# Az Európai Unió L 310/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 310 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. november 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 310

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. november 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/2006 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2007 határozata (2016. február 1.) a Magyarország által az Audi Hungaria Motor Kft. javára részben végrehajtott és továbbra is végrehajtani tervezett SA.36754- 2014/C (korábbi 2014/NN és 2013/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 405. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2008 végrehajtási határozata (2016. november 15.) az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7023. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2009 végrehajtási határozata (2016. november 15.) a tagállamok által benyújtott bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási program elfogadásáról
  (az értesítés a C(2016) 7219. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2010 végrehajtási határozata (2016. november 16.) a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 7506. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2011 végrehajtási határozata (2016. november 16.) a Németországban előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7508. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2012 végrehajtási határozata (2016. november 16.) az Ausztriában előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7512. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 81 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság (EU) 2016/2006 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/2007 határozata (2016. február 1.) a Magyarország által az Audi Hungaria Motor Kft. javára részben végrehajtott és továbbra is végrehajtani tervezett SA.36754- 2014/C (korábbi 2014/NN és 2013/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 405. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 405. számú dokumentummal történt)

1

24

*

A Bizottság (EU) 2016/2008 végrehajtási határozata (2016. november 15.) az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7023. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 7023. számú dokumentummal történt)

1

51

*

A Bizottság (EU) 2016/2009 végrehajtási határozata (2016. november 15.) a tagállamok által benyújtott bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási program elfogadásáról
  (az értesítés a C(2016) 7219. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 7219. számú dokumentummal történt)

1

66

*

A Bizottság (EU) 2016/2010 végrehajtási határozata (2016. november 16.) a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 7506. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 7506. számú dokumentummal történt)

1

69

*

A Bizottság (EU) 2016/2011 végrehajtási határozata (2016. november 16.) a Németországban előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7508. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 7508. számú dokumentummal történt)

1

73

*

A Bizottság (EU) 2016/2012 végrehajtási határozata (2016. november 16.) az Ausztriában előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2016) 7512. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 7512. számú dokumentummal történt)

1

81

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 138/16/COL sz. határozata (2016. június 28.) Izland számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a behozott légi járművek légi alkalmassági bizonyítványának kiállítására vonatkozó meglévő rendelkezések tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2013] | 84 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 139/16/COL sz. határozata (2016. június 28.) Norvégia számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a Widerøes Flyselskap AS légijármű-üzemben tartót érintően a repülési idő korlátozása tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2014] | 87 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 138/16/COL sz. határozata (2016. június 28.) Izland számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a behozott légi járművek légi alkalmassági bizonyítványának kiállítására vonatkozó meglévő rendelkezések tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2013]

84

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 139/16/COL sz. határozata (2016. június 28.) Norvégia számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a Widerøes Flyselskap AS légijármű-üzemben tartót érintően a repülési idő korlátozása tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2005 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. november 16.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 18-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 18-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association, ETPA) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes könnyű hőpapírok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association, ETPA) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes könnyű hőpapírok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a koreai hatóságokat, az ismert importőröket, felhasználókat és kereskedőket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a koreai hatóságokat, az ismert importőröket, felhasználókat és kereskedőket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (4) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (5) | Két meghallgatásra került sor a meghallgató tisztviselővel a Hansol-csoport kérésére, amelyhez a két kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó tartozik. A 2016 márciusában tartott első meghallgatás során számos kapcsolatban álló átalakító számára mentességet kértek a kérdőív megválaszolása alól. A meghallgatást és az egyik kapcsolatban álló átalakítónál a mentesség iránti kérelmet megalapozó érvek alátámasztása érdekében tett ellenőrző látogatást követően a Bizottság megállapította, hogy az egyik kapcsolódó átalakítónak ki kell töltenie a kérdőívet, míg három másik kapcsolatban álló átalakítónak mentességet adott. A 2016 szeptemberében tartott második meghallgatáson a két együttműködő exportáló gyártó, számos független importőr és felhasználó, valamint a koreai kormány képviselői számos igényt fogalmaztak meg az érintett termék meghatározására, a panaszra, a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Két meghallgatásra került sor a meghallgató tisztviselővel a Hansol-csoport kérésére, amelyhez a két kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó tartozik. A 2016 márciusában tartott első meghallgatás során számos kapcsolatban álló átalakító számára mentességet kértek a kérdőív megválaszolása alól. A meghallgatást és az egyik kapcsolatban álló átalakítónál a mentesség iránti kérelmet megalapozó érvek alátámasztása érdekében tett ellenőrző látogatást követően a Bizottság megállapította, hogy az egyik kapcsolódó átalakítónak ki kell töltenie a kérdőívet, míg három másik kapcsolatban álló átalakítónak mentességet adott. A 2016 szeptemberében tartott második meghallgatáson a két együttműködő exportáló gyártó, számos független importőr és felhasználó, valamint a koreai kormány képviselői számos igényt fogalmaztak meg az érintett termék meghatározására, a panaszra, a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan.

a)   Mintavétel

Mintavétel

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. A minta két különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az eljárás megindítását megelőzően jelentkező vállalatok független vevők részére történő, unióbeli értékesítési volumeneinek, valamint a független vevők részére történő, unióbeli becsült teljes értékesítési volumennek a 75–95 %-át (4) képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyik fél sem nyújtott be észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, így az ideiglenes mintát megerősítették. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. A minta két különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az eljárás megindítását megelőzően jelentkező vállalatok független vevők részére történő, unióbeli értékesítési volumeneinek, valamint a független vevők részére történő, unióbeli becsült teljes értékesítési volumennek a 75–95 %-át (4) képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyik fél sem nyújtott be észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, így az ideiglenes mintát megerősítették. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

4

Mintavétel az importőrök körében

| (8) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (9) | Egy, behozatali tevékenységet végző független átalakító nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. Nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(9)

Egy, behozatali tevékenységet végző független átalakító nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. Nem érkeztek észrevételek.

b)   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (10) | A Bizottság a Hansol-csoporthoz tartozó két kapcsolatban álló exportáló gyártó, így a Hansol Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Hansol Paper) és a Hansol Artone Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Artone), valamint a velük kapcsolatban álló kereskedő, a Hansol Europe B.V. (a továbbiakban: Hansol Europe) és a velük kapcsolatban álló átalakító, a Schades Ltd (a továbbiakban: Schades) részére küldött kérdőívet. Ezenfelül a mintába felvett három uniós gyártó is kapott kérdőívet, valamint kb. 50 olyan fél, aki érdeklődését fejezte ki a vizsgálat iránt (26 felhasználó, 21 közvetítő, két szövetség, valamint egy független importőr). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a Hansol-csoporthoz tartozó két kapcsolatban álló exportáló gyártó, így a Hansol Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Hansol Paper) és a Hansol Artone Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Artone), valamint a velük kapcsolatban álló kereskedő, a Hansol Europe B.V. (a továbbiakban: Hansol Europe) és a velük kapcsolatban álló átalakító, a Schades Ltd (a továbbiakban: Schades) részére küldött kérdőívet. Ezenfelül a mintába felvett három uniós gyártó is kapott kérdőívet, valamint kb. 50 olyan fél, aki érdeklődését fejezte ki a vizsgálat iránt (26 felhasználó, 21 közvetítő, két szövetség, valamint egy független importőr).

| (11) | A kérdőívet két exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló kereskedő és átalakító, a mintába felvett három uniós gyártó, kilenc független átalakító, két, különböző szinten működő kereskedő, egy, importáló tevékenységet végző független átalakító és egy szövetség töltötte ki. Ezenfelül tizenegy fél nyújtotta be válaszait szabad formátumú beadványban. |
| --- | --- |

(11)

A kérdőívet két exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló kereskedő és átalakító, a mintába felvett három uniós gyártó, kilenc független átalakító, két, különböző szinten működő kereskedő, egy, importáló tevékenységet végző független átalakító és egy szövetség töltötte ki. Ezenfelül tizenegy fél nyújtotta be válaszait szabad formátumú beadványban.

c)   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (12) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:






  — | uniós gyártók:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanyolország, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:

—

uniós gyártók:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanyolország,

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Németország, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Németország,

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Németország, |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Németország,

| — | importőr/Felhasználó:






  — | Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Lengyelország, |
| --- | --- | --- |

—

importőr/Felhasználó:

—

Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Lengyelország,

| — | koreai köztársaságbeli exportáló gyártók:






  — | Hansol Group (Hansol Paper és Artone), Szöul, Koreai Köztársaság, |
| --- | --- | --- |

—

koreai köztársaságbeli exportáló gyártók:

—

Hansol Group (Hansol Paper és Artone), Szöul, Koreai Köztársaság,

| — | a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló kereskedő:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Hollandia, |
| --- | --- | --- |

—

a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló kereskedő:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Hollandia,

| — | a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló átalakító:






  — | Schades, Ripley, Egyesült Királyság. |
| --- | --- | --- |

—

a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló átalakító:

—

Schades, Ripley, Egyesült Királyság.

d)   Az adatok bemutatása

Az adatok bemutatása

| (13) | Mivel korlátozott az adatokat benyújtó felek száma, a következőkben a számadatok egy részét tartományokban adjuk meg. |
| --- | --- |

(13)

Mivel korlátozott az adatokat benyújtó felek száma, a következőkben a számadatok egy részét tartományokban adjuk meg.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (14) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(14)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (15) | Az érintett termék legfeljebb 65 gr/m2 tömegű könnyű hőpapír; legalább 20 cm szélességű és (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben (a továbbiakban: óriástekercs) kiszerelve; egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva vagy anélkül; egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal (festék és előhívószer keveréke, amelyek hőhatásra reakcióba lépve filmréteget képeznek) bevonva; fedőréteggel vagy anélkül, amely termék a Koreai Köztársaságból származik, és jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: vizsgált termék). |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék legfeljebb 65 gr/m2 tömegű könnyű hőpapír; legalább 20 cm szélességű és (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben (a továbbiakban: óriástekercs) kiszerelve; egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva vagy anélkül; egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal (festék és előhívószer keveréke, amelyek hőhatásra reakcióba lépve filmréteget képeznek) bevonva; fedőréteggel vagy anélkül, amely termék a Koreai Köztársaságból származik, és jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: vizsgált termék).

2

| (16) | A könnyű hőpapír többféle előhívószerrel előállítható: biszfenol A-val és a biszfenol S-tartalmú előhívószerekkel (fenoltartalmú könnyű hőpapír), illetve fenolt nem tartalmazó előhívószerekkel (fenolmentes könnyű hőpapír). A jelen vizsgálat mindkét típusú könnyű hőpapírra kiterjed. |
| --- | --- |

(16)

A könnyű hőpapír többféle előhívószerrel előállítható: biszfenol A-val és a biszfenol S-tartalmú előhívószerekkel (fenoltartalmú könnyű hőpapír), illetve fenolt nem tartalmazó előhívószerekkel (fenolmentes könnyű hőpapír). A jelen vizsgálat mindkét típusú könnyű hőpapírra kiterjed.

| (17) | A könnyű hőpapírt értékesítés helyi alkalmazásokban használják, így például a kiskereskedelemben nyugták kiadására. |
| --- | --- |

(17)

A könnyű hőpapírt értékesítés helyi alkalmazásokban használják, így például a kiskereskedelemben nyugták kiadására.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (18) | A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(18)

A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (19) | A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy az említett termékek ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy az említett termékek ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (20) | Az együttműködő exportáló gyártó kérte a fenolmentes könnyű hőpapír kizárását a termékkörből, mivel a fenolmentes könnyű hőpapírt nem gyártják a Koreai Köztársaságban, és onnan nem is exportálják, és az kémiai összetételét, fogyasztói megítélését, gyártási eljárásait, végfelhasználását és piaci árát tekintve eltér a fenoltartalmú könnyű hőpapírtól. Ugyanez a fél kérte továbbá a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárását. |
| --- | --- |

(20)

Az együttműködő exportáló gyártó kérte a fenolmentes könnyű hőpapír kizárását a termékkörből, mivel a fenolmentes könnyű hőpapírt nem gyártják a Koreai Köztársaságban, és onnan nem is exportálják, és az kémiai összetételét, fogyasztói megítélését, gyártási eljárásait, végfelhasználását és piaci árát tekintve eltér a fenoltartalmú könnyű hőpapírtól. Ugyanez a fél kérte továbbá a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárását.

2

| (21) | E tekintetben a vizsgálat rámutatott arra, hogy több különböző típusú könnyű hőpapír létezik – ideértve azokat, amelyek fenolt tartalmaznak, illetve nem tartalmaznak, valamint a 44 gr/m2-nél kisebb tömegűeket is –, és ezek mind egyetlen terméknek számítanak, mert mindegyik hasonló alapvető tulajdonságokkal rendelkezik, hasonlóak a gyártási eljárásaik, azonos a végfelhasználásuk, és helyettesíthetők egymással a felhasználók és a fogyasztók szempontjából. A vizsgálat rámutatott arra, hogy valamennyi terméktípus hőérzékeny bevonattal rendelkező alappapírból áll, valamint hogy lényegében az összes termék hasonló gyártási eljárások eredményeképp jön létre. Ezenfelül mindegyik típusú könnyű hőpapír hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, és azokat hőnyomtatóval történő nyomtatáshoz használják. Ennélfogva a felhasználó és a fogyasztó szempontjából mindegyik hasonló végeredményt hoz. |
| --- | --- |

(21)

E tekintetben a vizsgálat rámutatott arra, hogy több különböző típusú könnyű hőpapír létezik – ideértve azokat, amelyek fenolt tartalmaznak, illetve nem tartalmaznak, valamint a 44 gr/m2-nél kisebb tömegűeket is –, és ezek mind egyetlen terméknek számítanak, mert mindegyik hasonló alapvető tulajdonságokkal rendelkezik, hasonlóak a gyártási eljárásaik, azonos a végfelhasználásuk, és helyettesíthetők egymással a felhasználók és a fogyasztók szempontjából. A vizsgálat rámutatott arra, hogy valamennyi terméktípus hőérzékeny bevonattal rendelkező alappapírból áll, valamint hogy lényegében az összes termék hasonló gyártási eljárások eredményeképp jön létre. Ezenfelül mindegyik típusú könnyű hőpapír hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, és azokat hőnyomtatóval történő nyomtatáshoz használják. Ennélfogva a felhasználó és a fogyasztó szempontjából mindegyik hasonló végeredményt hoz.

2

| (22) | Megjegyzendő továbbá, hogy a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárása iránti kérelmet egyébként nem támasztották alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(22)

Megjegyzendő továbbá, hogy a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárása iránti kérelmet egyébként nem támasztották alá bizonyítékokkal.

2

| (23) | Az exportáló gyártó ugyan azt állította, hogy különböző lehet a fenoltartalmú, illetve a fenolmentes könnyű hőpapír fogyasztói megítélése, de nem terjesztett elő alapos bizonyítékot, amely ezt az állítás igazolta volna, és a vizsgálat megerősítette, hogy a fogyasztók nagy többsége nincs tisztában a könnyű hőpapír konkrét összetételével, ezért nem tesznek különbséget a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír között. Emellett pedig nincs jelentős eltérés a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír piac árai között. Ennélfogva ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az összes típusú könnyű hőpapír versenyben áll egymással, jóllehet bizonyos árkülönbségekkel. A terméktípusok közötti árversenyt az 5.2.4. pont tárgyalja részletesebben. |
| --- | --- |

(23)

Az exportáló gyártó ugyan azt állította, hogy különböző lehet a fenoltartalmú, illetve a fenolmentes könnyű hőpapír fogyasztói megítélése, de nem terjesztett elő alapos bizonyítékot, amely ezt az állítás igazolta volna, és a vizsgálat megerősítette, hogy a fogyasztók nagy többsége nincs tisztában a könnyű hőpapír konkrét összetételével, ezért nem tesznek különbséget a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír között. Emellett pedig nincs jelentős eltérés a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír piac árai között. Ennélfogva ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az összes típusú könnyű hőpapír versenyben áll egymással, jóllehet bizonyos árkülönbségekkel. A terméktípusok közötti árversenyt az 5.2.4. pont tárgyalja részletesebben.

| (24) | A fentiekben kifejtett okok alapján a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű és a fenolmentes könnyű hőpapír jelen szakaszban nem zárható ki a hasonló termék fogalmából. Így mindkét kérelem átmenetileg elutasításra került. |
| --- | --- |

(24)

A fentiekben kifejtett okok alapján a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű és a fenolmentes könnyű hőpapír jelen szakaszban nem zárható ki a hasonló termék fogalmából. Így mindkét kérelem átmenetileg elutasításra került.

2

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (25) | A vizsgálati időszak során a Hansol-csoport teljes uniós értékesítési volumenének 15–25 %-át értékesítette az érintett termékből vagy közvetlenül független feleknek, vagy pedig közvetve viszonteladásra, kapcsolatban álló feleken keresztül; Uniós értékesítése jelentős részét (75–85 %) a kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló feleknek történő értékesítések tették ki. A bizalmas információk védelme érdekében az értékek tartományban megadva szerepelnek. A reprezentatív dömpingszámítás érdekében mindkét értékesítési csatornát megfelelő súllyal vettük figyelembe a számítás során. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálati időszak során a Hansol-csoport teljes uniós értékesítési volumenének 15–25 %-át értékesítette az érintett termékből vagy közvetlenül független feleknek, vagy pedig közvetve viszonteladásra, kapcsolatban álló feleken keresztül; Uniós értékesítése jelentős részét (75–85 %) a kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló feleknek történő értékesítések tették ki. A bizalmas információk védelme érdekében az értékek tartományban megadva szerepelnek. A reprezentatív dömpingszámítás érdekében mindkét értékesítési csatornát megfelelő súllyal vettük figyelembe a számítás során.

3.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (26) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók esetében reprezentatív volt.

| (27) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (28) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy három terméket értékesítettek az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiség 5 %-a alatti mennyiségben. Ezek a terméktípusok a belföldi piacra értékesítettekkel összehasonlítható terméktípusoknak minősültek, mivel az egyetlen különbség a papír tömege volt, valamint egy esetben a felhasznált fenol típusa. E terméktípusok esetében a rendes érték számtanilag képzett érték volt. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy három terméket értékesítettek az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiség 5 %-a alatti mennyiségben. Ezek a terméktípusok a belföldi piacra értékesítettekkel összehasonlítható terméktípusoknak minősültek, mivel az egyetlen különbség a papír tömege volt, valamint egy esetben a felhasznált fenol típusa. E terméktípusok esetében a rendes érték számtanilag képzett érték volt.

| (29) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (30) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(30)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (31) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(31)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (32) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(32)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (33) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés többnyire nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki. |
| --- | --- |

(33)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés többnyire nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki.

| (34) | A hasonló termék azon terméktípusai esetében, amelyek értékesítésére nem vagy nem megfelelő reprezentatív mennyiségben került sor a belföldi piacon, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(34)

A hasonló termék azon terméktípusai esetében, amelyek értékesítésére nem vagy nem megfelelő reprezentatív mennyiségben került sor a belföldi piacon, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket.

| (35) | A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(35)

A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (36) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(36)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

3.3.   Exportár

Exportár

| (37) | A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszak során a Hansol-csoport uniós értékesítése a független feleknek eladott óriástekercsekből, valamint a kapcsolatban álló feleknek viszonteladás céljából eladott óriástekercsekből állt, de az Unióba történő értékesítés túlnyomó részét az érintett termék kapcsolatban álló vállalatok részére történő eladása tette ki, kis tekercsekké történő átalakítás céljából, amik aztán később viszonteladásra kerültek független vevők részére. |
| --- | --- |

(37)

A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszak során a Hansol-csoport uniós értékesítése a független feleknek eladott óriástekercsekből, valamint a kapcsolatban álló feleknek viszonteladás céljából eladott óriástekercsekből állt, de az Unióba történő értékesítés túlnyomó részét az érintett termék kapcsolatban álló vállalatok részére történő eladása tette ki, kis tekercsekké történő átalakítás céljából, amik aztán később viszonteladásra kerültek független vevők részére.

| (38) | Az érintett termék közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett termék közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (39) | Az érintett termék importőrként/kereskedőként és/vagy átalakítóként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül az Unióba történő értékesítése esetén az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. A kapcsolatban álló fél által a független vevők felé alkalmazott értékesítési árat visszafelé korrigálták egy gyártelepi árhoz, a kapcsolatban álló fél SGA-költségei és egy ésszerű összegű haszon levonásával, valamint adott esetben egyéb levonások alkalmazásával. Amennyiben az értékesítésben kis tekercs szerepelt, a bejelentett és igazolt átalakítási költségek is levonásra kerültek. |
| --- | --- |

(39)

Az érintett termék importőrként/kereskedőként és/vagy átalakítóként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül az Unióba történő értékesítése esetén az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. A kapcsolatban álló fél által a független vevők felé alkalmazott értékesítési árat visszafelé korrigálták egy gyártelepi árhoz, a kapcsolatban álló fél SGA-költségei és egy ésszerű összegű haszon levonásával, valamint adott esetben egyéb levonások alkalmazásával. Amennyiben az értékesítésben kis tekercs szerepelt, a bejelentett és igazolt átalakítási költségek is levonásra kerültek.

| (40) | Az alkalmazott haszonkulcs tekintetében, az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban, a Bizottság nem a kapcsolatban álló vállalatok haszonkulcsait alkalmazta, mert azokat nem tekintette megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehet nyilvánosságra hozni. Egyéb információk hiányában tehát egy másik, hasonló gazdasági ágazat által gyártott papírtermékre (bevont finompapír) vonatkozó korábbi eljárás során alkalmazott ésszerű haszonkulcs került alkalmazásra (5). Mivel mindkét termék és gazdasági ágazat nagyon hasonló (mindkettő tőkeigényes gazdasági ágazat, ezenfelül pedig egyes könnyű hőpapír gyártók bevont finompapírt is gyártanak), megfelelőnek tűnt ennek a módszernek az alkalmazása egy ésszerű haszonkulcs meghatározásához. Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában az alkalmazott haszonkulcs 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

Az alkalmazott haszonkulcs tekintetében, az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban, a Bizottság nem a kapcsolatban álló vállalatok haszonkulcsait alkalmazta, mert azokat nem tekintette megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehet nyilvánosságra hozni. Egyéb információk hiányában tehát egy másik, hasonló gazdasági ágazat által gyártott papírtermékre (bevont finompapír) vonatkozó korábbi eljárás során alkalmazott ésszerű haszonkulcs került alkalmazásra (5). Mivel mindkét termék és gazdasági ágazat nagyon hasonló (mindkettő tőkeigényes gazdasági ágazat, ezenfelül pedig egyes könnyű hőpapír gyártók bevont finompapírt is gyártanak), megfelelőnek tűnt ennek a módszernek az alkalmazása egy ésszerű haszonkulcs meghatározásához. Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában az alkalmazott haszonkulcs 4,5 %.

5

3.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (41) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (42) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (43) | Mivel a kis tekercsek előállításához és értékesítéséhez felhasznált óriástekercsek eredete nem volt megállapítható, a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakítás céljából értékesített óriástekercsek exportára összehasonlításra került az összesített szinten megállapított rendes értékkel, vagyis minden terméktípus esetében egy átlagos belföldi értékesítési ár és termelési költség alapján, mind a Hansol, mind pedig az Artone esetében. |
| --- | --- |

(43)

Mivel a kis tekercsek előállításához és értékesítéséhez felhasznált óriástekercsek eredete nem volt megállapítható, a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakítás céljából értékesített óriástekercsek exportára összehasonlításra került az összesített szinten megállapított rendes értékkel, vagyis minden terméktípus esetében egy átlagos belföldi értékesítési ár és termelési költség alapján, mind a Hansol, mind pedig az Artone esetében.

| (44) | Az óriástekercsek független feleknek történő közvetlen értékesítése, valamint az óriástekercsek kapcsolatban álló feleken keresztül történő értékesítése esetén alkalmazott exportárakra vonatkozó dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Hansol Paper terméktípusonkénti exportárát a Hansol Paper terméktípusonkénti rendes értékével, valamint az Artone terméktípusonkénti exportárát az Artone terméktípusonkénti rendes értékével. |
| --- | --- |

(44)

Az óriástekercsek független feleknek történő közvetlen értékesítése, valamint az óriástekercsek kapcsolatban álló feleken keresztül történő értékesítése esetén alkalmazott exportárakra vonatkozó dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Hansol Paper terméktípusonkénti exportárát a Hansol Paper terméktípusonkénti rendes értékével, valamint az Artone terméktípusonkénti exportárát az Artone terméktípusonkénti rendes értékével.

3.5.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (45) | Az így számított dömpingkülönbözet 10–15 % a későbbiekben független feleknek történő értékesítés érdekében kis tekercsekké átalakított óriástekercsek értékesítésére vonatkozóan, és 0,5–5 % a független feleknek és kapcsolatban álló feleknek történő óriástekercs értékesítés esetében. |
| --- | --- |

(45)

Az így számított dömpingkülönbözet 10–15 % a későbbiekben független feleknek történő értékesítés érdekében kis tekercsekké átalakított óriástekercsek értékesítésére vonatkozóan, és 0,5–5 % a független feleknek és kapcsolatban álló feleknek történő óriástekercs értékesítés esetében.

| (46) | A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Hansol-csoport Unióba történő exportjának 15–25 %-át a vizsgálati időszak során történő óriástekercs értékesítés (közvetlen vagy közvetett) tette ki, míg az ezen felüli értékesítés kapcsolatban álló feleknek értékesített óriástekercseket foglalt magában, amelyeket aztán átalakítottak, és kis tekercsekként továbbértékesítettek. A fenti dömpingkülönbözetek ennek megfelelően kerültek súlyozásra. Erre úgy került sor, hogy a független feleknek történő közvetlen vagy közvetett értékesítésre vonatkozó óriástekercs értékesítési részt (15–25 %) alkalmazták az óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (0,5–5 %), és a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakításra majd független feleknek történő viszonteladásra történő óriástekercs értékesítési részt (75–85 %) alkalmazták a kis tekercsekké átalakított óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (10–15 %). |
| --- | --- |

(46)

A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Hansol-csoport Unióba történő exportjának 15–25 %-át a vizsgálati időszak során történő óriástekercs értékesítés (közvetlen vagy közvetett) tette ki, míg az ezen felüli értékesítés kapcsolatban álló feleknek értékesített óriástekercseket foglalt magában, amelyeket aztán átalakítottak, és kis tekercsekként továbbértékesítettek. A fenti dömpingkülönbözetek ennek megfelelően kerültek súlyozásra. Erre úgy került sor, hogy a független feleknek történő közvetlen vagy közvetett értékesítésre vonatkozó óriástekercs értékesítési részt (15–25 %) alkalmazták az óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (0,5–5 %), és a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakításra majd független feleknek történő viszonteladásra történő óriástekercs értékesítési részt (75–85 %) alkalmazták a kis tekercsekké átalakított óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (10–15 %).

| (47) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (48) | Ez alapján az átmeneti, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hansol-csoport (Hansol Paper Co., Ltd és Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Minden más vállalat (%) | 12,1 |

(48)

Ez alapján az átmeneti, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Hansol-csoport (Hansol Paper Co., Ltd és Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Minden más vállalat (%)

12,1

| (49) | A Koreai Köztársaságban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(49)

A Koreai Köztársaságban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve.

| (50) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az együttműködő vállalat szintjén határozza meg. |
| --- | --- |

(50)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az együttműködő vállalat szintjén határozza meg.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (51) | A vizsgálati időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálati időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (52) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 372 645 tonna volt. Ezt a számot a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján állapította meg, miután összevetette azokat a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi válaszokkal. A (7) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 75–95 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(52)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 372 645 tonna volt. Ezt a számot a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján állapította meg, miután összevetette azokat a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi válaszokkal. A (7) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 75–95 %-át képviselték.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (53) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban független vevők részére történő értékesítés alapján állapította meg (forrás: a panaszos kérdőívre adott válaszai és a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi, ellenőrzött válaszok), valamint a panaszosnak az Amerikai Egyesült Államokból (USA) és a Kínai Népköztársaságból történő könnyű hőpapír behozatalra vonatkozó becslései, és az exportáló gyártó unióbeli értékesítése alapján (forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív). |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban független vevők részére történő értékesítés alapján állapította meg (forrás: a panaszos kérdőívre adott válaszai és a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi, ellenőrzött válaszok), valamint a panaszosnak az Amerikai Egyesült Államokból (USA) és a Kínai Népköztársaságból történő könnyű hőpapír behozatalra vonatkozó becslései, és az exportáló gyártó unióbeli értékesítése alapján (forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív).

| (54) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Mutató | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Forrás: a kárra és a dömpingre vonatkozó kérdőívek. |

(54)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Mutató

Mutató

100

100

109

109

108

108

115

115

Forrás: a kárra és a dömpingre vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (55) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, főként 2012–2013 között, majd pedig 2014–2015 között. |
| --- | --- |

(55)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, főként 2012–2013 között, majd pedig 2014–2015 között.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (56) | A Bizottság a behozatal volumenét az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás alapján került meghatározásra (lásd az az (53) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a behozatal volumenét az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás alapján került meghatározásra (lásd az az (53) preambulumbekezdést).

| (57) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Mutató | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Piaci részesedés (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Mutató | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Forrás: a dömpingre és a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(57)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Mutató

Mutató

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Piaci részesedés (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Mutató

Mutató

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Forrás: a dömpingre és a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (58) | 2015-ben a Koreai Köztársaságból érkező behozatal 22,8-szor több volt, mint 2012-ben. A behozatal piaci részesedése a 2012. évi 0,7 %-ról a vizsgálati időszakban 13,6 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(58)

2015-ben a Koreai Köztársaságból érkező behozatal 22,8-szor több volt, mint 2012-ben. A behozatal piaci részesedése a 2012. évi 0,7 %-ról a vizsgálati időszakban 13,6 %-ra nőtt.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

| (59) | A Bizottság a behozatal árait az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság a behozatal árait az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg.

| (60) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A koreai behozatal átlagára | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Mutató | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív. |

(60)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A koreai behozatal átlagára

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Mutató

Mutató

100

100

103

103

92

92

85

85

Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív.

Forrás:

| (61) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai összességében 15 %-kal csökkentek. Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ár nagyon alacsony szintű behozatalon alapul. Időben egyértelműen egybeesik a piaci részesedések emelkedése és az árcsökkenés. |
| --- | --- |

(61)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai összességében 15 %-kal csökkentek. Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ár nagyon alacsony szintű behozatalon alapul. Időben egyértelműen egybeesik a piaci részesedések emelkedése és az árcsökkenés.

| (62) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(62)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (63) | A (25) preambulumbekezdésben leírt módszertannal összhangban a Bizottság figyelembe vette az érintett termék értékesítési volumenét, akár közvetlenül, független feleknek, akár kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló uniós feleknek történő értékesítésről volt szó. |
| --- | --- |

(63)

A (25) preambulumbekezdésben leírt módszertannal összhangban a Bizottság figyelembe vette az érintett termék értékesítési volumenét, akár közvetlenül, független feleknek, akár kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló uniós feleknek történő értékesítésről volt szó.

| (64) | Az árak összehasonlítására típusonként került sor. Szükség esetén az ügyletek kiigazításra kerültek. Az engedmények és a visszatérítések levonásra kerültek. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 8,1 % volt. A behozatali volumenek kb. 84 %-a esetében áralákínálást állapítottak meg. |
| --- | --- |

(64)

Az árak összehasonlítására típusonként került sor. Szükség esetén az ügyletek kiigazításra kerültek. Az engedmények és a visszatérítések levonásra kerültek. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 8,1 % volt. A behozatali volumenek kb. 84 %-a esetében áralákínálást állapítottak meg.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (65) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(65)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (66) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszaiban, valamint későbbi beadványaiban közölt adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(66)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszaiban, valamint későbbi beadványaiban közölt adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (67) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(67)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (68) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységnyi költség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(68)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységnyi költség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (69) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Mutató | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Mutató | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Mutató | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk. |

(69)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

376 150

344 525

349 601

372 645

Mutató

Mutató

100

100

92

92

93

93

99

99

Termelési kapacitás (tonna)

393 333

404 080

401 142

402 997

Mutató

Mutató

100

100

103

103

102

102

102

102

Kapacitáskihasználás (%)

96

85

87

92

Mutató

Mutató

100

100

89

89

91

91

97

97

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

Forrás:

| (70) | A vizsgált termék gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 1 %-kal esett vissza. Alacsonyabb gyártási szint figyelhető meg 2013-ban és 2014-ben, amikor a mintába felvett egyik uniós gyártó bizonyos nehézségekkel szembesült. |
| --- | --- |

(70)

A vizsgált termék gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 1 %-kal esett vissza. Alacsonyabb gyártási szint figyelhető meg 2013-ban és 2014-ben, amikor a mintába felvett egyik uniós gyártó bizonyos nehézségekkel szembesült.

| (71) | Összességében a gyártási kapacitás viszonylag stabil volt. A kirívóan alacsony 2012. évi számadat annak tudható be, hogy az egyik uniós gyártó kivételes körülmények miatt átmenetileg beszüntette ennek a terméknek a gyártását. Ez a gyártó 2013-ban rendesen működött. Megjegyzendő továbbá, hogy egy másik uniós gyártó, a legkisebb, a figyelembe vett időszak során fokozatosan beszüntette a termék gyártását. |
| --- | --- |

(71)

Összességében a gyártási kapacitás viszonylag stabil volt. A kirívóan alacsony 2012. évi számadat annak tudható be, hogy az egyik uniós gyártó kivételes körülmények miatt átmenetileg beszüntette ennek a terméknek a gyártását. Ez a gyártó 2013-ban rendesen működött. Megjegyzendő továbbá, hogy egy másik uniós gyártó, a legkisebb, a figyelembe vett időszak során fokozatosan beszüntette a termék gyártását.

| (72) | A kapacitáskihasználás mértékének összességében vett csökkenése a termelési volumen csökkenésével áll összefüggésben. Lentebb, a (125) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy a gazdasági ágazat nem képes többet termelni. |
| --- | --- |

(72)

A kapacitáskihasználás mértékének összességében vett csökkenése a termelési volumen csökkenésével áll összefüggésben. Lentebb, a (125) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy a gazdasági ágazat nem képes többet termelni.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (73) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Mutató | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Piaci részesedés (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Mutató | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk. |

(73)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Mutató

Mutató

100

100

101

101

97

97

101

101

Piaci részesedés (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Mutató

Mutató

100

100

94

94

90

90

88

88

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

Forrás:

| (74) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 1 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(74)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 1 %-kal nőtt.

| (75) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 96,9 %-ról 85,1 %-ra csökkent, mivel nem tudta kihasználni a felhasználás növekedését. Az értékesítési szint fenntartása érdekében, valamint azért, hogy elkerülje piaci részesedésének további, még erőteljesebb zsugorodását, az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy lejjebb vigye értékesítési árait az érintett behozatal által gyakorolt folyamatos árnyomás miatt. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 96,9 %-ról 85,1 %-ra csökkent, mivel nem tudta kihasználni a felhasználás növekedését. Az értékesítési szint fenntartása érdekében, valamint azért, hogy elkerülje piaci részesedésének további, még erőteljesebb zsugorodását, az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy lejjebb vigye értékesítési árait az érintett behozatal által gyakorolt folyamatos árnyomás miatt.

4.4.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (76) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene stagnált. Az uniós gazdasági ágazat így veszített piaci részesedéséből, ellentétben az érintett országból származó behozatallal, amely ország piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszak alatt, a felhasználás növekedését csaknem teljes egészében megszerezve magának. |
| --- | --- |

(76)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene stagnált. Az uniós gazdasági ágazat így veszített piaci részesedéséből, ellentétben az érintett országból származó behozatallal, amely ország piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszak alatt, a felhasználás növekedését csaknem teljes egészében megszerezve magának.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (77) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Mutató | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Mutató | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk. |

(77)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

851

784

797

842

Mutató

Mutató

100

100

92

92

94

94

99

99

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

442

439

439

443

Mutató

Mutató

100

100

99

99

99

99

100

100

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

Forrás:

| (78) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje nem változott jelentős mértékben a figyelembe vett időszakban. A foglalkoztatási szint szorosan összefügg a termeléssel. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő nyereségesség ellenére megkísérelte megőrizni a munkahelyeket. |
| --- | --- |

(78)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje nem változott jelentős mértékben a figyelembe vett időszakban. A foglalkoztatási szint szorosan összefügg a termeléssel. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő nyereségesség ellenére megkísérelte megőrizni a munkahelyeket.

| (79) | Az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenysége nem változott sokat. A termelési folyamat már jelentős mértékben optimalizált volt. |
| --- | --- |

(79)

Az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenysége nem változott sokat. A termelési folyamat már jelentős mértékben optimalizált volt.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (80) | A dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal növekvő volumenét és csökkenő árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(80)

A dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal növekvő volumenét és csökkenő árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

| (81) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez. |
| --- | --- |

(81)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (82) | A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos egységárak az uniós piacon (EUR/tonna) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Mutató | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Előállítási egységköltség (EUR/tonna) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Mutató | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(82)

A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Átlagos egységárak az uniós piacon (EUR/tonna)

1 316

1 297

1 181

1 176

Mutató

Mutató

100

100

98

98

90

90

89

89

Előállítási egységköltség (EUR/tonna)

1 177

1 176

1 155

1 215

Mutató

Mutató

100

100

100

100

98

98

103

103

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (83) | A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagban csökkentek (– 11 %), ellentétben a hozzájuk tartozó költségekkel (+ 3 %). A vizsgálat időszakban az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség. |
| --- | --- |

(83)

A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagban csökkentek (– 11 %), ellentétben a hozzájuk tartozó költségekkel (+ 3 %). A vizsgálat időszakban az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség.

| (84) | Az uniós gyártók, annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, követték a behozatali árak csökkenő tendenciáját, és jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. A termelési költség növekedése részben azzal magyarázható, hogy a könnyű hőpapír gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás, és ehhez hozzájárult még a termelés visszaesése (– 3 % az uniós gyártók között). Az uniós gyártók a nyersanyagköltségeknek a kedvezőtlen USD/EUR átváltási árfolyamból eredő emelkedését (a papíripari rostanyag kereskedelme USA-dollárban folyik) részben az egyéb költségek szigorú visszafogásával és racionalizálással ellensúlyozták. |
| --- | --- |

(84)

Az uniós gyártók, annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, követték a behozatali árak csökkenő tendenciáját, és jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. A termelési költség növekedése részben azzal magyarázható, hogy a könnyű hőpapír gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás, és ehhez hozzájárult még a termelés visszaesése (– 3 % az uniós gyártók között). Az uniós gyártók a nyersanyagköltségeknek a kedvezőtlen USD/EUR átváltási árfolyamból eredő emelkedését (a papíripari rostanyag kereskedelme USA-dollárban folyik) részben az egyéb költségek szigorú visszafogásával és racionalizálással ellensúlyozták.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (85) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Mutató | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(85)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

64 244

63 424

65 919

67 047

Mutató

Mutató

100

100

99

99

103

103

104

104

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (86) | Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt összességében 4 %-kal nőtt. Ez összhangban áll az Unióban az infláció miatt bekövetkezett általános árnövekedéssel. |
| --- | --- |

(86)

Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt összességében 4 %-kal nőtt. Ez összhangban áll az Unióban az infláció miatt bekövetkezett általános árnövekedéssel.

4.4.3.3.   Készletek

Készletek

| (87) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Készletek | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Mutató | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Mutató | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(87)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Mutató

Mutató

100

100

65

65

94

94

93

93

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Mutató

Mutató

100

100

74

74

105

105

96

96

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (88) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 7 %-kal csökkent. A hasonló terméket általában a felhasználók konkrét megrendelései alapján gyártják. E gazdasági ágazat vonatkozásában a készletek nem tekinthetők fontos kármutatónak, mivel azok általában követik a termelést, és nem haladják meg az egyhavi termelést. A termelés százalékában kifejezett zárókészletek hasonló százalékos értéket mutatnak a figyelembe vett időszak elején és végén. |
| --- | --- |

(88)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 7 %-kal csökkent. A hasonló terméket általában a felhasználók konkrét megrendelései alapján gyártják. E gazdasági ágazat vonatkozásában a készletek nem tekinthetők fontos kármutatónak, mivel azok általában követik a termelést, és nem haladják meg az egyhavi termelést. A termelés százalékában kifejezett zárókészletek hasonló százalékos értéket mutatnak a figyelembe vett időszak elején és végén.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (89) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Mutató | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Pénzforgalom (EUR) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Mutató | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Beruházások (EUR) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Mutató | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Beruházások megtérülése (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Mutató | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(89)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Mutató

Mutató

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Pénzforgalom (EUR)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Mutató

Mutató

100

100

64

64

19

19

21

21

Beruházások (EUR)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Mutató

Mutató

100

100

116

116

280

280

203

203

Beruházások megtérülése (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Mutató

Mutató

100

100

65

65

29

29

28

28

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (90) | A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (91) | A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott a 2012. évi helyzethez képest, mivel a vizsgálati időszakban veszteség keletkezett (– 0,5 %). Miközben ez a tendencia részben az egyes uniós gyártóknál végbemenő racionalizáláshoz köthető, az érintett országból a 2013–2015 közötti időszakban érkező behozatal növekedésével ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás növekedéséből. |
| --- | --- |

(91)

A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott a 2012. évi helyzethez képest, mivel a vizsgálati időszakban veszteség keletkezett (– 0,5 %). Miközben ez a tendencia részben az egyes uniós gyártóknál végbemenő racionalizáláshoz köthető, az érintett országból a 2013–2015 közötti időszakban érkező behozatal növekedésével ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás növekedéséből.

| (92) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom erősen csökkenő tendenciát mutatott, ami leginkább a csökkenő nyereségességnek volt betudható. |
| --- | --- |

(92)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom erősen csökkenő tendenciát mutatott, ami leginkább a csökkenő nyereségességnek volt betudható.

| (93) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a jövedelmezőséggel együtt hanyatlott (– 72 %). Egyetlen konkrét befektetés kivételével, amit az egyik uniós gyártó hajtott végre a 2014–2015 közötti időszakban, a mintába felvett gyártók a beruházási szintet a működésük folytatásához feltétlenül szükséges mértékre korlátozták. |
| --- | --- |

(93)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a jövedelmezőséggel együtt hanyatlott (– 72 %). Egyetlen konkrét befektetés kivételével, amit az egyik uniós gyártó hajtott végre a 2014–2015 közötti időszakban, a mintába felvett gyártók a beruházási szintet a működésük folytatásához feltétlenül szükséges mértékre korlátozták.

| (94) | Miként az az ilyen típusú gazdasági ágazat vonatkozásában a beruházások alacsony szintjéből is látható, a csökkenő jövedelmezőség a tőkebevonási képességet is befolyásolta. |
| --- | --- |

(94)

Miként az az ilyen típusú gazdasági ágazat vonatkozásában a beruházások alacsony szintjéből is látható, a csökkenő jövedelmezőség a tőkebevonási képességet is befolyásolta.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (95) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kára jelentős és nyilvánvaló az árral kapcsolatos kármutatókat – az értékesítési árerózióz (– 11 %), a csökkenő jövedelmezőséget (+ 13 %-ról – 0,5 %-ra), a pénzforgalom és a nettó eszközök megtérülését – tekintve. Az értékesítési árakban bekövetkezett visszaesés miatt a hatékonyság javítását és a költségek szigorú visszafogását célzó konkrét intézkedések nem tudták megakadályozni az uniós gyártók veszteségessé válását a vizsgálati időszakban. Továbbá a volumenhez kapcsolódó kármutatók tekintetében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését. Az uniós gyártók piaci részesedése ugyanis 12 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(95)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kára jelentős és nyilvánvaló az árral kapcsolatos kármutatókat – az értékesítési árerózióz (– 11 %), a csökkenő jövedelmezőséget (+ 13 %-ról – 0,5 %-ra), a pénzforgalom és a nettó eszközök megtérülését – tekintve. Az értékesítési árakban bekövetkezett visszaesés miatt a hatékonyság javítását és a költségek szigorú visszafogását célzó konkrét intézkedések nem tudták megakadályozni az uniós gyártók veszteségessé válását a vizsgálati időszakban. Továbbá a volumenhez kapcsolódó kármutatók tekintetében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését. Az uniós gyártók piaci részesedése ugyanis 12 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (96) | Az ilyen típusú gazdasági ágazat sajátosságai miatt (tőkeigényes és gyakorlatilag megállás nélkül működik) a volumenhez kacsolódó mutatók – úgymint a termelési vagy az értékesítési volumen – abszolút értelemben meglehetősen stabil tendenciát mutattak. Ugyanakkor azonban ezt olyan környezetben kell vizsgálni, ahol növekszik a kereslet, így pedig relatív értelemben romlott a helyzet. |
| --- | --- |

(96)

Az ilyen típusú gazdasági ágazat sajátosságai miatt (tőkeigényes és gyakorlatilag megállás nélkül működik) a volumenhez kacsolódó mutatók – úgymint a termelési vagy az értékesítési volumen – abszolút értelemben meglehetősen stabil tendenciát mutattak. Ugyanakkor azonban ezt olyan környezetben kell vizsgálni, ahol növekszik a kereslet, így pedig relatív értelemben romlott a helyzet.

| (97) | Az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti konkrét intézkedései (mint például a belső folyamatok további optimalizálása) ellenére is jelentősen romlott a helyzete, mégpedig a jövedelmezőség és a piacvesztés tekintetében. A tőkebevonás terén jelentkező nehézségek miatt bizonyos beruházásokat fel kellett függeszteni. |
| --- | --- |

(97)

Az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti konkrét intézkedései (mint például a belső folyamatok további optimalizálása) ellenére is jelentősen romlott a helyzete, mégpedig a jövedelmezőség és a piacvesztés tekintetében. A tőkebevonás terén jelentkező nehézségek miatt bizonyos beruházásokat fel kellett függeszteni.

| (98) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(98)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (99) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: egyéb behozatal, a fenolmentes könnyű hőpapír árainak hatásai, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, az uniós gyártók exportteljesítménye, a köztük folyó fokozódó verseny, a költségekkel kapcsolatban felmerülő számos probléma, a globális internet és a digitalizálás fokozódása (pl. több elektronikus fizetés), a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás, valamint az uniós gazdasági ágazaton belüli racionalizálás. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: egyéb behozatal, a fenolmentes könnyű hőpapír árainak hatásai, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, az uniós gyártók exportteljesítménye, a köztük folyó fokozódó verseny, a költségekkel kapcsolatban felmerülő számos probléma, a globális internet és a digitalizálás fokozódása (pl. több elektronikus fizetés), a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás, valamint az uniós gazdasági ágazaton belüli racionalizálás.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (100) | Az exportáló gyártók értékesítési árai a figyelembe vett időszak során átlagosan 15 %-kal estek vissza. Az érintett országokban működő gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették a dömpingszinten lévő értékesítési egységáraikat, 2012-től (0,7 %) a vizsgálati időszakig (13,6 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(100)

Az exportáló gyártók értékesítési árai a figyelembe vett időszak során átlagosan 15 %-kal estek vissza. Az érintett országokban működő gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették a dömpingszinten lévő értékesítési egységáraikat, 2012-től (0,7 %) a vizsgálati időszakig (13,6 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket.

| (101) | Az exportáló gyártó kapacitásbővítését követően a Koreai Köztársaságból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. A dömpingelt behozatal arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő csökkentse uniós értékesítési árait, ami veszteséget okozott a vizsgálati időszakban. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene állandó maradt, így nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését, és ezért csaknem 12 %-kal csökkent a piaci részesedése. |
| --- | --- |

(101)

Az exportáló gyártó kapacitásbővítését követően a Koreai Köztársaságból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. A dömpingelt behozatal arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő csökkentse uniós értékesítési árait, ami veszteséget okozott a vizsgálati időszakban. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene állandó maradt, így nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését, és ezért csaknem 12 %-kal csökkent a piaci részesedése.

| (102) | Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése – amely esetben szintén áralákínálást állapítottak meg az uniós árakhoz képest –, másfelől az uniós gazdasági ágazat stagnáló értékesítési volumene, piacvesztése és az árerózió között, ami veszteséges helyzetet eredményezett a mintába felvett gyártók között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal tehető felelőssé az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetéért. |
| --- | --- |

(102)

Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése – amely esetben szintén áralákínálást állapítottak meg az uniós árakhoz képest –, másfelől az uniós gazdasági ágazat stagnáló értékesítési volumene, piacvesztése és az árerózió között, ami veszteséges helyzetet eredményezett a mintába felvett gyártók között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal tehető felelőssé az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetéért.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (103) | A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal | | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Mutató | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Piaci részesedés (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Átlagár (EUR) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Mutató | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív és az ETPA becslései. |

(103)

A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Mutató

Mutató

100

100

75

75

44

44

63

63

Piaci részesedés (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Átlagár (EUR)

799

631

677

1 147

Mutató

Mutató

100

100

79

79

85

85

143

143

Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív és az ETPA becslései.

Forrás:

| (104) | Az érintett országból származó behozatal szinte teljes egészében az Unióba irányuló behozatal. Az egyéb (az USA-ból és a Kínai Népköztársaságból származó) behozatal 37 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az ilyen behozatal piaci részesedése 1,3 % volt a vizsgálati időszakban, vagyis a minimális (de minimis) szint alatt maradt, és nem valószínű, hogy kárt okozott az uniós gyártók számára vagy befolyásolta az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(104)

Az érintett országból származó behozatal szinte teljes egészében az Unióba irányuló behozatal. Az egyéb (az USA-ból és a Kínai Népköztársaságból származó) behozatal 37 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az ilyen behozatal piaci részesedése 1,3 % volt a vizsgálati időszakban, vagyis a minimális (de minimis) szint alatt maradt, és nem valószínű, hogy kárt okozott az uniós gyártók számára vagy befolyásolta az okozati összefüggést.

de minimis

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (105) | A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene (független értékesítés) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (tonna) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Mutató | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Mutató | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek. |

(105)

A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene (független értékesítés) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (tonna)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Mutató

Mutató

100

100

125

125

135

135

127

127

Átlagár (EUR/tonna)

1 234

1 177

1 127

1 211

Mutató

Mutató

100

100

95

95

91

91

98

98

Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

Forrás:

| (106) | A független vevőkkel bonyolított export volumene 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az árak csökkentek a figyelembe vett időszak során (– 2 %), de az uniós piaci árnál (– 11 %) kisebb mértékben. Tekintettel arra, hogy az exportpiacokon – a hanyatlás ellenére is – a jövedelmezőség jobb volt, mint az Unióban, az uniós gyártók megragadtak bizonyos exportálási lehetőségeket a kapacitáskihasználás maximalizálása és az állandó költségek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(106)

A független vevőkkel bonyolított export volumene 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az árak csökkentek a figyelembe vett időszak során (– 2 %), de az uniós piaci árnál (– 11 %) kisebb mértékben. Tekintettel arra, hogy az exportpiacokon – a hanyatlás ellenére is – a jövedelmezőség jobb volt, mint az Unióban, az uniós gyártók megragadtak bizonyos exportálási lehetőségeket a kapacitáskihasználás maximalizálása és az állandó költségek csökkentése érdekében.

| (107) | A fentiek alapján nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye kárt okozott az uniós gyártóknak és befolyásolta az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek alapján nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye kárt okozott az uniós gyártóknak és befolyásolta az okozati összefüggést.

5.2.3.   Az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok

Az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok

| (108) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, mert a mintába felvett egyik gyártó nem tudott könnyű hőpapírt értékesíteni az USA-ban a termékre kirótt magas dömpingellenes vámok miatt. |
| --- | --- |

(108)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, mert a mintába felvett egyik gyártó nem tudott könnyű hőpapírt értékesíteni az USA-ban a termékre kirótt magas dömpingellenes vámok miatt.

| (109) | Ezek a körülmények az egyik uniós gyártóra gyakoroltak némi hatást a termelési volumen tekintetében (lásd fent a (70) preambulumbekezdést). Ugyanezek a körülmények azonban nem befolyásolták az adott uniós gyártóra vonatkozó adatok többségét, így az uniós értékesítések jövedelmezőségét és a pénzforgalmat sem. |
| --- | --- |

(109)

Ezek a körülmények az egyik uniós gyártóra gyakoroltak némi hatást a termelési volumen tekintetében (lásd fent a (70) preambulumbekezdést). Ugyanezek a körülmények azonban nem befolyásolták az adott uniós gyártóra vonatkozó adatok többségét, így az uniós értékesítések jövedelmezőségét és a pénzforgalmat sem.

| (110) | A hatás mindenesetre korlátozott az uniós gazdasági ágazat egészét tekintve. Ennek számos oka van. Egyrészt a probléma csak egy uniós gyártót érint – megjegyzendő, hogy a mintába felvett másik két gyártó, akikre nem vonatkoznak az intézkedések, növelték értékesítésüket az USA-ban. Másrészt a szóban forgó gyártónak sikerült ezt ellensúlyoznia az egyéb piacokra irányuló export növelésével. Végezetül pedig az USA 2015 februárjában megszüntette a szóban forgó dömpingellenes vámokat. Az összhatás tehát a vizsgálati időszakban csaknem a nullával volt egyenlő. |
| --- | --- |

(110)

A hatás mindenesetre korlátozott az uniós gazdasági ágazat egészét tekintve. Ennek számos oka van. Egyrészt a probléma csak egy uniós gyártót érint – megjegyzendő, hogy a mintába felvett másik két gyártó, akikre nem vonatkoznak az intézkedések, növelték értékesítésüket az USA-ban. Másrészt a szóban forgó gyártónak sikerült ezt ellensúlyoznia az egyéb piacokra irányuló export növelésével. Végezetül pedig az USA 2015 februárjában megszüntette a szóban forgó dömpingellenes vámokat. Az összhatás tehát a vizsgálati időszakban csaknem a nullával volt egyenlő.

| (111) | A fentiek alapján az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok hatása nem tekinthető elég jelentősnek a teljes uniós gazdasági ágazat vonatkozásában ahhoz, hogy befolyásolja az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok hatása nem tekinthető elég jelentősnek a teljes uniós gazdasági ágazat vonatkozásában ahhoz, hogy befolyásolja az okozati összefüggést.

5.2.4.   A fenolmentes könnyű hőpapír áreróziója

A fenolmentes könnyű hőpapír áreróziója

| (112) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban bekövetkezett áreróziót nem a koreai behozatal okozta, hanem inkább a fenolmentes könnyű hőpapír, az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített, de nem a Koreai Köztársaságból exportált termék árának a csökkenése. Ez az állítás az exportáló gyártóval kapcsolatban álló bizonyos vállalatok vételi árán alapul (két uniós gyártótól történő vásárlások). |
| --- | --- |

(112)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban bekövetkezett áreróziót nem a koreai behozatal okozta, hanem inkább a fenolmentes könnyű hőpapír, az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített, de nem a Koreai Köztársaságból exportált termék árának a csökkenése. Ez az állítás az exportáló gyártóval kapcsolatban álló bizonyos vállalatok vételi árán alapul (két uniós gyártótól történő vásárlások).

| (113) | E tekintetben mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy a fent leírtak szerint (lásd a (20) és a további preambulumbekezdést) a fenolmentes könnyű hőpapír helyettesíthető a fenoltartalmú könnyű hőpapírral és azzal versenyben áll, így annak árait is befolyásolhatja a koreai behozatal és a teljes piac, ahol a fenoltartalmú könnyű hőpapír túlsúlya jellemző (az uniós felhasználás 84 %-a). Az uniós gazdasági ágazat adatai továbbá azt mutatják, hogy a figyelembe vett időszak során a fenolmentes könnyű hőpapír értékesítési egységárai kevésbé csökkentek, mint a fenoltartalmú könnyű hőpapír értékesítési egységárai. Így tehát az árerózió még nagyobb jelentőséggel bír, ha figyelmen kívül hagyjuk az uniós gazdasági ágazat fenolmentes könnyű hőpapír értékesítéseinek a hatását. Lényegesnek találták továbbá az alákínálásnak a hasonló terméktípusok összehasonlításán alapuló, vagyis a nem importált fenolmentes típusok kizárásával történő kiszámítását. |
| --- | --- |

(113)

E tekintetben mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy a fent leírtak szerint (lásd a (20) és a további preambulumbekezdést) a fenolmentes könnyű hőpapír helyettesíthető a fenoltartalmú könnyű hőpapírral és azzal versenyben áll, így annak árait is befolyásolhatja a koreai behozatal és a teljes piac, ahol a fenoltartalmú könnyű hőpapír túlsúlya jellemző (az uniós felhasználás 84 %-a). Az uniós gazdasági ágazat adatai továbbá azt mutatják, hogy a figyelembe vett időszak során a fenolmentes könnyű hőpapír értékesítési egységárai kevésbé csökkentek, mint a fenoltartalmú könnyű hőpapír értékesítési egységárai. Így tehát az árerózió még nagyobb jelentőséggel bír, ha figyelmen kívül hagyjuk az uniós gazdasági ágazat fenolmentes könnyű hőpapír értékesítéseinek a hatását. Lényegesnek találták továbbá az alákínálásnak a hasonló terméktípusok összehasonlításán alapuló, vagyis a nem importált fenolmentes típusok kizárásával történő kiszámítását.

5.2.5.   Egyéb okok

Egyéb okok

| (114) | Egyes felek szerint az uniós gyártók szenvedtek a köztük lévő fokozódó versenytől (a kapacitáskihasználásért), a magas költségektől (a nyersanyagárak világméretű emelkedése miatt, ami az USD/EUR átváltási árfolyamához, valamint az emelkedő munkaerő- és energia költségekhez köthető), a globális internettől és a digitalizálás fokozódásától (pl. több elektronikus fizetés), valamint a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatásától. Azonban e tényezők egyikéről sem volt megállapítható, hogy befolyásolják a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(114)

Egyes felek szerint az uniós gyártók szenvedtek a köztük lévő fokozódó versenytől (a kapacitáskihasználásért), a magas költségektől (a nyersanyagárak világméretű emelkedése miatt, ami az USD/EUR átváltási árfolyamához, valamint az emelkedő munkaerő- és energia költségekhez köthető), a globális internettől és a digitalizálás fokozódásától (pl. több elektronikus fizetés), valamint a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatásától. Azonban e tényezők egyikéről sem volt megállapítható, hogy befolyásolják a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.

| (115) | Nincs a versenyellenes gyakorlatra vonatkozó bizonyíték. Az iratok alapján semmi nem utal az uniós gyártók közötti tisztességtelen versenyre (a kapacitáskihasználásért). |
| --- | --- |

(115)

Nincs a versenyellenes gyakorlatra vonatkozó bizonyíték. Az iratok alapján semmi nem utal az uniós gyártók közötti tisztességtelen versenyre (a kapacitáskihasználásért).

| (116) | A magas költségekre vonatkozó állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az uniós gyártók szorosan visszafogták a költségeket a figyelembe vett időszakban, azok csak kis mértékben növekedtek (+ 3 %). Ez a növekedés magában foglalja a papíripari rostanyag árak változásait (amik a könnyű hőpapír összköltségének kb. egyharmadát teszik ki), az energiaköltségeket, valamint a munkaerőköltségeket; ez utóbbi a (85)–(86) preambulumbekezdésben részletesebben elemzésre kerül. |
| --- | --- |

(116)

A magas költségekre vonatkozó állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az uniós gyártók szorosan visszafogták a költségeket a figyelembe vett időszakban, azok csak kis mértékben növekedtek (+ 3 %). Ez a növekedés magában foglalja a papíripari rostanyag árak változásait (amik a könnyű hőpapír összköltségének kb. egyharmadát teszik ki), az energiaköltségeket, valamint a munkaerőköltségeket; ez utóbbi a (85)–(86) preambulumbekezdésben részletesebben elemzésre kerül.

| (117) | A vizsgálat során nem került megerősítésre, hogy a globális internet és a digitalizálás fokozódása (vagyis több elektronikus fizetés) az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár forrása lehet. Ezzel szemben megállapításra került, hogy az Unió könnyű hőpapír felhasználása folyamatosan nő. |
| --- | --- |

(117)

A vizsgálat során nem került megerősítésre, hogy a globális internet és a digitalizálás fokozódása (vagyis több elektronikus fizetés) az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár forrása lehet. Ezzel szemben megállapításra került, hogy az Unió könnyű hőpapír felhasználása folyamatosan nő.

| (118) | Az érdekelt felek nem nyújtottak be alapos bizonyítékot a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatására vonatkozó állítás alátámasztására, és azt a vizsgálat sem tudta megerősíteni. |
| --- | --- |

(118)

Az érdekelt felek nem nyújtottak be alapos bizonyítékot a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatására vonatkozó állítás alátámasztására, és azt a vizsgálat sem tudta megerősíteni.

| (119) | Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gyártók a közelmúltban szerkezetátalakítási és átszervezési folyamatokon mentek keresztül versenyképességük javítása érdekében. E folyamatok némelyike még mindig tart, és az előirányzott konkrét intézkedések közül néhányat – bizonyos beruházásokat – hátráltatott a dömpingelt behozatalnak az adott gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása, ami ezáltal befolyásolta tőkebevonási képességüket is. Erről a tényezőről tehát nem volt megállapítható, hogy befolyásolja a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(119)

Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gyártók a közelmúltban szerkezetátalakítási és átszervezési folyamatokon mentek keresztül versenyképességük javítása érdekében. E folyamatok némelyike még mindig tart, és az előirányzott konkrét intézkedések közül néhányat – bizonyos beruházásokat – hátráltatott a dömpingelt behozatalnak az adott gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása, ami ezáltal befolyásolta tőkebevonási képességüket is. Erről a tényezőről tehát nem volt megállapítható, hogy befolyásolja a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (120) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(120)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést.

| (121) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Az azonosított egyéb tényezők – így az uniós gyártók exportteljesítménye, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, a magasabb költségek és a számos racionalizálási folyamat – tekintetében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy azok még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Az azonosított egyéb tényezők – így az uniós gyártók exportteljesítménye, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, a magasabb költségek és a számos racionalizálási folyamat – tekintetében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy azok még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (122) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(122)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat három tagállamban (Németországban, Spanyolországban és Finnországban) található öt gyártót foglal magában. Egyikük sem ellenezte a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat három tagállamban (Németországban, Spanyolországban és Finnországban) található öt gyártót foglal magában. Egyikük sem ellenezte a vizsgálat megindítását.

| (124) | Az összes uniós gyártó aktívan részt vett a vizsgálatban, és azzal érvelt, hogy az intézkedések bevezetése hozzájárulna a munkahelyek megőrzéséhez, elősegítené a nagyobb beruházásokat és segítene megfordítani azt a csökkenő jövedelmezőségi tendenciát, ami azóta megfigyelhető, amióta a koreai exportőr megjelent az EU piacán. |
| --- | --- |

(124)

Az összes uniós gyártó aktívan részt vett a vizsgálatban, és azzal érvelt, hogy az intézkedések bevezetése hozzájárulna a munkahelyek megőrzéséhez, elősegítené a nagyobb beruházásokat és segítene megfordítani azt a csökkenő jövedelmezőségi tendenciát, ami azóta megfigyelhető, amióta a koreai exportőr megjelent az EU piacán.

| (125) | Az uniós gazdasági ágazat a múltban már jelentős szerkezetalakításon ment keresztül, és folyamatosan figyelmet szentel arra, hogy javítsa hatékonyságát a termelési folyamatban. A fenti 4. táblázatban szereplő, termelési volumenre vonatkozó számadatok és az (53)–(55) preambulumbekezdésben leírt uniós felhasználás összevetése arra mutat rá, hogy az egyik fél állításával ellentétben az uniós gazdasági ágazat képes a kereslet kielégítésére az Unióban. A 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes többet termelni. Egyfelől az uniós gyártók olyan többcélú berendezésekkel rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy termelést átirányítsák egy másik termékre. Másfelől az a kisebb uniós gyártó, amelyik fokozatosan beszünteti a szóban forgó termék gyártását, tisztességes verseny esetén újragondolhatja ezt a döntését. |
| --- | --- |

(125)

Az uniós gazdasági ágazat a múltban már jelentős szerkezetalakításon ment keresztül, és folyamatosan figyelmet szentel arra, hogy javítsa hatékonyságát a termelési folyamatban. A fenti 4. táblázatban szereplő, termelési volumenre vonatkozó számadatok és az (53)–(55) preambulumbekezdésben leírt uniós felhasználás összevetése arra mutat rá, hogy az egyik fél állításával ellentétben az uniós gazdasági ágazat képes a kereslet kielégítésére az Unióban. A 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes többet termelni. Egyfelől az uniós gyártók olyan többcélú berendezésekkel rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy termelést átirányítsák egy másik termékre. Másfelől az a kisebb uniós gyártó, amelyik fokozatosan beszünteti a szóban forgó termék gyártását, tisztességes verseny esetén újragondolhatja ezt a döntését.

| (126) | A várakozások szerint az intézkedések bevezetése ismét egyenlő versenyfeltételeket és tisztességes árszintet eredményez majd az uniós piacon, és javítani fogja az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amíg az a tőkeigényes ágazat szempontjából normálisnak tekinthető szintet ér el. Ha nem lennének vámok, egyes uniós gyártóknak esetleg csökkenteniük kellene a könnyű hőpapír gyártási tevékenységüket, vagy akár fel kellene hagyniuk azzal, és munkahelyeket kellene megszüntetniük. Ez a verseny csökkenéséhez vezetne a piacon, és sok felhasználó számára még korlátozottabb beszállítói forrásokat eredményezne. |
| --- | --- |

(126)

A várakozások szerint az intézkedések bevezetése ismét egyenlő versenyfeltételeket és tisztességes árszintet eredményez majd az uniós piacon, és javítani fogja az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amíg az a tőkeigényes ágazat szempontjából normálisnak tekinthető szintet ér el. Ha nem lennének vámok, egyes uniós gyártóknak esetleg csökkenteniük kellene a könnyű hőpapír gyártási tevékenységüket, vagy akár fel kellene hagyniuk azzal, és munkahelyeket kellene megszüntetniük. Ez a verseny csökkenéséhez vezetne a piacon, és sok felhasználó számára még korlátozottabb beszállítói forrásokat eredményezne.

| (127) | Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Valószínűleg további nyereségvesztés és piacvesztés fog bekövetkezni, mivel semmi sem indokolja azt a megállapítást, hogy az árerózió le fog állni intézkedések nélkül. |
| --- | --- |

(127)

Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Valószínűleg további nyereségvesztés és piacvesztés fog bekövetkezni, mivel semmi sem indokolja azt a megállapítást, hogy az árerózió le fog állni intézkedések nélkül.

| (128) | Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(128)

Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   Egyéb érdekelt felek érdeke

Egyéb érdekelt felek érdeke

| (129) | A bizottsági szolgálatok 50 érdekelt félnek küldtek kérdőívet. Ezeknek azonban nem mindegyike töltötte ki a kérdőívet: 25 átalakító, különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és egy szövetség (az Európai Papíripari Szövetség, CEPI) nyújtott be beadványokat, de ténylegesen csak 14 fél töltötte ki a kérdőívet. Ezek a válaszok azonban nem mindig voltak kimerítőek, némelyikük pedig csupán olyan állítás volt, amit nem támasztottak alá igazolható bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(129)

A bizottsági szolgálatok 50 érdekelt félnek küldtek kérdőívet. Ezeknek azonban nem mindegyike töltötte ki a kérdőívet: 25 átalakító, különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és egy szövetség (az Európai Papíripari Szövetség, CEPI) nyújtott be beadványokat, de ténylegesen csak 14 fél töltötte ki a kérdőívet. Ezek a válaszok azonban nem mindig voltak kimerítőek, némelyikük pedig csupán olyan állítás volt, amit nem támasztottak alá igazolható bizonyítékokkal.

| (130) | A kérdőívet kitöltő átalakítók közül hárman annak adtak hangot, hogy támogatják az intézkedéseket, leginkább azért, mert az intézkedések visszaállítanák a tisztességes versenyfeltételeket az EU piacán. A könnyű hőpapír beszerzési volumen tekintetében ezek az átalakítók nagyobb jelentőségűek, mint azok, amelyek nem fejezték ki a véleményüket vagy ellenezték az intézkedéseket. A CEPI is támogatta az intézkedéseket, és azt állította, hogy az általános beszállítói iparágakat, a független átalakítókat és a végfelhasználókat hátrányosan érintené a koreai dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(130)

A kérdőívet kitöltő átalakítók közül hárman annak adtak hangot, hogy támogatják az intézkedéseket, leginkább azért, mert az intézkedések visszaállítanák a tisztességes versenyfeltételeket az EU piacán. A könnyű hőpapír beszerzési volumen tekintetében ezek az átalakítók nagyobb jelentőségűek, mint azok, amelyek nem fejezték ki a véleményüket vagy ellenezték az intézkedéseket. A CEPI is támogatta az intézkedéseket, és azt állította, hogy az általános beszállítói iparágakat, a független átalakítókat és a végfelhasználókat hátrányosan érintené a koreai dömpingelt behozatal.

| (131) | Az intézkedések bevezetését ellenző felek papírhiánytól és áremelkedésektől tartanak, valamint az alternatív beszállítói források hiányától, az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatától, végezetül pedig egyes átalakítási tevékenységek és/vagy átalakítók megszűnésétől. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy számos rendelkezésre álló beszállítói forrás van az Európai Unióban, nincs az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatára utaló jel, és az intézkedések bevezetése nem járna jelentős áremelkedésekkel, a dömpingkülönbözet szintjét is szem előtt tartva. |
| --- | --- |

(131)

Az intézkedések bevezetését ellenző felek papírhiánytól és áremelkedésektől tartanak, valamint az alternatív beszállítói források hiányától, az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatától, végezetül pedig egyes átalakítási tevékenységek és/vagy átalakítók megszűnésétől. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy számos rendelkezésre álló beszállítói forrás van az Európai Unióban, nincs az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatára utaló jel, és az intézkedések bevezetése nem járna jelentős áremelkedésekkel, a dömpingkülönbözet szintjét is szem előtt tartva.

| (132) | Végezetül pedig az exportáló gyártó és a Koreai Köztársaság kormánya egyaránt azt állította, hogy az uniós érdek vizsgálata során figyelembe kell venni a Hansol-csoport által az Unióban 2013–2016 között eszközölt beruházásokat, valamint a kapcsolatban álló átalakítókhoz tartozó számos munkahelyet. Ugyanakkor azonban nem nyújtottak be konkrétan a könnyű hőpapír gyártásra vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(132)

Végezetül pedig az exportáló gyártó és a Koreai Köztársaság kormánya egyaránt azt állította, hogy az uniós érdek vizsgálata során figyelembe kell venni a Hansol-csoport által az Unióban 2013–2016 között eszközölt beruházásokat, valamint a kapcsolatban álló átalakítókhoz tartozó számos munkahelyet. Ugyanakkor azonban nem nyújtottak be konkrétan a könnyű hőpapír gyártásra vonatkozó bizonyítékokat.

| (133) | Ezenfelül, mivel az intézkedés csak visszaállítaná az uniós piacon a tisztességes versenyt, úgy tekinthető, hogy a dömpingellenes intézkedések azt fogják eredményezni, hogy az érintett termék kárt nem okozó árakon kerül majd be az Unióba. Ez várhatóan előnyös lesz a független átalakítók számára. |
| --- | --- |

(133)

Ezenfelül, mivel az intézkedés csak visszaállítaná az uniós piacon a tisztességes versenyt, úgy tekinthető, hogy a dömpingellenes intézkedések azt fogják eredményezni, hogy az érintett termék kárt nem okozó árakon kerül majd be az Unióba. Ez várhatóan előnyös lesz a független átalakítók számára.

| (134) | Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámoknak az intézkedéseket ellenző felekre gyakorolt hatása nem haladja meg az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Azon felek tekintetében, amelyek nem megalapozott beadványokat nyújtottak be, a vizsgálat során nem lehetett kimutatni, hogy az intézkedések bevezetésének jelentős hatása lenne, vagy egyáltalán lenne valamilyen hatása rájuk nézve. |
| --- | --- |

(134)

Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámoknak az intézkedéseket ellenző felekre gyakorolt hatása nem haladja meg az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Azon felek tekintetében, amelyek nem megalapozott beadványokat nyújtottak be, a vizsgálat során nem lehetett kimutatni, hogy az intézkedések bevezetésének jelentős hatása lenne, vagy egyáltalán lenne valamilyen hatása rájuk nézve.

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (135) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a könnyű hőpapír Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(135)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a könnyű hőpapír Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (136) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (137) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(137)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (138) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(138)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (139) | Panaszában a panaszos arra kérte a Bizottságot, hogy ésszerű, kárt nem okozó haszonkulcsként az árbevétel „kb. 10 %-át” alkalmazza. A vizsgálat rámutatott arra, hogy mielőtt a Koreából származó behozatal fellendülése jelentős hatást gyakorolt volna, az uniós gazdasági ágazat tényleges jövedelmezősége 13 % volt 2012-ben, és 11,5 % 2013-ban. Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ágazat által a legutóbbi reprezentatív évben, vagyis 2013-ban elért haszonkulcs megfelelő alapot nyújt a nyereségcél megállapításához. |
| --- | --- |

(139)

Panaszában a panaszos arra kérte a Bizottságot, hogy ésszerű, kárt nem okozó haszonkulcsként az árbevétel „kb. 10 %-át” alkalmazza. A vizsgálat rámutatott arra, hogy mielőtt a Koreából származó behozatal fellendülése jelentős hatást gyakorolt volna, az uniós gazdasági ágazat tényleges jövedelmezősége 13 % volt 2012-ben, és 11,5 % 2013-ban. Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ágazat által a legutóbbi reprezentatív évben, vagyis 2013-ban elért haszonkulcs megfelelő alapot nyújt a nyereségcél megállapításához.

| (140) | Mindezek alapján a Bizottság a fent említett 11,5 %-os haszonkulcsnak és a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(140)

Mindezek alapján a Bizottság a fent említett 11,5 %-os haszonkulcsnak és a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (141) | A Bizottság ezt követően az érintett országbeli együttműködő exportáló gyártó – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A kárkülönbözet ideiglenesen 35,8 %-ban került meghatározásra. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság ezt követően az érintett országbeli együttműködő exportáló gyártó – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A kárkülönbözet ideiglenesen 35,8 %-ban került meghatározásra.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (142) | A Koreai Köztársaságból származó könnyű hőpapír behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni, vagyis a dömpingkülönbözet szintjén. |
| --- | --- |

(142)

A Koreai Köztársaságból származó könnyű hőpapír behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni, vagyis a dömpingkülönbözet szintjén.

| (143) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Hansol-csoport (a Hansol Paper Co., Ltd és a Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Minden más vállalat (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Koreai Köztársaság

Hansol-csoport (a Hansol Paper Co., Ltd és a Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Minden más vállalat (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Amint az az (50) preambulumbekezdésben is kifejtésre került, ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ennélfogva a maradék dömpingellenes vám az együttműködő vállalat szintjén alapul. |
| --- | --- |

(144)

Amint az az (50) preambulumbekezdésben is kifejtésre került, ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ennélfogva a maradék dömpingellenes vám az együttműködő vállalat szintjén alapul.

| (145) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (6). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(145)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (6). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

6

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (146) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(146)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (147) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(147)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (148) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(148)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a következő termék behozatalára: a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), a Koreai Köztársaságból származó egyes, legfeljebb 65 gr/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű és (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben (a továbbiakban: óriástekercs) kiszerelt könnyű hőpapírok, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is; egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 12,1 %.

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az (EU) 2016/1036 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1225/2009/EK rendeletét (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.) hatályon kívül helyezte az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet).

2

(3)  
  HL C 62., 2016.2.18., 7. o.

3

(4)  Ez az információ azért van egy tartományon belül megadva, mert fennáll annak a kockázata, hogy a mintába felvett vállalat visszafejti versenytársai adatait.

4

(5)  A Bizottság 451/2011/EU végrehajtási rendeletének (73) preambulumbekezdése (HL L 128., 2011.5.14., 1. o.).

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

6

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2006 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. november 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2007 HATÁROZATA

(2016. február 1.)

a Magyarország által az Audi Hungaria Motor Kft. javára részben végrehajtott és továbbra is végrehajtani tervezett SA.36754- 2014/C (korábbi 2014/NN és 2013/N) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2016) 405. számú dokumentummal történt)

(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezéseknek (1) megfelelően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A magyar hatóságok a 2013. szeptember 16-án regisztrált (SANI No 8899), 2013. szeptember 25-én helyesbített elektronikus értesítéssel, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (2) (a továbbiakban: 2007–2013-as RTI) (65) bekezdése értelmében bejelentették, hogy regionális támogatásban kívánnak részesíteni egy, Győrben az AUDI HUNGARIA MOTOR Kft. (a továbbiakban: AHM) által megvalósítandó nagyberuházási projektet. |
| --- | --- |

(1)

A magyar hatóságok a 2013. szeptember 16-án regisztrált (SANI No 8899), 2013. szeptember 25-én helyesbített elektronikus értesítéssel, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (2) (a továbbiakban: 2007–2013-as RTI) (65) bekezdése értelmében bejelentették, hogy regionális támogatásban kívánnak részesíteni egy, Győrben az AUDI HUNGARIA MOTOR Kft. (a továbbiakban: AHM) által megvalósítandó nagyberuházási projektet.

2

| (2) | A Bizottság a 2014. július 9-én kelt levelében tájékoztatta Magyarországot, hogy az AHM által megvalósítandó beruházási projekthez nyújtott regionális támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat), a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (3) (a továbbiakban: IDAC) alapján elvégzendő részletes vizsgálat vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2014. július 9-én kelt levelében tájékoztatta Magyarországot, hogy az AHM által megvalósítandó beruházási projekthez nyújtott regionális támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat), a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (3) (a továbbiakban: IDAC) alapján elvégzendő részletes vizsgálat vonatkozásában.

3

| (3) | Magyarország észrevételeit és a részletes vizsgálathoz szükséges információkat a 2014. október 9-i levelében (2014/101245) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(3)

Magyarország észrevételeit és a részletes vizsgálathoz szükséges információkat a 2014. október 9-i levelében (2014/101245) nyújtotta be.

| (4) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot 2014. november 21-én (4) tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot 2014. november 21-én (4) tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

4

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (5) | A Bizottság 2014. november 25-i (2014/119782), 2015. július 28-i (2015/074087) és 2015. augusztus 24-i (2015/083208) levelében további tájékoztatást kért, amelyet Magyarország a 2015. február 13-i (2015/014716), 2015. szeptember 30-i (2015/096577) és 2015. október 9-i (2015/100135) levelében küldött meg a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2014. november 25-i (2014/119782), 2015. július 28-i (2015/074087) és 2015. augusztus 24-i (2015/083208) levelében további tájékoztatást kért, amelyet Magyarország a 2015. február 13-i (2015/014716), 2015. szeptember 30-i (2015/096577) és 2015. október 9-i (2015/100135) levelében küldött meg a Bizottság részére.

| (6) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől.

2.   AZ INTÉZKEDÉS/TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

AZ INTÉZKEDÉS/TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA

AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA

| (7) | A magyar hatóságok a regionális fejlődés elősegítésére törekszenek azáltal, hogy közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást nyújtanak az AHM Nyugat-Dunántúlon található, győri telephelyén megvalósítandó beruházásokhoz. A Nyugat-Dunántúl az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott területnek minősül, amelyben a regionális támogatás normál felső határa Magyarország 2007–2013-as időszakra vonatkozó regionális támogatási térképe (5) szerint nagyvállalkozások esetében a bruttó támogatási egyenérték (a továbbiakban: BTE) 30 %-a. |
| --- | --- |

(7)

A magyar hatóságok a regionális fejlődés elősegítésére törekszenek azáltal, hogy közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást nyújtanak az AHM Nyugat-Dunántúlon található, győri telephelyén megvalósítandó beruházásokhoz. A Nyugat-Dunántúl az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott területnek minősül, amelyben a regionális támogatás normál felső határa Magyarország 2007–2013-as időszakra vonatkozó regionális támogatási térképe (5) szerint nagyvállalkozások esetében a bruttó támogatási egyenérték (a továbbiakban: BTE) 30 %-a.

5

2.2.   A KEDVEZMÉNYEZETT

A KEDVEZMÉNYEZETT

| (8) | A támogatás kedvezményezettje az AHM, amely az Audi Hungaria Services Zrt. kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalata. Az Audi Hungaria Services Zrt. a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező AUDI AG leányvállalata. A németországbeli wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió két üzletágat ölel fel: a személygépkocsi-üzletágat, valamint a haszongépjármű- és mérnöki üzletágat. |
| --- | --- |

(8)

A támogatás kedvezményezettje az AHM, amely az Audi Hungaria Services Zrt. kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalata. Az Audi Hungaria Services Zrt. a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező AUDI AG leányvállalata. A németországbeli wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió két üzletágat ölel fel: a személygépkocsi-üzletágat, valamint a haszongépjármű- és mérnöki üzletágat.

| (9) | A VW-csoport gépjárműipari divíziója 12 márkát gyárt: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial Vehicles, Scania és MAN. Minden egyes márka saját arculattal rendelkezik, és önálló egységként van jelen a piacon. A Volkswagen-csoport a kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat. |
| --- | --- |

(9)

A VW-csoport gépjárműipari divíziója 12 márkát gyárt: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial Vehicles, Scania és MAN. Minden egyes márka saját arculattal rendelkezik, és önálló egységként van jelen a piacon. A Volkswagen-csoport a kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat.

| (10) | 2014-ben a Volkswagen-csoport világszerte (6) összesen 118 gyárat üzemeltetett, és 10,1 millió gépjárművet értékesített a fogyasztók részére, ami 12 %-os piaci részesedésnek felelt meg a világ személygépkocsi-piacán. A csoport bevétele elérte a 202 milliárd EUR-t, alkalmazottainak száma 592 586 fő volt (7). |
| --- | --- |

(10)

2014-ben a Volkswagen-csoport világszerte (6) összesen 118 gyárat üzemeltetett, és 10,1 millió gépjárművet értékesített a fogyasztók részére, ami 12 %-os piaci részesedésnek felelt meg a világ személygépkocsi-piacán. A csoport bevétele elérte a 202 milliárd EUR-t, alkalmazottainak száma 592 586 fő volt (7).

6

7

| (11) | 2014-ben az AUDI AG 79 483 főt foglalkoztatott, világszinten 1,7 millió új gépkocsit szállított le vevőinek, és árbevétele elérte az 53 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

(11)

2014-ben az AUDI AG 79 483 főt foglalkoztatott, világszinten 1,7 millió új gépkocsit szállított le vevőinek, és árbevétele elérte az 53 milliárd EUR-t.

| (12) | 2014-ben az AHM 135 232 autót gyártott, 11 274 alkalmazottja volt, bevétele pedig elérte a 7,2 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

(12)

2014-ben az AHM 135 232 autót gyártott, 11 274 alkalmazottja volt, bevétele pedig elérte a 7,2 milliárd EUR-t.

2.3.   A BERUHÁZÁSI PROJEKT

A BERUHÁZÁSI PROJEKT

| (13) | Az AHM motorokat és motoralkatrészeket gyárt Győrben. Ezen kívül az AHM a bejelentett beruházási projekt 2014 végén történő befejezése előtt gépkocsik platformalapú összeszerelésével foglalkozott. |
| --- | --- |

(13)

Az AHM motorokat és motoralkatrészeket gyárt Győrben. Ezen kívül az AHM a bejelentett beruházási projekt 2014 végén történő befejezése előtt gépkocsik platformalapú összeszerelésével foglalkozott.

| (14) | A beruházási projektnek három célja volt: az összeszerelési tevékenység rugalmasságának és diverzifikáltságának növelése, az összeszerelt autók számának növelése, valamint a gyártási folyamat vertikális integrációjának elmélyítése. |
| --- | --- |

(14)

A beruházási projektnek három célja volt: az összeszerelési tevékenység rugalmasságának és diverzifikáltságának növelése, az összeszerelt autók számának növelése, valamint a gyártási folyamat vertikális integrációjának elmélyítése.

| (15) | Az első célt – az összeszerelési művelet rugalmasságának növelését – a korábbi platformalapú technológiának az ún. modulalapú gyártási eljárás (Modularer Querbaukasten, a továbbiakban: MQB) technológiájával való felváltása hivatott elérni. Míg a Győrben alkalmazott platformalapú technológia csak az azonos platformot használó autók összeszerelését teszi lehetővé (amelyek főként egyforma vagy hasonló hosszúságúak és gyakran azonos szegmenshez tartoznak), az újonnan telepített MQB technológia egyazon gyártósoron különböző hosszal rendelkező és különböző szegmensekhez (jelen esetben az A és a B szegmenshez, valamint elméletileg az A0 szegmenshez) tartozó gépkocsik összeszerelését teszi lehetővé ([...] (*1)). Az új technológiát egy új üzemben telepítették, míg a régi platformalapú összeszerelési tevékenység 2014 során teljesen megszűnt, és a régi összeszerelő gyártósort szétszerelték és elszállították. Az autógyártás a győri üzemben már teljes egészében az MQB-technológia alapján zajlik. Az MQB technológia a modularitás elvén alapul (a különböző piaci szegmenshez tartozó modellek alkatrészeinek standardizálása), és jelentős költségmegtakarítást tesz lehetővé. A szükséges standardizálásra való tekintettel, illetve a korábbi és az új szerelőüzem közötti (mintegy 1,5 km-es) fizikai távolság miatt a régi összeszerelő gyártósort nem lehetett beépíteni az új gyártási folyamatba. Az új üzem lehetővé teszi több Audi személygépkocsi-modell, így a Győrben már korábban is gyártott modellek (Audi TT Coupé, TT Roadster és A3 Cabriolet) új generációinak, valamint az A3 modellcsalád egy teljesen új, négyajtós modelljének (A3 Sedan) gyártását. Az új generációs modellek számos arculati és technikai újítást tartalmaznak. Azonban a minőségi, többgenerációs tervezési standardokkal és műszaki fejlesztéssel kapcsolatos folytonosság, valamint az alapvető geometriai méretek és berendezések megőrzése következtében nem módosult a POLK-féle osztályozás (8). Az Audi TT Coupé és a TT Roadster továbbra is a B szegmensben, míg az A3 Cabriolet az A szegmensben marad. Az új A3 Sedan ugyancsak az A szegmensbe kerül. |
| --- | --- |

(15)

Az első célt – az összeszerelési művelet rugalmasságának növelését – a korábbi platformalapú technológiának az ún. modulalapú gyártási eljárás (Modularer Querbaukasten, a továbbiakban: MQB) technológiájával való felváltása hivatott elérni. Míg a Győrben alkalmazott platformalapú technológia csak az azonos platformot használó autók összeszerelését teszi lehetővé (amelyek főként egyforma vagy hasonló hosszúságúak és gyakran azonos szegmenshez tartoznak), az újonnan telepített MQB technológia egyazon gyártósoron különböző hosszal rendelkező és különböző szegmensekhez (jelen esetben az A és a B szegmenshez, valamint elméletileg az A0 szegmenshez) tartozó gépkocsik összeszerelését teszi lehetővé ([...] (*1)). Az új technológiát egy új üzemben telepítették, míg a régi platformalapú összeszerelési tevékenység 2014 során teljesen megszűnt, és a régi összeszerelő gyártósort szétszerelték és elszállították. Az autógyártás a győri üzemben már teljes egészében az MQB-technológia alapján zajlik. Az MQB technológia a modularitás elvén alapul (a különböző piaci szegmenshez tartozó modellek alkatrészeinek standardizálása), és jelentős költségmegtakarítást tesz lehetővé. A szükséges standardizálásra való tekintettel, illetve a korábbi és az új szerelőüzem közötti (mintegy 1,5 km-es) fizikai távolság miatt a régi összeszerelő gyártósort nem lehetett beépíteni az új gyártási folyamatba. Az új üzem lehetővé teszi több Audi személygépkocsi-modell, így a Győrben már korábban is gyártott modellek (Audi TT Coupé, TT Roadster és A3 Cabriolet) új generációinak, valamint az A3 modellcsalád egy teljesen új, négyajtós modelljének (A3 Sedan) gyártását. Az új generációs modellek számos arculati és technikai újítást tartalmaznak. Azonban a minőségi, többgenerációs tervezési standardokkal és műszaki fejlesztéssel kapcsolatos folytonosság, valamint az alapvető geometriai méretek és berendezések megőrzése következtében nem módosult a POLK-féle osztályozás (8). Az Audi TT Coupé és a TT Roadster továbbra is a B szegmensben, míg az A3 Cabriolet az A szegmensben marad. Az új A3 Sedan ugyancsak az A szegmensbe kerül.

*1

8

| (16) | A projekt második célja a győri összeszerelési műveletek teljes műszaki kapacitásának évi [60 000–110 000] személygépkocsiról [130 000–180 000] személygépkocsira történő növelése. A tervek szerint az új kapacitás [...] %-át az A szegmensbe tartozó gépkocsik, [...] %-át a B szegmensbe tartozó gépkocsik gyártására használják majd. A kapacitásbővülés lehetővé teszi mind az új termék (A3), mind pedig nagyobb számú új generációs modell összeszerelését. |
| --- | --- |

(16)

A projekt második célja a győri összeszerelési műveletek teljes műszaki kapacitásának évi [60 000–110 000] személygépkocsiról [130 000–180 000] személygépkocsira történő növelése. A tervek szerint az új kapacitás [...] %-át az A szegmensbe tartozó gépkocsik, [...] %-át a B szegmensbe tartozó gépkocsik gyártására használják majd. A kapacitásbővülés lehetővé teszi mind az új termék (A3), mind pedig nagyobb számú új generációs modell összeszerelését.

| (17) | A projekt harmadik célja a győri termelő tevékenységek vertikális integrációjának elmélyítése. A korábbi összeszerelő tevékenységet teljes körűen integrált személygépkocsigyártó-üzemmé alakítják át: az új összeszerelő üzembe történő beruházást kiegészíti egy karosszériaüzem, egy lakkozó és egy présüzem építése, amelyek túlnyomórészt a fenti modellek gyártására szolgálnak. Az új karosszéria- és lakkozóüzem kibocsátásának csupán kis részét (legfeljebb [...] %-át) szállítják karosszéria formájában a VW-csoport EGT-n kívül található egyéb autógyártó üzemeibe. Az új présüzemben gyártott karosszériaelemek mintegy [...] %-át Győrben használják fel autógyártásra. A Győrben gyártott karosszériaelemek fennmaradó [...] %-át a VW-csoport egyéb gyártóegységeibe szállítják. Eredetileg úgy tervezték, hogy e karosszériaelemeket a POLK B szegmenshez tartozó járművekbe szerelik be. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően azonban Magyarország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a keresletben beállt változások miatt a présüzem kibocsátásának [...] %-át – a VW-csoport egyéb gyártóegységeiben – az A0–C autók gyártásához lehetne felhasználni. |
| --- | --- |

(17)

A projekt harmadik célja a győri termelő tevékenységek vertikális integrációjának elmélyítése. A korábbi összeszerelő tevékenységet teljes körűen integrált személygépkocsigyártó-üzemmé alakítják át: az új összeszerelő üzembe történő beruházást kiegészíti egy karosszériaüzem, egy lakkozó és egy présüzem építése, amelyek túlnyomórészt a fenti modellek gyártására szolgálnak. Az új karosszéria- és lakkozóüzem kibocsátásának csupán kis részét (legfeljebb [...] %-át) szállítják karosszéria formájában a VW-csoport EGT-n kívül található egyéb autógyártó üzemeibe. Az új présüzemben gyártott karosszériaelemek mintegy [...] %-át Győrben használják fel autógyártásra. A Győrben gyártott karosszériaelemek fennmaradó [...] %-át a VW-csoport egyéb gyártóegységeibe szállítják. Eredetileg úgy tervezték, hogy e karosszériaelemeket a POLK B szegmenshez tartozó járművekbe szerelik be. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően azonban Magyarország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a keresletben beállt változások miatt a présüzem kibocsátásának [...] %-át – a VW-csoport egyéb gyártóegységeiben – az A0–C autók gyártásához lehetne felhasználni.

| (18) | A beruházási projekttel kapcsolatos munkálatok 2011 februárjában indultak meg, és 2014. december 31-én fejeződött be. |
| --- | --- |

(18)

A beruházási projekttel kapcsolatos munkálatok 2011 februárjában indultak meg, és 2014. december 31-én fejeződött be.

2.4.   A BERUHÁZÁSI PROJEKT KÖLTSÉGEI

A BERUHÁZÁSI PROJEKT KÖLTSÉGEI

| (19) | Jelen esetben az elszámolható kiadások közé az épületekkel, gépekkel és berendezésekkel kapcsolatos beruházások tartoznak, az immateriális javakba történő beruházások azonban nem. A használt eszközök nem tartoznak ide. |
| --- | --- |

(19)

Jelen esetben az elszámolható kiadások közé az épületekkel, gépekkel és berendezésekkel kapcsolatos beruházások tartoznak, az immateriális javakba történő beruházások azonban nem. A használt eszközök nem tartoznak ide.

| (20) | A beruházási projekt teljes elszámolható beruházási költsége névértéken 342 936 millió HUF (1 144 millió EUR (9)). Jelenértéken (10) ez 355 550 millió HUF-nak felel meg (1 186 millió EUR). Az I. táblázat tartalmazza az összes elszámolható költség lebontását.

  I. táblázat


  Elszámolható beruházási költségek névértéken (millió HUF)











  Év | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Épület | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gép/berendezés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immateriális javak | — | — | — | — | 0 |
| ÖSSZESEN | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

A beruházási projekt teljes elszámolható beruházási költsége névértéken 342 936 millió HUF (1 144 millió EUR (9)). Jelenértéken (10) ez 355 550 millió HUF-nak felel meg (1 186 millió EUR). Az I. táblázat tartalmazza az összes elszámolható költség lebontását.

9

10

I. táblázat

I. táblázat

Elszámolható beruházási költségek névértéken (millió HUF)

Elszámolható beruházási költségek névértéken (millió HUF)

Év

2011

2012

2013

2014

Összesen

Épület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gép/berendezés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immateriális javak

—

—

—

—

0

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5.   A BERUHÁZÁS FINANSZÍROZÁSA

A BERUHÁZÁS FINANSZÍROZÁSA

| (21) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a támogatás kedvezményezettje által biztosított – közpénzből nyújtott támogatásoktól mentes – saját hozzájárulás meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(21)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a támogatás kedvezményezettje által biztosított – közpénzből nyújtott támogatásoktól mentes – saját hozzájárulás meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.6.   JOGALAP

JOGALAP

| (22) | A pénzügyi támogatás nemzeti jogalapja a következő:






  a) | A közvetlen támogatásra az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) értelmében a bejelentés alól mentesített, az egyedi bejelentési határérték alatti XR 47/2007 támogatási program (12) rendelkezéseinek alkalmazásával, a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet alapján kerül sor. |
| --- | --- | --- |

(22)

A pénzügyi támogatás nemzeti jogalapja a következő:

a)

A közvetlen támogatásra az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) értelmében a bejelentés alól mentesített, az egyedi bejelentési határérték alatti XR 47/2007 támogatási program (12) rendelkezéseinek alkalmazásával, a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet alapján kerül sor.

11

12

| b) | Az adókedvezményt az N 651/2006. sz. fejlesztési adókedvezmény program (13) alapján nyújtják, amelyet a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet hozott létre. |
| --- | --- |

b)

Az adókedvezményt az N 651/2006. sz. fejlesztési adókedvezmény program (13) alapján nyújtják, amelyet a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet hozott létre.

13

2.7.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS

| (23) | Az AHM 2010. március 5-én, tehát a beruházási projekttel kapcsolatos munkák kezdete előtt nyújtotta be a közvetlen támogatás iránti kérelmét. 2010. március 26-án a magyar hatóságok megerősítették, hogy a beruházási projekt elvben támogatható az igényelt támogatással. A magyar hatóságok a beruházási projektre (a présüzem kivételével) irányuló közvetlen támogatásra vonatkozóan 2010. szeptember 8-án támogatási ajánlatot tettek, amelyet az AHM 2010. október 1-jén elfogadott. A présüzemet illető közvetlen támogatásra vonatkozó ajánlat 2011. április 27-én kelt, amelyet az AHM 2011. május 4-én fogadott el. |
| --- | --- |

(23)

Az AHM 2010. március 5-én, tehát a beruházási projekttel kapcsolatos munkák kezdete előtt nyújtotta be a közvetlen támogatás iránti kérelmét. 2010. március 26-án a magyar hatóságok megerősítették, hogy a beruházási projekt elvben támogatható az igényelt támogatással. A magyar hatóságok a beruházási projektre (a présüzem kivételével) irányuló közvetlen támogatásra vonatkozóan 2010. szeptember 8-án támogatási ajánlatot tettek, amelyet az AHM 2010. október 1-jén elfogadott. A présüzemet illető közvetlen támogatásra vonatkozó ajánlat 2011. április 27-én kelt, amelyet az AHM 2011. május 4-én fogadott el.

| (24) | Az adókedvezmény iránti kérelmet (amely adókedvezményre a Bizottság jóváhagyásától függő jogosultság áll fenn) a kedvezményezett 2010. október 29-én (a présüzem tekintetében 2011. január 27-én), azaz a beruházási projektek megkezdése előtt nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. |
| --- | --- |

(24)

Az adókedvezmény iránti kérelmet (amely adókedvezményre a Bizottság jóváhagyásától függő jogosultság áll fenn) a kedvezményezett 2010. október 29-én (a présüzem tekintetében 2011. január 27-én), azaz a beruházási projektek megkezdése előtt nyújtotta be a magyar hatóságokhoz.

| (25) | A támogatás odaítélésére a Bizottság jóváhagyásától függően, 2011. július 6-án (a présüzem vonatkozásában 2011. szeptember 28-án) aláírt támogatási szerződéssel került sor. |
| --- | --- |

(25)

A támogatás odaítélésére a Bizottság jóváhagyásától függően, 2011. július 6-án (a présüzem vonatkozásában 2011. szeptember 28-án) aláírt támogatási szerződéssel került sor.

| (26) | Magyarország jelenértéken 39 952 millió HUF (133,3 millió EUR) összegű támogatást szándékozik odaítélni. Mivel a projekt tervezett összes elszámolható költsége jelenértéken 355 550 millió HUF (1 186 millió EUR), a javasolt támogatási intenzitás 11,24 % BTE. |
| --- | --- |

(26)

Magyarország jelenértéken 39 952 millió HUF (133,3 millió EUR) összegű támogatást szándékozik odaítélni. Mivel a projekt tervezett összes elszámolható költsége jelenértéken 355 550 millió HUF (1 186 millió EUR), a javasolt támogatási intenzitás 11,24 % BTE.

| (27) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a projekthez nyújtott támogatást nem kombinálják az ugyanazon elszámolható költségekre vonatkozó egyéb helyi, regionális, nemzeti vagy uniós támogatással; és hogy ha az elszámolható költségek összege eltér a becsült összegtől, sem a jelenértéken számolt jóváhagyott maximális támogatási összeget, sem a jóváhagyott támogatási intenzitást nem fogják meghaladni. |
| --- | --- |

(27)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a projekthez nyújtott támogatást nem kombinálják az ugyanazon elszámolható költségekre vonatkozó egyéb helyi, regionális, nemzeti vagy uniós támogatással; és hogy ha az elszámolható költségek összege eltér a becsült összegtől, sem a jelenértéken számolt jóváhagyott maximális támogatási összeget, sem a jóváhagyott támogatási intenzitást nem fogják meghaladni.

| (28) | Az AHM korábbi, Győrben megvalósított beruházásai kapcsán már részesült beruházási támogatásban, amely beruházások 2003 előtt és 2006-ban kezdődtek. |
| --- | --- |

(28)

Az AHM korábbi, Győrben megvalósított beruházásai kapcsán már részesült beruházási támogatásban, amely beruházások 2003 előtt és 2006-ban kezdődtek.

| (29) | A bejelentett támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartsa a beruházást a támogatott régióban. |
| --- | --- |

(29)

A bejelentett támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartsa a beruházást a támogatott régióban.

2.8.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

| (30) | A magyar hatóságok vállalták, hogy benyújtják a Bizottsághoz:






  — | a támogatás nyújtását követő két hónapon belül a támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok másolatát, |
| --- | --- | --- |

(30)

A magyar hatóságok vállalták, hogy benyújtják a Bizottsághoz:

—

a támogatás nyújtását követő két hónapon belül a támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok másolatát,

| — | a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden ugyanazon létesítményben/üzemben indított más beruházási projektre vonatkozó információt), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden ugyanazon létesítményben/üzemben indított más beruházási projektre vonatkozó információt),

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül a részletes záróbeszámolót. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül a részletes záróbeszámolót.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA MELLETT SZÓLÓ OKOK

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA MELLETT SZÓLÓ OKOK

| (31) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a támogatási projekt teljesíti a 2007–2013-as RTI-ben megfogalmazott normál összeegyeztethetőségi kritériumokat, és hogy a tervezett támogatási összeg és támogatási intenzitás sem haladja meg a maximálisan megengedett mértéket. Mindamellett, a 2007–2013-as RTI 68. pontjában foglalt rendelkezések tekintetében a Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tudta megerősíteni azt, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a támogatási projekt teljesíti a 2007–2013-as RTI-ben megfogalmazott normál összeegyeztethetőségi kritériumokat, és hogy a tervezett támogatási összeg és támogatási intenzitás sem haladja meg a maximálisan megengedett mértéket. Mindamellett, a 2007–2013-as RTI 68. pontjában foglalt rendelkezések tekintetében a Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tudta megerősíteni azt, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (32) | A 2007–2013-as RTI 68. pontja előírja, hogy a Bizottság indítson hivatalos vizsgálatot és végezze el a támogatás ösztönző hatásának, arányosságának, valamint pozitív és negatív hatásainak részletes értékelését, amennyiben a kedvezményezett piaci részesedése a beruházást megelőzően vagy azt követően az érintett termék- és földrajzi piac tekintetében meghaladja a 25 %-ot (a továbbiakban: a 68. pont a) alpontja szerinti teszt), vagy amennyiben a beruházás által létrehozott termelési kapacitás meghaladja a viszonylag vagy ténylegesen hanyatló piac 5 %-át (a továbbiakban: a 68. pont b) alpontja szerinti teszt). |
| --- | --- |

(32)

A 2007–2013-as RTI 68. pontja előírja, hogy a Bizottság indítson hivatalos vizsgálatot és végezze el a támogatás ösztönző hatásának, arányosságának, valamint pozitív és negatív hatásainak részletes értékelését, amennyiben a kedvezményezett piaci részesedése a beruházást megelőzően vagy azt követően az érintett termék- és földrajzi piac tekintetében meghaladja a 25 %-ot (a továbbiakban: a 68. pont a) alpontja szerinti teszt), vagy amennyiben a beruházás által létrehozott termelési kapacitás meghaladja a viszonylag vagy ténylegesen hanyatló piac 5 %-át (a továbbiakban: a 68. pont b) alpontja szerinti teszt).

| (33) | A Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tudta kizárni, hogy az érintett piacokon nem haladták meg a piaci részesedésre, valamint a beruházás által az alulteljesítő piacon elért kapacitásbővülésre vonatkozó küszöbértékeket. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tudta kizárni, hogy az érintett piacokon nem haladták meg a piaci részesedésre, valamint a beruházás által az alulteljesítő piacon elért kapacitásbővülésre vonatkozó küszöbértékeket.

| (34) | Pontosabban a Bizottságnak kétségei támadtak az érintett termékpiacnak a Magyarország által javasolt, a POLK osztályozás A0, A és B szegmensének kombinációjaként történő meghatározását illetően, és Bizottság az érintett termékpiac pontos meghatározását nyitva hagyta, és figyelembe vette a piacnak az összes lehetséges alternatív meghatározását, beleértve különösen azt a legszűkebb felosztást, amelyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre (14). Mivel az AHM az A és B szegmenshez, és elméletileg az A0 szegmenshez tartozó gépkocsikat és karosszériaelemeket egyaránt gyártani fog, a Bizottság úgy találta, hogy ebben az esetben e szegmenseket külön-külön, valamint e szegmensek kombinációját is lehetséges érintett termékpiacnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(34)

Pontosabban a Bizottságnak kétségei támadtak az érintett termékpiacnak a Magyarország által javasolt, a POLK osztályozás A0, A és B szegmensének kombinációjaként történő meghatározását illetően, és Bizottság az érintett termékpiac pontos meghatározását nyitva hagyta, és figyelembe vette a piacnak az összes lehetséges alternatív meghatározását, beleértve különösen azt a legszűkebb felosztást, amelyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre (14). Mivel az AHM az A és B szegmenshez, és elméletileg az A0 szegmenshez tartozó gépkocsikat és karosszériaelemeket egyaránt gyártani fog, a Bizottság úgy találta, hogy ebben az esetben e szegmenseket külön-külön, valamint e szegmensek kombinációját is lehetséges érintett termékpiacnak kell tekinteni.

14

| (35) | A „személygépjárművek” (PCV) és „könnyű haszongépjárművek” (LCV) szegmensekbe történő lehetséges felosztását illetően a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a a PCV-ket és LCV-ket nem értékeli külön kategóriaként. |
| --- | --- |

(35)

A „személygépjárművek” (PCV) és „könnyű haszongépjárművek” (LCV) szegmensekbe történő lehetséges felosztását illetően a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a a PCV-ket és LCV-ket nem értékeli külön kategóriaként.

| (36) | A Bizottság a földrajzi piac meghatározására vonatkozóan sem tudott határozott álláspontot kialakítani. A Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a földrajzi piac az Európai Gazdasági Térségnek (a továbbiakban: EGT) felel meg, vagy legalább egész Európa, Észak- és Dél-Amerika, valamint Kína összevont piacaiból áll, ahogyan Magyarország javasolta. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság a földrajzi piac meghatározására vonatkozóan sem tudott határozott álláspontot kialakítani. A Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a földrajzi piac az Európai Gazdasági Térségnek (a továbbiakban: EGT) felel meg, vagy legalább egész Európa, Észak- és Dél-Amerika, valamint Kína összevont piacaiból áll, ahogyan Magyarország javasolta.

| (37) | A 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) alpontja szerinti teszt megállapította, hogy az alkalmazandó 25 %-os piaci részesedési küszöbértéket az EGT-ben a különálló és a kombinált A és B szegmensekben minden érintett évben, a kombinált A0–B szegmensben pedig 2011-től kezdődően meghaladták. |
| --- | --- |

(37)

A 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) alpontja szerinti teszt megállapította, hogy az alkalmazandó 25 %-os piaci részesedési küszöbértéket az EGT-ben a különálló és a kombinált A és B szegmensekben minden érintett évben, a kombinált A0–B szegmensben pedig 2011-től kezdődően meghaladták.

| (38) | A 68. pont b) alpontja szerinti tesztnél a Bizottság megállapította, hogy az érintett termékpiacok az EGT-ben rosszul teljesítettek; a Bizottságnak ezért ellenőriznie kellett, hogy a projekt által létrehozott kapacitás meghaladja-e az érintett piacok nagyságának 5 %-át. |
| --- | --- |

(38)

A 68. pont b) alpontja szerinti tesztnél a Bizottság megállapította, hogy az érintett termékpiacok az EGT-ben rosszul teljesítettek; a Bizottságnak ezért ellenőriznie kellett, hogy a projekt által létrehozott kapacitás meghaladja-e az érintett piacok nagyságának 5 %-át.

| (39) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 68. pont b) alpontja szerinti teszt alkalmazásában a bruttó kapacitásbővülési megközelítés a megfelelő. A nettó kapacitásbővülési (azaz az összes tervezett kapacitásból levont meglévő kapacitás) szerinti megközelítés minden olyan esetben lehetetlenné tenné a Bizottság számára, hogy visszaeséssel és strukturális kapacitásfelesleggel sújtott piacokon értékelje az állami támogatás hatását, amikor a támogatott beruházás eredményeként a piac nagyságának 5 %-ánál kisebb mértékben bővül a meglévő kapacitás. A 68. pont b) alpontja szerinti tesztet azonban éppen azon helyzetek azonosítása céljából vezette be a Bizottság, amelyekben a piac alulteljesít, és a támogatott beruházás mérete jelentős hatást gyakorol a versenytársakra. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 68. pont b) alpontja szerinti teszt alkalmazásában a bruttó kapacitásbővülési megközelítés a megfelelő. A nettó kapacitásbővülési (azaz az összes tervezett kapacitásból levont meglévő kapacitás) szerinti megközelítés minden olyan esetben lehetetlenné tenné a Bizottság számára, hogy visszaeséssel és strukturális kapacitásfelesleggel sújtott piacokon értékelje az állami támogatás hatását, amikor a támogatott beruházás eredményeként a piac nagyságának 5 %-ánál kisebb mértékben bővül a meglévő kapacitás. A 68. pont b) alpontja szerinti tesztet azonban éppen azon helyzetek azonosítása céljából vezette be a Bizottság, amelyekben a piac alulteljesít, és a támogatott beruházás mérete jelentős hatást gyakorol a versenytársakra.

| (40) | A 68. pont b) alpontja szerinti teszt azt mutatta, hogy a beruházási projektnél (a présüzem kivételével) az 5 %-os küszöbértéket csak akkor haladnák meg, ha a teljes termelési kapacitást a B szegmenshez tartozó autók gyártására fordítanák. A Magyarország által jelzett termelési előrejelzések alapján rendkívül valószínűtlen, hogy az 5 %-os küszöböt bármely lehetséges piaci szegmensben meghaladná a beruházás. |
| --- | --- |

(40)

A 68. pont b) alpontja szerinti teszt azt mutatta, hogy a beruházási projektnél (a présüzem kivételével) az 5 %-os küszöbértéket csak akkor haladnák meg, ha a teljes termelési kapacitást a B szegmenshez tartozó autók gyártására fordítanák. A Magyarország által jelzett termelési előrejelzések alapján rendkívül valószínűtlen, hogy az 5 %-os küszöböt bármely lehetséges piaci szegmensben meghaladná a beruházás.

| (41) | A présüzemben létrehozott karosszériaelem-gyártási kapacitásra vonatkozóan a 68. pont b) alpontja szerinti teszt szerint az 5 %-os küszöbértéket csak akkor léphetik túl, ha a győri üzemben jelentősen megnő a B szegmenshez tartozó autók gyártásának aránya. Ezért a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a présüzem kapacitása meghaladja-e az érintett termék piacának 5 %-át a beruházást megelőzően megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számítva. |
| --- | --- |

(41)

A présüzemben létrehozott karosszériaelem-gyártási kapacitásra vonatkozóan a 68. pont b) alpontja szerinti teszt szerint az 5 %-os küszöbértéket csak akkor léphetik túl, ha a győri üzemben jelentősen megnő a B szegmenshez tartozó autók gyártásának aránya. Ezért a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a présüzem kapacitása meghaladja-e az érintett termék piacának 5 %-át a beruházást megelőzően megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számítva.

| (42) | Mivel a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában leírt küszöbértékeket meghaladták-e, hivatalos vizsgálati eljárás megindítása mellett döntött. A Bizottság elsősorban azt mondta ki, hogy amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán beérkezett észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy a vonatkozó küszöbértéket nem lépték túl, a Bizottság az IDAC alapján részletes vizsgálatnak veti alá a beruházási projektet. A Bizottság felhívta Magyarországot és az érdekelt harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(42)

Mivel a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában leírt küszöbértékeket meghaladták-e, hivatalos vizsgálati eljárás megindítása mellett döntött. A Bizottság elsősorban azt mondta ki, hogy amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán beérkezett észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy a vonatkozó küszöbértéket nem lépték túl, a Bizottság az IDAC alapján részletes vizsgálatnak veti alá a beruházási projektet. A Bizottság felhívta Magyarországot és az érdekelt harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (43) | Érdekelt harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(43)

Érdekelt harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket.

5.   MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

5.1.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIAC

AZ ÉRINTETT TERMÉKPIAC

| (44) | Magyarország fenntartja azon álláspontját, amely szerint a termékpiacot az A0–B szegmensek (POLK-osztályozás) kombinációjaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(44)

Magyarország fenntartja azon álláspontját, amely szerint a termékpiacot az A0–B szegmensek (POLK-osztályozás) kombinációjaként kell meghatározni.

| (45) | A magyar hatóságok továbbra is azon a véleményen vannak, hogy minden egyes érintett személygépjármű-szegmens határán fennáll a keresletoldali helyettesíthetőség, ahogyan azt a Bizottság is elismerte korábbi határozataiban (15). Mivel a teljes A szegmensben fennáll az A0 és B szegmens keresletoldali helyettesítési láncának lehetősége, a magyar hatóságok az érintett szegmenseket egyetlen kombinált szegmenscsoportnak tekintik. |
| --- | --- |

(45)

A magyar hatóságok továbbra is azon a véleményen vannak, hogy minden egyes érintett személygépjármű-szegmens határán fennáll a keresletoldali helyettesíthetőség, ahogyan azt a Bizottság is elismerte korábbi határozataiban (15). Mivel a teljes A szegmensben fennáll az A0 és B szegmens keresletoldali helyettesítési láncának lehetősége, a magyar hatóságok az érintett szegmenseket egyetlen kombinált szegmenscsoportnak tekintik.

15

| (46) | A magyar hatóságok azzal is érveltek, hogy az MQB technológia bevezetésének célja éppen a kínálatoldali rugalmasság növelése, amely lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy ugyanazon az MQB-alapú gyártósoron gyártson az A0, A és B szegmenshez tartozó személygépkocsikat, valamint hogy az egyik piacról a másikra helyezzék át a gyártást; a támogatás hatása az összes említett piacon érezhető. |
| --- | --- |

(46)

A magyar hatóságok azzal is érveltek, hogy az MQB technológia bevezetésének célja éppen a kínálatoldali rugalmasság növelése, amely lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy ugyanazon az MQB-alapú gyártósoron gyártson az A0, A és B szegmenshez tartozó személygépkocsikat, valamint hogy az egyik piacról a másikra helyezzék át a gyártást; a támogatás hatása az összes említett piacon érezhető.

5.2.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIAC

AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIAC

| (47) | Magyarország fenntartja álláspontját, amely szerint az autóipar esetében az érintett földrajzi piac a globális piac, megismételve a bejelentési szakaszban benyújtott érveit:






  — | A kereskedelmi forgalom és az EGT import- és exportkvótái (16) olyan szintet értek el, amely arra utal, hogy a járműkereskedelem globális piacon zajlik. |
| --- | --- | --- |

(47)

Magyarország fenntartja álláspontját, amely szerint az autóipar esetében az érintett földrajzi piac a globális piac, megismételve a bejelentési szakaszban benyújtott érveit:

—

A kereskedelmi forgalom és az EGT import- és exportkvótái (16) olyan szintet értek el, amely arra utal, hogy a járműkereskedelem globális piacon zajlik.

16

| — | Ami a kereskedelmi korlátokat illeti, az elmúlt években megfigyelhető a szabályozási akadályok trendszerű lebontása, az EGT és sok más ország között a kereskedelmi korlátok alacsonyak, és általános elmozdulás történik a magasabb szintű harmonizáció és integráció irányába. |
| --- | --- |

—

Ami a kereskedelmi korlátokat illeti, az elmúlt években megfigyelhető a szabályozási akadályok trendszerű lebontása, az EGT és sok más ország között a kereskedelmi korlátok alacsonyak, és általános elmozdulás történik a magasabb szintű harmonizáció és integráció irányába.

| — | A különböző régiókban hasonlóan mozgó árak fontos jelei a piacok integráltságának. Az EGT-n és az USA-n belüli árakra vonatkozó adatokból képzett árindexek elemzésének eredményei (17) azt mutatják, hogy az A és B szegmens árindexei együtt mozognak, és a köztük lévő korreláció magas. Ebből az a következtetés vonható le, hogy legalább az Egyesült Államok és az EGT azonos földrajzi piacot képez. |
| --- | --- |

—

A különböző régiókban hasonlóan mozgó árak fontos jelei a piacok integráltságának. Az EGT-n és az USA-n belüli árakra vonatkozó adatokból képzett árindexek elemzésének eredményei (17) azt mutatják, hogy az A és B szegmens árindexei együtt mozognak, és a köztük lévő korreláció magas. Ebből az a következtetés vonható le, hogy legalább az Egyesült Államok és az EGT azonos földrajzi piacot képez.

17

| — | Egy globális forgalmazási hálózat létrehozásának költségei olyan alacsonyak, hogy nem akadályozzák a globális járműértékesítés nyereségességét. |
| --- | --- |

—

Egy globális forgalmazási hálózat létrehozásának költségei olyan alacsonyak, hogy nem akadályozzák a globális járműértékesítés nyereségességét.

| — | Mivel a szállítási költségek csökkennek folyamatosan nő a járműexport és -import. Az Unióban gyártott minden harmadik autó exportra kerül, és minden ötödik Unióban eladott autó importgépkocsi. |
| --- | --- |

—

Mivel a szállítási költségek csökkennek folyamatosan nő a járműexport és -import. Az Unióban gyártott minden harmadik autó exportra kerül, és minden ötödik Unióban eladott autó importgépkocsi.

| — | A Volkswagen-csoport globális gépkocsigyártó, amely más eredetiberendezés-gyártókkal (a továbbiakban: OEM) versenyez a világpiacon. |
| --- | --- |

—

A Volkswagen-csoport globális gépkocsigyártó, amely más eredetiberendezés-gyártókkal (a továbbiakban: OEM) versenyez a világpiacon.

| — | A tíz legnagyobb OEM jelentős számú gyártóüzemmel rendelkezik világszerte. A Volkswagen-csoport 100 gyártóüzemet működtet, amelyek Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában találhatók. Ezek közül számos üzem gyárt az A és a B szegmenshez tartozó autókat. A nagy OEM-ek leányvállalatai vállalaton belül is versengenek egymással a gyártóüzemek helyszínének kiválasztására vonatkozó döntések során. |
| --- | --- |

—

A tíz legnagyobb OEM jelentős számú gyártóüzemmel rendelkezik világszerte. A Volkswagen-csoport 100 gyártóüzemet működtet, amelyek Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában találhatók. Ezek közül számos üzem gyárt az A és a B szegmenshez tartozó autókat. A nagy OEM-ek leányvállalatai vállalaton belül is versengenek egymással a gyártóüzemek helyszínének kiválasztására vonatkozó döntések során.

| (48) | Mindezek alapján Magyarország úgy véli, hogy az érintett piac tágabb, mint az EGT területe, és magában foglalja legalább egész Európa, Észak- és Dél-Amerika, valamint Kína piacát. |
| --- | --- |

(48)

Mindezek alapján Magyarország úgy véli, hogy az érintett piac tágabb, mint az EGT területe, és magában foglalja legalább egész Európa, Észak- és Dél-Amerika, valamint Kína piacát.

| (49) | Ezen kívül Magyarország azt is kiemeli, hogy világszinten Győr az AUDI TT Coupé, az AUDI TT Roadster és az AUDI A3 Cabriolet egyetlen gyártóüzeme, és így globális keresletet elégíti ki. A Győrben gyártott A3 Sedant szintén a globális piacon forgalmazzák (kivéve a kínai Foshanban kizárólag a kínai piacra gyártott A3 Sedanokat). |
| --- | --- |

(49)

Ezen kívül Magyarország azt is kiemeli, hogy világszinten Győr az AUDI TT Coupé, az AUDI TT Roadster és az AUDI A3 Cabriolet egyetlen gyártóüzeme, és így globális keresletet elégíti ki. A Győrben gyártott A3 Sedant szintén a globális piacon forgalmazzák (kivéve a kínai Foshanban kizárólag a kínai piacra gyártott A3 Sedanokat).

5.3.   KAPACITÁSSAL KAPCSOLATOS MEGFONTOLÁSOK

KAPACITÁSSAL KAPCSOLATOS MEGFONTOLÁSOK

| (50) | A magyar hatóságok fenntartják, hogy a 68. pont b) alpontja szerinti teszthez a nettó kapacitásbővülés szerinti megközelítést kell alkalmazni. A beruházási projekt célja többek között a meglévő győri üzem bővítése. A termelési folyamat vertikális integrációja azzal jár, hogy a korábbi kapacitást (évi ([60 000–110 000] gépkocsi az A és B szegmensből) az újonnan épített összeszerelő üzem és az újonnan létrehozott gyártóüzemek veszik át. |
| --- | --- |

(50)

A magyar hatóságok fenntartják, hogy a 68. pont b) alpontja szerinti teszthez a nettó kapacitásbővülés szerinti megközelítést kell alkalmazni. A beruházási projekt célja többek között a meglévő győri üzem bővítése. A termelési folyamat vertikális integrációja azzal jár, hogy a korábbi kapacitást (évi ([60 000–110 000] gépkocsi az A és B szegmensből) az újonnan épített összeszerelő üzem és az újonnan létrehozott gyártóüzemek veszik át.

| (51) | Magyarország azzal érvel, hogy függetlenül attól, hogy i. a gépjárművet egy adott üzemben kizárólag összeszerelik-e vagy vertikálisan integrált termelési folyamat keretében állítják-e elő, illetve ii. hogy az új generációs modellek eltérő jellemzőkkel rendelkeznek-e a végtermék ugyanabban a szegmensben marad. Így a beruházási projekt előtt előállított (összeszerelt), évi ([60 000–110 000] járműnek megfelelő kapacitást a beruházási projekt eredményeként később is legyártják. E meglévő kapacitáson túl további, [60 000–80 000] járműnek megfelelő termelési kapacitás jön létre. |
| --- | --- |

(51)

Magyarország azzal érvel, hogy függetlenül attól, hogy i. a gépjárművet egy adott üzemben kizárólag összeszerelik-e vagy vertikálisan integrált termelési folyamat keretében állítják-e elő, illetve ii. hogy az új generációs modellek eltérő jellemzőkkel rendelkeznek-e a végtermék ugyanabban a szegmensben marad. Így a beruházási projekt előtt előállított (összeszerelt), évi ([60 000–110 000] járműnek megfelelő kapacitást a beruházási projekt eredményeként később is legyártják. E meglévő kapacitáson túl további, [60 000–80 000] járműnek megfelelő termelési kapacitás jön létre.

| (52) | Így a nettó kapacitásbővülés összesen legfeljebb évi [60 000–80 000] gépkocsit tesz ki a korábbival megegyező szegmenscsoportban (A–B). E nettó kapacitásbővülés nem haladja meg a 2007–2013-as RTI 68. pontjának b) alpontjában megállapított 5 %-os küszöbértéket. |
| --- | --- |

(52)

Így a nettó kapacitásbővülés összesen legfeljebb évi [60 000–80 000] gépkocsit tesz ki a korábbival megegyező szegmenscsoportban (A–B). E nettó kapacitásbővülés nem haladja meg a 2007–2013-as RTI 68. pontjának b) alpontjában megállapított 5 %-os küszöbértéket.

| (53) | A magyar hatóságok úgy találták, hogy a présüzem kibocsátásának azon [...] %-a, amelyet a VW-csoport egyéb gyártóüzemeiben gyártott, B szegmenshez tartozó gépkocsikhoz fognak felhasználni, nem eredményezi a VW-csoporton belül a B szegmenshez tartozó gépkocsik teljes kibocsátásának növekedését, mivel azzal kizárólag a külső cégtől vásárolt préselt karosszériaelemeket váltják fel a saját gyártásúakkal. Magyarország szerint a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban alkalmazott számítási módszer pusztán a VW-csoporton belül létrehozott termelési kapacitás kettős beszámítását eredményezné. Ezen túlmenően a jelen határozat (17) preambulumbekezdésben említettek szerint a kedvezményezett terveinek módosításai következtében e karosszériaelemeket az A0–C szegmenshez tartozó gépkocsik gyártásához használnák fel. |
| --- | --- |

(53)

A magyar hatóságok úgy találták, hogy a présüzem kibocsátásának azon [...] %-a, amelyet a VW-csoport egyéb gyártóüzemeiben gyártott, B szegmenshez tartozó gépkocsikhoz fognak felhasználni, nem eredményezi a VW-csoporton belül a B szegmenshez tartozó gépkocsik teljes kibocsátásának növekedését, mivel azzal kizárólag a külső cégtől vásárolt préselt karosszériaelemeket váltják fel a saját gyártásúakkal. Magyarország szerint a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban alkalmazott számítási módszer pusztán a VW-csoporton belül létrehozott termelési kapacitás kettős beszámítását eredményezné. Ezen túlmenően a jelen határozat (17) preambulumbekezdésben említettek szerint a kedvezményezett terveinek módosításai következtében e karosszériaelemeket az A0–C szegmenshez tartozó gépkocsik gyártásához használnák fel.

5.4.   AZ IDAC ALKALMAZÁSA

AZ IDAC ALKALMAZÁSA

| (54) | A magyar hatóságok úgy vélik, hogy az érintett termék- és földrajzi piac helyes meghatározásával, valamint a nettó kapacitásbővülésen alapuló megközelítés alkalmazásával kapcsolatban a fentiekben ismertetett érvek alapján a 2007–2013-as RTI 68. pontjában meghatározott küszöbértékeket nem lépik túl, és a támogatás annak részletes vizsgálata nélkül engedélyezhető. |
| --- | --- |

(54)

A magyar hatóságok úgy vélik, hogy az érintett termék- és földrajzi piac helyes meghatározásával, valamint a nettó kapacitásbővülésen alapuló megközelítés alkalmazásával kapcsolatban a fentiekben ismertetett érvek alapján a 2007–2013-as RTI 68. pontjában meghatározott küszöbértékeket nem lépik túl, és a támogatás annak részletes vizsgálata nélkül engedélyezhető.

5.5.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS RÉSZLETES VIZSGÁLATA

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS RÉSZLETES VIZSGÁLATA

| (55) | Ennek ellenére Magyarország biztosította a részletes vizsgálat elvégzéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

(55)

Ennek ellenére Magyarország biztosította a részletes vizsgálat elvégzéséhez szükséges információkat.

5.5.1.   A támogatás pozitív hatásai

A támogatás pozitív hatásai

| (56) | Magyarország úgy véli, hogy a beruházás a következő okokból járul hozzá Győr és a Nyugat-Dunántúl régió fejlődéséhez:






  — | A beruházási projekt 2 100 új közvetlen munkahelyet teremt, a képzett munkaerőt a Nyugat-dunántúli régióban tartja, és növeli az ilyen munkaerő iránti keresletet. Az újonnan felvett alkalmazottak jelentős része főiskolai vagy egyetemi végzettséggel rendelkezik majd. |
| --- | --- | --- |

(56)

Magyarország úgy véli, hogy a beruházás a következő okokból járul hozzá Győr és a Nyugat-Dunántúl régió fejlődéséhez:

—

A beruházási projekt 2 100 új közvetlen munkahelyet teremt, a képzett munkaerőt a Nyugat-dunántúli régióban tartja, és növeli az ilyen munkaerő iránti keresletet. Az újonnan felvett alkalmazottak jelentős része főiskolai vagy egyetemi végzettséggel rendelkezik majd.

| — | Ezenkívül a beszállítóknál és a szolgáltatóknál számos közvetett munkahely jön létre a régióban. A foglalkoztatási szorzó szerint minden egyes új munkahely 2,5 (18) közvetett munkahely létrejöttét eredményezi a beszállítói szinten, míg a beszállítók által foglalkoztatottak fogyasztása nyomán minden egyes közvetlen új munkahely eredményeként 2,2 munkahely keletkezik. Ennek eredményeként közvetett módon 9 870 munkahely jön létre. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül a beszállítóknál és a szolgáltatóknál számos közvetett munkahely jön létre a régióban. A foglalkoztatási szorzó szerint minden egyes új munkahely 2,5 (18) közvetett munkahely létrejöttét eredményezi a beszállítói szinten, míg a beszállítók által foglalkoztatottak fogyasztása nyomán minden egyes közvetlen új munkahely eredményeként 2,2 munkahely keletkezik. Ennek eredményeként közvetett módon 9 870 munkahely jön létre.

18

| — | A régió részesül a tudás továbbgyűrűzésének előnyeiből: a kedvezményezett már a beruházás előtt aktívan együttműködött egyetemi partnereivel, és évente 15 kutatás-fejlesztési (K+F) projektet valósított meg. A beruházás befejezését követően a K+F projektek száma várhatóan megkétszereződik, mivel az AHM tervei szerint kiterjeszti K+F együttműködését a Miskolci Egyetemre és az Óbudai Egyetemre, valamint elmélyíti meglévő kapcsolatait a győri Széchenyi István Egyetemmel és a Budapesti Műszaki Egyetemmel (19). |
| --- | --- |

—

A régió részesül a tudás továbbgyűrűzésének előnyeiből: a kedvezményezett már a beruházás előtt aktívan együttműködött egyetemi partnereivel, és évente 15 kutatás-fejlesztési (K+F) projektet valósított meg. A beruházás befejezését követően a K+F projektek száma várhatóan megkétszereződik, mivel az AHM tervei szerint kiterjeszti K+F együttműködését a Miskolci Egyetemre és az Óbudai Egyetemre, valamint elmélyíti meglévő kapcsolatait a győri Széchenyi István Egyetemmel és a Budapesti Műszaki Egyetemmel (19).

19

| — | A kedvezményezett volt az egyik alapítótagja a régióban működő, az autóipari beszállítókat és egyéb (tanácsadó, pénzügyi, logisztikai stb.) cégeket tömörítő Pannon Autóipari Klaszternek (PANAC). A beruházás a nagyszámú ipari beszállító és egyéb beruházások vonzása következtében további pozitív klaszterhatásokat fog kiváltani. A klasztereződés hozzájárul a Nyugat-Dunántúl régió fejlődéséhez, mivel a közelség következtében megvalósítja a külső méretgazdaságosságot, valamint innovációs és infrastruktúra-fejlesztési zónát hoz létre. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett volt az egyik alapítótagja a régióban működő, az autóipari beszállítókat és egyéb (tanácsadó, pénzügyi, logisztikai stb.) cégeket tömörítő Pannon Autóipari Klaszternek (PANAC). A beruházás a nagyszámú ipari beszállító és egyéb beruházások vonzása következtében további pozitív klaszterhatásokat fog kiváltani. A klasztereződés hozzájárul a Nyugat-Dunántúl régió fejlődéséhez, mivel a közelség következtében megvalósítja a külső méretgazdaságosságot, valamint innovációs és infrastruktúra-fejlesztési zónát hoz létre.

| — | A kedvezményezett rendszeres (belső és külső) képzést biztosít saját alkalmazottai számára, így hozzájárul a régióban a know-how átadásához. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett rendszeres (belső és külső) képzést biztosít saját alkalmazottai számára, így hozzájárul a régióban a know-how átadásához.

5.5.2.   A támogatás megfelelősége

A támogatás megfelelősége

| (57) | A magyar hatóságok kifejtették, hogy a támogatás odaítéléséről szóló döntés meghozatala előtt, a Nyugat-Dunántúli régió további regionális fejlesztésére tekintettel egyéb szakpolitikai intézkedéseket is figyelembe vettek, mint például a közcélú infrastruktúra továbbfejlesztése vagy az oktatási rendszer fejlesztése. A korábbi években azonban már meghozták a következő általános szakpolitikai intézkedéseket:






  — | a Budapestet és az osztrák-magyar határt összekötő, a Nyugat-Dunántúl régiót átszelő M1 autópálya megépítése, |
| --- | --- | --- |

(57)

A magyar hatóságok kifejtették, hogy a támogatás odaítéléséről szóló döntés meghozatala előtt, a Nyugat-Dunántúli régió további regionális fejlesztésére tekintettel egyéb szakpolitikai intézkedéseket is figyelembe vettek, mint például a közcélú infrastruktúra továbbfejlesztése vagy az oktatási rendszer fejlesztése. A korábbi években azonban már meghozták a következő általános szakpolitikai intézkedéseket:

—

a Budapestet és az osztrák-magyar határt összekötő, a Nyugat-Dunántúl régiót átszelő M1 autópálya megépítése,

| — | a győri ipari park kialakítása, |
| --- | --- |

—

a győri ipari park kialakítása,

| — | rekonstrukciós munkák a Budapest-Győr-Hegyeshalom vasútvonalon, |
| --- | --- |

—

rekonstrukciós munkák a Budapest-Győr-Hegyeshalom vasútvonalon,

| — | az oktatás terén megvalósuló egyes fejlesztések, mint például az egyik helyi felsőoktatási intézmény (Széchenyi István Egyetem) egyetemi rangra emelése. |
| --- | --- |

—

az oktatás terén megvalósuló egyes fejlesztések, mint például az egyik helyi felsőoktatási intézmény (Széchenyi István Egyetem) egyetemi rangra emelése.

| (58) | Az előbbiekben említett fejlesztések ellenére a régió egyéb szomszédos régiókkal (Burgenlanddal és Pozsonnyal), valamint az egy főre jutó GDP, a foglalkoztatás, az infrastruktúra és az oktatás uniós átlagával összehasonlítva még mindig elmaradottnak tekinthető. |
| --- | --- |

(58)

Az előbbiekben említett fejlesztések ellenére a régió egyéb szomszédos régiókkal (Burgenlanddal és Pozsonnyal), valamint az egy főre jutó GDP, a foglalkoztatás, az infrastruktúra és az oktatás uniós átlagával összehasonlítva még mindig elmaradottnak tekinthető.

| (59) | Megállapítást nyert, hogy az e nagyberuházási projekthez nyújtott állami támogatás hatékonyabb eszközt jelent a régió fejlődésének elősegítéséhez. A magyar hatóságok arra is rámutatnak, hogy ha a támogatás szelektív intézkedésnek minősül is, azt olyan támogatási programok alapján ítélték oda, amelyek bármely más magyarországi beruházó számára is elérhetőek, amennyiben az megfelel a jogszabályokban meghatározott különleges kritériumoknak. |
| --- | --- |

(59)

Megállapítást nyert, hogy az e nagyberuházási projekthez nyújtott állami támogatás hatékonyabb eszközt jelent a régió fejlődésének elősegítéséhez. A magyar hatóságok arra is rámutatnak, hogy ha a támogatás szelektív intézkedésnek minősül is, azt olyan támogatási programok alapján ítélték oda, amelyek bármely más magyarországi beruházó számára is elérhetőek, amennyiben az megfelel a jogszabályokban meghatározott különleges kritériumoknak.

5.5.3.   Ösztönző hatás/Ellentétes forgatókönyv

Ösztönző hatás/Ellentétes forgatókönyv

| (60) | Magyarország tájékoztatást nyújtott annak igazolására, hogy a támogatás megfelel az IDAC 2. forgatókönyvének, mivel arra ösztönzi a beruházót, hogy a győri üzemnél valósítsa meg a teljes beruházást ahelyett, hogy azt részben [1-es helyszínre, amely az EGT egy nem támogatott területén található], részben pedig [2-es helyszínre, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] helyezné át. Így különösen, Magyarország releváns, valódi és aktuális vállalati dokumentumokat nyújtott be, amelyek a beruházás helyszínére vonatkozó, többlépcsős döntéshozatali eljárást magyarázzák el, és pénzügyi adatokat nyújtanak az ellentétes forgatókönyvre vonatkozóan, amelyek ismertetése az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(60)

Magyarország tájékoztatást nyújtott annak igazolására, hogy a támogatás megfelel az IDAC 2. forgatókönyvének, mivel arra ösztönzi a beruházót, hogy a győri üzemnél valósítsa meg a teljes beruházást ahelyett, hogy azt részben [1-es helyszínre, amely az EGT egy nem támogatott területén található], részben pedig [2-es helyszínre, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] helyezné át. Így különösen, Magyarország releváns, valódi és aktuális vállalati dokumentumokat nyújtott be, amelyek a beruházás helyszínére vonatkozó, többlépcsős döntéshozatali eljárást magyarázzák el, és pénzügyi adatokat nyújtanak az ellentétes forgatókönyvre vonatkozóan, amelyek ismertetése az alábbiakban olvasható.

A kedvezményezett döntéshozatali eljárása

| (61) | A VW-csoportnál a beruházási döntéseket többlépcsős döntéshozatali folyamat során hozzák meg, amelyben a döntéshozók egy kompetitív összehasonlítási folyamat során elemzik az egyes beruházási helyszíneket. Ennek fő szakaszai a következők: 1.) Hosszú távú értékesítési tervezés (long-term sales planning, LAP) és tervezési fordulók, 2.) termékfejlesztés, termékre vonatkozó döntés és a helyszín előzetes kiválasztása, valamint 3.) beruházási- és a helyszínre vonatkozó döntés. |
| --- | --- |

(61)

A VW-csoportnál a beruházási döntéseket többlépcsős döntéshozatali folyamat során hozzák meg, amelyben a döntéshozók egy kompetitív összehasonlítási folyamat során elemzik az egyes beruházási helyszíneket. Ennek fő szakaszai a következők: 1.) Hosszú távú értékesítési tervezés (long-term sales planning, LAP) és tervezési fordulók, 2.) termékfejlesztés, termékre vonatkozó döntés és a helyszín előzetes kiválasztása, valamint 3.) beruházási- és a helyszínre vonatkozó döntés.

| (62) | A bejelentett beruházásra vonatkozó döntéshozatali eljárás ezt az általános folyamatot követte. Mivel a beruházás a jogilag független AUDI márkára vonatkozik, a vonatkozó döntéseket a márka szintjén kellett meghozni, és a vállalatcsoport szintjén kellett megerősíteni. |
| --- | --- |

(62)

A bejelentett beruházásra vonatkozó döntéshozatali eljárás ezt az általános folyamatot követte. Mivel a beruházás a jogilag független AUDI márkára vonatkozik, a vonatkozó döntéseket a márka szintjén kellett meghozni, és a vállalatcsoport szintjén kellett megerősíteni.

| (63) | Az új termékek VW-csoporton belüli bevezetése az úgynevezett terméklétrehozási folyamat (product creation process, PEP) szerint zajlik, amely a terméktervezéstől egészen a gyártás megkezdéséig (start of production, SOP) tart. A PEP folyamata az alábbi ábrán is látható négy fontosabb szakaszból áll:



  Termékre vonatkozó döntés/ Lehetésges
  Projektvégrehajtás beruházás
  A beruházás és a gyártás helye
  LAP Tervezési fordulók
  [...]
  SOP |
| --- | --- |

(63)

Az új termékek VW-csoporton belüli bevezetése az úgynevezett terméklétrehozási folyamat (product creation process, PEP) szerint zajlik, amely a terméktervezéstől egészen a gyártás megkezdéséig (start of production, SOP) tart. A PEP folyamata az alábbi ábrán is látható négy fontosabb szakaszból áll:

Termékre vonatkozó döntés/ Lehetésges

Projektvégrehajtás beruházás

A beruházás és a gyártás helye

LAP Tervezési fordulók

[...]

SOP

(1)   Hosszú távú értékesítési tervezés és tervezési fordulók

Hosszú távú értékesítési tervezés és tervezési fordulók

| (64) | A kiindulási pont a hosszú távú értékesítési tervezési szakasz, amelynek során elemzik a piac alakulására és a lehetséges keresletre vonatkozó előrejelzéseket, valamint a piaci ingadozásokat. A LAP során [...] évre előre ütemezik a termékfejlesztéseket, és megállapítják, milyen további gyártókapacitás megépítésére vagy a meglévő kapacitások milyen kiigazításaira van szükség. A LAP tartalmát az éves tervezési fordulók (PR) is tükrözik, amelyet a vállalatcsoport felügyelőbizottsága folytat le, és amely az ütemezett beruházások pénzügyi keretét tartalmazza. |
| --- | --- |

(64)

A kiindulási pont a hosszú távú értékesítési tervezési szakasz, amelynek során elemzik a piac alakulására és a lehetséges keresletre vonatkozó előrejelzéseket, valamint a piaci ingadozásokat. A LAP során [...] évre előre ütemezik a termékfejlesztéseket, és megállapítják, milyen további gyártókapacitás megépítésére vagy a meglévő kapacitások milyen kiigazításaira van szükség. A LAP tartalmát az éves tervezési fordulók (PR) is tükrözik, amelyet a vállalatcsoport felügyelőbizottsága folytat le, és amely az ütemezett beruházások pénzügyi keretét tartalmazza.

| (65) | Az AUDI AG-nél a tervezés a VW-csoport konszolidált LAP-ján alapul. A csoport már a [20xx]-es tervezési forduló során megállapította, hogy az A0 és A szegmensekhez tartozó gépkocsiknál további gyártókapacitásra lesz szükség. Az eljárás ezen szakaszában még nem rendelték konkrét helyszínhez e további kapacitásokat. |
| --- | --- |

(65)

Az AUDI AG-nél a tervezés a VW-csoport konszolidált LAP-ján alapul. A csoport már a [20xx]-es tervezési forduló során megállapította, hogy az A0 és A szegmensekhez tartozó gépkocsiknál további gyártókapacitásra lesz szükség. Az eljárás ezen szakaszában még nem rendelték konkrét helyszínhez e további kapacitásokat.

| (66) | A meglévő gépkocsi-gyártó üzemekben telepített gyártókapacitások eleve magas kihasználtsága ismeretében a LAP során jelezték, hogy hosszú távon a meglévő kapacitások nem lesznek elégségesek az értékesítési volumen előrejelzett növekedéséből adódó szükségletek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(66)

A meglévő gépkocsi-gyártó üzemekben telepített gyártókapacitások eleve magas kihasználtsága ismeretében a LAP során jelezték, hogy hosszú távon a meglévő kapacitások nem lesznek elégségesek az értékesítési volumen előrejelzett növekedéséből adódó szükségletek fedezéséhez.

(2)   Termékfejlesztés, a termékre vonatkozó döntés és a lehetséges helyszínek előzetes kiválasztása

Termékfejlesztés, a termékre vonatkozó döntés és a lehetséges helyszínek előzetes kiválasztása

| (67) | E szakaszban az AUDI, a VW-csoport és az érintett gyártóüzemek különböző részlegei együtt dolgoznak a termékre vonatkozó döntés és a lehetséges helyszínek előzetes kiválasztásának előkészítésén. A vállalatcsoport controlling részlege [...] tölti be e szakaszban a központi, konszolidáló szerepet. |
| --- | --- |

(67)

E szakaszban az AUDI, a VW-csoport és az érintett gyártóüzemek különböző részlegei együtt dolgoznak a termékre vonatkozó döntés és a lehetséges helyszínek előzetes kiválasztásának előkészítésén. A vállalatcsoport controlling részlege [...] tölti be e szakaszban a központi, konszolidáló szerepet.

| (68) | E második szakasz első lépése a termékfejlesztési folyamat, amely a kedvezményezett belső szabályai szerint a gyártás tervezett megkezdése előtt legalább [...] kezdődik. Mivel a bejelentett projekt négy modellre vonatkozik, a projekt megvalósíthatóságára vonatkozó döntést különböző időpontokban hozták meg, e modellek gyártására vonatkozó eltérő tervezett kezdési időpontokkal (20). |
| --- | --- |

(68)

E második szakasz első lépése a termékfejlesztési folyamat, amely a kedvezményezett belső szabályai szerint a gyártás tervezett megkezdése előtt legalább [...] kezdődik. Mivel a bejelentett projekt négy modellre vonatkozik, a projekt megvalósíthatóságára vonatkozó döntést különböző időpontokban hozták meg, e modellek gyártására vonatkozó eltérő tervezett kezdési időpontokkal (20).

20

| (69) | A termékre, azaz a LAP során javasolt termék gyártására vonatkozó döntéshez szükséges, hogy a termékfejlesztés elérjen egy előre meghatározott megvalósíthatósági célt. Az új termék értékesítésétől várható bevételeket összevetik a szükséges (beruházási költségeket is magukban foglaló) termelési költségekkel. A termelés várható költségeinek meghatározásához először elméletben kijelölnek egy adott helyszínt a feltételezett tervezéshez (feltételezett helyszín). A feltételezett helyszínt a projekt első költségszerkezetének és keretének meghatározásához használják. Ez nem jelenti egy adott gyártási helyszín meghatározását, hanem inkább a várható termelési költségek mérlegeléséhez nyújt kiindulópontot. |
| --- | --- |

(69)

A termékre, azaz a LAP során javasolt termék gyártására vonatkozó döntéshez szükséges, hogy a termékfejlesztés elérjen egy előre meghatározott megvalósíthatósági célt. Az új termék értékesítésétől várható bevételeket összevetik a szükséges (beruházási költségeket is magukban foglaló) termelési költségekkel. A termelés várható költségeinek meghatározásához először elméletben kijelölnek egy adott helyszínt a feltételezett tervezéshez (feltételezett helyszín). A feltételezett helyszínt a projekt első költségszerkezetének és keretének meghatározásához használják. Ez nem jelenti egy adott gyártási helyszín meghatározását, hanem inkább a várható termelési költségek mérlegeléséhez nyújt kiindulópontot.

| (70) | [...]; teljesen új termék esetében [...] a feltételezett helyszínt általában teljesítménymutatók alapján határozzák meg, azaz első hipotézisnek a legjobb teljesítményadatokkal rendelkező helyszínt választják ki. A gyakorlatban egyéb kritériumokat is figyelembe vesznek, például a szabad kapacitásokat vagy a megfelelő struktúrákat. Míg a termékre vonatkozó döntéssel kapcsolatos számítások esetében a termék jövedelmezősége elengedhetetlenül fontos, a lehetséges alternatív helyszíneket is kidolgozzák és elemzik. |
| --- | --- |

(70)

[...]; teljesen új termék esetében [...] a feltételezett helyszínt általában teljesítménymutatók alapján határozzák meg, azaz első hipotézisnek a legjobb teljesítményadatokkal rendelkező helyszínt választják ki. A gyakorlatban egyéb kritériumokat is figyelembe vesznek, például a szabad kapacitásokat vagy a megfelelő struktúrákat. Míg a termékre vonatkozó döntéssel kapcsolatos számítások esetében a termék jövedelmezősége elengedhetetlenül fontos, a lehetséges alternatív helyszíneket is kidolgozzák és elemzik.

| (71) | Márkaszinten az AUDI AG-nál a VAP (termékbizottság) és a PSK (termékstratégiai bizottság) hozta meg mind a négy modell esetében a projekt megvalósíthatóságát igazoló döntéseket. A döntések során feltételezett helyszínként az A3 Cabriolet és az A3 Sedan karosszéria-elemei esetében [3-as helyszínt, amely az EGT egy nem támogatott területén található], az A3 Sedan, a TT Coupé és a TT Roadster esetében pedig Győrt nevezték meg. E döntéseket a vállalatcsoport szintjén a K-VAP/K-PSK erősítette meg. |
| --- | --- |

(71)

Márkaszinten az AUDI AG-nál a VAP (termékbizottság) és a PSK (termékstratégiai bizottság) hozta meg mind a négy modell esetében a projekt megvalósíthatóságát igazoló döntéseket. A döntések során feltételezett helyszínként az A3 Cabriolet és az A3 Sedan karosszéria-elemei esetében [3-as helyszínt, amely az EGT egy nem támogatott területén található], az A3 Sedan, a TT Coupé és a TT Roadster esetében pedig Győrt nevezték meg. E döntéseket a vállalatcsoport szintjén a K-VAP/K-PSK erősítette meg.

(3)   A beruházásra és a helyszínre vonatkozó döntés

A beruházásra és a helyszínre vonatkozó döntés

| (72) | Amint megszületik a termékre vonatkozó döntés, a következő lépés a projekthez leginkább megfelelő helyszín kiválasztása (azaz a helyszínre vonatkozó döntés meghozatala). A [vállalatcsoport controlling részlege] általában a Volkswagen összes gyártóüzeméből indul ki, és e listát szűkíti le azokra a helyszínekre, amelyek a beruházás szempontjából megfelelőnek tűnnek (21). E folyamat eredményeképpen minden egyes reális helyszínre vonatkozóan kidolgozzák a beruházási és termelési forgatókönyvet, majd azt egy döntési ajánlásban foglalják össze. |
| --- | --- |

(72)

Amint megszületik a termékre vonatkozó döntés, a következő lépés a projekthez leginkább megfelelő helyszín kiválasztása (azaz a helyszínre vonatkozó döntés meghozatala). A [vállalatcsoport controlling részlege] általában a Volkswagen összes gyártóüzeméből indul ki, és e listát szűkíti le azokra a helyszínekre, amelyek a beruházás szempontjából megfelelőnek tűnnek (21). E folyamat eredményeképpen minden egyes reális helyszínre vonatkozóan kidolgozzák a beruházási és termelési forgatókönyvet, majd azt egy döntési ajánlásban foglalják össze.

21

| (73) | Magyarország kifejtette, hogy a megfelelő helyszínek azonosításakor a zöldmezős beruházásokhoz képest elviekben előnyben részesítik a további kapacitás beépítését a csak részben használt létesítményekbe vagy a meglévő üzemek bővítését, mivel így elkerülhetők a további költségek (például az új üzem közcélú infrastruktúrával történő összekapcsolása, az új üzem integrálása a vállalatcsoport logisztikai hálózatába stb.). Ebben az esetben a döntéshozatali folyamat korai szakaszában figyelembe vették egy kelet-európai zöldmezős beruházás lehetőségét, de azt nem konkretizálták, majd a termékre vonatkozó döntés meghozatalának későbbi szakaszában az AUDI márka szintjén el is vetették (22). Ezért a megfelelő helyszínekkel kapcsolatos átvizsgálási folyamat során a [vállalatcsoport controlling részlege] a vállalatcsoport meglévő helyszíneire összpontosított. |
| --- | --- |

(73)

Magyarország kifejtette, hogy a megfelelő helyszínek azonosításakor a zöldmezős beruházásokhoz képest elviekben előnyben részesítik a további kapacitás beépítését a csak részben használt létesítményekbe vagy a meglévő üzemek bővítését, mivel így elkerülhetők a további költségek (például az új üzem közcélú infrastruktúrával történő összekapcsolása, az új üzem integrálása a vállalatcsoport logisztikai hálózatába stb.). Ebben az esetben a döntéshozatali folyamat korai szakaszában figyelembe vették egy kelet-európai zöldmezős beruházás lehetőségét, de azt nem konkretizálták, majd a termékre vonatkozó döntés meghozatalának későbbi szakaszában az AUDI márka szintjén el is vetették (22). Ezért a megfelelő helyszínekkel kapcsolatos átvizsgálási folyamat során a [vállalatcsoport controlling részlege] a vállalatcsoport meglévő helyszíneire összpontosított.

22

| (74) | Ha a helyszín mérlegelése nem zöldmezős beruházáshoz kapcsolódik, a megfelelő helyszín kiválasztásának két fő kritériuma az, hogy a meglévő üzembe be lehet-e építeni további kapacitásokat (azaz bővíthetőség vagy kiigazíthatóság), és hogy az adott helyszínen található létesítmények összeegyeztethetők-e a tervezett projekttel (azaz „összeegyeztethető struktúra”). |
| --- | --- |

(74)

Ha a helyszín mérlegelése nem zöldmezős beruházáshoz kapcsolódik, a megfelelő helyszín kiválasztásának két fő kritériuma az, hogy a meglévő üzembe be lehet-e építeni további kapacitásokat (azaz bővíthetőség vagy kiigazíthatóság), és hogy az adott helyszínen található létesítmények összeegyeztethetők-e a tervezett projekttel (azaz „összeegyeztethető struktúra”).

| (75) | E kritériumokat alkalmazva a [vállalatcsoport controlling részlege] négy lehetséges helyszínt azonosított. A Magyarország által rendelkezésre bocsátott vállalati dokumentumok szerint a négy beruházási forgatókönyv [vállalatcsoport controlling részlege] általi értékelésének előzetes státusáról az AUDI és a vállalatcsoport 2009 [...] folytatott megbeszélést (23).

  II. táblázat


  Beruházási lehetőségek







  Opció | Az opció ismertetése |
| --- | --- | --- |
| A. opció
  ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található], Győr) | Az A3 Sedan gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az AUDI TT (24) és az A3 Cabriolet karosszériájának gyártása és lakkozása [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és a lakkozott karosszéria Győrbe (HU) szállítása összeszerelés céljából |
| B. opció
  ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [[1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található], [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található]) | Az A3 Sedan gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és az Audi TT gyártása [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] |
| C. opció
  ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található]) | Az A3 Sedan és az Audi TT gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] |
| D. opció
  (Győr) | Az A3 Sedan, az A3 Cabriolet és az Audi TT gyártása Győrben (HU) |

(75)

E kritériumokat alkalmazva a [vállalatcsoport controlling részlege] négy lehetséges helyszínt azonosított. A Magyarország által rendelkezésre bocsátott vállalati dokumentumok szerint a négy beruházási forgatókönyv [vállalatcsoport controlling részlege] általi értékelésének előzetes státusáról az AUDI és a vállalatcsoport 2009 [...] folytatott megbeszélést (23).

23

II. táblázat

II. táblázat

Beruházási lehetőségek

Beruházási lehetőségek

Opció

Az opció ismertetése

A. opció

([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található], Győr)

Az A3 Sedan gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az AUDI TT (24) és az A3 Cabriolet karosszériájának gyártása és lakkozása [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és a lakkozott karosszéria Győrbe (HU) szállítása összeszerelés céljából

24

B. opció

([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [[1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található], [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található])

Az A3 Sedan gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és az Audi TT gyártása [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található]

C. opció

([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található])

Az A3 Sedan és az Audi TT gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található]; az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található]

D. opció

(Győr)

Az A3 Sedan, az A3 Cabriolet és az Audi TT gyártása Győrben (HU)

| (76) | A vállalati dokumentumok minden egyes lehetőség esetében felsorolják és összevetik egymással a helyszín-specifikus termelési költségeket, amelyek a referencia-időszak során felmerülő beruházási költségekből és termelési költségekből tevődnek össze. |
| --- | --- |

(76)

A vállalati dokumentumok minden egyes lehetőség esetében felsorolják és összevetik egymással a helyszín-specifikus termelési költségeket, amelyek a referencia-időszak során felmerülő beruházási költségekből és termelési költségekből tevődnek össze.

| (77) | Tekintettel e termelési költségekre, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] elérte termelőkapacitásának határát, és hogy bármely további termeléshez komoly strukturális kiadásokra lett volna szükség, a vállalatcsoport igazgatótanácsa 2010. [...] – az ülésről készült, megküldött jegyzőkönyv tanúsága szerint – úgy döntött, hogy kizárja a további tervezésből az A. és B. opciót, és arra utasította az AUDI-t, hogy i. készítsen további terveket a győri üzemben történő gépkocsi-gyártásról; ii. készítsen döntési ajánlást a VW és az AUDI felügyelőbizottságának, valamint a K-VAI-nak (25), és iii. tegye meg az állami támogatás elnyeréséhez szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

(77)

Tekintettel e termelési költségekre, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] elérte termelőkapacitásának határát, és hogy bármely további termeléshez komoly strukturális kiadásokra lett volna szükség, a vállalatcsoport igazgatótanácsa 2010. [...] – az ülésről készült, megküldött jegyzőkönyv tanúsága szerint – úgy döntött, hogy kizárja a további tervezésből az A. és B. opciót, és arra utasította az AUDI-t, hogy i. készítsen további terveket a győri üzemben történő gépkocsi-gyártásról; ii. készítsen döntési ajánlást a VW és az AUDI felügyelőbizottságának, valamint a K-VAI-nak (25), és iii. tegye meg az állami támogatás elnyeréséhez szükséges lépéseket.

25

| (78) | A [vállalatcsoport controlling részlege] ajánlásai alapján, a C. és D. opcióra vonatkozó aktualizált számításokat összevetve, és figyelembe véve a magyar állam által nyújtandó lehetséges regionális támogatást, a K-VAI 2010. december 14-én úgy döntött, hogy a beruházást Győrbe helyezi (ami a D. opciónak felel meg). Magyarország bizonyítékot szolgáltatott az ellentétes forgatókönyv elemzésére vonatkozóan, ami megtalálható e határozat 1. mellékletében, azonban az üzleti titoktartás miatt nem kerül közzétételre, és az ülés jegyzőkönyvének egy példányát is benyújtotta. |
| --- | --- |

(78)

A [vállalatcsoport controlling részlege] ajánlásai alapján, a C. és D. opcióra vonatkozó aktualizált számításokat összevetve, és figyelembe véve a magyar állam által nyújtandó lehetséges regionális támogatást, a K-VAI 2010. december 14-én úgy döntött, hogy a beruházást Győrbe helyezi (ami a D. opciónak felel meg). Magyarország bizonyítékot szolgáltatott az ellentétes forgatókönyv elemzésére vonatkozóan, ami megtalálható e határozat 1. mellékletében, azonban az üzleti titoktartás miatt nem kerül közzétételre, és az ülés jegyzőkönyvének egy példányát is benyújtotta.

5.5.4.   A támogatás arányossága

A támogatás arányossága

| (79) | A támogatás arányosságának bizonyításához Magyarország az ösztönző hatás igazolásához használt számításokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(79)

A támogatás arányosságának bizonyításához Magyarország az ösztönző hatás igazolásához használt számításokra támaszkodott.

| (80) | A Magyarország által az ellentétes forgatókönyv magyarázatához és az ösztönző hatás igazolásához használt végleges számítások azt mutatják, hogy a C. opcióval összevetve a D. opció költséghátránya 143,3 millió EUR (a kedvezményezett beruházásra és helyszínre vonatkozó döntésének meghozatala időpontjában, azaz 2010-ben érvényes jelenértéken). |
| --- | --- |

(80)

A Magyarország által az ellentétes forgatókönyv magyarázatához és az ösztönző hatás igazolásához használt végleges számítások azt mutatják, hogy a C. opcióval összevetve a D. opció költséghátránya 143,3 millió EUR (a kedvezményezett beruházásra és helyszínre vonatkozó döntésének meghozatala időpontjában, azaz 2010-ben érvényes jelenértéken).

| (81) | E költséghátrány 2013-as árakon (26) 153,8 millió EUR-nak felel meg, amely a támogatás kiszámításához, így az arányosság igazolásához is alkalmazandó év. |
| --- | --- |

(81)

E költséghátrány 2013-as árakon (26) 153,8 millió EUR-nak felel meg, amely a támogatás kiszámításához, így az arányosság igazolásához is alkalmazandó év.

26

| (82) | A maximálisan megengedhető, (2013-as jelenértéken) 133,3 millió EUR összegű támogatás (27) ellenére a D. opció költséghátránya még így is 20,5 millió EUR. |
| --- | --- |

(82)

A maximálisan megengedhető, (2013-as jelenértéken) 133,3 millió EUR összegű támogatás (27) ellenére a D. opció költséghátránya még így is 20,5 millió EUR.

27

| (83) | Magyarország úgy véli, hogy a támogatás arányos, mivel nem ellensúlyozza teljes mértékben a helyszínből adódó hátrányt. |
| --- | --- |

(83)

Magyarország úgy véli, hogy a támogatás arányos, mivel nem ellensúlyozza teljes mértékben a helyszínből adódó hátrányt.

5.5.5.   A támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai

A támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai

| (84) | Magyarország hangsúlyozza, hogy a regionális támogatás kizárólag a D. opciónak (a győri gyártóüzem kibővítése) a C. opcióval (a [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] meglévő üzemekben zajló termelés) szemben felmerült további költségeinek ellentételezésére szolgál. A támogatás arányos, és a versenyre semmilyen hatást nem gyakorol, mivel a beruházási projekt és annak versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatásai egyébként is bekövetkeztek volna. |
| --- | --- |

(84)

Magyarország hangsúlyozza, hogy a regionális támogatás kizárólag a D. opciónak (a győri gyártóüzem kibővítése) a C. opcióval (a [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] meglévő üzemekben zajló termelés) szemben felmerült további költségeinek ellentételezésére szolgál. A támogatás arányos, és a versenyre semmilyen hatást nem gyakorol, mivel a beruházási projekt és annak versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatásai egyébként is bekövetkeztek volna.

5.6.   MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGÉRE VONATKOZÓAN

MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGÉRE VONATKOZÓAN

| (85) | A magyar hatóságok fenntartják véleményüket, amely szerint a támogatás nem minősíthető az EU 2015/1589 tanácsi rendelet (28) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak. Ebben az összefüggésben a magyar hatóságok magyarázat a következő: |
| --- | --- |

(85)

A magyar hatóságok fenntartják véleményüket, amely szerint a támogatás nem minősíthető az EU 2015/1589 tanácsi rendelet (28) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak. Ebben az összefüggésben a magyar hatóságok magyarázat a következő:

28

| (86) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek tervezett támogatási intézkedéseikről tájékoztatni a Bizottságot. A regionális beruházási támogatásra vonatkozó csoportmentességi rendelet (RTI BER) (29) elfogadásával a Bizottság e kötelezettséget a bejelentési határértéket túllépő intézkedésekre korlátozta. A magyar hatóságok e rendelkezést úgy értelmezték, hogy a támogatási intézkedéseket a bejelentési értékhatár alatt és létező támogatási program keretében minden esetben oda lehet ítélni és végre lehet hajtani tagállami hatáskörben. |
| --- | --- |

(86)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek tervezett támogatási intézkedéseikről tájékoztatni a Bizottságot. A regionális beruházási támogatásra vonatkozó csoportmentességi rendelet (RTI BER) (29) elfogadásával a Bizottság e kötelezettséget a bejelentési határértéket túllépő intézkedésekre korlátozta. A magyar hatóságok e rendelkezést úgy értelmezték, hogy a támogatási intézkedéseket a bejelentési értékhatár alatt és létező támogatási program keretében minden esetben oda lehet ítélni és végre lehet hajtani tagállami hatáskörben.

29

| (87) | Magyarország továbbá azt állítja, hogy ez az értelmezés az IDAC rendelkezéseivel is összhangban áll, ami véleménye szerint alátámasztja azt, hogy a tagállamok fenntartják maguknak a lehetőséget, hogy akár a Bizottság elutasító határozata esetén is támogatást nyújtsanak egy, a 100 millió EUR összegű elszámolható kiadásokkal rendelkező beruházáshoz az alkalmazandó szabályok értelmében nyújtható legnagyobb megengedhető támogatásnak megfelelő összegig (30). |
| --- | --- |

(87)

Magyarország továbbá azt állítja, hogy ez az értelmezés az IDAC rendelkezéseivel is összhangban áll, ami véleménye szerint alátámasztja azt, hogy a tagállamok fenntartják maguknak a lehetőséget, hogy akár a Bizottság elutasító határozata esetén is támogatást nyújtsanak egy, a 100 millió EUR összegű elszámolható kiadásokkal rendelkező beruházáshoz az alkalmazandó szabályok értelmében nyújtható legnagyobb megengedhető támogatásnak megfelelő összegig (30).

30

| (88) | Ráadásul e megközelítést és értelmezést a Bizottság sem a jelenlegi bejelentési eljárás keretében, sem pedig a magyar hatóságok általi korábbi bejelentések (31) keretében nem kérdőjelezte meg, továbbá Magyarország úgy látja, hogy a Bizottság a tagállamok bejelentési kötelezettségét a magyar hatóságok korábbi értelmezéséhez hasonló módon értelmezte (32). |
| --- | --- |

(88)

Ráadásul e megközelítést és értelmezést a Bizottság sem a jelenlegi bejelentési eljárás keretében, sem pedig a magyar hatóságok általi korábbi bejelentések (31) keretében nem kérdőjelezte meg, továbbá Magyarország úgy látja, hogy a Bizottság a tagállamok bejelentési kötelezettségét a magyar hatóságok korábbi értelmezéséhez hasonló módon értelmezte (32).

31

32

| (89) | Ezenkívül a magyar hatóságok azt is kihangsúlyozták, hogy az európai bírósági joggyakorlatot (33) követve azok a tagállamok, amelyek teljesítik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüket, nem kerülhetnek hátrányosabb helyzetbe azokkal szemben, akik megszegik a bejelentési kötelezettségüket, mivel ez ellentétes lenne az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének alapvető céljával. Ezért az az értelmezés, amely nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy az egyedi bejelentési küszöbérték összegéig támogatást nyújtsanak, ellentmondana a joggyakorlatnak, és messzemenő negatív következménnyel járna mind a tagállamokra, mind a kedvezményezettekre nézve. |
| --- | --- |

(89)

Ezenkívül a magyar hatóságok azt is kihangsúlyozták, hogy az európai bírósági joggyakorlatot (33) követve azok a tagállamok, amelyek teljesítik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüket, nem kerülhetnek hátrányosabb helyzetbe azokkal szemben, akik megszegik a bejelentési kötelezettségüket, mivel ez ellentétes lenne az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének alapvető céljával. Ezért az az értelmezés, amely nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy az egyedi bejelentési küszöbérték összegéig támogatást nyújtsanak, ellentmondana a joggyakorlatnak, és messzemenő negatív következménnyel járna mind a tagállamokra, mind a kedvezményezettekre nézve.

33

| (90) | A fenti rendelkezésekkel összhangban a magyar hatóságok úgy döntöttek, hogy egy létező támogatási program (XR 47/2011) alapján ítélik oda az AHM-nek a mentesített támogatást. A megítélt összeg azonban nem haladta meg az alkalmazandó bejelentési értékhatárt, míg a támogatás értékhatárt meghaladó részét a Bizottság végleges határozatától tették függővé. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a Bizottság jóváhagyása nélkül nem fizettek ki és nem is fognak kifizetni a bejelentési határérték feletti támogatást. |
| --- | --- |

(90)

A fenti rendelkezésekkel összhangban a magyar hatóságok úgy döntöttek, hogy egy létező támogatási program (XR 47/2011) alapján ítélik oda az AHM-nek a mentesített támogatást. A megítélt összeg azonban nem haladta meg az alkalmazandó bejelentési értékhatárt, míg a támogatás értékhatárt meghaladó részét a Bizottság végleges határozatától tették függővé. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a Bizottság jóváhagyása nélkül nem fizettek ki és nem is fognak kifizetni a bejelentési határérték feletti támogatást.

| (91) | A magyar hatóságok ezért úgy vélik, hogy teljes mértékben eleget tettek a bejelentési határérték feletti támogatás Bizottságnak történő bejelentésére irányuló kötelezettségnek; így az AHM-nek nyújtott támogatás nem minősül „jogellenes támogatásnak”. |
| --- | --- |

(91)

A magyar hatóságok ezért úgy vélik, hogy teljes mértékben eleget tettek a bejelentési határérték feletti támogatás Bizottságnak történő bejelentésére irányuló kötelezettségnek; így az AHM-nek nyújtott támogatás nem minősül „jogellenes támogatásnak”.

6.   AZ INTÉZKEDÉS/TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

AZ INTÉZKEDÉS/TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (92) | A közvetlen támogatás és a társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtották/nyújtják, és azt az állami költségvetésből finanszírozzák. A támogatás ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(92)

A közvetlen támogatás és a társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtották/nyújtják, és azt az állami költségvetésből finanszírozzák. A támogatás ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak minősül.

| (93) | Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az AHM részére nyújtják, az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(93)

Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az AHM részére nyújtják, az intézkedés szelektív.

| (94) | A társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás olyan költségektől mentesíti a vállalatot, amelyeket rendes esetben magának kellene viselnie. A közvetlen támogatás formájában nyújtott pénzügyi támogatás a vállalatot olyan előnyhöz juttatja, amelyben rendes piaci feltételek mellett nem részesülne. Ezért a vállalat gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(94)

A társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás olyan költségektől mentesíti a vállalatot, amelyeket rendes esetben magának kellene viselnie. A közvetlen támogatás formájában nyújtott pénzügyi támogatás a vállalatot olyan előnyhöz juttatja, amelyben rendes piaci feltételek mellett nem részesülne. Ezért a vállalat gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben.

| (95) | A pénzügyi támogatást az autógyártási ágazatban eszközölt beruházáshoz nyújtotta/nyújtja Magyarország. Ebben az ágazatban intenzív kereskedelem zajlik a tagállamok között, és a beruházás részben más tagállamokból származó félkész termékeket vált ki. Ezért az intézkedés érinti a tagállamok közti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(95)

A pénzügyi támogatást az autógyártási ágazatban eszközölt beruházáshoz nyújtotta/nyújtja Magyarország. Ebben az ágazatban intenzív kereskedelem zajlik a tagállamok között, és a beruházás részben más tagállamokból származó félkész termékeket vált ki. Ezért az intézkedés érinti a tagállamok közti kereskedelmet.

| (96) | Az AHM és az általa végzett termelési tevékenység előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(96)

Az AHM és az általa végzett termelési tevékenység előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

| (97) | Következésképpen a Bizottság szerint a tervezett intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(97)

Következésképpen a Bizottság szerint a tervezett intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást képez.

6.2.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGE

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGE

| (98) | A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok az AHM részére nyújtott teljes támogatási csomagot bejelentették, de csak a bejelentési küszöbérték feletti részt tették a Bizottság általi jóváhagyástól függővé, míg a bejelentési küszöbérték alatti összeget egy csoportmentességben részesített támogatási program alapján kifizették. A Bizottság úgy találja, hogy e megközelítés sérti az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését, ezért az eljárási rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében a támogatás jogellenesnek minősül. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok az AHM részére nyújtott teljes támogatási csomagot bejelentették, de csak a bejelentési küszöbérték feletti részt tették a Bizottság általi jóváhagyástól függővé, míg a bejelentési küszöbérték alatti összeget egy csoportmentességben részesített támogatási program alapján kifizették. A Bizottság úgy találja, hogy e megközelítés sérti az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését, ezért az eljárási rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében a támogatás jogellenesnek minősül.

| (99) | A Bizottság nem ért egyet a magyar hatóságok által az RTI BER értelmezésével kapcsolatban felhozott érvekkel. Az RTI BER 7. cikkének e) pontja értelmében a regionális támogatásra továbbra is vonatkozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség, amennyiben az összes forrásból származó támogatás teljes összege meghaladja annak az összegnek a 75 %-át, amelyet egy 100 millió eurós elszámolható költséggel rendelkező beruházás az érvényes regionális támogatási térkép nagyvállalkozásokra vonatkozó normál támogatási felső határa alapján igénybe vehetne a támogatás odaítélésének időpontjában. Ez a 2007–2013-as RTI 64. pontjának megfelelő rendelkezés a 800/2008/EK bizottsági rendelet (34) (a továbbiakban: GBER) 6. cikkének (2) bekezdésében is szerepel. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság nem ért egyet a magyar hatóságok által az RTI BER értelmezésével kapcsolatban felhozott érvekkel. Az RTI BER 7. cikkének e) pontja értelmében a regionális támogatásra továbbra is vonatkozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség, amennyiben az összes forrásból származó támogatás teljes összege meghaladja annak az összegnek a 75 %-át, amelyet egy 100 millió eurós elszámolható költséggel rendelkező beruházás az érvényes regionális támogatási térkép nagyvállalkozásokra vonatkozó normál támogatási felső határa alapján igénybe vehetne a támogatás odaítélésének időpontjában. Ez a 2007–2013-as RTI 64. pontjának megfelelő rendelkezés a 800/2008/EK bizottsági rendelet (34) (a továbbiakban: GBER) 6. cikkének (2) bekezdésében is szerepel.

összes forrásból

34

| (100) | A magyar hatóságok által az AHM részére nyújtott támogatási csomag esetében használt támogatási programok az RTI BER 7. cikkének e) pontjára és a 2007–2013-as RTI 64. pontjára hivatkoznak. |
| --- | --- |

(100)

A magyar hatóságok által az AHM részére nyújtott támogatási csomag esetében használt támogatási programok az RTI BER 7. cikkének e) pontjára és a 2007–2013-as RTI 64. pontjára hivatkoznak.

| (101) | A beruházás elszámolható költségei meghaladják a 100 millió EUR-t, a kombinált támogatási összeg (tehát a közvetlen támogatás és az adókedvezmény) pedig a bejelentési határérték felett van. A bejelentési határérték kiszámításához figyelembe kell venni az összes forrásból származó támogatást. Ezt az álláspontot a Bizottság már egy korábbi ügyben is megerősítette (SA.32036 – Mondi Swiecie ügy (35)). E küszöbérték túllépésekor a teljes támogatási csomag (36) kikerül az RTI BER hatálya alól, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak, amely az alkalmazandó iránymutatások alapján értékeli annak összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a Bizottság a 2007–2013-as RTI általános összeegyeztethetőségi kritériumai alapján értékelte a magyar hatóságok által bejelentett támogatási csomagot, és az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy bár e kritériumokat a magyar hatóságok betartották, kételyei merültek fel a 2007–2013-as RTI 68. pontjában előírt piaci küszöbértékek betartásával kapcsolatban. Ezért ellentétes lenne az alkalmazandó szabályokkal, ha a bejelentett támogatási csomagra a 2007–2013-as RTI összeegyeztethetőségi kritériumait alkalmaznák, ugyanakkor úgy tekintenék, hogy a bejelentési küszöbérték alatti összeget a létező programok és az RTI BER rendelkezései alapján jogszerűen oda lehet ítélni, még mielőtt a Bizottság a bejelentett támogatási intézkedésről határozna. |
| --- | --- |

(101)

A beruházás elszámolható költségei meghaladják a 100 millió EUR-t, a kombinált támogatási összeg (tehát a közvetlen támogatás és az adókedvezmény) pedig a bejelentési határérték felett van. A bejelentési határérték kiszámításához figyelembe kell venni az összes forrásból származó támogatást. Ezt az álláspontot a Bizottság már egy korábbi ügyben is megerősítette (SA.32036 – Mondi Swiecie ügy (35)). E küszöbérték túllépésekor a teljes támogatási csomag (36) kikerül az RTI BER hatálya alól, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak, amely az alkalmazandó iránymutatások alapján értékeli annak összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a Bizottság a 2007–2013-as RTI általános összeegyeztethetőségi kritériumai alapján értékelte a magyar hatóságok által bejelentett támogatási csomagot, és az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy bár e kritériumokat a magyar hatóságok betartották, kételyei merültek fel a 2007–2013-as RTI 68. pontjában előírt piaci küszöbértékek betartásával kapcsolatban. Ezért ellentétes lenne az alkalmazandó szabályokkal, ha a bejelentett támogatási csomagra a 2007–2013-as RTI összeegyeztethetőségi kritériumait alkalmaznák, ugyanakkor úgy tekintenék, hogy a bejelentési küszöbérték alatti összeget a létező programok és az RTI BER rendelkezései alapján jogszerűen oda lehet ítélni, még mielőtt a Bizottság a bejelentett támogatási intézkedésről határozna.

35

36

| (102) | Az IDAC 56. pontjához tartozó lábjegyzetet illetően a Bizottság már korábban elutasította azt az érvet, amely szerint valamely támogatási intézkedés IDAC szerinti összeegyeztethetőségének vizsgálatára irányuló hatásköre a kért támogatási összeg azon részére korlátozódna, amely a bejelentési küszöbérték felett van (37). A Bizottság emlékeztet arra a kötelezettségére, hogy egy részletesebb értékelés alapján kell ellenőriznie azoknak a támogatási intézkedéseknek az ösztönző hatását és arányosságát, amelyekkel kapcsolatban az adott részletes vizsgálat alkalmazandó, vagyis az olyan nagyberuházási projekteknek nyújtott, bejelentési kötelezettség alá eső regionális támogatások esetében, amelyek teljesítik a 2007–2013-as RTI-ben meghatározott vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(102)

Az IDAC 56. pontjához tartozó lábjegyzetet illetően a Bizottság már korábban elutasította azt az érvet, amely szerint valamely támogatási intézkedés IDAC szerinti összeegyeztethetőségének vizsgálatára irányuló hatásköre a kért támogatási összeg azon részére korlátozódna, amely a bejelentési küszöbérték felett van (37). A Bizottság emlékeztet arra a kötelezettségére, hogy egy részletesebb értékelés alapján kell ellenőriznie azoknak a támogatási intézkedéseknek az ösztönző hatását és arányosságát, amelyekkel kapcsolatban az adott részletes vizsgálat alkalmazandó, vagyis az olyan nagyberuházási projekteknek nyújtott, bejelentési kötelezettség alá eső regionális támogatások esetében, amelyek teljesítik a 2007–2013-as RTI-ben meghatározott vonatkozó feltételeket.

37

| (103) | Ami a GBER 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított bejelentési küszöbértékig nyújtott támogatás lehetőségét illeti, fontos megjegyezni, hogy az IDAC 56. pontjához tartozó lábjegyzet szövege csupán azt mondja ki, hogy a tagállamnak továbbra is megvan az a lehetősége, hogy a bejelentési küszöbértékig nyújtson támogatást. Az alkalmazandó szabályok (RTI BER, 2007–2013-as RTI, IDAC) felépítésének logikája szerint amennyiben az összes forrásból származó támogatás összege a bejelentési küszöbérték alatt marad, a tagállamnak nem kell a projektet részletes értékelés céljából benyújtania a Bizottsághoz, és a támogatási intézkedést a csoportmentességi rendeletben megállapított feltételekkel összhangban végrehajthatja. Ha azonban a tagállam olyan támogatási csomag odaítéléséről dönt, amely túllépi a bejelentési küszöbértéket, a teljes összegre vonatkozik a bejelentési kötelezettség, és a támogatás összeegyeztethetőségét az alkalmazandó iránymutatások alapján fogják értékelni. Pontosan ez szerepel a GBER (7) preambulumbekezdésében is, ahol a rendelet kimondja, hogy „Az e rendelet hatálya alá nem tartozó, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra fenn kell tartani a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alkalmazását. Ez a rendelet nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal. Az ilyen támogatásokat a Bizottság főleg az e rendeletben meghatározott feltételek alapján, valamint a Bizottság által elfogadott különös iránymutatásokban és keretszabályokban előírt kritériumokkal összhangban fogja értékelni minden olyan esetben, amikor a szóban forgó támogatás egy ilyen külön iránymutatás vagy keretszabály alkalmazási körébe tartozik.” |
| --- | --- |

(103)

Ami a GBER 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított bejelentési küszöbértékig nyújtott támogatás lehetőségét illeti, fontos megjegyezni, hogy az IDAC 56. pontjához tartozó lábjegyzet szövege csupán azt mondja ki, hogy a tagállamnak továbbra is megvan az a lehetősége, hogy a bejelentési küszöbértékig nyújtson támogatást. Az alkalmazandó szabályok (RTI BER, 2007–2013-as RTI, IDAC) felépítésének logikája szerint amennyiben az összes forrásból származó támogatás összege a bejelentési küszöbérték alatt marad, a tagállamnak nem kell a projektet részletes értékelés céljából benyújtania a Bizottsághoz, és a támogatási intézkedést a csoportmentességi rendeletben megállapított feltételekkel összhangban végrehajthatja. Ha azonban a tagállam olyan támogatási csomag odaítéléséről dönt, amely túllépi a bejelentési küszöbértéket, a teljes összegre vonatkozik a bejelentési kötelezettség, és a támogatás összeegyeztethetőségét az alkalmazandó iránymutatások alapján fogják értékelni. Pontosan ez szerepel a GBER (7) preambulumbekezdésében is, ahol a rendelet kimondja, hogy „Az e rendelet hatálya alá nem tartozó, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra fenn kell tartani a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alkalmazását. Ez a rendelet nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal. Az ilyen támogatásokat a Bizottság főleg az e rendeletben meghatározott feltételek alapján, valamint a Bizottság által elfogadott különös iránymutatásokban és keretszabályokban előírt kritériumokkal összhangban fogja értékelni minden olyan esetben, amikor a szóban forgó támogatás egy ilyen külön iránymutatás vagy keretszabály alkalmazási körébe tartozik.”

| (104) | Mielőtt a Bizottság a bejelentett támogatásról határozatot hoz, a tagállam visszavonhatja a bejelentését, és a támogatást az alkalmazandó csoportmentességi rendelet alapján is odaítélheti, ha a támogatás összegét a bejelentési küszöbértékkel megegyező vagy annál kisebb összegre csökkentik, és az alkalmazandó csoportmentesség összes rendelkezését betartják. |
| --- | --- |

(104)

Mielőtt a Bizottság a bejelentett támogatásról határozatot hoz, a tagállam visszavonhatja a bejelentését, és a támogatást az alkalmazandó csoportmentességi rendelet alapján is odaítélheti, ha a támogatás összegét a bejelentési küszöbértékkel megegyező vagy annál kisebb összegre csökkentik, és az alkalmazandó csoportmentesség összes rendelkezését betartják.

| (105) | A magyar hatóságok hivatkoznak a Bizottság korábbi határozathozatali gyakorlatára (38). A Bizottság úgy véli, hogy az idézett Ibiden-ügy körülményei nem hasonlíthatók a jelen ügyhöz, mivel az a határozat eltérő jogalap (a 2000–2006-os RTI) és az MSF 2002 (39) alapján, és nem az RTI BER és a 2007–2013-as RTI alkalmazásában született. Mindenesetre a Bizottság az elmúlt évek során eltérő határozathozatali gyakorlatot alakított ki (pl. az előbbiekben említett Mondi és BMW határozatokban). |
| --- | --- |

(105)

A magyar hatóságok hivatkoznak a Bizottság korábbi határozathozatali gyakorlatára (38). A Bizottság úgy véli, hogy az idézett Ibiden-ügy körülményei nem hasonlíthatók a jelen ügyhöz, mivel az a határozat eltérő jogalap (a 2000–2006-os RTI) és az MSF 2002 (39) alapján, és nem az RTI BER és a 2007–2013-as RTI alkalmazásában született. Mindenesetre a Bizottság az elmúlt évek során eltérő határozathozatali gyakorlatot alakított ki (pl. az előbbiekben említett Mondi és BMW határozatokban).

38

39

| (106) | Végezetül az előbbi következtetéseken nem változtat az az érv, amely szerint az ítélkezési gyakorlat azt állapította meg, hogy azok a tagállamok, amelyek eleget tesznek az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek, nem kerülhetnek hátrányba azon tagállamokkal szemben, amelyek megszegték a bejelentési kötelezettségüket. A Bizottság megjegyzi, hogy az idézett ítéletben (40) ezt az érvet olyan támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése tekintetében hozták fel, amelyet az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megszegve hajtottak végre. A bíróság megállapította, hogy a már végrehajtott támogatás tényleges hatásának figyelembevételére irányuló további követelmény arra ösztönözné a tagállamokat, hogy a beruházási projekteket azok lezárása után jelentsék be a Bizottságnak, és ez aláásná az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti tilalom eredményességét. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a magyar hatóságok által hivatkozott ítélkezési gyakorlat az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget illetően nem releváns. |
| --- | --- |

(106)

Végezetül az előbbi következtetéseken nem változtat az az érv, amely szerint az ítélkezési gyakorlat azt állapította meg, hogy azok a tagállamok, amelyek eleget tesznek az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek, nem kerülhetnek hátrányba azon tagállamokkal szemben, amelyek megszegték a bejelentési kötelezettségüket. A Bizottság megjegyzi, hogy az idézett ítéletben (40) ezt az érvet olyan támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése tekintetében hozták fel, amelyet az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megszegve hajtottak végre. A bíróság megállapította, hogy a már végrehajtott támogatás tényleges hatásának figyelembevételére irányuló további követelmény arra ösztönözné a tagállamokat, hogy a beruházási projekteket azok lezárása után jelentsék be a Bizottságnak, és ez aláásná az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti tilalom eredményességét. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a magyar hatóságok által hivatkozott ítélkezési gyakorlat az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget illetően nem releváns.

40

| (107) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az AHM részére nyújtott támogatás jogellenes. Ez a megállapítás azonban nem befolyásolja a belső piaccal való összeegyeztethetőség értékelését. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az AHM részére nyújtott támogatás jogellenes. Ez a megállapítás azonban nem befolyásolja a belső piaccal való összeegyeztethetőség értékelését.

6.3.   AZ ÉRTÉKELÉS JOGALAPJA

AZ ÉRTÉKELÉS JOGALAPJA

| (108) | A támogatás célja a régió fejlődésének előmozdítása. Mivel a présüzem nélküli beruházásra vonatkozó támogatási szerződést 2011. július 6-án (a présüzemre vonatkozót pedig 2011. szeptember 26-án) írták alá, bár Bizottság általi jóváhagyástól függően, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás odaítélésére 2014 júliusa előtt került sor, így azt – a 2014–2020-as RTI 188. pontja értelmében – a 2007–2013-as RTI és különösen annak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális beruházási támogatásokra vonatkozó 68. pontjában megállapított rendelkezések alapján kell értékelni. Amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán az előírt időszakon belül kapott észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontja szerinti küszöbértéket nem lépték túl, a Bizottság köteles részletes vizsgálatot végezni az IDAC-ban megállapított kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(108)

A támogatás célja a régió fejlődésének előmozdítása. Mivel a présüzem nélküli beruházásra vonatkozó támogatási szerződést 2011. július 6-án (a présüzemre vonatkozót pedig 2011. szeptember 26-án) írták alá, bár Bizottság általi jóváhagyástól függően, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás odaítélésére 2014 júliusa előtt került sor, így azt – a 2014–2020-as RTI 188. pontja értelmében – a 2007–2013-as RTI és különösen annak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális beruházási támogatásokra vonatkozó 68. pontjában megállapított rendelkezések alapján kell értékelni. Amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán az előírt időszakon belül kapott észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontja szerinti küszöbértéket nem lépték túl, a Bizottság köteles részletes vizsgálatot végezni az IDAC-ban megállapított kritériumok alapján.

| (109) | A Bizottságnak három lépésben kell elvégeznie az értékelést:






  — | először azt kell megerősítenie, hogy az intézkedés összeegyeztethető a 2007–2013-as RTI általános rendelkezéseivel, |
| --- | --- | --- |

(109)

A Bizottságnak három lépésben kell elvégeznie az értékelést:

—

először azt kell megerősítenie, hogy az intézkedés összeegyeztethető a 2007–2013-as RTI általános rendelkezéseivel,

| — | másodszor ellenőriznie kell, hogy kétségek nélkül ki tudja-e zárni, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontja szerinti tesztekhez nincs szükség részletes vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

másodszor ellenőriznie kell, hogy kétségek nélkül ki tudja-e zárni, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának a) és b) alpontja szerinti tesztekhez nincs szükség részletes vizsgálatra,

| — | harmadszor a második lépésben elvégzett értékelés eredményétől függően részletes vizsgálat elvégzése válhat szükségessé (41). |
| --- | --- |

—

harmadszor a második lépésben elvégzett értékelés eredményétől függően részletes vizsgálat elvégzése válhat szükségessé (41).

41

6.4.   AZ INTÉZKEDÉSNEK A 2007–2013-AS RTI ÁLTALÁNOS MEGFELELŐSÉGI KÖVETELMÉNYEIVEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

AZ INTÉZKEDÉSNEK A 2007–2013-AS RTI ÁLTALÁNOS MEGFELELŐSÉGI KÖVETELMÉNYEIVEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (110) | A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló határozat 54. pontjában megállapította, hogy a támogatás megfelel a 2007–2013-as RTI általános megfelelőségi követelményeinek. A hivatalos vizsgálat nem tárt fel olyan elemeket, amelyek ezt az értékelést megkérdőjeleznék. A Bizottság különösen a következőket állapítja meg:






  — | A támogatást egy csoportmentességben részesülő támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján) és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/2006 támogatási program alapján) keretében nyújtják. Mindkét program eleget tesz a 2007–2013-as RTI általános megfelelőségi követelményeinek. |
| --- | --- | --- |

(110)

A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló határozat 54. pontjában megállapította, hogy a támogatás megfelel a 2007–2013-as RTI általános megfelelőségi követelményeinek. A hivatalos vizsgálat nem tárt fel olyan elemeket, amelyek ezt az értékelést megkérdőjeleznék. A Bizottság különösen a következőket állapítja meg:

—

A támogatást egy csoportmentességben részesülő támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján) és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/2006 támogatási program alapján) keretében nyújtják. Mindkét program eleget tesz a 2007–2013-as RTI általános megfelelőségi követelményeinek.

| — | A támogatandó projekt helyszíne Győr városa, amely az alkalmazandó magyar regionális állami támogatási térkép szerint regionális beruházási támogatásra jogosult Nyugat-Dunántúl régióban helyezkedik el. |
| --- | --- |

—

A támogatandó projekt helyszíne Győr városa, amely az alkalmazandó magyar regionális állami támogatási térkép szerint regionális beruházási támogatásra jogosult Nyugat-Dunántúl régióban helyezkedik el.

| — | Nincs arra utaló jel, hogy a VW-csoport általában vagy azon belül az AHM a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülne a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (42) értelmében. Ezért a kedvezményezett a 2007–2013-as RTI 9. pontjának megfelelően jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

—

Nincs arra utaló jel, hogy a VW-csoport általában vagy azon belül az AHM a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülne a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (42) értelmében. Ezért a kedvezményezett a 2007–2013-as RTI 9. pontjának megfelelően jogosult regionális támogatásra.

42

| — | A projekt a 2007–2013-as RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Az induló beruházás fogalmának meghatározását a 2007–2013-as RTI 34. pontja tartalmazza, amely szerint az induló beruházás tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely i. új létesítmény felállításával, ii. meglévő létesítmény bővítésével, iii. egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával vagy iv. egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos. A beruházási projekt meglévő létesítményt érint, és tartalmazza a következő elemeket: 1. a termelési folyamat alapvető megváltoztatása (a platformalapú technológia MQB technológiával való felváltása) és a termelési folyamat fokozott szabványosítása és vertikális integrációja (teljes körűen integrált gépkocsigyártó üzem, szemben a korábbi összeszerelő üzemmel), 2. a létesítmény termelésének diverzifikációja (új A3 Sedan, a présüzemből származó karosszériaelemek) és 3. az összeszerelő kapacitás bővítése. |
| --- | --- |

—

A projekt a 2007–2013-as RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Az induló beruházás fogalmának meghatározását a 2007–2013-as RTI 34. pontja tartalmazza, amely szerint az induló beruházás tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely i. új létesítmény felállításával, ii. meglévő létesítmény bővítésével, iii. egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával vagy iv. egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos. A beruházási projekt meglévő létesítményt érint, és tartalmazza a következő elemeket: 1. a termelési folyamat alapvető megváltoztatása (a platformalapú technológia MQB technológiával való felváltása) és a termelési folyamat fokozott szabványosítása és vertikális integrációja (teljes körűen integrált gépkocsigyártó üzem, szemben a korábbi összeszerelő üzemmel), 2. a létesítmény termelésének diverzifikációja (új A3 Sedan, a présüzemből származó karosszériaelemek) és 3. az összeszerelő kapacitás bővítése.

| — | A 2007–2013-as RTI 40. pontjával összhangban az AHM-nek ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. |
| --- | --- |

—

A 2007–2013-as RTI 40. pontjával összhangban az AHM-nek ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban.

| — | A 2007–2013-as RTI 39. pontjával összhangban a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át közpénzből nyújtott bármiféle támogatástól mentes forrásból biztosítja. |
| --- | --- |

—

A 2007–2013-as RTI 39. pontjával összhangban a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át közpénzből nyújtott bármiféle támogatástól mentes forrásból biztosítja.

| — | Teljesülnek az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI 38. pontjában meghatározott formai követelmények. |
| --- | --- |

—

Teljesülnek az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI 38. pontjában meghatározott formai követelmények.

| — | A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti II. táblázatot) meghatározása a 2007–2013-as RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt. |
| --- | --- |

—

A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti II. táblázatot) meghatározása a 2007–2013-as RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt.

| — | A korábbi beruházások az egyetlen beruházási projekt meghatározásához használt hároméves időtartamon kívül esnek. |
| --- | --- |

—

A korábbi beruházások az egyetlen beruházási projekt meghatározásához használt hároméves időtartamon kívül esnek.

| — | A projekt jelenértéken tervezett, a bejelentés napjára diszkontált összes elszámolható költsége 355 550 millió HUF (1 186 millió EUR). A 2007–2013-as RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 11,24 % BTE (bruttó támogatási egyenérték). |
| --- | --- |

—

A projekt jelenértéken tervezett, a bejelentés napjára diszkontált összes elszámolható költsége 355 550 millió HUF (1 186 millió EUR). A 2007–2013-as RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 11,24 % BTE (bruttó támogatási egyenérték).

| — | Mivel a javasolt támogatás intenzitása (jelenértéken 39 952 millió HUF; 133,3 millió EUR, 11,24 % támogatási intenzitás) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást, a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel a 2007–2013-as RTI-nek. Magyarország megerősítette, hogy a bejelentett támogatáson kívül a beruházási projekt nem részesül további támogatásban. |
| --- | --- |

—

Mivel a javasolt támogatás intenzitása (jelenértéken 39 952 millió HUF; 133,3 millió EUR, 11,24 % támogatási intenzitás) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást, a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel a 2007–2013-as RTI-nek. Magyarország megerősítette, hogy a bejelentett támogatáson kívül a beruházási projekt nem részesül további támogatásban.

| (111) | E megfontolások alapján a Bizottság úgy véli, hogy az RTI általános megfelelőségi követelményei teljesülnek. |
| --- | --- |

(111)

E megfontolások alapján a Bizottság úgy véli, hogy az RTI általános megfelelőségi követelményei teljesülnek.

6.5.   A 2007–2013-AS RTI 68. PONTJÁNAK RENDELKEZÉSEIBEN FOGLALT TESZTEK ALKALMAZÁSA

A 2007–2013-AS RTI 68. PONTJÁNAK RENDELKEZÉSEIBEN FOGLALT TESZTEK ALKALMAZÁSA

| (112) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 105. pontjában elsősorban azt mondta ki, hogy amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán beérkezett észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy 68. pont a) és b) alpontjában meghatározott küszöbértékeket nem lépték túl, a Bizottság az IDAC alapján részletes vizsgálatnak veti alá a beruházási projektet. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a beérkezett észrevételek alapján e következtetés megállja-e a helyét. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 105. pontjában elsősorban azt mondta ki, hogy amennyiben a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása nyomán beérkezett észrevételek nem teszik lehetővé a Bizottság számára annak kétséget kizáró megállapítását, hogy 68. pont a) és b) alpontjában meghatározott küszöbértékeket nem lépték túl, a Bizottság az IDAC alapján részletes vizsgálatnak veti alá a beruházási projektet. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a beérkezett észrevételek alapján e következtetés megállja-e a helyét.

—   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (113) | Az eljárást megindító határozat 65. pontjában a Bizottság úgy találta, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának alkalmazásában a beruházási projektben érintett terméket a POLK-féle szegmentálás szerinti A0, A és B piaci szegmenshez tartozó személygépkocsik jelentik. |
| --- | --- |

(113)

Az eljárást megindító határozat 65. pontjában a Bizottság úgy találta, hogy a 2007–2013-as RTI 68. pontjának alkalmazásában a beruházási projektben érintett terméket a POLK-féle szegmentálás szerinti A0, A és B piaci szegmenshez tartozó személygépkocsik jelentik.

—   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIAC

| (114) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében a Bizottság nyitva hagyta az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást megvizsgált, beleértve különösen azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még rendelkezésre állnak adatok. Mivel az AHM az A és a B szegmensbe tartozó gépkocsikat és karosszériaelemeket gyárt majd, és mivel elméletileg az A0 szegmensbe tartozó autókat és karosszériaelemeket is gyárthat, a Bizottság úgy vélte, hogy ennél az ügynél ezen egyedi szegmensek és az A0–B és A–B kategóriát egyesítő kombinált szegmensek egyaránt érintett elfogadható termékpiacnak tekintendők. |
| --- | --- |

(114)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében a Bizottság nyitva hagyta az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást megvizsgált, beleértve különösen azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még rendelkezésre állnak adatok. Mivel az AHM az A és a B szegmensbe tartozó gépkocsikat és karosszériaelemeket gyárt majd, és mivel elméletileg az A0 szegmensbe tartozó autókat és karosszériaelemeket is gyárthat, a Bizottság úgy vélte, hogy ennél az ügynél ezen egyedi szegmensek és az A0–B és A–B kategóriát egyesítő kombinált szegmensek egyaránt érintett elfogadható termékpiacnak tekintendők.

| (115) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott észrevételeiben (e határozat (44)–(46) preambulumbekezdésében leírtak szerint) Magyarország fenntartotta az eljárás megindításáról szóló határozatban már megfogalmazott álláspontját, és nem tett hozzá az előzetes vizsgálati szakaszban még nem benyújtott észrevételeket vagy információkat. Magyarország különösen azt a nézetét tartotta fenn, amely szerint az érintett termékpiacot az A0, A és B szegmensekhez tartozó gépkocsik kombinált szegmenscsoportjaként kell meghatározni, és hogy a földrajzi piac meghatározásának legalább egész Európa, Észak és Dél-Amerika, valamint Kína kombinált piacát kell magában foglalnia (és nem csupán az EGT piacát). |
| --- | --- |

(115)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott észrevételeiben (e határozat (44)–(46) preambulumbekezdésében leírtak szerint) Magyarország fenntartotta az eljárás megindításáról szóló határozatban már megfogalmazott álláspontját, és nem tett hozzá az előzetes vizsgálati szakaszban még nem benyújtott észrevételeket vagy információkat. Magyarország különösen azt a nézetét tartotta fenn, amely szerint az érintett termékpiacot az A0, A és B szegmensekhez tartozó gépkocsik kombinált szegmenscsoportjaként kell meghatározni, és hogy a földrajzi piac meghatározásának legalább egész Európa, Észak és Dél-Amerika, valamint Kína kombinált piacát kell magában foglalnia (és nem csupán az EGT piacát).

| (116) | A termékpiacot illetően a Bizottság álláspontja a következő: a részletes értékelés elvégzésére irányuló döntés nem befolyásolja az abból eredő részletes összeegyeztethetőségi értékelés eredményét. A támogatás jóváhagyása előtt azonban a Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a támogatási intézkedésből származó pozitív hatás mindenképpen ellensúlyozza az intézkedés kereskedelemre és a versenyre gyakorolt negatív hatásait. Ezért annak eldöntéséhez, hogy el kell-e végezni egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének részletes értékelését, a termékpiac meghatározását a lehető legjobban le kell szűkíteni, figyelembe véve a gyártani kívánt gépkocsik sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(116)

A termékpiacot illetően a Bizottság álláspontja a következő: a részletes értékelés elvégzésére irányuló döntés nem befolyásolja az abból eredő részletes összeegyeztethetőségi értékelés eredményét. A támogatás jóváhagyása előtt azonban a Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a támogatási intézkedésből származó pozitív hatás mindenképpen ellensúlyozza az intézkedés kereskedelemre és a versenyre gyakorolt negatív hatásait. Ezért annak eldöntéséhez, hogy el kell-e végezni egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének részletes értékelését, a termékpiac meghatározását a lehető legjobban le kell szűkíteni, figyelembe véve a gyártani kívánt gépkocsik sajátos jellemzőit.

termékpiacot

| (117) | Az egyedi szegmenseken alapuló legszűkebb piaci meghatározás használatának gyakorlata az autóipar vonatkozásában a hasonló határozatokban, többek között végleges határozatokban (43) is megalapozott. |
| --- | --- |

(117)

Az egyedi szegmenseken alapuló legszűkebb piaci meghatározás használatának gyakorlata az autóipar vonatkozásában a hasonló határozatokban, többek között végleges határozatokban (43) is megalapozott.

43

| (118) | E gyakorlat alapjául a versenyjog szempontjából releváns gazdasági szempontok szolgálnak, mivel annak alapja az a nézet, amely szerint az összes piaci szegmensben, tehát akár a lehető legkisebb szegmensben működő versenytárs védelmet érdemel a piaci erőfölénnyel rendelkező szereplőktől. |
| --- | --- |

(118)

E gyakorlat alapjául a versenyjog szempontjából releváns gazdasági szempontok szolgálnak, mivel annak alapja az a nézet, amely szerint az összes piaci szegmensben, tehát akár a lehető legkisebb szegmensben működő versenytárs védelmet érdemel a piaci erőfölénnyel rendelkező szereplőktől.

| (119) | E megközelítés még pontosabban azon az elméleten alapul, hogy akkor áll fenn keresletoldali helyettesíthetőség két termék között, ha a fogyasztók azokat jellemzőik, áruk és tervezett felhasználásuk alapján helyettesítő termékeknek tekintik. A Bizottság azzal a gyakorlattal, hogy azon lehető legkisebb autópiaci szegmensben is vizsgálja a piaci részesedést, amelyre vonatkozóan információk állnak rendelkezésre, pontosan ugyanezt a logikát követi: azaz úgy tekinti, hogy az ár, jellemzők és tervezett felhasználás szempontjából való helyettesíthetőség az ugyanahhoz a szegmenshez tartozó termékek között a legerősebb. Ebben az értelemben a lehető legszűkebb piaci szegmens elfogadható piacként történő figyelembevétele a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (44) 28. pontjának logikáját tükrözi, amely kimondja, hogy „Az érintett piacon a termékeket aszerint is meg lehet különböztetni, hogy némely termékek közelebbi helyettesítői egymásnak, mint mások. Minél nagyobb mértékben helyettesíthetők egymással az összefonódásban részt vevő vállalkozások termékei, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy az összefonódó vállalkozások jelentősen megemelik áraikat. [...] Az összefonódásban részt vevő vállalkozások áremelési motiváltsága sokkal inkább ütközik akadályba, ha a versenytárs vállalkozások az összefonódásban részt vevő vállalkozások termékeinek a közeli helyettesítőit állítják elő, mint ha kevésbé közeli helyettesítő termékeket kínálnak ...”. |
| --- | --- |

(119)

E megközelítés még pontosabban azon az elméleten alapul, hogy akkor áll fenn keresletoldali helyettesíthetőség két termék között, ha a fogyasztók azokat jellemzőik, áruk és tervezett felhasználásuk alapján helyettesítő termékeknek tekintik. A Bizottság azzal a gyakorlattal, hogy azon lehető legkisebb autópiaci szegmensben is vizsgálja a piaci részesedést, amelyre vonatkozóan információk állnak rendelkezésre, pontosan ugyanezt a logikát követi: azaz úgy tekinti, hogy az ár, jellemzők és tervezett felhasználás szempontjából való helyettesíthetőség az ugyanahhoz a szegmenshez tartozó termékek között a legerősebb. Ebben az értelemben a lehető legszűkebb piaci szegmens elfogadható piacként történő figyelembevétele a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (44) 28. pontjának logikáját tükrözi, amely kimondja, hogy „Az érintett piacon a termékeket aszerint is meg lehet különböztetni, hogy némely termékek közelebbi helyettesítői egymásnak, mint mások. Minél nagyobb mértékben helyettesíthetők egymással az összefonódásban részt vevő vállalkozások termékei, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy az összefonódó vállalkozások jelentősen megemelik áraikat. [...] Az összefonódásban részt vevő vállalkozások áremelési motiváltsága sokkal inkább ütközik akadályba, ha a versenytárs vállalkozások az összefonódásban részt vevő vállalkozások termékeinek a közeli helyettesítőit állítják elő, mint ha kevésbé közeli helyettesítő termékeket kínálnak ...”.

44

| (120) | Ezért fordul elő, hogy a hagyományos autókat szegmensekbe szokás sorolni, és hogy az autóipar a modelleket az egyes jól ismert szegmensekhez sorolja. Ez a megfontolás ösztönözte a bizottsági gyakorlatot arra, hogy az autóipari ügyekben az érintett piacot az egyedi szegmensek tekintetében is meghatározza, és ez az oka annak, hogy Magyarország az érintett piacokra vonatkozó érveit ebben az ügyben és más, korábbi ügyekben is a szegmensek vonatkozásában határozta meg. |
| --- | --- |

(120)

Ezért fordul elő, hogy a hagyományos autókat szegmensekbe szokás sorolni, és hogy az autóipar a modelleket az egyes jól ismert szegmensekhez sorolja. Ez a megfontolás ösztönözte a bizottsági gyakorlatot arra, hogy az autóipari ügyekben az érintett piacot az egyedi szegmensek tekintetében is meghatározza, és ez az oka annak, hogy Magyarország az érintett piacokra vonatkozó érveit ebben az ügyben és más, korábbi ügyekben is a szegmensek vonatkozásában határozta meg.

| (121) | Magyarország nem nyújtott be e nézettel ellentétes további érveket. Ezenkívül a Bizottság a hivatalos vizsgálat során nem kapott semmilyen tájékoztatást harmadik felektől, amely elősegíthetné a piaci felosztás jobb megközelítését. A Bizottság ezért fenntartja azt a megközelítést, hogy az érintett termékpiac pontos meghatározását nyitva hagyja, és az egyedi gépkocsi-szegmenseket meghatározó, lehetséges alternatív piaci meghatározásokat alkalmaz (azt a legszűkebb piaci felosztást is beleértve, amelyre vonatkozóan még rendelkezésre állnak adatok). Ennek alapján a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy ennél az ügynél az A0, A és B egyedi szegmensek és az A0–B és A–B kategóriát egyesítő kombinált szegmensek egyaránt lehetséges érintett termékpiacnak tekintendők (45). |
| --- | --- |

(121)

Magyarország nem nyújtott be e nézettel ellentétes további érveket. Ezenkívül a Bizottság a hivatalos vizsgálat során nem kapott semmilyen tájékoztatást harmadik felektől, amely elősegíthetné a piaci felosztás jobb megközelítését. A Bizottság ezért fenntartja azt a megközelítést, hogy az érintett termékpiac pontos meghatározását nyitva hagyja, és az egyedi gépkocsi-szegmenseket meghatározó, lehetséges alternatív piaci meghatározásokat alkalmaz (azt a legszűkebb piaci felosztást is beleértve, amelyre vonatkozóan még rendelkezésre állnak adatok). Ennek alapján a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy ennél az ügynél az A0, A és B egyedi szegmensek és az A0–B és A–B kategóriát egyesítő kombinált szegmensek egyaránt lehetséges érintett termékpiacnak tekintendők (45).

45

—   FÖLDRAJZI PIAC

| (122) | A földrajzi piacot illetően a Bizottság fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt eredeti értékelését (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (87) preambulumbekezdését), amely szerint az érintett földrajzi piac az EGT vagy annál nagyobb piac; a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a földrajzi piac az EGT piacára korlátozódik. |
| --- | --- |

(122)

A földrajzi piacot illetően a Bizottság fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt eredeti értékelését (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (87) preambulumbekezdését), amely szerint az érintett földrajzi piac az EGT vagy annál nagyobb piac; a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a földrajzi piac az EGT piacára korlátozódik.

földrajzi piacot

| (123) | A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország fenntartja az előzetes vizsgálat során felhozott érveit, de nem nyújtott be a hivatalos vizsgálat során további elemeket vagy információkat (lásd e határozat (47) preambulumbekezdését). A Bizottság úgy találja, hogy ezek az érvek nem elegendőek azon feltételezés elvetéséhez, hogy a földrajzi piac az EGT piacára korlátozódhat. A Bizottság különösen a következőket állapítja meg: |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország fenntartja az előzetes vizsgálat során felhozott érveit, de nem nyújtott be a hivatalos vizsgálat során további elemeket vagy információkat (lásd e határozat (47) preambulumbekezdését). A Bizottság úgy találja, hogy ezek az érvek nem elegendőek azon feltételezés elvetéséhez, hogy a földrajzi piac az EGT piacára korlátozódhat. A Bizottság különösen a következőket állapítja meg:

Globális verseny

Globális verseny

| (124) | A tény, hogy a nagy autógyártók nemzetközi szintű tevékenységet folytatnak és globális versenyben vesznek részt, nem elegendő bizonyíték arra, hogy az egyes piacok integráltak, és egyetlen világméretű piacot (vagy egész Európából, Észak- és Dél-Amerikából és Kínából álló kombinált piacot) alkotnak. Ugyanez vonatkozik arra az érvre, amely szerint a tíz legnagyobb OEM világszerte rendelkezik gyártóüzemekkel és forgalmazási rendszerekkel. Valójában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az árfolyam-bizonytalanság lehet az egyik olyan tényező, amely arra ösztönözte az OEM-eket, hogy a gyártóüzemeiket a regionális kereslethez közel építsék fel; és ugyanez vonatkozhat a hatékony védelmi politikákra (a végső gyártók importjára kivetett magas vámok, a félkész termékekre kivetett alacsony vámok, amelyek ösztönzik a helyi termelést/összeszerelést). A harmadik érv amellett, hogy globalizált termelési struktúrák létezhetnek anélkül, hogy ezek integrált piacoknak lennének tekinthetők, hogy egyes államok csak akkor engedélyezik az importot, ha azzal egy időben helyi termelés céljából közös vállalkozás is létrejön. A fontos piaci szereplők gyártóként való globális jelenléte ezért önmagában nem jelzi a globális (vagy az EGT-nél tágabb) piac meglétét. Hasonlóképpen az egész világra kiterjedő forgalmazási rendszerek megléte még nem bizonyítja, hogy a verseny szempontjából a piac globális (vagy az EGT-nél tágabb). A tény, hogy az AUDI AG/VW-csoport egyetlen üzemből igyekszik a négy autómodellből három esetében az egész világpiacra, az A3 Sedan modellek esetében pedig Kína kivételével az egész világpiacra szállítani, szintén nem elegendő azon következtetés alátámasztásához, hogy a földrajzi piac az EGT-nél tágabb. |
| --- | --- |

(124)

A tény, hogy a nagy autógyártók nemzetközi szintű tevékenységet folytatnak és globális versenyben vesznek részt, nem elegendő bizonyíték arra, hogy az egyes piacok integráltak, és egyetlen világméretű piacot (vagy egész Európából, Észak- és Dél-Amerikából és Kínából álló kombinált piacot) alkotnak. Ugyanez vonatkozik arra az érvre, amely szerint a tíz legnagyobb OEM világszerte rendelkezik gyártóüzemekkel és forgalmazási rendszerekkel. Valójában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az árfolyam-bizonytalanság lehet az egyik olyan tényező, amely arra ösztönözte az OEM-eket, hogy a gyártóüzemeiket a regionális kereslethez közel építsék fel; és ugyanez vonatkozhat a hatékony védelmi politikákra (a végső gyártók importjára kivetett magas vámok, a félkész termékekre kivetett alacsony vámok, amelyek ösztönzik a helyi termelést/összeszerelést). A harmadik érv amellett, hogy globalizált termelési struktúrák létezhetnek anélkül, hogy ezek integrált piacoknak lennének tekinthetők, hogy egyes államok csak akkor engedélyezik az importot, ha azzal egy időben helyi termelés céljából közös vállalkozás is létrejön. A fontos piaci szereplők gyártóként való globális jelenléte ezért önmagában nem jelzi a globális (vagy az EGT-nél tágabb) piac meglétét. Hasonlóképpen az egész világra kiterjedő forgalmazási rendszerek megléte még nem bizonyítja, hogy a verseny szempontjából a piac globális (vagy az EGT-nél tágabb). A tény, hogy az AUDI AG/VW-csoport egyetlen üzemből igyekszik a négy autómodellből három esetében az egész világpiacra, az A3 Sedan modellek esetében pedig Kína kivételével az egész világpiacra szállítani, szintén nem elegendő azon következtetés alátámasztásához, hogy a földrajzi piac az EGT-nél tágabb.

Kereskedelmi forgalom

Kereskedelmi forgalom

| (125) | Az az érv, amely szerint a kereskedelmi forgalom jelentős részét, mint például az EGT-ben gyártott A szegmenshez tartozó gépkocsik mintegy 13 %-át, a B szegmenshez tartozó gépkocsiknak pedig több mint 25 %-át a világ egyéb régióiba exportálják, szintén nem elegendő a globális (vagy ebben az esetben az EGT-nél tágabb) piac meglétének bizonyítására. A Bizottság úgy véli, hogy míg a kereskedelmi forgalom az import és export helyi termelési és fogyasztási szintekhez viszonyított jelentőségének vizsgálatával betekintést adhat ugyan a különböző földrajzi területek integrációjának mértékébe, a kereskedelmi forgalom megléte önmagában nem elegendő bizonyíték arra, hogy az integrált földrajzi piac valóban létezik. Valójában történhet szállítás az EGT és más régiók között, de ez nem jelenti azt, hogy a piacok integráltak abban az értelemben, hogy az egyik piacon érvényes piaci feltételek (pl. árak) befolyásolják a másik piacon meglévő piaci feltételeket. Ez különösen akkor érvényes, amikor a vizsgált szállítmányok elsősorban a gyártó általi szállítmányok, szemben az ár-arbitrázsban érintett független importőrök és exportőrök általi szállítmányokkal. Lehet, hogy az árképzés teljes mértékben piac specifikus (pl. az egyik piacon magas, a másikon alacsony), és nem igazodik az állítólagosan integrált piac feltételeihez. A kereskedelmi forgalom elemzése nem foglalkozik a piac meghatározásának fő kérdésével, vagyis azzal, hogy az importtal vagy az exporttal le lehet-e győzni a helyi piacon az áremelkedést. A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország nem nyújtott be további tapasztalati bizonyítékot a korrelált ármozgások meglétére vagy a relatív árak változásainak a nettó behozatalra való hatására. |
| --- | --- |

(125)

Az az érv, amely szerint a kereskedelmi forgalom jelentős részét, mint például az EGT-ben gyártott A szegmenshez tartozó gépkocsik mintegy 13 %-át, a B szegmenshez tartozó gépkocsiknak pedig több mint 25 %-át a világ egyéb régióiba exportálják, szintén nem elegendő a globális (vagy ebben az esetben az EGT-nél tágabb) piac meglétének bizonyítására. A Bizottság úgy véli, hogy míg a kereskedelmi forgalom az import és export helyi termelési és fogyasztási szintekhez viszonyított jelentőségének vizsgálatával betekintést adhat ugyan a különböző földrajzi területek integrációjának mértékébe, a kereskedelmi forgalom megléte önmagában nem elegendő bizonyíték arra, hogy az integrált földrajzi piac valóban létezik. Valójában történhet szállítás az EGT és más régiók között, de ez nem jelenti azt, hogy a piacok integráltak abban az értelemben, hogy az egyik piacon érvényes piaci feltételek (pl. árak) befolyásolják a másik piacon meglévő piaci feltételeket. Ez különösen akkor érvényes, amikor a vizsgált szállítmányok elsősorban a gyártó általi szállítmányok, szemben az ár-arbitrázsban érintett független importőrök és exportőrök általi szállítmányokkal. Lehet, hogy az árképzés teljes mértékben piac specifikus (pl. az egyik piacon magas, a másikon alacsony), és nem igazodik az állítólagosan integrált piac feltételeihez. A kereskedelmi forgalom elemzése nem foglalkozik a piac meghatározásának fő kérdésével, vagyis azzal, hogy az importtal vagy az exporttal le lehet-e győzni a helyi piacon az áremelkedést. A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország nem nyújtott be további tapasztalati bizonyítékot a korrelált ármozgások meglétére vagy a relatív árak változásainak a nettó behozatalra való hatására.

Kereskedelmi korlátok

Kereskedelmi korlátok

| (126) | A Bizottság elismeri, hogy idővel csökken a kereskedelmi korlátok jelentősége. Mindazonáltal a Bizottság meggyőződése, hogy az uniós autógyártók tengerentúli termelési és áthelyezési döntéseinek egyik fő tényezője a célpiacokon a piaci hozzáféréssel szemben támasztott korlátok megléte. A magas vámjellegű akadályok még mindig súlyosan korlátozzák az uniós exportőrök piaci hozzáférését, különösen Ázsiában. A nem vámjellegű akadályok, mint például a nehézkes és diszkriminatív tanúsítási követelmények, kiegészítő vizsgálati követelmények, jövedéki adók stb. komoly hatással vannak az EU-ból a délkelet-ázsiai, kínai és dél-amerikai piacokra irányuló gépkocsi-exportra. A Bizottság elismeri, hogy az Egyesült Államok az EU teljes gépkocsi-exportjának messze a legfontosabb célpontja. Az EU és az USA azonban jelentősen eltérő megközelítéssel bír a szabályozást és piacfelügyeletet illetően. E szabályozási eltérés még ma is az EU-ból az USA-ba irányuló autóipari export útjában álló talán legnagyobb akadály. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság elismeri, hogy idővel csökken a kereskedelmi korlátok jelentősége. Mindazonáltal a Bizottság meggyőződése, hogy az uniós autógyártók tengerentúli termelési és áthelyezési döntéseinek egyik fő tényezője a célpiacokon a piaci hozzáféréssel szemben támasztott korlátok megléte. A magas vámjellegű akadályok még mindig súlyosan korlátozzák az uniós exportőrök piaci hozzáférését, különösen Ázsiában. A nem vámjellegű akadályok, mint például a nehézkes és diszkriminatív tanúsítási követelmények, kiegészítő vizsgálati követelmények, jövedéki adók stb. komoly hatással vannak az EU-ból a délkelet-ázsiai, kínai és dél-amerikai piacokra irányuló gépkocsi-exportra. A Bizottság elismeri, hogy az Egyesült Államok az EU teljes gépkocsi-exportjának messze a legfontosabb célpontja. Az EU és az USA azonban jelentősen eltérő megközelítéssel bír a szabályozást és piacfelügyeletet illetően. E szabályozási eltérés még ma is az EU-ból az USA-ba irányuló autóipari export útjában álló talán legnagyobb akadály.

| (127) | A Bizottság továbbá kellőképpen figyelembe vette a csökkenő szállítási költségekkel kapcsolatban felhozott érveket. A Bizottságot azonban e tekintetben nem sikerült teljes mértékben meggyőzni. A csökkenő szállítási költségekkel kapcsolatos jövőbeli fejleményeket az üzemanyagárak változékonysága miatt az aktuális gazdasági helyzetben nem lehet egyértelműen alátámasztani. Ezért a költségek említett jövőbeli csökkenése nem tekinthető biztosnak. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság továbbá kellőképpen figyelembe vette a csökkenő szállítási költségekkel kapcsolatban felhozott érveket. A Bizottságot azonban e tekintetben nem sikerült teljes mértékben meggyőzni. A csökkenő szállítási költségekkel kapcsolatos jövőbeli fejleményeket az üzemanyagárak változékonysága miatt az aktuális gazdasági helyzetben nem lehet egyértelműen alátámasztani. Ezért a költségek említett jövőbeli csökkenése nem tekinthető biztosnak.

Árkorreláció

Árkorreláció

| (128) | A magyar hatóságok benyújtottak egy korrelációs elemzést, amely az Egyesült Államokban érvényes gépkocsi-árak és tíz európai országból az A és B szegmenshez tartozó gépkocsikból vett minta 2005 első negyedéve és 2010 második negyedéve közötti átlagárainak összefüggését vizsgálta, valamint három európai ország-páros, azaz Németország-Franciaország, Németország-Olaszország és Németország-Egyesült Királyság közötti korrelációk elemzését. Ennek az elemzésnek a célja annak bemutatása, hogy az Észak-Amerikában érvényes árak és a tíz kiválasztott EGT-ország átlagárai közötti korreláció hasonló a Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság gépkocsi-árai közötti korrelációhoz. A magyar hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az elemzés alátámasztja azt a következtetést, hogy Észak-Amerikát és az EGT-t egységes földrajzi piacnak kell tekinteni. Mivel nem vitatott, hogy ez utóbbi országok ugyanazon a földrajzi piacon találhatók, ez még inkább azt jelenti, hogy Észak-Amerikát és az EGT-t is ugyanazon földrajzi piacnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(128)

A magyar hatóságok benyújtottak egy korrelációs elemzést, amely az Egyesült Államokban érvényes gépkocsi-árak és tíz európai országból az A és B szegmenshez tartozó gépkocsikból vett minta 2005 első negyedéve és 2010 második negyedéve közötti átlagárainak összefüggését vizsgálta, valamint három európai ország-páros, azaz Németország-Franciaország, Németország-Olaszország és Németország-Egyesült Királyság közötti korrelációk elemzését. Ennek az elemzésnek a célja annak bemutatása, hogy az Észak-Amerikában érvényes árak és a tíz kiválasztott EGT-ország átlagárai közötti korreláció hasonló a Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság gépkocsi-árai közötti korrelációhoz. A magyar hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az elemzés alátámasztja azt a következtetést, hogy Észak-Amerikát és az EGT-t egységes földrajzi piacnak kell tekinteni. Mivel nem vitatott, hogy ez utóbbi országok ugyanazon a földrajzi piacon találhatók, ez még inkább azt jelenti, hogy Észak-Amerikát és az EGT-t is ugyanazon földrajzi piacnak kell tekinteni.

| (129) | A Bizottság megjegyzi, hogy az az adatkészlet, amely alapján a magyar hatóságok által benyújtott elemzést elvégezték, egy, minden egyes vizsgált piaci (A és B) szegmens és az előbbiekben azonosított mind a hat földrajzi terület, azaz Észak-Amerika, egy 10 EGT-országból álló minta, Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság vonatkozásában, egy 22 adatpontból álló adatkészleten alapul, amely a 2005 első negyedévétől 2010 második negyedévéig tartó időszakra vonatkozik. A korrelációs elemzést az indexek és az indexek közötti különbözetek szintjén végezték el (46). |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság megjegyzi, hogy az az adatkészlet, amely alapján a magyar hatóságok által benyújtott elemzést elvégezték, egy, minden egyes vizsgált piaci (A és B) szegmens és az előbbiekben azonosított mind a hat földrajzi terület, azaz Észak-Amerika, egy 10 EGT-országból álló minta, Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság vonatkozásában, egy 22 adatpontból álló adatkészleten alapul, amely a 2005 első negyedévétől 2010 második negyedévéig tartó időszakra vonatkozik. A korrelációs elemzést az indexek és az indexek közötti különbözetek szintjén végezték el (46).

46

| (130) | A fenti korrelációs elemzést Fisher láncindexsor alapján végezték el. A Fisher lánc-indexálás célja – az általános árindexekhez hasonlóan – az, hogy értékelje egy adott termékkosár árának alakulás egy adott régióban és egy adott időintervallumon keresztül. Ezt az árak normalizált súlyozott átlagának kiszámításával végzi el. Az átlagár ily módon figyelembe veszi a kosárban található cikkek relatív fogyasztását, amelyet végül egy referencia-időszakra szűkítenek le (47). Az index kiszámításának számos módja van, a gazdasági szakirodalomban több indexet is kidolgoztak. A Fisher-index derivált index, mivel a Paasche és a Laspeyres-féle két másik index (geometriai) átlaga. Ebben a konkrét esetben a magyar hatóságok a Fisher lánc-indexálást javasolják. Ez azt jelenti, hogy az árváltozás nem a közvetlenül a referencia-időszak előtti időszakhoz, hanem a normalizálás céljából kiválasztott referencia-időszakhoz viszonyított. |
| --- | --- |

(130)

A fenti korrelációs elemzést Fisher láncindexsor alapján végezték el. A Fisher lánc-indexálás célja – az általános árindexekhez hasonlóan – az, hogy értékelje egy adott termékkosár árának alakulás egy adott régióban és egy adott időintervallumon keresztül. Ezt az árak normalizált súlyozott átlagának kiszámításával végzi el. Az átlagár ily módon figyelembe veszi a kosárban található cikkek relatív fogyasztását, amelyet végül egy referencia-időszakra szűkítenek le (47). Az index kiszámításának számos módja van, a gazdasági szakirodalomban több indexet is kidolgoztak. A Fisher-index derivált index, mivel a Paasche és a Laspeyres-féle két másik index (geometriai) átlaga. Ebben a konkrét esetben a magyar hatóságok a Fisher lánc-indexálást javasolják. Ez azt jelenti, hogy az árváltozás nem a közvetlenül a referencia-időszak előtti időszakhoz, hanem a normalizálás céljából kiválasztott referencia-időszakhoz viszonyított.

47

| (131) | Az A szegmensnél elért eredmények a következők: az észak-amerikai árindex és a tíz kiválasztott EGT-ország mintájának árindexe közötti korreláció 0,94. E tanulmány szerint ez hasonló a Németország és Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság árindexei közötti korrelációhoz, amely 0,90 és 0,95 között alakul. |
| --- | --- |

(131)

Az A szegmensnél elért eredmények a következők: az észak-amerikai árindex és a tíz kiválasztott EGT-ország mintájának árindexe közötti korreláció 0,94. E tanulmány szerint ez hasonló a Németország és Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság árindexei közötti korrelációhoz, amely 0,90 és 0,95 között alakul.

A szegmensnél

| (132) | Először is, a Bizottság nem ellenzi az index, különösen a Fisher láncindexálás használatát. A Bizottságnak azonban kételyei vannak az ezen index kiszámításának alapjául szolgáló adatokkal kapcsolatban. Valójában nem zárható ki, hogy a fogyasztási szokások hasonló (közös) alakulása következtében (ami az indexszel kapcsolatos súlyozást meghatározza, pl. a szegmens drágább modelljei felé történő elmozdulás) valamely összetétel-hatásból – nem pedig a tényleges árak alakulásából következően – hamis korreláció következhet. |
| --- | --- |

(132)

Először is, a Bizottság nem ellenzi az index, különösen a Fisher láncindexálás használatát. A Bizottságnak azonban kételyei vannak az ezen index kiszámításának alapjául szolgáló adatokkal kapcsolatban. Valójában nem zárható ki, hogy a fogyasztási szokások hasonló (közös) alakulása következtében (ami az indexszel kapcsolatos súlyozást meghatározza, pl. a szegmens drágább modelljei felé történő elmozdulás) valamely összetétel-hatásból – nem pedig a tényleges árak alakulásából következően – hamis korreláció következhet.

| (133) | Másodszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az elemzést egyszerűen az indexek szintjén végezték el, míg a korrelációs elemzés során jellemzően tekintettel kell lenni az árak közös (pl. a közös költségfejlemények által kiváltott) alakulásának meglétére ahhoz, hogy ki lehessen zárni azokat, és el lehessen kerülni a hamis korrelációt. Ezt hívják részleges korrelációnak. Ezt az elemzést nem végezték el, így előfordulhat, hogy az összes ilyen korrelációs érték hamis. |
| --- | --- |

(133)

Másodszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az elemzést egyszerűen az indexek szintjén végezték el, míg a korrelációs elemzés során jellemzően tekintettel kell lenni az árak közös (pl. a közös költségfejlemények által kiváltott) alakulásának meglétére ahhoz, hogy ki lehessen zárni azokat, és el lehessen kerülni a hamis korrelációt. Ezt hívják részleges korrelációnak. Ezt az elemzést nem végezték el, így előfordulhat, hogy az összes ilyen korrelációs érték hamis.

| (134) | Harmadszor, érdemes megjegyezni, hogy a látszólag magas szintű korreláció (mint ebben az esetben) szintén lehet hamis, ha az idősorok nem stacionárius jellegűek, azaz ha időbeli trend állapítható meg. Közismert, hogy ha két idősor nem stacionárius, a korreláció szintje mesterségesen magas. A helyes gyakorlat szerint a korrelációs elemzésnek akkor van értelme, ha az idősorok stacionáriusak. Ezért a nem stacionárius idősorokból eredő korrelációs értékek nem bírhatnak bizonyító erővel. Ebben az esetben mindkét index-sor nem stacionárius, és egyértelmű trendet tükröz. Ez pedig kétségbe vonja a korrelációs eredmények érvényességét. Érdemes megemlíteni, hogy a magyar hatóságok ezt elismerik, és kifejtik, hogy ezért helyesebb először a különbségek eltávolításával (azaz az időbeli trend megszüntetésével) stacionáriussá alakítani a sort, és e módosított idősorok alapján kiszámítani a korrelációt. A magyar hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a korrelációs értékek összevethetők, és ezért a földrajzi piacnak Észak-Amerikára is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(134)

Harmadszor, érdemes megjegyezni, hogy a látszólag magas szintű korreláció (mint ebben az esetben) szintén lehet hamis, ha az idősorok nem stacionárius jellegűek, azaz ha időbeli trend állapítható meg. Közismert, hogy ha két idősor nem stacionárius, a korreláció szintje mesterségesen magas. A helyes gyakorlat szerint a korrelációs elemzésnek akkor van értelme, ha az idősorok stacionáriusak. Ezért a nem stacionárius idősorokból eredő korrelációs értékek nem bírhatnak bizonyító erővel. Ebben az esetben mindkét index-sor nem stacionárius, és egyértelmű trendet tükröz. Ez pedig kétségbe vonja a korrelációs eredmények érvényességét. Érdemes megemlíteni, hogy a magyar hatóságok ezt elismerik, és kifejtik, hogy ezért helyesebb először a különbségek eltávolításával (azaz az időbeli trend megszüntetésével) stacionáriussá alakítani a sort, és e módosított idősorok alapján kiszámítani a korrelációt. A magyar hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a korrelációs értékek összevethetők, és ezért a földrajzi piacnak Észak-Amerikára is ki kell terjednie.

| (135) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. Valójában az árak módosított idősorának korrelációs eredményei (az időbeli trend kiiktatása után) Észak-Amerika és a tíz kiválasztott EGT-ország, valamint Németország és Franciaország, Németország és Olaszország, továbbá Németország és az Egyesült Királyság esetében 0,39, 0,60, 0,60, illetve 0,55. Az Észak-Amerika és a tíz kiválasztott EGT-ország közötti korreláció tehát összességében meglehetősen alacsony (0,39), és különösen lényegesen alacsonyabb, mint a Fisher lánc-árindex változásai alapján Németország és Franciaország, Németország és Olaszország, valamint Németországi és az Egyesült Királyság között kiszámított referencia-korreláció. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. Valójában az árak módosított idősorának korrelációs eredményei (az időbeli trend kiiktatása után) Észak-Amerika és a tíz kiválasztott EGT-ország, valamint Németország és Franciaország, Németország és Olaszország, továbbá Németország és az Egyesült Királyság esetében 0,39, 0,60, 0,60, illetve 0,55. Az Észak-Amerika és a tíz kiválasztott EGT-ország közötti korreláció tehát összességében meglehetősen alacsony (0,39), és különösen lényegesen alacsonyabb, mint a Fisher lánc-árindex változásai alapján Németország és Franciaország, Németország és Olaszország, valamint Németországi és az Egyesült Királyság között kiszámított referencia-korreláció.

| (136) | Ez a bizonyíték láthatóan nem támasztja alá azt a következtetést, hogy az A szegmens érintett földrajzi piaca Észak-Amerikát is magában foglalja. Úgy tűnik továbbá, hogy a korrelációs elemzés olyan egyszerűsített feltevéseken alapul, amelyeket nem ismertek fel vagy vizsgáltak kellő mértékben, pl. a közös megrázkódtatások hiánya és a potenciálisan eltérő időbeli trendek megléte. Ezen kívül amennyiben megbízhatóak a korrelációs teszt eredményei, inkább a szűkebb földrajzi piac hipotézisét támasztják alá. |
| --- | --- |

(136)

Ez a bizonyíték láthatóan nem támasztja alá azt a következtetést, hogy az A szegmens érintett földrajzi piaca Észak-Amerikát is magában foglalja. Úgy tűnik továbbá, hogy a korrelációs elemzés olyan egyszerűsített feltevéseken alapul, amelyeket nem ismertek fel vagy vizsgáltak kellő mértékben, pl. a közös megrázkódtatások hiánya és a potenciálisan eltérő időbeli trendek megléte. Ezen kívül amennyiben megbízhatóak a korrelációs teszt eredményei, inkább a szűkebb földrajzi piac hipotézisét támasztják alá.

| (137) | Mivel a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedése az A szegmens esetében az EGT-piacon meghaladja a 25 %-ot, mindenképpen túllépi a fent említett, 68. pont a) alpontja szerinti tesztben említett küszöbértéket, amely felett kötelező a részletes vizsgálat elvégzése. Ezért nem szükséges a B szegmens eredményeit megvizsgálni. Magyarország az A0 szegmenshez nem nyújtott be korrelációs eredményeket. |
| --- | --- |

(137)

Mivel a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedése az A szegmens esetében az EGT-piacon meghaladja a 25 %-ot, mindenképpen túllépi a fent említett, 68. pont a) alpontja szerinti tesztben említett küszöbértéket, amely felett kötelező a részletes vizsgálat elvégzése. Ezért nem szükséges a B szegmens eredményeit megvizsgálni. Magyarország az A0 szegmenshez nem nyújtott be korrelációs eredményeket.

A földrajzi piacra vonatkozó következtetés

A földrajzi piacra vonatkozó következtetés

| (138) | A fentiekre tekintettel és mivel a Bizottság nem kapott a hivatalos vizsgálat során olyan kiegészítő információt, amely lehetővé tenné számára annak megállapítását, hogy az érintett földrajzi piac az EGT-nél tágabb, a Bizottság fenntartja azt a megállapítását, hogy az érintett földrajzi piac – a termékpiac kiválasztott meghatározásától függetlenül – EGT-szintű vagy annál nagyobb. A Bizottság újból hangsúlyozza, hogy kötelessége megbizonyosodni arról, hogy a támogatási intézkedésből származó pozitív hozzájárulás mindenképpen ellensúlyozza-e a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt negatív hatásokat. Ezért annak eldöntéséhez, hogy el kell-e végezni egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének részletes értékelését, a földrajzi piac meghatározását a lehető legjobban le kell szűkíteni, figyelembe véve a gyártani kívánt gépkocsik sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(138)

A fentiekre tekintettel és mivel a Bizottság nem kapott a hivatalos vizsgálat során olyan kiegészítő információt, amely lehetővé tenné számára annak megállapítását, hogy az érintett földrajzi piac az EGT-nél tágabb, a Bizottság fenntartja azt a megállapítását, hogy az érintett földrajzi piac – a termékpiac kiválasztott meghatározásától függetlenül – EGT-szintű vagy annál nagyobb. A Bizottság újból hangsúlyozza, hogy kötelessége megbizonyosodni arról, hogy a támogatási intézkedésből származó pozitív hozzájárulás mindenképpen ellensúlyozza-e a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt negatív hatásokat. Ezért annak eldöntéséhez, hogy el kell-e végezni egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének részletes értékelését, a földrajzi piac meghatározását a lehető legjobban le kell szűkíteni, figyelembe véve a gyártani kívánt gépkocsik sajátos jellemzőit.

6.5.1.   A 68. pont a) alpontja szerinti teszttel kapcsolatos következtetés

A 68. pont a) alpontja szerinti teszttel kapcsolatos következtetés

| (139) | A Bizottság elvégezte az RTI 68. pontjának a) alpontjában előírt tesztet az összes lehetséges termék- és földrajzi piac tekintetében annak ellenőrzése céljából, hogy a kedvezményezett piaci részesedése a beruházás előtt és után meghaladja-e a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság elvégezte az RTI 68. pontjának a) alpontjában előírt tesztet az összes lehetséges termék- és földrajzi piac tekintetében annak ellenőrzése céljából, hogy a kedvezményezett piaci részesedése a beruházás előtt és után meghaladja-e a 25 %-ot.

| (140) | Tekintettel arra, hogy nem sikerült egyetlen érintett termék- és földrajzi piacot azonosítani, az összes lehetséges piac eredményeit figyelembe kellett venni. A VW-csoport piaci részesedése az EGT területén az egyedi és a kombinált A és B szegmensekben minden érintett évben meghaladja a 25 %-os küszöbértéket. A kombinált A0, A és B szegmensben a piaci részesedés 2011-től haladja meg a 25 %-os határt az EGT piacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a részesedés a 68. pont a) alpontja szerinti küszöbértéket mindenképpen, a termékpiac meghatározásától függetlenül meghaladja, és ezért nem szükséges dönteni a termékpiac konkrét meghatározásáról. |
| --- | --- |

(140)

Tekintettel arra, hogy nem sikerült egyetlen érintett termék- és földrajzi piacot azonosítani, az összes lehetséges piac eredményeit figyelembe kellett venni. A VW-csoport piaci részesedése az EGT területén az egyedi és a kombinált A és B szegmensekben minden érintett évben meghaladja a 25 %-os küszöbértéket. A kombinált A0, A és B szegmensben a piaci részesedés 2011-től haladja meg a 25 %-os határt az EGT piacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a részesedés a 68. pont a) alpontja szerinti küszöbértéket mindenképpen, a termékpiac meghatározásától függetlenül meghaladja, és ezért nem szükséges dönteni a termékpiac konkrét meghatározásáról.

6.5.2.   A 68. pont b) alpontja szerinti teszttel kapcsolatos következtetés

A 68. pont b) alpontja szerinti teszttel kapcsolatos következtetés

| (141) | Mivel a 68. pont a) alpontja szerinti teszt eredménye alapján már eleve el kell végezni a támogatás részletes vizsgálatát, nem szükséges határozott álláspontot kialakítani a 68. pont b) alpontja szerinti teszttel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(141)

Mivel a 68. pont a) alpontja szerinti teszt eredménye alapján már eleve el kell végezni a támogatás részletes vizsgálatát, nem szükséges határozott álláspontot kialakítani a 68. pont b) alpontja szerinti teszttel kapcsolatban.

6.5.3.   Következtetés

Következtetés

| (142) | Mivel a 68. pont a) alpontja szerinti tesztben foglalt küszöbértéket túllépték, a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően részletes ellenőrzés elvégzése mellett döntött azzal kapcsolatban, hogy a támogatás szükséges-e a beruházást ösztönző hatás biztosításához, és hogy a támogatás előnyei ellensúlyozzák-e a támogatás következményeként felmerülő versenytorzulást és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(142)

Mivel a 68. pont a) alpontja szerinti tesztben foglalt küszöbértéket túllépték, a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően részletes ellenőrzés elvégzése mellett döntött azzal kapcsolatban, hogy a támogatás szükséges-e a beruházást ösztönző hatás biztosításához, és hogy a támogatás előnyei ellensúlyozzák-e a támogatás következményeként felmerülő versenytorzulást és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatást.

6.6.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS RÉSZLETES VIZSGÁLATA

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS RÉSZLETES VIZSGÁLATA

| (143) | A részletes vizsgálatra az IDAC alapján kerül sor. |
| --- | --- |

(143)

A részletes vizsgálatra az IDAC alapján kerül sor.

6.6.1.   A támogatás pozitív hatásai

A támogatás pozitív hatásai

6.6.1.1.   A régió fejlődéséhez való hozzájárulás

A régió fejlődéséhez való hozzájárulás

| (144) | A Nyugat-Dunántúli régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult. A Bizottság tudomásul veszi a beruházás Magyarország által ismertetett pozitív regionális hatásait (lásd az (56) preambulumbekezdést), és úgy véli, hogy különösen a közvetlen és közvetett munkahelyteremtő hatás, a további beszállítók és szolgáltatók régióba vonzásának lehetősége, a régióba irányuló tudástranszfer és a regionális tudásbázis fejlesztése jelentős mértékben járulnak hozzá a régió fejlődéséhez és az uniós kohéziós célkitűzésék eléréséhez. |
| --- | --- |

(144)

A Nyugat-Dunántúli régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult. A Bizottság tudomásul veszi a beruházás Magyarország által ismertetett pozitív regionális hatásait (lásd az (56) preambulumbekezdést), és úgy véli, hogy különösen a közvetlen és közvetett munkahelyteremtő hatás, a további beszállítók és szolgáltatók régióba vonzásának lehetősége, a régióba irányuló tudástranszfer és a regionális tudásbázis fejlesztése jelentős mértékben járulnak hozzá a régió fejlődéséhez és az uniós kohéziós célkitűzésék eléréséhez.

6.6.1.2.   A támogatási eszköz megfelelősége

A támogatási eszköz megfelelősége

| (145) | Az IDAC 17. és 18. pontja kiemeli, hogy a beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás csupán egyetlen módja annak, hogy a tagállamok ösztönözzék a piaci hiányosságok leküzdését, és elősegítsék a hátrányos helyzetű régiók gazdasági fejlődését. A támogatások abban az esetben minősülnek megfelelő eszköznek, ha más szakpolitikai lehetőségekhez képest az adott támogatás különleges előnyöket kínál. Az IDAC 18. pontja szerint csak „azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél a tagállam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei.” |
| --- | --- |

(145)

Az IDAC 17. és 18. pontja kiemeli, hogy a beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás csupán egyetlen módja annak, hogy a tagállamok ösztönözzék a piaci hiányosságok leküzdését, és elősegítsék a hátrányos helyzetű régiók gazdasági fejlődését. A támogatások abban az esetben minősülnek megfelelő eszköznek, ha más szakpolitikai lehetőségekhez képest az adott támogatás különleges előnyöket kínál. Az IDAC 18. pontja szerint csak „azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél a tagállam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei.”

| (146) | Magyarország kifejtette, hogy ugyan már meghozták azokat az általános intézkedéseket, amelyek a gazdasági fejlődés nemzeti és regionális szinten, alapvető infrastruktúrába és termelési tényezőkbe való beruházásokkal történő támogatását célozzák, a régió mégis az EU hátrányos helyzetű régiói közé tartozik. A Bizottság úgy véli, hogy az infrastrukturális fejlesztések és egyéb általános intézkedések önmagukban nem elegendőek a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(146)

Magyarország kifejtette, hogy ugyan már meghozták azokat az általános intézkedéseket, amelyek a gazdasági fejlődés nemzeti és regionális szinten, alapvető infrastruktúrába és termelési tényezőkbe való beruházásokkal történő támogatását célozzák, a régió mégis az EU hátrányos helyzetű régiói közé tartozik. A Bizottság úgy véli, hogy az infrastrukturális fejlesztések és egyéb általános intézkedések önmagukban nem elegendőek a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez.

| (147) | Magyarország a támogatási eszköz megfelelőségére vonatkozó magyarázatát a Nyugat-Dunántúl régió gazdasági helyzetére alapozta, és bizonyítékkal is szolgált arra vonatkozóan, hogy a régió az Ausztriában (Burgenland) és Szlovákiában (Bratislavský kraj) található szomszédos régiókkal szemben hátrányos helyzetűnek minősül. Ugyanakkor Nyugat-Dunántúl gazdasági mutatói nagyjából megfelelnek a magyarországi átlagnak. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy – ahogyan azt a Nyugat-Dunántúlnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban regionális támogatásra jogosult, 30 %-os támogatásintenzitási felső határral rendelkező régiói státusa is mutatja – a Nyugat-Dunántúl régió társadalmi-gazdasági helyzete az uniós átlagszint alatt van. |
| --- | --- |

(147)

Magyarország a támogatási eszköz megfelelőségére vonatkozó magyarázatát a Nyugat-Dunántúl régió gazdasági helyzetére alapozta, és bizonyítékkal is szolgált arra vonatkozóan, hogy a régió az Ausztriában (Burgenland) és Szlovákiában (Bratislavský kraj) található szomszédos régiókkal szemben hátrányos helyzetűnek minősül. Ugyanakkor Nyugat-Dunántúl gazdasági mutatói nagyjából megfelelnek a magyarországi átlagnak. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy – ahogyan azt a Nyugat-Dunántúlnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban regionális támogatásra jogosult, 30 %-os támogatásintenzitási felső határral rendelkező régiói státusa is mutatja – a Nyugat-Dunántúl régió társadalmi-gazdasági helyzete az uniós átlagszint alatt van.

| (148) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés megfelelő eszköz a regionális fejlesztési célkitűzés eléréséhez az érintett támogatott területen. |
| --- | --- |

(148)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés megfelelő eszköz a regionális fejlesztési célkitűzés eléréséhez az érintett támogatott területen.

6.6.1.3.   Ösztönző hatás/Ellentétes forgatókönyv

Ösztönző hatás/Ellentétes forgatókönyv

| (149) | Mivel egy társaságnak számos megalapozott oka lehet arra, hogy beruházását egy bizonyos régióban valósítsa meg még akkor is, ha nem kap támogatást, az IDAC előírja a Bizottság számára annak a részletes ellenőrzését, hogy szükség van-e a támogatásra a beruházást ösztönző hatás biztosításához. A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Ebben az összefüggésben a tagállamnak el kell készítenie az ellentétes forgatókönyvet, amelyben átfogó leírást ad arról, hogy mi történt volna, ha a kedvezményezett nem részesül támogatásban. E forgatókönyveket a Bizottságnak realisztikusnak kell ítélnie. A jelentős ösztönző hatás ily módon történő ellenőrzése túlmutat annak ellenőrzésén, hogy teljesülnek-e az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI-ben foglalt formai követelmények (lásd a 2007–2013-as RTI 68. pontját). |
| --- | --- |

(149)

Mivel egy társaságnak számos megalapozott oka lehet arra, hogy beruházását egy bizonyos régióban valósítsa meg még akkor is, ha nem kap támogatást, az IDAC előírja a Bizottság számára annak a részletes ellenőrzését, hogy szükség van-e a támogatásra a beruházást ösztönző hatás biztosításához. A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Ebben az összefüggésben a tagállamnak el kell készítenie az ellentétes forgatókönyvet, amelyben átfogó leírást ad arról, hogy mi történt volna, ha a kedvezményezett nem részesül támogatásban. E forgatókönyveket a Bizottságnak realisztikusnak kell ítélnie. A jelentős ösztönző hatás ily módon történő ellenőrzése túlmutat annak ellenőrzésén, hogy teljesülnek-e az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI-ben foglalt formai követelmények (lásd a 2007–2013-as RTI 68. pontját).

| (150) | Az IDAC 22. pontja kimondja, hogy a (lényeges) ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja: támogatás nélkül egyáltalán nem kerülne sor beruházásra, mivel a beruházás egyetlen helyszínen sem lenne jövedelmező a társaság számára (1. számú forgatókönyv), támogatás hiányában a beruházásra az Európai Unión belül egy másik helyszínen kerülne sor (2. számú forgatókönyv). |
| --- | --- |

(150)

Az IDAC 22. pontja kimondja, hogy a (lényeges) ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja: támogatás nélkül egyáltalán nem kerülne sor beruházásra, mivel a beruházás egyetlen helyszínen sem lenne jövedelmező a társaság számára (1. számú forgatókönyv), támogatás hiányában a beruházásra az Európai Unión belül egy másik helyszínen kerülne sor (2. számú forgatókönyv).

| (151) | Az IDAC előírja a tagállam számára, hogy bizonyítsa a Bizottság felé a támogatás ösztönző hatásának meglétét, és egyértelmű bizonyítékkal szolgáljon arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása volt a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. Az IDAC ily módon a tagállamra helyezi az ösztönző hatás meglétére vonatkozó bizonyítás terhét. Az IDAC 25. pontja szerint a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más helyszínre való település azonos adataival. A tagállamot felkérik, hogy támaszkodjon olyan pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre és dokumentumokra, amelyek több beruházási forgatókönyvet írnak le. |
| --- | --- |

(151)

Az IDAC előírja a tagállam számára, hogy bizonyítsa a Bizottság felé a támogatás ösztönző hatásának meglétét, és egyértelmű bizonyítékkal szolgáljon arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása volt a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. Az IDAC ily módon a tagállamra helyezi az ösztönző hatás meglétére vonatkozó bizonyítás terhét. Az IDAC 25. pontja szerint a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más helyszínre való település azonos adataival. A tagállamot felkérik, hogy támaszkodjon olyan pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre és dokumentumokra, amelyek több beruházási forgatókönyvet írnak le.

| (152) | A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok átfogó, időszerű és valódi bizonyíték formájában benyújtották a szükséges információkat (lásd a (60) preambulumbekezdést), amelyekben dokumentálták a VW-csoport és az AUDI AG beruházásra és helyszínre vonatkozó döntés meghozatala során alkalmazott többlépcsős döntéshozatali folyamatát, kimondták, hogy az AHM-nek nyújtott támogatás a 2. számú forgatókönyvnek felel meg, és kifejtették az ellentétes forgatókönyvet, amelyben Győrön kívül több más, [az EGT területén elhelyezkedő ország 1-ben és ország 2-ben] található helyszín (vagy helyszín-kombináció) is szerepelt. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok átfogó, időszerű és valódi bizonyíték formájában benyújtották a szükséges információkat (lásd a (60) preambulumbekezdést), amelyekben dokumentálták a VW-csoport és az AUDI AG beruházásra és helyszínre vonatkozó döntés meghozatala során alkalmazott többlépcsős döntéshozatali folyamatát, kimondták, hogy az AHM-nek nyújtott támogatás a 2. számú forgatókönyvnek felel meg, és kifejtették az ellentétes forgatókönyvet, amelyben Győrön kívül több más, [az EGT területén elhelyezkedő ország 1-ben és ország 2-ben] található helyszín (vagy helyszín-kombináció) is szerepelt.

| (153) | E helyszínek közé tartoznak a Győrben, [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] található, létező üzemek. Míg Győr és [2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] támogatott régióban található (ahol a támogatási intenzitás felső határa a bejelentés időpontjában 30 % illetve 15 %), [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] [az EGT területén elhelyezkedő ország 2] nem támogatott régióiban helyezkedik el. |
| --- | --- |

(153)

E helyszínek közé tartoznak a Győrben, [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és [3-as helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] található, létező üzemek. Míg Győr és [2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] támogatott régióban található (ahol a támogatási intenzitás felső határa a bejelentés időpontjában 30 % illetve 15 %), [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] [az EGT területén elhelyezkedő ország 2] nem támogatott régióiban helyezkedik el.

| (154) | A négy opció számításait és költségbecsléseit azonos szintű pontossággal végezték. Az [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] üzemekre vonatkozó opciókat (az A. és B. opciót) már 2010 [...] elvetették, mivel az [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] üzem már elérte termelőkapacitásának felső határát, és a beruházás komoly strukturális kiadásokat igényelt volna, ami magasabb összköltséget eredményezett volna. Így csak a C. opció (az A3 Sedan és az Audi TT gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és a D. opció (mind a négy modell Győrben történő gyártása) maradt versenyben. |
| --- | --- |

(154)

A négy opció számításait és költségbecsléseit azonos szintű pontossággal végezték. Az [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] üzemekre vonatkozó opciókat (az A. és B. opciót) már 2010 [...] elvetették, mivel az [3-as helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] üzem már elérte termelőkapacitásának felső határát, és a beruházás komoly strukturális kiadásokat igényelt volna, ami magasabb összköltséget eredményezett volna. Így csak a C. opció (az A3 Sedan és az Audi TT gyártása [2-es helyszínen, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és az A3 Cabriolet gyártása [1-es helyszínen, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és a D. opció (mind a négy modell Győrben történő gyártása) maradt versenyben.

| (155) | A későbbi tervezési folyamat során számos számítás és költségbecslés elkészítésére is sor került. A benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy e számítások ugyanazokon a feltevéseken alapulnak, és Magyarország kifejtette, hogy a döntéshozatali folyamat során a C. és D. opció költségbecsléseit azonos szintű pontossággal végezték. A dokumentumok szintén azt jelzik, hogy e számítások egymással összehasonlíthatók. |
| --- | --- |

(155)

A későbbi tervezési folyamat során számos számítás és költségbecslés elkészítésére is sor került. A benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy e számítások ugyanazokon a feltevéseken alapulnak, és Magyarország kifejtette, hogy a döntéshozatali folyamat során a C. és D. opció költségbecsléseit azonos szintű pontossággal végezték. A dokumentumok szintén azt jelzik, hogy e számítások egymással összehasonlíthatók.

| (156) | A Bizottság megjegyzi, hogy az AUDI AG már a beruházásra és helyszínre vonatkozó döntéshozatali folyamat korai szakaszában vizsgálta az állami támogatás lehetőségét. A kedvezményezett 2010. március 5-én benyújtotta a támogatási kérelmet, Magyarország 2010. március 26-án megerősítette, hogy a beruházás elviekben támogatásra jogosult, és 2010. március 30-án Magyarország megtette első támogatási ajánlatát – mindezekre még az előtt sor került, hogy bármely opciót elvetették volna. A vállalatcsoport igazgatótanácsához 2010. [...]-án benyújtott költségbecslések már tartalmazták a Magyarország által nyújtandó lehetséges állami támogatást. Ebben az időpontban egy [az EGT területén elhelyezkedő ország 1] által nyújtandó esetleges támogatást is figyelembe vették, de később elvetették azt, mivel nem lett volna reális, hogy [az EGT területén elhelyezkedő ország 1-ben] támogatásban részesüljenek (48). |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság megjegyzi, hogy az AUDI AG már a beruházásra és helyszínre vonatkozó döntéshozatali folyamat korai szakaszában vizsgálta az állami támogatás lehetőségét. A kedvezményezett 2010. március 5-én benyújtotta a támogatási kérelmet, Magyarország 2010. március 26-án megerősítette, hogy a beruházás elviekben támogatásra jogosult, és 2010. március 30-án Magyarország megtette első támogatási ajánlatát – mindezekre még az előtt sor került, hogy bármely opciót elvetették volna. A vállalatcsoport igazgatótanácsához 2010. [...]-án benyújtott költségbecslések már tartalmazták a Magyarország által nyújtandó lehetséges állami támogatást. Ebben az időpontban egy [az EGT területén elhelyezkedő ország 1] által nyújtandó esetleges támogatást is figyelembe vették, de később elvetették azt, mivel nem lett volna reális, hogy [az EGT területén elhelyezkedő ország 1-ben] támogatásban részesüljenek (48).

48

| (157) | Az e határozat (80) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyszínnek tulajdonítható termelési költségek végső becsléseinek eredményeként a D. opció (Győr) költséghátránya 143,3 millió EUR lett a C. opcióhoz ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található]]) képest, amikor ismertették mindkét beruházási és helyszínopciót a K-VAI által 2010. december 14-én meghozandó végső döntés céljából. A K-VAI ülésén készült jegyzőkönyv szerint az említett, tényeket összevető elemzés és bizonyos minőségi kritériumok, valamint az állami támogatás rendelkezésre állása alapján a K-VAI 2010. december 14-én úgy döntött, hogy a beruházási projektet Győrbe helyezi. |
| --- | --- |

(157)

Az e határozat (80) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyszínnek tulajdonítható termelési költségek végső becsléseinek eredményeként a D. opció (Győr) költséghátránya 143,3 millió EUR lett a C. opcióhoz ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található]]) képest, amikor ismertették mindkét beruházási és helyszínopciót a K-VAI által 2010. december 14-én meghozandó végső döntés céljából. A K-VAI ülésén készült jegyzőkönyv szerint az említett, tényeket összevető elemzés és bizonyos minőségi kritériumok, valamint az állami támogatás rendelkezésre állása alapján a K-VAI 2010. december 14-én úgy döntött, hogy a beruházási projektet Győrbe helyezi.

| (158) | A Bizottság újra megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatban már kifejtett véleményét (lásd e határozat (110) preambulumbekezdését), amely szerint teljesültek az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI 38. pontjában foglalt formai követelmények: i. a közvetlen támogatás tekintetében – a jelen határozat (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a kedvezményezett a beruházás megkezdése előtt benyújtotta támogatás iránti kérelmét, és a programot kezelő hatóság írásban megerősítette, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek; ii. az adókedvezmény tekintetében – a jelen határozat (24) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően – a kedvezményezett azt még jóval a munkálatok megkezdése előtt kérelmezte, és mivel az adókedvezményre jogszabályi, de a Bizottság jóváhagyásától függő jogosultság áll fenn, ezért a kedvezményezettnek nem kellett megvárnia a magyar hatóságoktól a jogosultság előzetes igazolását. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság újra megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatban már kifejtett véleményét (lásd e határozat (110) preambulumbekezdését), amely szerint teljesültek az ösztönző hatásra vonatkozó, a 2007–2013-as RTI 38. pontjában foglalt formai követelmények: i. a közvetlen támogatás tekintetében – a jelen határozat (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a kedvezményezett a beruházás megkezdése előtt benyújtotta támogatás iránti kérelmét, és a programot kezelő hatóság írásban megerősítette, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek; ii. az adókedvezmény tekintetében – a jelen határozat (24) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően – a kedvezményezett azt még jóval a munkálatok megkezdése előtt kérelmezte, és mivel az adókedvezményre jogszabályi, de a Bizottság jóváhagyásától függő jogosultság áll fenn, ezért a kedvezményezettnek nem kellett megvárnia a magyar hatóságoktól a jogosultság előzetes igazolását.

| (159) | A Bizottság a lényeges ösztönző hatást illetően úgy ítéli meg, hogy a támogatás valóban befolyásolta a helyszín kiválasztására irányuló döntést: a VW-csoport csak az után döntött úgy, hogy a szóban forgó beruházási projektet Győrbe helyezi, hogy megerősítést nyert, hogy a beruházási projekt állami támogatásra jogosult, és azt az állami hatóságok is támogatják, és a K-VAI (a beruházásra és a helyszínre vonatkozó végső döntés meghozataláért felelős testület) a helyszínt az állami támogatás rendelkezésre állásának függvényében hagyta jóvá. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az IDAC 23. és 25. pontjával összhangban a Magyarország által benyújtott ellentétes forgatókönyv reális, és azt valódi és időszerű bizonyítékok támasztják alá. A támogatás tehát valódi (érdemi) ösztönző hatással jár. A győri projekt életképességének javításával a támogatás hozzájárult ahhoz, hogy a kedvezményezett vállalat megváltoztassa a helyszínre vonatkozó döntését. A támogatás nélkül a beruházásra nem Győrben került volna sor. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a lényeges ösztönző hatást illetően úgy ítéli meg, hogy a támogatás valóban befolyásolta a helyszín kiválasztására irányuló döntést: a VW-csoport csak az után döntött úgy, hogy a szóban forgó beruházási projektet Győrbe helyezi, hogy megerősítést nyert, hogy a beruházási projekt állami támogatásra jogosult, és azt az állami hatóságok is támogatják, és a K-VAI (a beruházásra és a helyszínre vonatkozó végső döntés meghozataláért felelős testület) a helyszínt az állami támogatás rendelkezésre állásának függvényében hagyta jóvá. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az IDAC 23. és 25. pontjával összhangban a Magyarország által benyújtott ellentétes forgatókönyv reális, és azt valódi és időszerű bizonyítékok támasztják alá. A támogatás tehát valódi (érdemi) ösztönző hatással jár. A győri projekt életképességének javításával a támogatás hozzájárult ahhoz, hogy a kedvezményezett vállalat megváltoztassa a helyszínre vonatkozó döntését. A támogatás nélkül a beruházásra nem Győrben került volna sor.

6.6.1.4.   A támogatás arányossága

A támogatás arányossága

| (160) | Ahhoz, hogy a támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(160)

Ahhoz, hogy a támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni.

| (161) | Általában a regionális támogatás a támogatott régió problémáinak súlyosságával arányosnak minősül, ha megfelel a regionális támogatások alkalmazandó felső határának, a regionális támogatás felső határának a nagyberuházási projektekre vonatkozó automatikus, progresszív csökkentését is beleértve (amely már eleve részét képezi az alkalmazandó regionális támogatási térképnek). Az alkalmazott támogatási intenzitás ebben az esetben nem haladja meg a regionális támogatás csökkentési mechanizmussal korrigált felső határát, ahogyan azt már e határozat (110) preambulumbekezdése is megállapította. |
| --- | --- |

(161)

Általában a regionális támogatás a támogatott régió problémáinak súlyosságával arányosnak minősül, ha megfelel a regionális támogatások alkalmazandó felső határának, a regionális támogatás felső határának a nagyberuházási projektekre vonatkozó automatikus, progresszív csökkentését is beleértve (amely már eleve részét képezi az alkalmazandó regionális támogatási térképnek). Az alkalmazott támogatási intenzitás ebben az esetben nem haladja meg a regionális támogatás csökkentési mechanizmussal korrigált felső határát, ahogyan azt már e határozat (110) preambulumbekezdése is megállapította.

| (162) | A 2007–2013-as RTI-ben említett általános arányossági elven túl az IDAC részletesebb vizsgálat elvégzését írja elő. Az IDAC 2. forgatókönyve szerint a támogatási intézkedés akkor tekinthető arányosnak, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő beruházáshoz kapcsolódó nettó költségei és az egyéb helyszínen történő beruházás nettó költségei közötti különbséggel. |
| --- | --- |

(162)

A 2007–2013-as RTI-ben említett általános arányossági elven túl az IDAC részletesebb vizsgálat elvégzését írja elő. Az IDAC 2. forgatókönyve szerint a támogatási intézkedés akkor tekinthető arányosnak, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő beruházáshoz kapcsolódó nettó költségei és az egyéb helyszínen történő beruházás nettó költségei közötti különbséggel.

| (163) | A Bizottság a benyújtott dokumentumok alapján (lásd a (79)–(82) preambulumbekezdést) úgy véli, hogy a támogatás a szükséges összegre korlátozódott, mivel nem haladta meg a D. opció (a beruházás Győrbe helyezése) és a C. opció (a beruházás [2-es helyszínre, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszínre, amely az EGT egy nem támogatott területén található] helyezése) költségei közötti különbséget. Az ellentétes forgatókönyvön alapuló elemzés időpontjában végzett számítások azt mutatták, hogy a támogatás nélkül Győr 144,3 millió EUR-val drágább volt (2010-es jelenértéken), mint a [2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] helyszínek kombinációja. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság a benyújtott dokumentumok alapján (lásd a (79)–(82) preambulumbekezdést) úgy véli, hogy a támogatás a szükséges összegre korlátozódott, mivel nem haladta meg a D. opció (a beruházás Győrbe helyezése) és a C. opció (a beruházás [2-es helyszínre, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszínre, amely az EGT egy nem támogatott területén található] helyezése) költségei közötti különbséget. Az ellentétes forgatókönyvön alapuló elemzés időpontjában végzett számítások azt mutatták, hogy a támogatás nélkül Győr 144,3 millió EUR-val drágább volt (2010-es jelenértéken), mint a [2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található] és [1-es helyszín, amely az EGT egy nem támogatott területén található] helyszínek kombinációja.

| (164) | E költséghátrány 153,8 millió EUR-nak felel meg a 2013-as feltételek mellett, amely év a támogatás kiszámításához, így az arányosság igazolásához is alkalmazandó év. |
| --- | --- |

(164)

E költséghátrány 153,8 millió EUR-nak felel meg a 2013-as feltételek mellett, amely év a támogatás kiszámításához, így az arányosság igazolásához is alkalmazandó év.

| (165) | A magasabb egyszeri kiadás miatti különbözet a lehetséges állami támogatás következtében csökkenthető. A 2013-as jelenértéken 133,3 millió EUR összegű támogatást figyelembe véve a D. opció költséghátránya még mindig 20,5 millió EUR a C. opcióhoz képest. A Bizottság megjegyzi, hogy a fennmaradó költséghátrányt a Volkswagen-csoport Győr bizonyos, nem számszerűsíthető előnyei miatt találta elfogadhatónak, pl. hogy az AUDI egyazon üzemében lehet gyártani mind a négy MQB-modellt, és a Bizottság bizonyítottnak tekinti a támogatás arányosságát. |
| --- | --- |

(165)

A magasabb egyszeri kiadás miatti különbözet a lehetséges állami támogatás következtében csökkenthető. A 2013-as jelenértéken 133,3 millió EUR összegű támogatást figyelembe véve a D. opció költséghátránya még mindig 20,5 millió EUR a C. opcióhoz képest. A Bizottság megjegyzi, hogy a fennmaradó költséghátrányt a Volkswagen-csoport Győr bizonyos, nem számszerűsíthető előnyei miatt találta elfogadhatónak, pl. hogy az AUDI egyazon üzemében lehet gyártani mind a négy MQB-modellt, és a Bizottság bizonyítottnak tekinti a támogatás arányosságát.

6.6.2.   A támogatásnak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai

A támogatásnak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai

| (166) | Az IDAC 40. pontja szerint „ha [...] a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének.” |
| --- | --- |

(166)

Az IDAC 40. pontja szerint „ha [...] a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének.”

| (167) | Mivel a támogatási intézkedés a 2. forgatókönyv szerinti beruházási döntést támasztja alá, és a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, nincs a versenyre gyakorolt negatív hatásra utaló jel. Ha a beruházást másik helyszínen valósították volna meg, az abból eredő versenytorzulás akkor is azonos mértékű lett volna. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem gyakorol negatív hatást a versenyre. |
| --- | --- |

(167)

Mivel a támogatási intézkedés a 2. forgatókönyv szerinti beruházási döntést támasztja alá, és a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, nincs a versenyre gyakorolt negatív hatásra utaló jel. Ha a beruházást másik helyszínen valósították volna meg, az abból eredő versenytorzulás akkor is azonos mértékű lett volna. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem gyakorol negatív hatást a versenyre.

| (168) | Az IDAC 53. bekezdésének megfelelően, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna, akkor ez negatív elemként kerülne megítélésre az átfogó mérlegelés során, amelyet valószínűleg nem ellensúlyoznának a pozitív elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. |
| --- | --- |

(168)

Az IDAC 53. bekezdésének megfelelően, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna, akkor ez negatív elemként kerülne megítélésre az átfogó mérlegelés során, amelyet valószínűleg nem ellensúlyoznának a pozitív elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének.

| (169) | Mivel Magyarország megerősítette, hogy az AUDI a döntéshozatali folyamat korai szakaszában elvetette egy új kelet-európai gyártóüzem felépítésének elvi lehetőségét, és hogy a magasabb vagy azonos támogatási intenzitással rendelkező, meglévő üzemek egyikét sem tekintették lehetséges helyszínnek (lásd a 23. lábjegyzetet), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatásnak nincs olyan kohézióellenes hatása, amely a regionális támogatás lényegének ellentmondana. |
| --- | --- |

(169)

Mivel Magyarország megerősítette, hogy az AUDI a döntéshozatali folyamat korai szakaszában elvetette egy új kelet-európai gyártóüzem felépítésének elvi lehetőségét, és hogy a magasabb vagy azonos támogatási intenzitással rendelkező, meglévő üzemek egyikét sem tekintették lehetséges helyszínnek (lásd a 23. lábjegyzetet), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatásnak nincs olyan kohézióellenes hatása, amely a regionális támogatás lényegének ellentmondana.

6.7.   A TÁMOGATÁS POZITÍV ÉS NEGATÍV HATÁSAI KÖZÖTTI EGYENSÚLY

A TÁMOGATÁS POZITÍV ÉS NEGATÍV HATÁSAI KÖZÖTTI EGYENSÚLY

| (170) | Miután megállapítást nyert, hogy a támogatás az érintett térségben ösztönzi a beruházást és arányos, mérlegelni kell a támogatás pozitív és negatív hatásait. |
| --- | --- |

(170)

Miután megállapítást nyert, hogy a támogatás az érintett térségben ösztönzi a beruházást és arányos, mérlegelni kell a támogatás pozitív és negatív hatásait.

| (171) | Az értékelés megerősítette, hogy a támogatási intézkedés olyan ösztönző hatással bír, amellyel vonz egy olyan beruházást, amely jelentős mértékben hozzájárul az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult, hátrányos helyzetű régió regionális fejlődéséhez, ugyanakkor azonos vagy magasabb támogatási intenzitással rendelkező egyéb régiókat nem foszt meg a beruházás lehetőségétől (nincs kohézióellenes hatás). A Bizottság úgy véli, hogy az Unión belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban valósulna meg. Az IDAC 53. pontja értelmében a Bizottság „a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekinti, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló [...] regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat”. |
| --- | --- |

(171)

Az értékelés megerősítette, hogy a támogatási intézkedés olyan ösztönző hatással bír, amellyel vonz egy olyan beruházást, amely jelentős mértékben hozzájárul az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult, hátrányos helyzetű régió regionális fejlődéséhez, ugyanakkor azonos vagy magasabb támogatási intenzitással rendelkező egyéb régiókat nem foszt meg a beruházás lehetőségétől (nincs kohézióellenes hatás). A Bizottság úgy véli, hogy az Unión belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban valósulna meg. Az IDAC 53. pontja értelmében a Bizottság „a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekinti, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló [...] regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat”.

| (172) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel a támogatás a kiválasztott helyszínen történő beruházáshoz kapcsolódó nettó költségek és egy fejlettebb alternatív helyszín nettó költségei közötti különbség tekintetében arányosnak minősül, a támogatás célja és megfelelősége tekintetében jelentkező – fent leírtak szerinti – pozitív hatásai meghaladják az alternatív helyszínt érintő negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(172)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel a támogatás a kiválasztott helyszínen történő beruházáshoz kapcsolódó nettó költségek és egy fejlettebb alternatív helyszín nettó költségei közötti különbség tekintetében arányosnak minősül, a támogatás célja és megfelelősége tekintetében jelentkező – fent leírtak szerinti – pozitív hatásai meghaladják az alternatív helyszínt érintő negatív hatásokat.

| (173) | A 2007–2013-as RTI 68. pontjával összhangban, és az IDAC alapján elvégzett részletes vizsgálatra figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatási intézkedés előnyei meghaladják a verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt negatív hatásának mértékét. |
| --- | --- |

(173)

A 2007–2013-as RTI 68. pontjával összhangban, és az IDAC alapján elvégzett részletes vizsgálatra figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatási intézkedés előnyei meghaladják a verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt negatív hatásának mértékét.

7.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (174) | A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megszegve nyújtott regionális támogatást az AHM beruházási projektjéhez. A Bizottság azonban azt is megállapítja, hogy az AHM számára nyújtott –, azzal a feltétellel, hogy annak egy része a Bizottság jóváhagyásától függ, 2014. július 1. előtt odaítélt – regionális beruházási támogatás megfelel a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatásban és az IDAC-ban foglalt valamennyi feltételnek, ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megszegve nyújtott regionális támogatást az AHM beruházási projektjéhez. A Bizottság azonban azt is megállapítja, hogy az AHM számára nyújtott –, azzal a feltétellel, hogy annak egy része a Bizottság jóváhagyásától függ, 2014. július 1. előtt odaítélt – regionális beruházási támogatás megfelel a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatásban és az IDAC-ban foglalt valamennyi feltételnek, ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Magyarország által az AUDI HUNGARIA MOTOR KFT. számára nyújtott, jelenértéken (a bejelentés idejére diszkontáltan) legfeljebb 39 952 millió HUF összegű és bruttó támogatási egyenértékben kifejezve 11,24 %-os maximális támogatási intenzitású állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 1-jén.

a Bizottság nevében

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 418., 2014.11.21., 25. o.

1

(2)  Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.). 2013. június 28-án a Bizottság elfogadta a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó állami támogatásokról szóló iránymutatást, amelyben 2014. június 30-ig meghosszabbította az RTI alkalmazási időszakát ((186) bekezdés) (HL C 209., 2013.1.23., 1. o.).

2

(3)  
  HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  N 487/2006 állami támogatás – Magyarország 2007–2013-as időszakra vonatkozó regionális támogatási térképe (HL C 256., 2006.10.24., 6. o.) és az SA.36879 (2013/N) állami támogatás – Magyarország 2007-2013-as időszakra vonatkozó regionális támogatási térképének meghosszabbítása 2014. június 30-ig (HL C 69., 2014.3.7., 1. o.).

5

(6)  72 gyár Európában, 46 gyár pedig Amerikában, Ázsiában és Afrikában található.

6

(7)  A Volkswagen Csoport 2014-es éves jelentése.

7

(*1)  Bizalmas információk

*1

(8)  Az R. L. Polk & Co. (rövid nevén: POLK) a gépjárműpiac elemzésével foglalkozó egyik legnagyobb, globálisan integrált üzleti szolgáltató társaság. 2013. július 16-án az IHS Inc., a piacvezető globális adatszolgáltató és elemző társaság megvásárolta az R. L. Polk & Co. társaságot. A POLK felvásárlásával az IHS Automotive a teljes gépjárműipari értékláncra kiterjedően végez szakértői és elemzői tevékenységet. A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás személygépkocsikat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye.

8

(9)  Az e határozatban megadott EUR összegek a bejelentés időpontjában érvényes, 299,67 HUF/EUR árfolyam alapján kerültek kiszámításra.

9

(10)  Az e határozatban megadott jelenértékek a bejelentés időpontjában érvényes, 5,62 %-os diszkontráta alapján kerültek kiszámításra. A diszkontálás tekintetében a 2013. év, vagyis a bejelentés éve a bázisév.

10

(11)  A Bizottság 2006. október 24-i 1628/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 302., 2006.11.1., 29. o.).

11

(12)  Az XR 47/2007 támogatási programra (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) vonatkozó összefoglaló adatlap az Európai Unió Hivatalos Lapjában jelent meg (HL C 180., 2007.8.2., 6. o.).

12

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(13)  A Bizottság N 651/2006. sz. ügyben hozott 2007. május 10-i határozata a fejlesztési adókedvezményről (az N 504/2004 módosítása) (HL C 152., 2007.7.6., 2. o.), amelyet a következő bizottsági határozatok módosítottak: 2008. április 30. (N 646/2007, SA.24441), 2008. június 17. (N 735/2007, SA.24683), 2010. május 6. (N 132/2010, SA.30728), és 2011. február 23. (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Ez a megközelítés megfelel a Bizottságnak a következő állami támogatásokkal kapcsolatos határozatainak: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), az SA.30340 ügyben hozott 2011. február 9-i határozat (C(2011)612) (HL C 151., 2011.5.21., 5. o.); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) az SA.32169 ügyben hozott 2011. július 13-i határozat (C(2011)4935) (HL C 361., 2011.12.10., 17. o.); az N 767/2007 (Ford Craiova) ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008)1613) (HL C 238., 2008.9.17., 4. o.); az N 635/2008 (Fiat Sicily) ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009)3051) (HL C 219., 2009.9.12., 3. o.); és, az N 473/2008 (Ford España) ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009)4530) (HL C 19., 2010.1.26., 5. o.).

14

(15)  Lásd: N 671/2008, Mercedes-Benz Magyarország (átfedés a szomszédos A és B szegmens között), SA.32169 Volkswagen Sachsen, (60) és az azt követő preambulumbekezdések, valamint SA.32076 Ford Espana, (83) preambulumbekezdés (az A0 és B szegmenshez, valamint az A szegmenshez tartozó gépkocsik keresletoldali helyettesíthetősége).

15

(16)  A felhasznált adatok forrása: Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market (A földrajzi piac előzetes gazdasági elemzése), Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011), amely szerint a 2004 és 2010 között az EGT-ben gyártott, A szegmenshez tartozó autók mintegy 13 %-át, a B szegmenshez tartozó autók több mint 25 %-át exportálták a világ egyéb régióiba. Az importot illetően az EGT-n belül értékesített, az A szegmenshez tartozó gépkocsik több mint 14 %-át, valamint a B szegmenshez tartozó gépkocsik több mint 18 %-át egyéb régiókban gyártották.

16

(17)  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market (A földrajzi piac előzetes gazdasági elemzése), Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

(18)  Magyarország a feltételezett 2,5-ös szorzót egy, a gépjárműipari beszállítói ágazatnak az Egyesült Államok és 50 államának gazdaságára gyakorolt hatását értékelő tanulmányra alapozta. A tanulmány az Economics and Business Group, Center for Automotive Research által a Motor and Equipment Manufacturers Association megbízásából készült 2007-ben.

18

(19)  Az egyetemen már működik az AUDI HUNGARIA Járműmérnöki Kar, amelynek részei a Belső Égésű Motorok Tanszék, az Anyagtudományi és Technológiai Tanszék, valamint a Járműgyártási Tanszék.

19

(20)  Az A3 Cabriolet és az A3 Sedan gyártásának megkezdését 2012 novemberére, illetve 2013 márciusára tervezték, míg a TT Coupé és a TT Roadster gyártását 2014 februárjában, illetve szeptemberében tervezték megkezdeni.

20

(21)  Míg a termékfejlesztési és tervezési szakasz során a helyszín előzetes kiválasztása az AUDI-helyszínekre, azaz [3-as helyszínre, amely az EGT egy nem támogatott területén található] és Győrre korlátozódott, e szakaszban a feltételezett helyszíneket a vállalatcsoport szintjén vizsgálták, és alternatív forgatókönyveket is kidolgoztak. Három hónappal azelőtt, hogy 2010 [...] megszületett az új A3 Sedanra vonatkozó döntés, a [vállalatcsoport controlling részlege] megkezdte a különböző helyszínek és beruházási forgatókönyvek összehasonlítását.

21

(22)  2008-ban az AUDI elméletben foglalkozott egy kelet-európai zöldmezős beruházás elképzelésével, amelyet a későbbi tervezési szakaszokban nem fejlesztettek tovább. A [vállalatcsoport controlling részlege] és az AUDI által előkészített, és 2010. [...] a csoport igazgatósági ülésén ismertetett döntési ajánlásban a zöldmezős beruházást a beruházási keret és a tervezett gyártási időpontokból adódó időkorlátok miatt nem reális lehetőségként mutatták be.

22

(23)  Magyarország tájékoztatást nyújtott a VW-csoportnak a régióban található összes olyan meglévő üzeméről, ahol a támogatási intenzitás legalább 30 %-os (azaz a győri üzemmel megegyező vagy annál magasabb). E helyszínek közül azonban egyik sem felelt meg a „bővíthető vagy kiigazítható” és/vagy „összeegyeztethető struktúrájú” üzem kritériumának. Ezen üzemek közül egyiknél sem állt rendelkezésre elegendő hely a beruházási projekt befogadására.

23

(24)  Az AUDI TT Coupé és a TT Roadster termékre vonatkozó döntést a márka szintjén 2011. [...] hozták meg, majd azt 2011. [...] a vállalatcsoport is megerősítette. Ezt megelőzően valamennyi vállalati dokumentumban a TT új generációs modelljeként hivatkoztak rá.

24

(25)  A vállalatcsoport szintjén az igazgatótanács a K-VAI-on (beruházási bizottságon) keresztül, a [vállalatcsoport controlling részlege] által készített elemzés alapján hozza meg a beruházási projektekre és azok helyszínére vonatkozó döntéseket.

25

(26)  Azért kell 2013-as árakon meghatározni a hátrány értékét, hogy azt össze lehessen vetni a lehetséges állami támogatással (amelyet szintén 2013-as árakon állapítottak meg), és hogy ily módon meg tudják állapítani Győr nettó hátrányát. E számításhoz a beruházási döntés meghozatalának időpontjában az euróövezetben érvényes diszkontráta (2010. december, 2,45 %) alkalmazása tűnik helyénvalónak, mivel a beruházási döntést az EUR viszonylatában – az EUR-ban meghatározott költségbecslések figyelembevételével – hozta meg egy olyan vállalat, amelynek székhelye az euróövezetben található.

26

(27)  E támogatási összeg alapja az 1 186 millió EUR összegű tervezett elszámolható beruházási költség. Magyarország kifejtette, hogy a végrehajtás és jóváhagyás során a tervezett költségeket tovább módosították, és a beruházási megállapodás aláírására végül a nettó jelenértéken 1 186 millió EUR összegű tervezett elszámolható költségek figyelembevételével került sor.

27

(28)  A Tanács 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.). Természetesen amikor Magyarország benyújtotta észrevételeit, a vonatkozó rendelkezés a Tanács 1999. március 22-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelete 1. cikkének f) pontja volt (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

28

(29)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

29

(30)  Az IDAC (56) preambulumbekezdésének 1. lábjegyzete.

30

(31)  A magyar hatóságok e gyakorlata szintén összhangban áll a Bizottság korábbi gyakorlatával – lásd az IBIDEN ügyben hozott határozat (28) és (110) pontját, ahol a támogatásnak az egyedi bejelentési küszöbérték alatti részét már korábban (a Bizottságnak való bejelentés előtt) odaítélték az IBIDEN Magyarországnak a meglévő regionális támogatási programok alapján, és csupán a fennmaradó támogatási összeg függött a Bizottság jóváhagyásától. Az IBIDEN-ügyben a támogatást 2005. február 25-én és március 3-án ítélték oda és részben végre is hajtották. A nemzeti hatóságok ezt az támogatási intézkedést 2005. április 1-jén és 2006. augusztus 30-án jelentették be a Bizottságnak. Ezen eljárás során a Bizottság megállapította, hogy a bejelentés tárgyát képező támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal, ugyanakkor határozatával azt is megerősítette, hogy a magyar hatóságok a támogatás részben történő kifizetése során a szabályoknak megfelelően jártak el.

31

(32)  Csak a bejelentési küszöbérték feletti rész függ a Bizottság jóváhagyásától, ahogyan az Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ és TARI András „Az IBIDEN Magyarország részére nyújtott állami támogatás” című, a Versenypolitikai Hírlevélben (2008/2. szám., 69. o.) megjelent cikkében is olvasható.

32

(33)  Lásd a C-301/87. sz., Franciaország kontra Bizottság (Boussac) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-307. o.), 33. pontját.

33

(34)  A Bizottság 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Lengyelország (HL C 305., 2012.10.10., 8. o.)

35

(36)  A Mondi-határozat (68) bekezdése szerint: „Ezért az odaítélt támogatást [...] teljes egészében be kell jelenteni a Bizottságnak, ha az meghaladja a bejelentési küszöbértéket”.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – A BMW AG részére egy lipcsei nagyberuházási projekthez nyújtott állami támogatás

37

(38)  A Bizottság 2008. április 30-i 2008/830/EK határozata a Magyarország által az IBIDEN Hungary Gyártó Kft. Javára végrehajtani tervezett C 21/07 (ex N 578/06) számú állami támogatásról HL L 295., 2008.11.4., 34. o.).

38

(39)  A Bizottság közleménye: A nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretrendszere (OJ C 70., 2002.3.19., 8. o.).

39

(40)  A C-301/87. sz., Franciaország kontra Bizottság (Boussac) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-307. o.).

40

(41)  Természetes minden esetben és így a 2007–2013-as RTI 68. pontjában megállapított küszöbértékektől függetlenül a Bizottságnak mérlegelnie kell a támogatás pozitív és negatív hatásait, még mielőtt megállapítja annak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Lásd a Törvényszék T-304/08. számú Smurfit Kappa Group kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EU:T:2012:351) 94. pontját.

41

Smurfit Kappa Group kontra Bizottság

(42)  
  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

42

(43)  Lásd például a Porsche-ügyben hozott, 2014 júliusában elfogadott végleges határozatot, amelyben a Bizottság nyitva hagyta a piac meghatározásának kérdését, és a hagyományos megközelítést alkalmazta, amely szerint meg kell vizsgálni „minden elfogadható alternatív piaci meghatározást, beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok rendelkezésre állnak”. Lásd e határozat (34) preambulumbekezdését, amelyben hivatkozás történik számos ügyre, mint például: a Fiat Powertrain technologies, SA.30340 ügyben hozott 2011. február 9-i határozat (C(2011)612) (HL C 151., 2011.5.21., 5. o.); a Volkswagen Sachsen, SA.32169 ügyben hozott 2011. július 13-i határozat (C(2011)4935) (HL C 361., 2011.12.10., 17. o.).

43

(44)  Iránymutatás a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló tanácsi rendelet szerint a horizontális összefonódások értékeléséről (HL C 31., 2004.2.5., 5. o.).

44

(45)  Ahogyan e határozat (140) preambulumbekezdéséből is kiderül, a piac felosztásának kérdése nem jár gyakorlati következményekkel, mivel nem befolyásolja a 68. pont a) alpontja szerinti teszt eredményét.

45

(46)  Az idősor-analízis során az adatok differenciálása, azaz az egymást követő adatpontok különbözetének figyelembevétele olyan módszertan, amelyet az adatok stacionaritása hiányának, azaz az időbeli trendek idősorban történő jelenlétének kezelésére használnak. A differenciált idősorok így olyan új adatsort adnak, amelyből eltávolították az időbeli trendeket. Így valószínűsíthető, hogy ezen adatok már stacionáriusak.

46

(47)  Az egyértelműség kedvéért az átlaghoz használt súlyozást a termékkosárban található egyes árucikkekből fogyasztott mennyiségek adják. Ezért az átlagár arányaiban inkább annak az árucikknek az ármozgását fogja követni, amelyből többet értékesítenek. A normalizálás csupán egy matematikai eljárás annak érdekében, hogy az árak értékét egyetlen referencia-időszakra szűkítsék le. A különböző indexek eltérő referencia-időszakokhoz kapcsolódnak.

47

(48)  Az IDAC 53. pontja kimondja, hogy a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Bizottság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna, amely negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák az esetleges kedvező elemek. Ez konkrétan ebben az esetben azt jelentette, hogy mivel Győrben a regionális támogatási intenzitás magasabb (azaz kevésbé fejlett régiónak minősül), mint a ([2-es helyszín, amely az EGT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult területén található], [az EGT területén elhelyezkedő ország 1] ehhez a beruházáshoz nem tudna támogatást nyújtani.

48

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2008 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. november 15.)

az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről

(az értesítés a C(2016) 7023. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és 19. cikkének (4) és (6) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, vektorok által terjesztett vírusos megbetegedés. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban 2014. december 3-án elfogadott tudományos szakvélemény (a továbbiakban: az EFSA véleménye) (5) szerint a bőrcsomósodáskór közvetlenül és közvetetten is átvihető. A bőrcsomósodáskór súlyos károkat okoz az állattenyésztésben, és rendkívül gyorsan tud terjedni, mindenekelőtt élő állatokon, vektorokon és fertőzött állatokból nyert egyes termékeken keresztül. |
| --- | --- |

(1)

A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, vektorok által terjesztett vírusos megbetegedés. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban 2014. december 3-án elfogadott tudományos szakvélemény (a továbbiakban: az EFSA véleménye) (5) szerint a bőrcsomósodáskór közvetlenül és közvetetten is átvihető. A bőrcsomósodáskór súlyos károkat okoz az állattenyésztésben, és rendkívül gyorsan tud terjedni, mindenekelőtt élő állatokon, vektorokon és fertőzött állatokból nyert egyes termékeken keresztül.

| (2) | A 92/119/EGK irányelv bizonyos állatbetegségek, többek között a bőrcsomósodáskór kitörése esetén alkalmazandó általános védőintézkedéseket határoz meg. Az ilyen intézkedések közé tartoznak azok a védőintézkedések, amelyeket a bőrcsomósodáskórnak egy gazdaságban való megjelenése gyanúja és megerősítése esetén foganatosítanak, ideértve a betegség kitörésének helye körüli védő- és megfigyelési körzetek létesítését és más további, a betegség terjedésének megakadályozását és a fertőzés felszámolását célzó védőintézkedéseket. Az említett védőintézkedések között szerepel a bőrcsomósodáskór kitörése esetén az egyéb védőintézkedések kiegészítéseként végzett vakcinázás is. |
| --- | --- |

(2)

A 92/119/EGK irányelv bizonyos állatbetegségek, többek között a bőrcsomósodáskór kitörése esetén alkalmazandó általános védőintézkedéseket határoz meg. Az ilyen intézkedések közé tartoznak azok a védőintézkedések, amelyeket a bőrcsomósodáskórnak egy gazdaságban való megjelenése gyanúja és megerősítése esetén foganatosítanak, ideértve a betegség kitörésének helye körüli védő- és megfigyelési körzetek létesítését és más további, a betegség terjedésének megakadályozását és a fertőzés felszámolását célzó védőintézkedéseket. Az említett védőintézkedések között szerepel a bőrcsomósodáskór kitörése esetén az egyéb védőintézkedések kiegészítéseként végzett vakcinázás is.

| (3) | Az (EU) 2015/1500 bizottsági végrehajtási határozat (6) és az (EU) 2016/645 bizottsági végrehajtási határozat (7) bizonyos védintézkedéseket állapít meg azzal összefüggésben, hogy 2015-ben Görögországban, 2016-ban pedig Bulgáriában megerősítést nyert a bőrcsomósodáskór megjelenése. Ezen védőintézkedések közé tartozik – az említett végrehajtási határozatok mellékletében ismertetettek szerint – az érintett tagállamokban fertőzéssel sújtott körzet létesítése, amely magában foglalja azt a területet, ahol a bőrcsomósodáskór előfordulása megerősítést nyert, valamint minden, a 92/119/EGK irányelvnek megfelelően Görögország, illetve Bulgária által létrehozott védő- és megfigyelési körzetet. A betegséggel kapcsolatos helyzet alakulása nyomán az (EU) 2015/1500 bizottsági végrehajtási határozatot és az (EU) 2016/645 bizottsági végrehajtási határozatot több ízben is módosították, és többek között bővítésre kerültek a fertőzéssel sújtott körzetek úgy, hogy további regionális egységekre kiterjedjenek Görögországban, illetve Bulgáriában. Az említett végrehajtási határozatok 2016. december 31-ig alkalmazandók. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/1500 bizottsági végrehajtási határozat (6) és az (EU) 2016/645 bizottsági végrehajtási határozat (7) bizonyos védintézkedéseket állapít meg azzal összefüggésben, hogy 2015-ben Görögországban, 2016-ban pedig Bulgáriában megerősítést nyert a bőrcsomósodáskór megjelenése. Ezen védőintézkedések közé tartozik – az említett végrehajtási határozatok mellékletében ismertetettek szerint – az érintett tagállamokban fertőzéssel sújtott körzet létesítése, amely magában foglalja azt a területet, ahol a bőrcsomósodáskór előfordulása megerősítést nyert, valamint minden, a 92/119/EGK irányelvnek megfelelően Görögország, illetve Bulgária által létrehozott védő- és megfigyelési körzetet. A betegséggel kapcsolatos helyzet alakulása nyomán az (EU) 2015/1500 bizottsági végrehajtási határozatot és az (EU) 2016/645 bizottsági végrehajtási határozatot több ízben is módosították, és többek között bővítésre kerültek a fertőzéssel sújtott körzetek úgy, hogy további regionális egységekre kiterjedjenek Görögországban, illetve Bulgáriában. Az említett végrehajtási határozatok 2016. december 31-ig alkalmazandók.

| (4) | Az (EU) 2015/2055 bizottsági végrehajtási határozat (8) és az (EU) 2016/1183 bizottsági végrehajtási határozat (9) értelmében Görögország és Bulgária az érintett végrehajtási határozatok I. mellékletében meghatározott vakcinázási körzetben található gazdaságokban tartott szarvasmarhafélék esetében sürgősségi vakcinázást hajthat végre. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2015/2055 bizottsági végrehajtási határozat (8) és az (EU) 2016/1183 bizottsági végrehajtási határozat (9) értelmében Görögország és Bulgária az érintett végrehajtási határozatok I. mellékletében meghatározott vakcinázási körzetben található gazdaságokban tartott szarvasmarhafélék esetében sürgősségi vakcinázást hajthat végre.

| (5) | Görögország és Bulgária mellett 2016 áprilisa és augusztusa között számos délkelet-európai harmadik ország (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó (10), Montenegró és Szerbia) is jelentést tett arról, hogy területükön most először megjelent a bőrcsomósodáskór. Az említett harmadik országok értesítették a Bizottságot, hogy az aktuális járványügyi protokollba – egyéb intézkedések mellett – felvették a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást. |
| --- | --- |

(5)

Görögország és Bulgária mellett 2016 áprilisa és augusztusa között számos délkelet-európai harmadik ország (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó (10), Montenegró és Szerbia) is jelentést tett arról, hogy területükön most először megjelent a bőrcsomósodáskór. Az említett harmadik országok értesítették a Bizottságot, hogy az aktuális járványügyi protokollba – egyéb intézkedések mellett – felvették a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást.

| (6) | Az EFSA véleményének (11) megfelelően a bőrcsomósodáskór ellen csak attenuált élő vakcinák érhetők el a kereskedelmi forgalomban. Az EFSA véleménye szerint az attenuált „Neethling” bőrcsomósodáskór-vírust tartalmazó vakcina rendkívül hatékony az elhullás megelőzése terén. Mivel a bőrcsomósodáskór elleni homológ vakcinák hatékonyabbak, mint az attenuált juhhimlő-víruson alapuló vakcinák, javasolt a használatuk, amennyiben kizárólag az Unión kívül működő vakcinagyártóktól beszerezhetők. Emellett – szintén az EFSA véleményének megfelelően – a bőrcsomósodáskór kiváltó tényezője az érintett állatok bőrében akár 92 napig jelen lehet, akár látható elváltozás nélkül is. |
| --- | --- |

(6)

Az EFSA véleményének (11) megfelelően a bőrcsomósodáskór ellen csak attenuált élő vakcinák érhetők el a kereskedelmi forgalomban. Az EFSA véleménye szerint az attenuált „Neethling” bőrcsomósodáskór-vírust tartalmazó vakcina rendkívül hatékony az elhullás megelőzése terén. Mivel a bőrcsomósodáskór elleni homológ vakcinák hatékonyabbak, mint az attenuált juhhimlő-víruson alapuló vakcinák, javasolt a használatuk, amennyiben kizárólag az Unión kívül működő vakcinagyártóktól beszerezhetők. Emellett – szintén az EFSA véleményének megfelelően – a bőrcsomósodáskór kiváltó tényezője az érintett állatok bőrében akár 92 napig jelen lehet, akár látható elváltozás nélkül is.

| (7) | Jelenleg nincs olyan, a bőrcsomósodáskór elleni vakcina, amely rendelkezne uniós forgalombahozatali engedéllyel. Ezért a 92/119/EGK irányelv 19. cikke szerinti sürgősségi vakcinázás kizárólag a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 8. cikkének megfelelően hajtható végre, amelynek értelmében a tagállamok ideiglenesen engedélyezhetik forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező immunológiai állatgyógyászati készítmények használatát súlyos járványos állatbetegségek esetén, mint amilyen a bőrcsomósodáskór. |
| --- | --- |

(7)

Jelenleg nincs olyan, a bőrcsomósodáskór elleni vakcina, amely rendelkezne uniós forgalombahozatali engedéllyel. Ezért a 92/119/EGK irányelv 19. cikke szerinti sürgősségi vakcinázás kizárólag a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 8. cikkének megfelelően hajtható végre, amelynek értelmében a tagállamok ideiglenesen engedélyezhetik forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező immunológiai állatgyógyászati készítmények használatát súlyos járványos állatbetegségek esetén, mint amilyen a bőrcsomósodáskór.

| (8) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2016. július 29-i, a bőrcsomósodáskórra vonatkozó sürgős tanácsa (13) értelmében a bőrcsomósodáskór elterjedésének visszaszorítására a leghatékonyabb módszer a vakcinázás. A bőrcsomósodáskór felszámolásához vakcinázást kell végrehajtani a betegségre fogékony fajok teljes populációján azokban a régiókban, amelyekben a bőrcsomósodáskór megjelent, vagy amelyekben a betegség megjelenésének kockázata fennáll, annak érdekében, hogy a minimálisra lehessen csökkenteni a kitörések számát, továbbá az állatok és a gazdaságok szintjén magas szintű vakcinázási lefedettségre van szükség. Vagyis a bőrcsomósodáskórra vonatkozó szilárd megelőzési és védekezési stratégiának tartalmaznia kell a vakcinázás elrendelését. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2016. július 29-i, a bőrcsomósodáskórra vonatkozó sürgős tanácsa (13) értelmében a bőrcsomósodáskór elterjedésének visszaszorítására a leghatékonyabb módszer a vakcinázás. A bőrcsomósodáskór felszámolásához vakcinázást kell végrehajtani a betegségre fogékony fajok teljes populációján azokban a régiókban, amelyekben a bőrcsomósodáskór megjelent, vagy amelyekben a betegség megjelenésének kockázata fennáll, annak érdekében, hogy a minimálisra lehessen csökkenteni a kitörések számát, továbbá az állatok és a gazdaságok szintjén magas szintű vakcinázási lefedettségre van szükség. Vagyis a bőrcsomósodáskórra vonatkozó szilárd megelőzési és védekezési stratégiának tartalmaznia kell a vakcinázás elrendelését.

| (9) | A bőrcsomósodáskórnak vakcinázott állatokról és azokból származó termékekről való átterjedésével kapcsolatos kockázat eltér attól a kockázattól, amelyet a vakcinázatlan és esetleg a betegség lappangó szakaszában lévő állatok jelentenek. Ezért meg kell határozni a vakcinázott szarvasmarhafélék és az ilyen állatokból származó termékek szállításra bocsátására vonatkozó feltételeket. Emellett a bőrcsomósodáskórnak azon (vakcinázott vagy nem vakcinázott) állatokon keresztüli terjedésének a kockázata, amelyek olyan területről származnak, ahol bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást alkalmaznak, de nem jelent meg bőrcsomósodáskór, különbözik a bőrcsomósodáskór által érintett területekről származó állatok jelentette kockázattól. Ezért ezen állatok vonatkozásában specifikus feltételeket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(9)

A bőrcsomósodáskórnak vakcinázott állatokról és azokból származó termékekről való átterjedésével kapcsolatos kockázat eltér attól a kockázattól, amelyet a vakcinázatlan és esetleg a betegség lappangó szakaszában lévő állatok jelentenek. Ezért meg kell határozni a vakcinázott szarvasmarhafélék és az ilyen állatokból származó termékek szállításra bocsátására vonatkozó feltételeket. Emellett a bőrcsomósodáskórnak azon (vakcinázott vagy nem vakcinázott) állatokon keresztüli terjedésének a kockázata, amelyek olyan területről származnak, ahol bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást alkalmaznak, de nem jelent meg bőrcsomósodáskór, különbözik a bőrcsomósodáskór által érintett területekről származó állatok jelentette kockázattól. Ezért ezen állatok vonatkozásában specifikus feltételeket kell megállapítani.

| (10) | A bőrcsomósodáskórral kapcsolatos tudományos ismereteink hiányosak. A vakcinázott szarvasmarhafélék védettek ugyan a betegség klinikai tüneteitől, de nem feltétlenül védettek a megfertőződéstől, és nem minden vakcinázott állatnál alakul ki immunitás. Ezért a kockázat minimalizálása érdekében a vakcinázott állatok szállítmányainak szállításra bocsátása csak legalább 28 napos időtartamot követően engedélyezhető, mivel 28 nap a bőrcsomósodáskór vakcinázást követő leghosszabb lappangási időszaka. |
| --- | --- |

(10)

A bőrcsomósodáskórral kapcsolatos tudományos ismereteink hiányosak. A vakcinázott szarvasmarhafélék védettek ugyan a betegség klinikai tüneteitől, de nem feltétlenül védettek a megfertőződéstől, és nem minden vakcinázott állatnál alakul ki immunitás. Ezért a kockázat minimalizálása érdekében a vakcinázott állatok szállítmányainak szállításra bocsátása csak legalább 28 napos időtartamot követően engedélyezhető, mivel 28 nap a bőrcsomósodáskór vakcinázást követő leghosszabb lappangási időszaka.

| (11) | A bőrcsomósodáskór terjedési kockázatát illetően a különféle áruk eltérő kockázati szintet képviselnek. Az EFSA véleményében foglaltaknak megfelelően az élő szarvasmarhafélék, valamint a fertőzött szarvasmarhafélék spermájának, nyersbőrének és irhájának szállítása az expozíció és a következmények tekintetében nagyobb kockázattal jár, mint az egyéb termékek, így pl. a szarvasmarhafélékből származó tej és tejtermékek, kezelt bőr és irha vagy friss hús, előkészített hús és húskészítmények szállítása. Ugyanakkor az e termékeknek a bőrcsomósodáskór átvitelében betöltött esetleges szerepét alátámasztó tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyítékok hiányosak. Ebben a határozatban ezért kiegyensúlyozott és a kockázatokhoz mérten arányos védőintézkedéseket kell előírni. Hasonlóképpen, nem lehet kizárni a bőrcsomósodáskórnak a szarvasmarhafélék spermája, petesejtjei és embriói általi átvitelét sem. Ezért az EFSA véleménye és az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) legfrissebb releváns szabványai és ajánlásai alapján indokolt e termékekre bizonyos védintézkedéseket előírni. |
| --- | --- |

(11)

A bőrcsomósodáskór terjedési kockázatát illetően a különféle áruk eltérő kockázati szintet képviselnek. Az EFSA véleményében foglaltaknak megfelelően az élő szarvasmarhafélék, valamint a fertőzött szarvasmarhafélék spermájának, nyersbőrének és irhájának szállítása az expozíció és a következmények tekintetében nagyobb kockázattal jár, mint az egyéb termékek, így pl. a szarvasmarhafélékből származó tej és tejtermékek, kezelt bőr és irha vagy friss hús, előkészített hús és húskészítmények szállítása. Ugyanakkor az e termékeknek a bőrcsomósodáskór átvitelében betöltött esetleges szerepét alátámasztó tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyítékok hiányosak. Ebben a határozatban ezért kiegyensúlyozott és a kockázatokhoz mérten arányos védőintézkedéseket kell előírni. Hasonlóképpen, nem lehet kizárni a bőrcsomósodáskórnak a szarvasmarhafélék spermája, petesejtjei és embriói általi átvitelét sem. Ezért az EFSA véleménye és az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) legfrissebb releváns szabványai és ajánlásai alapján indokolt e termékekre bizonyos védintézkedéseket előírni.

| (12) | A szarvasmarhafélék vázizomszövete az OIE Állatbetegségekkel Foglalkozó Tudományos Bizottsága (14) szerint biztonságos termék, ahogyan azt az OIE szárazföldi állatok egészségügyi szabványaival foglalkozó bizottsága 2016. februári üléséről készült jegyzőkönyv B. része 36. mellékletében (15) is jelezték. A bőrcsomósodáskór vírusának friss húsból, előkészített húsból vagy húskészítményekből a betegségre fogékony állatokra történő átvitelét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Jóllehet az EFSA véleménye azt jelzi, hogy a bőrcsomósodáskór vírusa a friss húsban meghatározatlan ideig képes a túlélésre, az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) és a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 7. cikkében foglalt, a kérődzőknek kérődzőkből származó fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó uniós tilalomnak köszönhetően ki van zárva a bőrcsomósodáskór vírusa orális átvitelének lehetősége. |
| --- | --- |

(12)

A szarvasmarhafélék vázizomszövete az OIE Állatbetegségekkel Foglalkozó Tudományos Bizottsága (14) szerint biztonságos termék, ahogyan azt az OIE szárazföldi állatok egészségügyi szabványaival foglalkozó bizottsága 2016. februári üléséről készült jegyzőkönyv B. része 36. mellékletében (15) is jelezték. A bőrcsomósodáskór vírusának friss húsból, előkészített húsból vagy húskészítményekből a betegségre fogékony állatokra történő átvitelét nem támasztja alá tudományos vagy kísérleti úton nyert bizonyíték. Jóllehet az EFSA véleménye azt jelzi, hogy a bőrcsomósodáskór vírusa a friss húsban meghatározatlan ideig képes a túlélésre, az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) és a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 7. cikkében foglalt, a kérődzőknek kérődzőkből származó fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó uniós tilalomnak köszönhetően ki van zárva a bőrcsomósodáskór vírusa orális átvitelének lehetősége.

| (13) | A tej és a tejtermékek, valamint a kolosztrum csak abban az esetben jelenthetnek kockázatot a bőrcsomósodáskór terjedésének szempontjából, ha azokat a betegségre fogékony állatfajoknak történő takarmányozásra szánják. Ezért a bőrcsomósodáskór általuk való terjedésének megelőzése érdekében kockázatcsökkentő intézkedések megállapítása szükséges azokra az esetekre, amikor e termékeket takarmányozásra szánják. |
| --- | --- |

(13)

A tej és a tejtermékek, valamint a kolosztrum csak abban az esetben jelenthetnek kockázatot a bőrcsomósodáskór terjedésének szempontjából, ha azokat a betegségre fogékony állatfajoknak történő takarmányozásra szánják. Ezért a bőrcsomósodáskór általuk való terjedésének megelőzése érdekében kockázatcsökkentő intézkedések megállapítása szükséges azokra az esetekre, amikor e termékeket takarmányozásra szánják.

| (14) | A 64/432/EGK tanácsi irányelv (18) és a 93/444/EGK bizottsági határozat (19) értelmében az állatokat szállítás közben állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Amennyiben az e határozat I. mellékletében felsorolt területekről származó élő állatok szállításra bocsátásának tilalmától való eltérést Unión belüli kereskedelemre vagy harmadik országba irányuló exportra szánt élő állatok esetében alkalmazzák, az említett egészségügyi bizonyítványokban – annak érdekében, hogy a vonatkozó bizonyítványok megfelelő és pontos egészségügyi információkat tartalmazzanak – hivatkozni kell erre a határozatra. |
| --- | --- |

(14)

A 64/432/EGK tanácsi irányelv (18) és a 93/444/EGK bizottsági határozat (19) értelmében az állatokat szállítás közben állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Amennyiben az e határozat I. mellékletében felsorolt területekről származó élő állatok szállításra bocsátásának tilalmától való eltérést Unión belüli kereskedelemre vagy harmadik országba irányuló exportra szánt élő állatok esetében alkalmazzák, az említett egészségügyi bizonyítványokban – annak érdekében, hogy a vonatkozó bizonyítványok megfelelő és pontos egészségügyi információkat tartalmazzanak – hivatkozni kell erre a határozatra.

| (15) | Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében az (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokat hatályon kívül kell helyezni, és fel kell váltani e határozattal, amely a bőrcsomósodáskór által érintett vagy a betegséggel szemben vakcinázást alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében módosított, egységes intézkedéseket vezet be. |
| --- | --- |

(15)

Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében az (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokat hatályon kívül kell helyezni, és fel kell váltani e határozattal, amely a bőrcsomósodáskór által érintett vagy a betegséggel szemben vakcinázást alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében módosított, egységes intézkedéseket vezet be.

| (16) | Az érintett tagállamok által benyújtott és az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokban szereplő, Görögországra, illetve Bulgáriára vonatkozó vakcinázási programok jóváhagyása, továbbá a Horvátország által benyújtott vakcinázási program jóváhagyása egy másik, a későbbiekben elfogadásra kerülő végrehajtási határozat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett tagállamok által benyújtott és az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokban szereplő, Görögországra, illetve Bulgáriára vonatkozó vakcinázási programok jóváhagyása, továbbá a Horvátország által benyújtott vakcinázási program jóváhagyása egy másik, a későbbiekben elfogadásra kerülő végrehajtási határozat tárgyát képezi.

| (17) | Bulgária értesítette a Bizottságot, hogy 2016. július 15-én az összes szarvasmarhaféle bőrcsomósodáskór elleni vakcinázása befejeződött, továbbá hogy területén utoljára 2016. augusztus 1-jén fordult elő bőrcsomósodáskór. Ennek megfelelően Bulgária egyes területeit, ahol sosem fordult elő bőrcsomósodáskór, de vakcinázást hajtottak végre a betegség ellen, e határozat mellékletének I. részében „betegségtől mentes, védőoltással védett körzetként”, míg a terület fennmaradó részét „fertőzött körzetként” kell felvenni. |
| --- | --- |

(17)

Bulgária értesítette a Bizottságot, hogy 2016. július 15-én az összes szarvasmarhaféle bőrcsomósodáskór elleni vakcinázása befejeződött, továbbá hogy területén utoljára 2016. augusztus 1-jén fordult elő bőrcsomósodáskór. Ennek megfelelően Bulgária egyes területeit, ahol sosem fordult elő bőrcsomósodáskór, de vakcinázást hajtottak végre a betegség ellen, e határozat mellékletének I. részében „betegségtől mentes, védőoltással védett körzetként”, míg a terület fennmaradó részét „fertőzött körzetként” kell felvenni.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

E határozat megállapítja az I. mellékletben felsoroltak szerinti tagállamokban vagy azok részeiben (a továbbiakban: érintett tagállamok) a bőrcsomósodáskórral összefüggésben foganatosítandó állat-egészségügyi védőintézkedéseket, ezen belül a tagállamok által a Bizottság jóváhagyása céljából benyújtott, bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programok minimumkövetelményeit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

1.   „szarvasmarhafélék”: a Bos taurus, Bos indicus, Bison bison és Bubalus bubalis fajhoz tartozó patás állatok;

„szarvasmarhafélék”

Bos taurus, Bos indicus, Bison bison

Bubalus bubalis

2.   „fogságban élő kérődző vadak”: olyan fajokba tartozó kérődző vadak, amelyek a legfrissebb tudományos ismeretek alapján érintettek a bőrcsomósodáskór átadásában és terjesztésében;

„fogságban élő kérődző vadak”

3.   „fertőzött körzet”: a tagállam területének azon, e határozat I. mellékletének II. részében felsorolt része, amely magában foglalja azt a területet, amelyen a bőrcsomósodáskór előfordulása megerősítést nyert, valamint minden, a 92/119/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzetet, és amelyen a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázás a vakcinázási programok Bizottság általi jóváhagyását követően végrehajtható;

„fertőzött körzet”

4.   „betegségtől mentes, védőoltással védett körzet”: a tagállam területének azon, e határozat I. mellékletének I. részében felsorolt része, amely magában foglalja a bőrcsomósodáskórral fertőzött körzeten kívüli területeket, amelyeken a vakcinázási programok Bizottság általi jóváhagyását követően bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást hajtanak végre.

„betegségtől mentes, védőoltással védett körzet”

3. cikk

Az I. mellékletben szereplő területekről származó szarvasmarhaféléknek, fogságban élő kérődző vadaknak és bizonyos állati eredetű termékeknek a szállításra bocsátására vonatkozó korlátozások

Az érintett tagállamok megtiltják a következő szállítmányok szállításra bocsátását:

| a) | az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak;

| b) | az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak spermája, petesejtjei és embriói; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak spermája, petesejtjei és embriói;

| c) | az I. melléklet II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert, takarmánynak szánt kolosztrum, tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert, takarmánynak szánt kolosztrum, tej és tejtermékek;

| d) | az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert állati melléktermékek, az e) pontban felsoroltak kivételével; |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert állati melléktermékek, az e) pontban felsoroltak kivételével;

| e) | az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert, emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy nem emberi felhasználásra szánt kezeletlen bőr és irha. |
| --- | --- |

e)

az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert, emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy nem emberi felhasználásra szánt kezeletlen bőr és irha.

4. cikk

Eltérés az I. melléklet I. részében felsorolt területekről származó élő szarvasmarhaféléknek és fogságban élő kérődző vadaknak a szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

(1)   A 3. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak szállításra bocsátását olyan gazdaságokból, amelyek az I. melléklet I. részében felsorolt területeken helyezkednek el, amennyiben az érintett állatok esetében az alábbiak közül legalább egy feltétel teljesül:

| a) | az állatokat az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállamba, vagy egy harmadik országba szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:






  i. | az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, ahol legalább 28 napos időtartamig tartózkodtak, továbbá ahol valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került; |
| --- | --- | --- |

a)

az állatokat az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállamba, vagy egy harmadik országba szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:

i.

az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, ahol legalább 28 napos időtartamig tartózkodtak, továbbá ahol valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került;

| ii. | a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

ii.

a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| iii. | az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik; |
| --- | --- |

iii.

az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik;

| iv. | a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, és z illetékes hatóság értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének dátumáról; valamint |
| --- | --- |

iv.

a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, és z illetékes hatóság értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének dátumáról; valamint

| v. | a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; vagy |
| --- | --- |

v.

a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; vagy

| b) | az állatokat ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország valamely területére szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:






  i. | az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került; |
| --- | --- | --- |

b)

az állatokat ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország valamely területére szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:

i.

az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került;

| ii. | a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

ii.

a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| iii. | az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik; |
| --- | --- |

iii.

az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik;

| iv. | az állatokat születésük óta vagy a szállítást megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; a gazdaság az I. melléklet I. részében felsorolt területen működik olyan tagállamban, ahol a szállításra bocsátás dátuma előtt legalább három hónappal az I. melléklet I. részében felsorolt valamennyi területen vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre bőrcsomósodáskór ellen a II. mellékletnek megfelelően, és az állatok még a védőoltás gyártó általi leírásában garantált immunitási időszakon belül vannak; |
| --- | --- |

iv.

az állatokat születésük óta vagy a szállítást megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; a gazdaság az I. melléklet I. részében felsorolt területen működik olyan tagállamban, ahol a szállításra bocsátás dátuma előtt legalább három hónappal az I. melléklet I. részében felsorolt valamennyi területen vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre bőrcsomósodáskór ellen a II. mellékletnek megfelelően, és az állatok még a védőoltás gyártó általi leírásában garantált immunitási időszakon belül vannak;

| v. | a származás hely szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajtott végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról; valamint |
| --- | --- |

v.

a származás hely szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajtott végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról; valamint

| vi. | a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; vagy |
| --- | --- |

vi.

a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; vagy

| c) | az állatokat ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország bármely területére szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:






  i. | az állatokra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállításra bocsátásának dátumát megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak; |
| --- | --- | --- |

c)

az állatokat ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország bármely területére szállítják, és teljesülnek a következő feltételek:

i.

az állatokra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállításra bocsátásának dátumát megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak;

| ii. | az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került; |
| --- | --- |

ii.

az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került;

| iii. | a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

iii.

a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| iv. | az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik; |
| --- | --- |

iv.

az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik;

| v. | az állatokat születésük óta vagy a szállításra bocsátás dátumát megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállítás előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; |
| --- | --- |

v.

az állatokat születésük óta vagy a szállításra bocsátás dátumát megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállítás előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek;

| vi. | a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az i. alpontban előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően elszállított állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; |
| --- | --- |

vi.

a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az i. alpontban előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően elszállított állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba;

| vii. | a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, és z illetékes hatóság értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének dátumáról; valamint |
| --- | --- |

vii.

a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, és z illetékes hatóság értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének dátumáról; valamint

| viii. | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az i. alpontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról. |
| --- | --- |

viii.

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az i. alpontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról.

(2)   Amennyiben a szarvasmarhafélékre és a fogságban élő kérődző vadakra teljesülnek az eltérésre az e cikk (1) bekezdésében előírt feltételek, az érintett állatok esetében a 64/432/EGK irányelvben vagy a 93/444/EGK határozatban előírt megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány az alábbiakkal egészül ki:

„Az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (4. cikke (1)bekezdése a) pontjának vagy 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának vagy 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának) (értelemszerűen jelölje) megfelelő ...(állatok)
  ”.

5. cikk

Eltérés az I. melléklet II. részében felsorolt területekről származó élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

(1)   A 3. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadaknak valamely tagállam vagy harmadik ország valamely területére olyan gazdaságokból történő szállításra bocsátását, amelyek az I. melléklet II. részében felsorolt területeken helyezkednek el, amennyiben az érintett állatok esetében teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | az állatokra teljesülnek a megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak; |
| --- | --- |

a)

az állatokra teljesülnek a megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak;

| b) | az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került; |
| --- | --- |

b)

az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került;

| c) | a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

c)

a berakodáskor a gazdaságban lévő valamennyi állatot klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| d) | az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik; |
| --- | --- |

d)

az állatokra a 92/119/EGK irányelvben foglalt korlátozások egyike sem vonatkozik;

| e) | az állatokat születésük óta vagy a szállítást megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; a gazdaság az I. melléklet II. részében felsorolt területen működik olyan tagállamban, ahol a szállításra bocsátás dátuma előtt legalább három hónappal az I. melléklet II. részében felsorolt valamennyi területen vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre bőrcsomósodáskór ellen a II. mellékletnek megfelelően, és az állatok még a védőoltás gyártó általi leírásában garantált immunitási időszakon belül vannak; |
| --- | --- |

e)

az állatokat születésük óta vagy a szállítást megelőzően legalább 28 napig olyan gazdaságban tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a szállításra bocsátás dátuma előtt nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; a gazdaság az I. melléklet II. részében felsorolt területen működik olyan tagállamban, ahol a szállításra bocsátás dátuma előtt legalább három hónappal az I. melléklet II. részében felsorolt valamennyi területen vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre bőrcsomósodáskór ellen a II. mellékletnek megfelelően, és az állatok még a védőoltás gyártó általi leírásában garantált immunitási időszakon belül vannak;

| f) | a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig a II. mellékletnek megfelelően értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról; |
| --- | --- |

f)

a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig a II. mellékletnek megfelelően értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról;

| g) | a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, tranzit és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az a) pontban előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően elszállított állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; valamint |
| --- | --- |

g)

a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, tranzit és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az a) pontban előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően elszállított állatok szállítása biztonságos módon történjen, és az állatokat később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba; valamint

| h) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról. |
| --- | --- |

h)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról.

(2)   Amennyiben a szarvasmarhafélékre és a fogságban élő kérődző vadakra teljesülnek az eltérésre az e cikk (1) bekezdésében előírt feltételek, az érintett állatok esetében a 64/432/EGK irányelvben vagy a 93/444/EGK határozatban előírt megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány az alábbiakkal egészül ki:

„Az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (5. cikke (1) bekezdésének) megfelelő ...(állatok)
  ”.

6. cikk

Élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak ugyanazon tagállamnak az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területei közötti szállításra bocsátására alkalmazandó egyedi feltételek

(1)   A 3. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve és az e cikk (2) bekezdésében foglaltak teljesülése esetén az illetékes hatóság engedélyezheti az azon gazdaságokból származó élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak szállítmányainak szállításra bocsátását, amelyek az alábbiakban felsorolt területeken helyezkednek el:

| a) | az I. melléklet I. része, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamnak az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt egy másik területén helyezkedik el; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet I. része, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamnak az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt egy másik területén helyezkedik el;

| b) | az I. melléklet II. része, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamnak az I. melléklet II. részében felsorolt egy másik területén helyezkedik el; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet II. része, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamnak az I. melléklet II. részében felsorolt egy másik területén helyezkedik el;

(2)   Az (1) bekezdésben előírt eltérés csak abban az esetben alkalmazandó élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak szállítmányaira, amennyiben az érintett állatok esetében az alábbiak közül legalább egy feltétel teljesül:

| a) | az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került; |
| --- | --- |

a)

az állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került, és az állatok olyan gazdaságból származnak, amelyben valamennyi, a betegségre fogékony fajba tartozó állat bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására legalább 28 nappal a szállításra bocsátás dátuma előtt sor került;

| b) | az állatok, függetlenül vakcinázási státusuktól vagy a származás helye szerinti gazdaságban a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázás helyzetétől, kényszervágás esetén vágóhídra szállíthatók, amennyiben a származás helye szerinti gazdaságra a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül – amelyek megtiltanák az ilyen szállítást – egy sem vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

az állatok, függetlenül vakcinázási státusuktól vagy a származás helye szerinti gazdaságban a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázás helyzetétől, kényszervágás esetén vágóhídra szállíthatók, amennyiben a származás helye szerinti gazdaságra a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül – amelyek megtiltanák az ilyen szállítást – egy sem vonatkozik;

| c) | az állatok az ellés előtt legalább 28 nappal vakcinázott anyaállatoktól származó, 4 hónaposnál fiatalabb, nem vakcinázott utódok, melyek másik gazdaságba szállíthatók, amennyiben legalább 28 nappal a tervezett szállítást megelőzően a származás szerinti gazdaságban minden, a betegségre fogékony állat esetében vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre a gyártó utasításainak betartásával, a gazdaságra pedig a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül – amelyek megtiltanák az ilyen szállítást – egy sem vonatkozik. |
| --- | --- |

c)

az állatok az ellés előtt legalább 28 nappal vakcinázott anyaállatoktól származó, 4 hónaposnál fiatalabb, nem vakcinázott utódok, melyek másik gazdaságba szállíthatók, amennyiben legalább 28 nappal a tervezett szállítást megelőzően a származás szerinti gazdaságban minden, a betegségre fogékony állat esetében vakcinázást vagy újbóli vakcinázást hajtottak végre a gyártó utasításainak betartásával, a gazdaságra pedig a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül – amelyek megtiltanák az ilyen szállítást – egy sem vonatkozik.

7. cikk

Eltérések az I. melléklet I. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak spermájának, petesejtjeinek és embrióinak a szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

(1)   A 3. cikk b) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak spermájának, petesejtjeinek és embrióinak ugyanazon vagy egy másik tagállam egy másik, az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területére történő szállításra bocsátását olyan spermagyűjtő központokból és állomásokról vagy más létesítményekből, amelyek az I. melléklet I. részében felsorolt területeken helyezkednek el, amennyiben a donor állatok, valamint a sperma, a petesejtek és az embriók esetében teljesülnek az alábbiak feltételek:

| a) | a donor állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására vagy újbóli vakcinázására a felhasznált vakcina gyártójának utasításainak betartásával sor került, és az első vakcinázás legalább 60 nappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően történt; vagy a donor állatokon a bőrcsomósodáskór vírusa antitesteinek kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatot végeztek negatív eredménnyel, a begyűjtés napján és legalább 28 nappal a spermagyűjtési időszakot követően, vagy pedig az embriók és petesejtek begyűjtésének napján; |
| --- | --- |

a)

a donor állatok bőrcsomósodáskór elleni vakcinázására vagy újbóli vakcinázására a felhasznált vakcina gyártójának utasításainak betartásával sor került, és az első vakcinázás legalább 60 nappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően történt; vagy a donor állatokon a bőrcsomósodáskór vírusa antitesteinek kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatot végeztek negatív eredménnyel, a begyűjtés napján és legalább 28 nappal a spermagyűjtési időszakot követően, vagy pedig az embriók és petesejtek begyűjtésének napján;

| b) | a donor állatokat 60 nappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően olyan mesterséges megtermékenyítési központban vagy más megfelelő létesítményben tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek; |
| --- | --- |

b)

a donor állatokat 60 nappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően olyan mesterséges megtermékenyítési központban vagy más megfelelő létesítményben tartották, amelynek legalább 20 km-es körzetében három hónappal a sperma, petesejtek és embriók begyűjtését megelőzően nem erősítették meg a bőrcsomósodáskór előfordulását, azt megelőzően pedig a bőrcsomósodáskór-fertőzés megerősítése esetén az érintett gazdaságokban minden, a betegségre fogékony állatot leöltek és megsemmisítettek;

| c) | a donor állatokat 28 nappal a begyűjtést megelőzően, valamint a teljes gyűjtési időszak alatt klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták; |
| --- | --- |

c)

a donor állatokat 28 nappal a begyűjtést megelőzően, valamint a teljes gyűjtési időszak alatt klinikailag megvizsgálták, és azok a bőrcsomósodáskór egyetlen klinikai tünetét sem mutatták;

| d) | a donor állatokon a bőrcsomósodáskór kórokozójának kimutatása céljából polimeráz láncreakcióval (PCR) vizsgálatot végeztek a spermagyűjtés kezdetekor, majd azt követően a spermagyűjtési időszak alatt legalább 14 naponta vett, vagy az embriók és petesejtek begyűjtésének napján levett vérmintákon, negatív eredménnyel; |
| --- | --- |

d)

a donor állatokon a bőrcsomósodáskór kórokozójának kimutatása céljából polimeráz láncreakcióval (PCR) vizsgálatot végeztek a spermagyűjtés kezdetekor, majd azt követően a spermagyűjtési időszak alatt legalább 14 naponta vett, vagy az embriók és petesejtek begyűjtésének napján levett vérmintákon, negatív eredménnyel;

| e) | a spermán a bőrcsomósodáskór kórokozójának kimutatása céljából polimeráz láncreakcióval (PCR) vizsgálatot végeztek, negatív eredménnyel; valamint |
| --- | --- |

e)

a spermán a bőrcsomósodáskór kórokozójának kimutatása céljából polimeráz láncreakcióval (PCR) vizsgálatot végeztek, negatív eredménnyel; valamint

| f) | a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig a II. mellékletnek megfelelően értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról; |
| --- | --- |

f)

a származás helye szerinti illetékes hatóság a bőrcsomósodáskór ellen olyan vakcinázási programot hajt végre, amely megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyet a Bizottság jóváhagyott, az illetékes hatóság pedig a II. mellékletnek megfelelően értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot a vakcinázási program kezdetének és befejezésének dátumáról;

(2)   A 3. cikk b) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak spermájának, petesejtjeinek és embrióinak valamely tagállam vagy harmadik ország valamely területére történő szállításra bocsátását olyan spermagyűjtő központokból és állomásokról vagy más gazdaságokból, amelyek az I. melléklet I. részében felsorolt területeken helyezkednek el, amennyiben a donor állatok, valamint a sperma, a petesejtek és az embriók esetében teljesülnek az alábbiak feltételek:

| a) | az (1) bekezdés a)–f) pontjában megállapított feltételek; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a)–f) pontjában megállapított feltételek;

| b) | a donor állatokra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel a szállítás hatására vonatkozó kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága a sperma, petesejtek vagy embriók szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak; valamint |
| --- | --- |

b)

a donor állatokra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel a szállítás hatására vonatkozó kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága a sperma, petesejtek vagy embriók szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak; valamint

| c) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a b) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról. |
| --- | --- |

c)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a b) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról.

(3)   Az e cikk (1) vagy (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelő sperma, petesejtek és embriók egy másik tagállamba vagy harmadik országba való szállításra bocsátása esetén a 88/407/EGK, 89/556/EGK irányelvben vagy a 93/444/EGK határozatban előírt megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány az alábbi szöveggel egészül ki:

„Az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (7. cikke (1) vagy 7. cikke (2) bekezdésének) (értelemszerűen jelölje) megfelelő ...(sperma, petesejtek és/vagy embriók, értelemszerűen jelölje)”.

8. cikk

Eltérés az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból származó feldolgozatlan állati melléktermékek szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

A 3. cikk d) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból származó feldolgozatlan állati melléktermékeknek a szállításra bocsátását a következő területekről:

| a) | az I. melléklet I. részében felsorolt terület, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamban vagy egy másik tagállamnak az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt valamely területén található; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet I. részében felsorolt terület, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamban vagy egy másik tagállamnak az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt valamely területén található;

| b) | az I. melléklet II. részében felsorolt terület, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamban vagy egy másik tagállamnak az I. melléklet II. részében felsorolt valamely területén található, amennyiben:






  i. | a feldolgozatlan állati melléktermékeket az illetékes hatóság felügyelete mellett az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyott üzembe szállítják feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

az I. melléklet II. részében felsorolt terület, amennyiben a rendeltetési hely ugyanazon tagállamban vagy egy másik tagállamnak az I. melléklet II. részében felsorolt valamely területén található, amennyiben:

i.

a feldolgozatlan állati melléktermékeket az illetékes hatóság felügyelete mellett az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyott üzembe szállítják feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára; valamint

| ii. | ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a feldolgozatlan állati melléktermékek rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba. |
| --- | --- |

ii.

ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a feldolgozatlan állati melléktermékek rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba.

9. cikk

Eltérés az I. melléklet I. és II. részében felsorolt területekről származó szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak bőrének és irhájának a szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

(1)   A 3. cikk e) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak bőrének és irhájának az I. melléklet I. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállam egy másik, az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területére történő szállításra bocsátását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amelyet az illetékes hatóság felügyelete mellett jóváhagyott üzembe szállítanak feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára; |
| --- | --- |

a)

a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amelyet az illetékes hatóság felügyelete mellett jóváhagyott üzembe szállítanak feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára;

| b) | ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a bőrök és irhák rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint |
| --- | --- |

b)

ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a bőrök és irhák rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba vagy harmadik országba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint

| c) | a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik. |
| --- | --- |

c)

a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik.

(2)   A 3. cikk e) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak bőrének és irhájának az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország valamely területére történő szállításra bocsátását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amely olyan gazdaságokból származik, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amely olyan gazdaságokból származik, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik;

| b) | a bőröket és irhákat:






  i. | a 142/2011/EU bizottsági rendelet (20) I. melléklete 28. b)–e) pontjában foglaltaknak megfelelően kezelték; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a bőröket és irhákat:

i.

a 142/2011/EU bizottsági rendelet (20) I. melléklete 28. b)–e) pontjában foglaltaknak megfelelően kezelték; vagy

| ii. | alávetették valamely, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) III. melléklete XIV. szakasza I. fejezetének (4)b)ii. pontjában szereplő kezelések egyikének; valamint |
| --- | --- |

ii.

alávetették valamely, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) III. melléklete XIV. szakasza I. fejezetének (4)b)ii. pontjában szereplő kezelések egyikének; valamint

| c) | a kezelés után minden óvintézkedést megtettek a bőrök és irhák kórokozókkal történő fertőződésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

c)

a kezelés után minden óvintézkedést megtettek a bőrök és irhák kórokozókkal történő fertőződésének elkerülése érdekében.

(3)   A 3. cikk e) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak bőrének és irhájának az I. melléklet II. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállam egy másik, az I. melléklet II. részében felsorolt területére történő szállításra bocsátását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amelyet az illetékes hatóság felügyelete mellett jóváhagyott üzembe szállítanak feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára; |
| --- | --- |

a)

a termék emberi felhasználásra szánt kezeletlen nyersbőr és irha vagy olyan kezeletlen bőr és irha, amelyet az illetékes hatóság felügyelete mellett jóváhagyott üzembe szállítanak feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára;

| b) | ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a bőrök és irhák rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint |
| --- | --- |

b)

ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található, a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására kerül sor a származási, átszállítási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy a bőrök és irhák rendeltetési helyre történő szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint

| c) | a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik. |
| --- | --- |

c)

a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik.

(4)   A 3. cikk e) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti élő szarvasmarhafélék és fogságban élő kérődző vadak bőrének és irhájának az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről ugyanazon vagy egy másik tagállam, vagy egy harmadik ország valamely területére történő szállításra bocsátását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a bőrökre és irhákra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága a bőrök és irhák szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak; |
| --- | --- |

a)

a bőrökre és irhákra teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzés eredménye alapján, amelyet a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a bőrcsomósodáskór terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban előír, és amelyet a tranzit és a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatósága a bőrök és irhák szállításra bocsátását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyultak;

| b) | a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

a bőrök és irhák olyan gazdaságokból származnak, amelyekre a 92/119/EGK irányelvben a bőrcsomósodáskórral kapcsolatban előírt korlátozások közül egy sem vonatkozik;

| c) | a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, tranzit és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az e bekezdés a) pontjában előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően szállításra bocsátott bőrök és irhák rendeltetési helyre való szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint |
| --- | --- |

c)

a 12. cikknek megfelelően terelőeljárás létrehozására került sor a származási, tranzit és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak irányítása alatt, biztosítandó, hogy az e bekezdés a) pontjában előírt állat-egészségügyi garanciáknak megfelelően szállításra bocsátott bőrök és irhák rendeltetési helyre való szállítása biztonságos módon történjen, és a termékeket később ne bocsássák szállításra egy másik tagállamba, mielőtt sor kerülne legalább a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelő feldolgozásukra; valamint

| d) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról. |
| --- | --- |

d)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról.

10. cikk

Eltérés az I. melléklet II. részében felsorolt területekről származó, takarmányozásra szánt kolosztrumnak, tejnek és tejtermékeknek a szállításra bocsátására vonatkozó tilalomtól

(1)   Eltérve a 3. cikk c) pontjában előírt tilalomtól, az illetékes hatóság engedélyezheti az I. melléklet II. részében működő gazdaságokból származó szarvasmarhafélékből és fogságban élő kérődző vadakból nyert, takarmányozásra szánt kolosztrum, tej és tejtermékek szállításra bocsátását, amennyiben a kolosztrum, a tej és a tejtermékek esetében elvégezték valamely, a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítását biztosító, a 2003/85/EK tanácsi irányelv (22) IX. cikke A. része 1.1.–1.5. pontjában leírt kezelést, és a szállítmány megfelel az e cikk (2) bekezdésében foglaltaknak.

(2)   Az illetékes hatóság csak abban az esetben engedélyezi az e cikk (1) bekezdésében foglalt eltérésnek megfelelően kolosztrum, tej és tejtermékek más tagállamokba való szállításra bocsátását, ha a szállítmányokat hatósági állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri az 599/2004/EK bizottsági rendelet (23) mellékletében foglaltaknak megfelelően, és az említett bizonyítvány II. része a következő igazolással egészül ki:

„Az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat 10. cikkének megfelelő kolosztrum, tej vagy tejtermékek”.

11. cikk

A szállítójárművekkel, a tisztítással és a fertőtlenítéssel kapcsolatos követelmények

(1)   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy azt megelőzően, hogy az I. melléklet II. részében felsorolt valamely területen a betegségre fogékony fajokba tartozó állatokkal kapcsolatba kerülő szállítójárművek bármelyike a területet elhagyná, a jármű üzemeltetője vagy vezetője bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy az érintett állatokkal való utolsó érintkezés óta a járművet oly módon tisztították meg és fertőtlenítették, amely inaktiválta a bőrcsomósodáskór vírusát, továbbá a járművet olyan, engedélyezett rovarölőkkel kezelték, amelyek hatékonyak a bőrcsomósodáskór vektoraival szemben.

(2)   Az illetékes hatóság meghatározza, hogy az (1) bekezdésben foglaltak szerint a jármű üzemeltetője vagy vezetője mely információkat köteles benyújtani annak bizonyítására, hogy az előírt tisztításra, fertőtlenítésre és rovarmentesítésre sor került.

12. cikk

Terelőeljárás

Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a 4., 5., 6., 8. és 9. cikkben előírt, az élő szarvasmarhafélék, fogságban élő kérődző vadak, feldolgozatlan állati melléktermékek és kezeletlen bőrök és irhák szállítására vonatkozó terelőeljárás eleget tesz az alábbi feltételeknek:

| a) | az érintett élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák szállítására használt minden egyes járművet:






  i. | a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságánál egyedileg nyilvántartásba vettek élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák terelőeljárás alkalmazásával történő szállítása céljából; |
| --- | --- | --- |

a)

az érintett élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák szállítására használt minden egyes járművet:

i.

a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságánál egyedileg nyilvántartásba vettek élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák terelőeljárás alkalmazásával történő szállítása céljából;

| ii. | a hatósági állatorvos berakodás után plombával lezárt; a plombát csak a rendeltetési hely illetékes hatóságának tisztviselője törheti fel és cserélheti ki; a plomba alkalmazásáról vagy cseréjéről tájékoztatni kell a rendeltetési hely illetékes hatóságát; |
| --- | --- |

ii.

a hatósági állatorvos berakodás után plombával lezárt; a plombát csak a rendeltetési hely illetékes hatóságának tisztviselője törheti fel és cserélheti ki; a plomba alkalmazásáról vagy cseréjéről tájékoztatni kell a rendeltetési hely illetékes hatóságát;

| b) | a szállítás:






  i. | hatósági ellenőrzés mellett; |
| --- | --- | --- |

b)

a szállítás:

i.

hatósági ellenőrzés mellett;

| ii. | közvetlenül, megállás nélkül történik, kivéve, ha az 1/2005/EK tanácsi rendelet (24) által előírt pihenési időre kerül sor ellenőrző állomáson. Ha az I. melléklet II. részében felsorolt területen elhelyezkedő területen történő átszállítás során az ellenőrző állomáson tervezett pihenési idő időtartama egy napos vagy ennél hosszabb, az állatok vektorok elleni védelme biztosítva van; |
| --- | --- |

ii.

közvetlenül, megállás nélkül történik, kivéve, ha az 1/2005/EK tanácsi rendelet (24) által előírt pihenési időre kerül sor ellenőrző állomáson. Ha az I. melléklet II. részében felsorolt területen elhelyezkedő területen történő átszállítás során az ellenőrző állomáson tervezett pihenési idő időtartama egy napos vagy ennél hosszabb, az állatok vektorok elleni védelme biztosítva van;

24

| iii. | az útvonalat a származási hely illetékes hatósága engedélyezte; |
| --- | --- |

iii.

az útvonalat a származási hely illetékes hatósága engedélyezte;

| c) | a szállítmány kizárólag ugyanazon állat-egészségügyi státusú élő állatokból vagy feldolgozatlan állati melléktermékekből, illetve kezeletlen bőrökből és irhákból áll; |
| --- | --- |

c)

a szállítmány kizárólag ugyanazon állat-egészségügyi státusú élő állatokból vagy feldolgozatlan állati melléktermékekből, illetve kezeletlen bőrökből és irhákból áll;

| d) | a rendeltetési hely szerinti gazdaságért felelős hatósági állatorvos minden egyes beérkezést megerősít a származási hely illetékes hatóságánál; |
| --- | --- |

d)

a rendeltetési hely szerinti gazdaságért felelős hatósági állatorvos minden egyes beérkezést megerősít a származási hely illetékes hatóságánál;

| e) | az élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák kirakodását követően a járművet és minden, a szállítás során használt felszerelést teljes egészében megtisztítanak, fertőtlenítenek és a bőrcsomósodáskór ismert vektoraival szemben hatékony, engedélyezett rovarölőkkel kezelnek a hatósági állatorvos felügyelete mellett, a rendeltetési hely zárt területén; |
| --- | --- |

e)

az élő állatok, feldolgozatlan állati melléktermékek vagy kezeletlen bőrök és irhák kirakodását követően a járművet és minden, a szállítás során használt felszerelést teljes egészében megtisztítanak, fertőtlenítenek és a bőrcsomósodáskór ismert vektoraival szemben hatékony, engedélyezett rovarölőkkel kezelnek a hatósági állatorvos felügyelete mellett, a rendeltetési hely zárt területén;

| f) | az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről történő első olyan szállításra bocsátást megelőzően, amely során terelőeljárásra kerül sor, a származási hely szerinti illetékes hatóság az érintett hatóságokkal együtt biztosítja a szükséges intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy a szállítás közben előforduló balesetek, a jármű komoly meghibásodása, a jármű vezetője vagy üzemeltetője csalárd tevékenysége esetén megfelelő vészhelyzeti terv, utasítási lánc, valamint a szolgálatok közötti teljes körű együttműködés lépjen működésbe, a tehergépjármű vagy egyéb jármű vezetője vagy üzemeltetője pedig haladéktalanul értesíti az illetékes hatóságot a jármű komoly meghibásodásáról vagy a járművet érő bármiféle balesetről; valamint |
| --- | --- |

f)

az I. melléklet I. vagy II. részében felsorolt területekről történő első olyan szállításra bocsátást megelőzően, amely során terelőeljárásra kerül sor, a származási hely szerinti illetékes hatóság az érintett hatóságokkal együtt biztosítja a szükséges intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy a szállítás közben előforduló balesetek, a jármű komoly meghibásodása, a jármű vezetője vagy üzemeltetője csalárd tevékenysége esetén megfelelő vészhelyzeti terv, utasítási lánc, valamint a szolgálatok közötti teljes körű együttműködés lépjen működésbe, a tehergépjármű vagy egyéb jármű vezetője vagy üzemeltetője pedig haladéktalanul értesíti az illetékes hatóságot a jármű komoly meghibásodásáról vagy a járművet érő bármiféle balesetről; valamint

| g) | kezeletlen bőrök és irhák vagy feldolgozatlan állati melléktermékek esetében a járműveknek minden oldalról (ideértve az ajtót is) teljesen szivárgásmenteseknek kell lenniük. |
| --- | --- |

g)

kezeletlen bőrök és irhák vagy feldolgozatlan állati melléktermékek esetében a járműveknek minden oldalról (ideértve az ajtót is) teljesen szivárgásmenteseknek kell lenniük.

13. cikk

A bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programok

A tagállamok által a Bizottságnak jóváhagyás céljára benyújtott, bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programoknak meg kell felelniük a II. mellékletben foglalt követelményeknek.

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozathatályát veszti, a bennük foglalt intézkedéseket az e határozatban foglalt intézkedések váltják fel.

15. cikk

Alkalmazás

Ez a határozat 2019. december 31-ig alkalmazandó.

16. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 62., 1993.3.15., 69. o.

3

(4)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  A Bizottság (EU) 2015/1500 végrehajtási határozata (2015. szeptember 7.) a bőrcsomósodáskór görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes védintézkedésekről és az (EU) 2015/1423 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 234., 2015.9.8., 19. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/645 végrehajtási határozata (2016. április 22.) a bőrcsomósodáskór bulgáriai előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről (HL L 108., 2016.4.23., 61. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2015/2055 végrehajtási határozata (2015. november 10.) a szarvasmarhafélék bőrcsomósodáskór elleni görögországi sürgősségi vakcinázására vonatkozó program meghatározásához kapcsolódó feltételek megállapításáról és az (EU) 2015/1500 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 300., 2015.11.17., 31. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2016/1183 végrehajtási határozata (2016. július 14.) a szarvasmarhafélék bőrcsomósodáskór elleni sürgősségi vakcinázására irányuló, Bulgáriában végrehajtandó program jóváhagyásáról és az (EU) 2016/645 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 195., 2016.7.20., 75. o.).

9

(10)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73. o.].

11

EFSA Journal

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016;14(8):4573[27. o.].

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (15. melléklet, 11.11.1a). cikk. Biztonságos termékek).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.)a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet), (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.)

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 64/432/EGK irányelve (1964. június 26.) a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.).

18

(19)  A Bizottság 93/444/EGK határozata (1993. július 2:) a harmadik országokba való kivitelre szánt egyes élő állatok és termékek Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó részletes szabályokról (HL L 208., 1993.8.19., 34. o.).

19

(20)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete ( 2011. február 25. ) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

21

(22)  A Tanács 2003/85/EK irányelve (2003. szeptember 29.) a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról (HL L 306., 2003.11.22., 1. o.).

22

(23)  A Bizottság 599/2004/EK rendelete (2004. március 30.) az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról (HL L 94., 2004.3.31., 44. o.).

23

(24)  A Tanács 2005/1/EK rendelete 2004. december 22. az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelete módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.).

24

---

I. MELLÉKLET

I. RÉSZ

„Betegségtől mentes, védőoltással védett körzet”

1.   Horvátország

Horvátország teljes területe.

2.   Bulgária

| A. | Bulgária következő megyéi:






  — | Burgasz megye |
| --- | --- | --- |

A.

Bulgária következő megyéi:

—

Burgasz megye

| — | Várna megye |
| --- | --- |

—

Várna megye

| — | Dobrics megye |
| --- | --- |

—

Dobrics megye

| — | Razgrad megye |
| --- | --- |

—

Razgrad megye

| — | Szilisztra megye |
| --- | --- |

—

Szilisztra megye

| — | Rusze megye |
| --- | --- |

—

Rusze megye

| — | Pleven megye |
| --- | --- |

—

Pleven megye

| B. | Bulgária következő települései:






  — | Targoviste megyében Opaka, Popovo és Antonovo település. |
| --- | --- | --- |

B.

Bulgária következő települései:

—

Targoviste megyében Opaka, Popovo és Antonovo település.

| — | Sumen megyében Sumen, Kaszpicsan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venec és Hitrino település. |
| --- | --- |

—

Sumen megyében Sumen, Kaszpicsan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venec és Hitrino település.

| — | Veliko Tarnovo megyében Szvishtov, Polszki Trambesh és Strazsica település. |
| --- | --- |

—

Veliko Tarnovo megyében Szvishtov, Polszki Trambesh és Strazsica település.

II. RÉSZ

„Fertőzött körzetek”

1.   Görögország

| A. | Görögország következő régiói:






  — | Attika régió |
| --- | --- | --- |

A.

Görögország következő régiói:

—

Attika régió

| — | Közép-Görögország régió |
| --- | --- |

—

Közép-Görögország régió

| — | Közép-Makedónia régió |
| --- | --- |

—

Közép-Makedónia régió

| — | Kelet-Makedónia és Trákia régió |
| --- | --- |

—

Kelet-Makedónia és Trákia régió

| — | Epirusz régió |
| --- | --- |

—

Epirusz régió

| — | Peloponnészosz régió |
| --- | --- |

—

Peloponnészosz régió

| — | Thesszália régió |
| --- | --- |

—

Thesszália régió

| — | Nyugat-Görögország régió |
| --- | --- |

—

Nyugat-Görögország régió

| — | Nyugat-Makedónia régió |
| --- | --- |

—

Nyugat-Makedónia régió

| B. | Görögország következő regionális egységei:






  — | Límnosz regionális egység, |
| --- | --- | --- |

B.

Görögország következő regionális egységei:

—

Límnosz regionális egység,

2.   Bulgária

Bulgária teljes területe, az I. részben felsorolt területek kivételével.

---

II. MELLÉKLET

A BŐRCSOMÓSODÁSKÓR ELLENI VAKCINÁZÁS (13. CIKKBEN EMLÍTETT) MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A tagállamok által benyújtott vakcinázási programok biztosítják legalább a következőket:

| a) | valamennyi szarvasmarhaféle és adott esetben valamennyi fogságban élő kérődző vad vakcinázása – az állatok ivarától, korától vagy produktív státusától függetlenül – azon a területen, ahol a vakcinázására sor kerül; |
| --- | --- |

a)

valamennyi szarvasmarhaféle és adott esetben valamennyi fogságban élő kérődző vad vakcinázása – az állatok ivarától, korától vagy produktív státusától függetlenül – azon a területen, ahol a vakcinázására sor kerül;

| b) | a vakcinázott szarvasmarhafélék és adott esetben fogságban élő kérődző vadak utódainak vakcinázása, a vakcinagyártó utasításainak betartásával, négy hónaposnál nem fiatalabb korukban; |
| --- | --- |

b)

a vakcinázott szarvasmarhafélék és adott esetben fogságban élő kérődző vadak utódainak vakcinázása, a vakcinagyártó utasításainak betartásával, négy hónaposnál nem fiatalabb korukban;

| c) | valamennyi szarvasmarhaféle és adott esetben valamennyi fogságban élő kérődző vad újbóli vakcinázása, a gyártó utasításainak betartásával; |
| --- | --- |

c)

valamennyi szarvasmarhaféle és adott esetben valamennyi fogságban élő kérődző vad újbóli vakcinázása, a gyártó utasításainak betartásával;

| d) | a vírus esetleges terjedésének elkerüléséhez szükséges intézkedések foganatosítása. A vakcinából fennmaradó mennyiséget vissza kell küldeni a vakcinaelosztó állomásra, a vakcinázott állatok és a felhasznált adagok számát tartalmazó jegyzőkönyvvel együtt, majd a későbbiekben hatósági felügyelet mellett biztonságos módon meg kell semmisíteni; |
| --- | --- |

d)

a vírus esetleges terjedésének elkerüléséhez szükséges intézkedések foganatosítása. A vakcinából fennmaradó mennyiséget vissza kell küldeni a vakcinaelosztó állomásra, a vakcinázott állatok és a felhasznált adagok számát tartalmazó jegyzőkönyvvel együtt, majd a későbbiekben hatósági felügyelet mellett biztonságos módon meg kell semmisíteni;

| e) | a vakcinázást az illetékes hatóság felügyelete és ellenőrzése mellett az illetékes hatóság tisztviselőjének vagy egy, az illetékes hatóság által felhatalmazott és annak felügyelete alatt eljáró állatorvosnak kell elvégeznie; |
| --- | --- |

e)

a vakcinázást az illetékes hatóság felügyelete és ellenőrzése mellett az illetékes hatóság tisztviselőjének vagy egy, az illetékes hatóság által felhatalmazott és annak felügyelete alatt eljáró állatorvosnak kell elvégeznie;

| f) | a helyi illetékes hatóságnak valamennyi vakcinázott szarvasmarhaféle esetében be kell vezetnie a vakcinázás adatait az erre szolgáló online adatbázisba, amely összeköttetésben áll az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelően létrehozott központi adatbázissal. A nyilvántartásnak biztosítania kell, hogy a vakcinázott anyaállat és a tőle származó utódok közötti kapcsolat visszakereshető legyen; |
| --- | --- |

f)

a helyi illetékes hatóságnak valamennyi vakcinázott szarvasmarhaféle esetében be kell vezetnie a vakcinázás adatait az erre szolgáló online adatbázisba, amely összeköttetésben áll az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelően létrehozott központi adatbázissal. A nyilvántartásnak biztosítania kell, hogy a vakcinázott anyaállat és a tőle származó utódok közötti kapcsolat visszakereshető legyen;

| g) | a vakcinázási körzet körül egy legalább 20 km-es megfigyelési területet kell kialakítani, amelyben fokozott megfigyelést kell végezni, és amelyben az illetékes hatóságnak ellenőrzéseket kell végeznie a szarvasmarhafélék szállítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

g)

a vakcinázási körzet körül egy legalább 20 km-es megfigyelési területet kell kialakítani, amelyben fokozott megfigyelést kell végezni, és amelyben az illetékes hatóságnak ellenőrzéseket kell végeznie a szarvasmarhafélék szállítására vonatkozóan.

2.   A BENYÚJTANDÓ MINIMÁLIS INFORMÁCIÓK

A tagállamok által benyújtott vakcinázási programok legalább a következő információkat tartalmazzák:

| a) | pontosan mely területeken kerül sor a vakcinázásra; |
| --- | --- |

a)

pontosan mely területeken kerül sor a vakcinázásra;

| b) | a felhasználandó vakcinák típusa vagy típusai; |
| --- | --- |

b)

a felhasználandó vakcinák típusa vagy típusai;

| c) | a vakcinázás által érintett gazdaságok száma és a vakcinázandó állatok száma, fajonként és kategóriánként, területenkénti bontásban; |
| --- | --- |

c)

a vakcinázás által érintett gazdaságok száma és a vakcinázandó állatok száma, fajonként és kategóriánként, területenkénti bontásban;

| d) | a vakcinázás végrehajtásának módszere és hierarchikus struktúrája (a vakcina tárolása és szétosztása, a vakcinázást végrehajtó személyzet, a vakcinázott állatok egyedi azonosítójának nyilvántartásba vétele, a vakcinázás rangsorolása területenként, a vakcinázás hatósági felügyelete, az újszülött borjak vakcinázása, az állatok újbóli vakcinázása a gyártó utasításainak betartásával;) |
| --- | --- |

d)

a vakcinázás végrehajtásának módszere és hierarchikus struktúrája (a vakcina tárolása és szétosztása, a vakcinázást végrehajtó személyzet, a vakcinázott állatok egyedi azonosítójának nyilvántartásba vétele, a vakcinázás rangsorolása területenként, a vakcinázás hatósági felügyelete, az újszülött borjak vakcinázása, az állatok újbóli vakcinázása a gyártó utasításainak betartásával;)

| e) | a vakcinázási program ütemterve (a vakcinázás megkezdése, a befejezés várható dátuma területenként, valamint a befejezés dátuma azon terület egészére nézve, ahol vakcinázást hajtanak végre); |
| --- | --- |

e)

a vakcinázási program ütemterve (a vakcinázás megkezdése, a befejezés várható dátuma területenként, valamint a befejezés dátuma azon terület egészére nézve, ahol vakcinázást hajtanak végre);

| f) | a vakcinázást kísérő valamennyi intézkedés, ideértve az állatok, valamint az azokból nyert termékek és melléktermékek szállítására vonatkozó korlátozásokat. |
| --- | --- |

f)

a vakcinázást kísérő valamennyi intézkedés, ideértve az állatok, valamint az azokból nyert termékek és melléktermékek szállítására vonatkozó korlátozásokat.

3.   MINIMÁLIS JELENTÉSTÉTELI KÖVETELMÉNYEK

A vakcinázási programokat benyújtó tagállamok értesítik a Bizottságot legalább a következőkről:

| a) | a vakcinázási kampány kezdetének pontos dátuma (azonnali bejelentés); |
| --- | --- |

a)

a vakcinázási kampány kezdetének pontos dátuma (azonnali bejelentés);

| b) | havonta helyzetjelentés az egyes területeken az elért átoltottságról; |
| --- | --- |

b)

havonta helyzetjelentés az egyes területeken az elért átoltottságról;

| c) | az egyes területekre nézve a vakcinázás befejezésének (legalább 95 %-os átoltottság mind a csorda, mind az állatok szintjén) pontos dátuma (azonnali bejelentés); |
| --- | --- |

c)

az egyes területekre nézve a vakcinázás befejezésének (legalább 95 %-os átoltottság mind a csorda, mind az állatok szintjén) pontos dátuma (azonnali bejelentés);

| d) | a vakcinázás első körének befejezését követően havonkénti jelentések, amelyeket a hónap első hetében kell benyújtani, és amelyek beszámolnak az előző hónapban vakcinázott állatokról és a vakcinázás okáról (pl. újszülött borjak, újbóli vakcinázás stb.); |
| --- | --- |

d)

a vakcinázás első körének befejezését követően havonkénti jelentések, amelyeket a hónap első hetében kell benyújtani, és amelyek beszámolnak az előző hónapban vakcinázott állatokról és a vakcinázás okáról (pl. újszülött borjak, újbóli vakcinázás stb.);

| e) | a Bizottság kérésére egyéb, az online adatbázisból származó információk. |
| --- | --- |

e)

a Bizottság kérésére egyéb, az online adatbázisból származó információk.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2009 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. november 15.)

a tagállamok által benyújtott bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási program elfogadásáról

(az értesítés a C(2016) 7219. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár, a görög, és a horvát nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, (3) bekezdése a) pontjára és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, elsősorban vektorok által terjesztett, súlyos veszteségeket okozó vírusos megbetegedés, amely elsősorban az élő állatok közvetítésével és a fertőzött állatokból származó termékek útján gyorsan el tud terjedni. |
| --- | --- |

(1)

A bőrcsomósodáskór a szarvasmarhaféléket sújtó, elsősorban vektorok által terjesztett, súlyos veszteségeket okozó vírusos megbetegedés, amely elsősorban az élő állatok közvetítésével és a fertőzött állatokból származó termékek útján gyorsan el tud terjedni.

| (2) | A 92/119/EGK irányelv általános intézkedéseket határoz meg az egyes állatbetegségek elleni védekezéshez. Idetartoznak a bőrcsomósodáskór valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén végrehajtandó intézkedések, a korlátozás alá vont körzetekben meghozandó intézkedések, valamint a betegség megfékezésére irányuló kiegészítő intézkedések is. Az említett intézkedések a bőrcsomósodáskór megjelenése esetén a védekezési intézkedések kiegészítéseként vakcinálást is előírnak, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(2)

A 92/119/EGK irányelv általános intézkedéseket határoz meg az egyes állatbetegségek elleni védekezéshez. Idetartoznak a bőrcsomósodáskór valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén végrehajtandó intézkedések, a korlátozás alá vont körzetekben meghozandó intézkedések, valamint a betegség megfékezésére irányuló kiegészítő intézkedések is. Az említett intézkedések a bőrcsomósodáskór megjelenése esetén a védekezési intézkedések kiegészítéseként vakcinálást is előírnak, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| (3) | Az (EU) 2015/2055 (4) és az (EU) 2016/1183 (5) bizottsági végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy Görögország és Bulgária végrehajthatja az említett végrehajtási határozatok I. mellékletében meghatározott vakcinázási körzetben található gazdaságokban tartott szarvasmarhafélék sürgősségi vakcinázását. Tekintettel a bőrcsomósodáskórral kapcsolatos jelenlegi állat-egészségügyi helyzetre, Horvátország 2016. augusztus 8-án tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a bőrcsomósodárkórnak a régióban való előfordulása miatt az ország közvetlen veszélyben van, és ezért vakcinázási kampányt kíván indítani. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2055 (4) és az (EU) 2016/1183 (5) bizottsági végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy Görögország és Bulgária végrehajthatja az említett végrehajtási határozatok I. mellékletében meghatározott vakcinázási körzetben található gazdaságokban tartott szarvasmarhafélék sürgősségi vakcinázását. Tekintettel a bőrcsomósodáskórral kapcsolatos jelenlegi állat-egészségügyi helyzetre, Horvátország 2016. augusztus 8-án tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a bőrcsomósodárkórnak a régióban való előfordulása miatt az ország közvetlen veszélyben van, és ezért vakcinázási kampányt kíván indítani.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2016. július 29-i, a bőrcsomósodáskórra vonatkozó sürgős tanácsa (6) értelmében a bőrcsomósodáskór elterjedésének visszaszorítására a leghatékonyabb módszer a vakcinázás. A kívánat hatás eléréséhez a vakcinázást végre kell hajtani a betegségre fogékony fajok teljes populációján azokban a régiókban, amelyekben megjelent a bőrcsomósodáskór, vagy amelyekben a betegség megjelenésének veszélye fenyeget, annak érdekében, hogy a minimálisra lehessen csökkenteni a betegség kitörésének számát, továbbá magas szintű vakcinázási lefedettségre van szükség az állatok és gazdaságok szintjén. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2016. július 29-i, a bőrcsomósodáskórra vonatkozó sürgős tanácsa (6) értelmében a bőrcsomósodáskór elterjedésének visszaszorítására a leghatékonyabb módszer a vakcinázás. A kívánat hatás eléréséhez a vakcinázást végre kell hajtani a betegségre fogékony fajok teljes populációján azokban a régiókban, amelyekben megjelent a bőrcsomósodáskór, vagy amelyekben a betegség megjelenésének veszélye fenyeget, annak érdekében, hogy a minimálisra lehessen csökkenteni a betegség kitörésének számát, továbbá magas szintű vakcinázási lefedettségre van szükség az állatok és gazdaságok szintjén.

| (5) | Az egyértelműség és egyszerűsítés értelmében e határozatnak kell rendelkeznie Görögország és Bulgária vakcinázási programjának elfogadásáról, amelyről eddig az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatok külön-külön rendelkeztek. Ezenkívül el kell fogadni a Horvátország által benyújtott vakcinázási programot. Az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokban foglalt görög és bolgár vakcinázási programok és a Horvátország által benyújtott vakcinázási program megfelelnek az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi ellenőrző intézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (7) II. mellékletében a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programmal szemben támasztott minimumkövetelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség és egyszerűsítés értelmében e határozatnak kell rendelkeznie Görögország és Bulgária vakcinázási programjának elfogadásáról, amelyről eddig az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatok külön-külön rendelkeztek. Ezenkívül el kell fogadni a Horvátország által benyújtott vakcinázási programot. Az (EU) 2015/2055 és (EU) 2016/1183 végrehajtási határozatokban foglalt görög és bolgár vakcinázási programok és a Horvátország által benyújtott vakcinázási program megfelelnek az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi ellenőrző intézkedésekről szóló (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (7) II. mellékletében a bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programmal szemben támasztott minimumkövetelményeknek.

| (6) | A siker érdekében a bőrcsomósodáskor elleni vakcinázást és a védekezési intézkedéseket több egymást követő évben is alkalmazni kell, mert csak így érhető el a betegségre fogékony fajok teljes populációjának a betegséggel szembeni, elegendő ideig tartó immunizációja. |
| --- | --- |

(6)

A siker érdekében a bőrcsomósodáskor elleni vakcinázást és a védekezési intézkedéseket több egymást követő évben is alkalmazni kell, mert csak így érhető el a betegségre fogékony fajok teljes populációjának a betegséggel szembeni, elegendő ideig tartó immunizációja.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bőrcsomósodáskór elleni vakcinázási programok elfogadása

A bőrcsomósodáskór elleni, a melléletben felsorolt vakcinázási programok elfogadásra kerülnek.

2. cikk

Alkalmazhatóság

Ez a határozat 2019. december 31-ig alkalmazandó.

3. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság, a Görög Köztársaság és a Horvát Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 62., 1993.3.15., 69. o.

3

(4)  A Bizottság 2015. november 10-i (EU) 2015/2055 végrehajtási határozata a szarvasmarhafélék bőrcsomósodáskór elleni görögországi sürgősségi vakcinázására vonatkozó program meghatározásához kapcsolódó feltételek megállapításáról és az (EU) 2015/1500 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 300., 2015.11.17., 31. o.).

4

(5)  A Bizottság 2016. július 14-i (EU) 2016/1183 végrehajtási határozata a szarvasmarhafélék bőrcsomósodáskór elleni sürgősségi vakcinázására irányuló, Bulgáriában végrehajtandó program jóváhagyásáról és az (EU) 2016/645 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 195., 2016.7.20., 75. o.)

5

(6)  EFSA Journal 2016;14(8):4573 [27 o.].

6

(7)  A Bizottság 2016. november 15–i (EU) 2016/2008 végrehajtási határozata az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állat-egészségügyi védőintézkedésekről (lásd e Hivatalos Lap 51. oldalát).

7

---

MELLÉKLET

| — | A Görögország által benyújtott vakcinázási program. |
| --- | --- |

—

A Görögország által benyújtott vakcinázási program.

| — | A Bulgária által benyújtott vakcinázási program. |
| --- | --- |

—

A Bulgária által benyújtott vakcinázási program.

| — | A Horvátország által benyújtott vakcinázási program. |
| --- | --- |

—

A Horvátország által benyújtott vakcinázási program.

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/69

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2010 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. november 16.)

a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2016) 7506. számú dokumentummal történt)

(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy egy magyarországi gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és a szóban forgó tagállam illetékes hatósága a 2005/94/EK irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre. Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a Magyarország által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy egy magyarországi gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és a szóban forgó tagállam illetékes hatósága a 2005/94/EK irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre. Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a Magyarország által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk.

| (2) | Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat elfogadása óta Magyarország a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további, az (EU) 2016/1968 határozat mellékletében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő baromfitartó gazdaságokban való kitöréseiről tett bejelentést. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat elfogadása óta Magyarország a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további, az (EU) 2016/1968 határozat mellékletében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő baromfitartó gazdaságokban való kitöréseiről tett bejelentést.

| (3) | Az említett további eseteket követően Magyarország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(3)

Az említett további eseteket követően Magyarország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a Magyarország által hozott járványvédelmi intézkedéseket és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározott új védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a Magyarország által hozott járványvédelmi intézkedéseket és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározott új védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították.

| (5) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a Magyarországon létrehozott új védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
| --- | --- |

(5)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a Magyarországon létrehozott új védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, uniós szinten történő meghatározására van szükség.

| (6) | Ennek megfelelően az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza az új védő- és megfigyelési körzeteket. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza az új védő- és megfigyelési körzeteket.

| (7) | Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2016/1968 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1968 végrehajtási határozata (2016. november 9.) a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 303., 2016.11.10., 23. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A. RÉSZ

Az 1. cikkben említett védőkörzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Magyarország | Irányítószám/ADNS-kód | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Békés megye Orosháza járásának és Csongrád megye Makó járásának az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Tótkomlós és Nagyér települések teljes beépített területe | 2016.11.27. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.2. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét és Kiskunmajsa járásának az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Bugac (Bugac-Alsómonostor nélkül) és Móricgát-Erdőszéplak település teljes beépített területe | 2016.12.3. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.5. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes beépített területe | 2016.12.5. |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően

HU

Magyarország

Irányítószám/ADNS-kód

A következőket magában foglaló terület:

Békés megye Orosháza járásának és Csongrád megye Makó járásának az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Tótkomlós és Nagyér települések teljes beépített területe

2016.11.27.

Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.2.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét és Kiskunmajsa járásának az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Bugac (Bugac-Alsómonostor nélkül) és Móricgát-Erdőszéplak település teljes beépített területe

2016.12.3.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.5.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes beépített területe

2016.12.5.

B. RÉSZ

Az 1. cikkben említett megfigyelési körzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Magyarország | Irányítószám/ADNS-kód | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Békés megye Orosháza és Mezőkovácsháza járásának, valamint Csongrád megye Makó járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza és Mezőhegyes települések teljes beépített területe | 2016.12.6. |
| | Békés megye Orosháza járásának és Csongrád megye Makó járásának az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Tótkomlós és Nagyér települések teljes beépített területe | 2016.11.28. – 2016.12.6. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa és Kiskunhalas járásának, valamint Csongrád megye Kistelek és Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.11. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.3. – 2016.12.11. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös és Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.12. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét és Kiskunmajsa járásának az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Bugac (Bugac-Alsómonostor nélkül) és Móricgát-Erdőszéplak település teljes beépített területe | 2016.12.4. – 2016.12.12. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas és Jánoshalma járásának, valamint Csongrád megye Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Balotaszállás település teljes beépített területe | 2016.12.14. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.6. – 2016.12.14. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas és Jánoshalma járásának, valamint Csongrád megye Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.14. |
| | | | Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes beépített területe | 2016.12.6. – 2016.12.14.” |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

HU

Magyarország

Irányítószám/ADNS-kód

A következőket magában foglaló terület:

Békés megye Orosháza és Mezőkovácsháza járásának, valamint Csongrád megye Makó járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza és Mezőhegyes települések teljes beépített területe

2016.12.6.

Békés megye Orosháza járásának és Csongrád megye Makó járásának az N46.39057 és az E20.74251 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Tótkomlós és Nagyér települések teljes beépített területe

2016.11.28. – 2016.12.6.

Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa és Kiskunhalas járásának, valamint Csongrád megye Kistelek és Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.11.

Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának az N46.469039 és az E19.801094 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.3. – 2016.12.11.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös és Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.12.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyháza, Kecskemét és Kiskunmajsa járásának az N46.682422 és az E19.638406 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Bugac (Bugac-Alsómonostor nélkül) és Móricgát-Erdőszéplak település teljes beépített területe

2016.12.4. – 2016.12.12.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas és Jánoshalma járásának, valamint Csongrád megye Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Balotaszállás település teljes beépített területe

2016.12.14.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.268418 és az E19.573609 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.6. – 2016.12.14.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas és Jánoshalma járásának, valamint Csongrád megye Mórahalom járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.14.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalas járásának az N46.229847 és az E19.619350 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes beépített területe

2016.12.6. – 2016.12.14.”

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2011 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. november 16.)

a Németországban előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről

(az értesítés a C(2016) 7508. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő fajtájának kialakulásához vezethet, amelyek a virulencia tekintetében térnek el egymástól. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. E betegség súlyosan érintheti a baromfitartás nyereségességét. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő fajtájának kialakulásához vezethet, amelyek a virulencia tekintetében térnek el egymástól. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. E betegség súlyosan érintheti a baromfitartás nyereségességét.

| (2) | Bár a madárinfluenza főleg madarak esetében fordul elő, a betegséget terjesztő vírus bizonyos körülmények között embereket is megfertőzhet. |
| --- | --- |

(2)

Bár a madárinfluenza főleg madarak esetében fordul elő, a betegséget terjesztő vírus bizonyos körülmények között embereket is megfertőzhet.

| (3) | A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján átterjedhet egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra. |
| --- | --- |

(3)

A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján átterjedhet egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra.

| (4) | A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését és korai észlelését célzó megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő- és megfigyelési körzetek létesítését írja elő. |
| --- | --- |

(4)

A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését és korai észlelését célzó megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő- és megfigyelési körzetek létesítését írja elő.

| (5) | Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy több, a területén található, baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és hogy meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is. |
| --- | --- |

(5)

Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy több, a területén található, baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és hogy meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is.

| (6) | A Bizottság megvizsgálta a Németország által a 2005/94/EK irányelv alapján hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megállapították. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta a Németország által a 2005/94/EK irányelv alapján hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megállapították.

| (7) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a Németországban létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a Németországban létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség.

| (8) | Ennek megfelelően e határozat mellékletében meg kell határozni egyrészt azokat a németországi védő- és megfigyelési körzeteket, amelyekben a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések kerülnek alkalmazásra, másrészt a körzetek fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően e határozat mellékletében meg kell határozni egyrészt azokat a németországi védő- és megfigyelési körzeteket, amelyekben a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések kerülnek alkalmazásra, másrészt a körzetek fennállásának időtartamát.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Németország gondoskodik arról, hogy a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletének A. és B. részében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket.

2. cikk

Ezt a határozatot 2016. december 31-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-án.

a Bizottság részéről,

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

3

---

MELLÉKLET

A. RÉSZ

Az 1. cikkben említett védőkörzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Németország | | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 2016.12.5. |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően

DE

Németország

A következőket magában foglaló terület:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

2016.12.5.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

2016.12.5.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

2016.12.5.

B. RÉSZ

Az 1. cikkben említett megfigyelési körzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Németország | | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 2016.12.14. |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

DE

Németország

A következőket magában foglaló terület:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

2016.12.14.

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

2016.12.14.

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

2016.12.14.

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

2016.12.14.

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

2016.12.14.

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

2016.12.14.

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

2016.12.14.

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

2016.12.14.

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

2016.12.14.

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

2016.12.14.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

2016.12.6.– 2016.12.14.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

2016.12.6.– 2016.12.14.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

2016.12.6.–2016.12.14.

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/81

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2012 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. november 16.)

az Ausztriában előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről

(az értesítés a C(2016) 7512. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő fajtájának kialakulásához vezethet, amelyek a virulencia tekintetében térnek el egymástól. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. E betegség súlyosan érintheti a baromfitartás nyereségességét. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő fajtájának kialakulásához vezethet, amelyek a virulencia tekintetében térnek el egymástól. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. E betegség súlyosan érintheti a baromfitartás nyereségességét.

| (2) | Bár a madárinfluenza főleg madarak esetében fordul elő, a betegséget terjesztő vírus bizonyos körülmények között embereket is megfertőzhet. |
| --- | --- |

(2)

Bár a madárinfluenza főleg madarak esetében fordul elő, a betegséget terjesztő vírus bizonyos körülmények között embereket is megfertőzhet.

| (3) | A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján átterjedhet egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra. |
| --- | --- |

(3)

A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján átterjedhet egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra.

| (4) | A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését és korai észlelését célzó megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő- és megfigyelési körzetek létesítését írja elő. |
| --- | --- |

(4)

A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését és korai észlelését célzó megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő- és megfigyelési körzetek létesítését írja elő.

| (5) | Ausztria értesítette a Bizottságot arról, hogy egy, a területén található, baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és hogy meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is. |
| --- | --- |

(5)

Ausztria értesítette a Bizottságot arról, hogy egy, a területén található, baromfit vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és hogy meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is.

| (6) | A Bizottság megvizsgálta az Ausztria által a 2005/94/EK irányelv alapján hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megállapították. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta az Ausztria által a 2005/94/EK irányelv alapján hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megállapították.

| (7) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az Ausztriában létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az Ausztriában létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség.

| (8) | Ennek megfelelően e határozat mellékletében meg kell határozni egyrészt azokat az ausztriai védő- és megfigyelési körzeteket, amelyekben a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések kerülnek alkalmazásra, másrészt a körzetek fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően e határozat mellékletében meg kell határozni egyrészt azokat az ausztriai védő- és megfigyelési körzeteket, amelyekben a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések kerülnek alkalmazásra, másrészt a körzetek fennállásának időtartamát.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ausztria gondoskodik arról, hogy a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletének A. és B. részében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket.

2. cikk

Ezt a határozatot 2016. december 31-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

3

---

MELLÉKLET

A. RÉSZ

Az 1. cikkben említett védőkörzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Ausztria | | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 2016.12.14. |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően

AT

Ausztria

A következőket magában foglaló terület:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

2016.12.14.

B. RÉSZ

Az 1. cikkben említett megfigyelési körzet:

| ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Ausztria | | A következőket magában foglaló terület: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 2016.12.23. |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 2016.12.15. – 2016.12.23. |

ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

AT

Ausztria

A következőket magában foglaló terület:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

2016.12.23.

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

2016.12.15. – 2016.12.23.

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/84

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 138/16/COL sz. HATÁROZATA

(2016. június 28.)

Izland számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a behozott légi járművek légi alkalmassági bizonyítványának kiállítására vonatkozó meglévő rendelkezések tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2013]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66n. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktusra

  A módosított, a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (1) (a továbbiakban: a jogi aktus),
  és különösen annak 14. cikke (6) és (7) bekezdésére,

tekintettel a közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság 2016. június 10-i véleményére,

tekintettel a közlekedéssel foglalkozó testületi tagnak bizonyos döntések és intézkedések meghozatalára történő felhatalmazásról szóló, 2013. március 13-i 103/13/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági határozatra (dokumentumszám: 578349),

mivel:

Izland a 2016. február 25-én kelt levelében (dokumentumszám: 794710) értesítette az EFTA Felügyeleti Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság) és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) arról a szándékáról, hogy el kíván térni az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66p. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktus (A módosított, a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet
   (2)) (a továbbiakban: a 748/2012/EU rendelet) I. melléklete (21. rész) 21.A.174. b) 3. ii. pontjától.

A 748/2012/EU rendelet I. melléklete (21. rész) 21.A.174. b) 3. ii. pontja szerint a harmadik országból behozott légi járművek esetében minden légi alkalmassági bizonyítványra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell egy nyilatkozatot annak az államnak az illetékes hatóságától, ahol a légi járművet nyilvántartásba vették, amely nyilatkozatban feltüntetik a légi jármű nyilvántartás szerinti állapotát az átruházáskor. Bizonyos esetekben azonban nem áll rendelkezésre ilyen nyilatkozat és nem szerezhető be. Izland ezért kéri, hogy ne kelljen benyújtania az említett nyilatkozatot.

Az Európai Bizottság a 2014. február 6-i határozatában engedélyezte Svédországnak a 748/2012/EU rendelet I. melléklete (21. rész) 21.A.174. b) 3. ii. pontjától való eltérést és az említett nyilatkozatot nem kellett benyújtania (3).

Az eltérés mindaddig alkalmazandó, amíg e kérdés megoldása érdekében az RMT.0020 szabályalkotási feladat keretében a 748/2012/EU rendelet I. melléklete (21. rész) H. alrészének (Légi alkalmassági bizonyítványok és korlátozott légi alkalmassági bizonyítványok) módosítását el nem fogadják, és az hatályba nem lép.

Az RMT.0020 szabályalkotási feladatot összevonták az RMT.0278 szabályalkotási feladattal (Légi jármű behozatala egy másik szabályozási rendszerből, a 21. rész H. alrésze szerinti felülvizsgálat), továbbá az utolsó szakaszában van a javasolt szabályalkotás bejelentésének Európai Repülésbiztonsági Ügynökség általi elfogadása.

A Hatóság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az Izland által bejelentett eltérés teljesíti a jogi aktus 14. cikkének (6) és (7) bekezdésében meghatározott követelményeket.

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Izland eltérhet az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66p. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktus (A módosított, a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet) I. melléklete (21. rész) 21.A.174. b) 3. ii. pontjától és elfogadhat harmadik országból behozott légi járművekre vonatkozó légi alkalmassági bizonyítvány iránti kérelmeket a légi jármű nyilvántartásba vétele szerinti állam illetékes hatóságának a légi jármű átruházáskori, nyilvántartás szerinti állapotát tartalmazó nyilatkozata nélkül.

Az eltérés mindaddig alkalmazandó, amíg e kérdés megoldása érdekében az RMT.0278 szabályalkotási feladat keretében a 748/2012/EU rendelet I. melléklete (21. rész) H. alrészének (Légi alkalmassági bizonyítványok és korlátozott légi alkalmassági bizonyítványok) módosítását el nem fogadják, és az hatályba nem lép az EFTA-államokban.

2. cikk

Az 1. cikkben említett intézkedéseket valamennyi EFTA-állam jogosult alkalmazni az e határozat mellékletében leírt feltételek szerint és valamennyi EFTA-államra vonatkozik a jogi aktus 14. cikkének (6) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség.

3. cikk

Ennek a határozatnak Izland a címzettje. A határozat angol nyelvű szövege hiteles.

4. cikk

A jelen határozatról értesíteni kell Izlandot, Norvégiát és Liechtensteint.

Kelt Brüsszelben, 2016. június 28-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Helga JÓNSDÓTTIR

testületi tag

Carsten ZATSCHLER

igazgató

---

(1)  
  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

1

(2)  
  HL L 224., 2012.8.21., 1. o.

2

(3)  A bizonyos közös repülésbiztonsági szabályoktól való eltérésnek a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján Svédország és az Egyesült Királyság számára történő engedélyezéséről szóló, 2014. február 6-i 2014/69/EU bizottsági határozat (HL L 39., 2014.2.8., 60. o.) VI. melléklete.

3

---

MELLÉKLET

AZ ELTÉRÉS ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI

Az illetékes hatóság megvizsgálja a légi jármű dokumentációját, és az alábbiak ellenőrzése céljából átvizsgálja a légi járművet:

| — | a légi jármű korábbi adatai hiánytalanok, és elegendőek a légi jármű gyártási és átalakítási szabványának megállapításához, |
| --- | --- |

—

a légi jármű korábbi adatai hiánytalanok, és elegendőek a légi jármű gyártási és átalakítási szabványának megállapításához,

| — | a légi járművet az EASA típusalkalmassági bizonyítvány alapjául szolgáló típustervnek megfelelően gyártották. Ezzel összefüggésben a korábbi adatoknak tartalmazniuk kell az új légi járműre kiállított első légi alkalmassági bizonyítvány vagy kiviteli engedély egy példányát. A légi alkalmassági bizonyítvány kérelmezője ehelyett a típusalkalmassági bizonyítvány jogosultjától beszerezhet egy, a tervező állam által jóváhagyott nyilatkozatot a gyártási állapotról, |
| --- | --- |

—

a légi járművet az EASA típusalkalmassági bizonyítvány alapjául szolgáló típustervnek megfelelően gyártották. Ezzel összefüggésben a korábbi adatoknak tartalmazniuk kell az új légi járműre kiállított első légi alkalmassági bizonyítvány vagy kiviteli engedély egy példányát. A légi alkalmassági bizonyítvány kérelmezője ehelyett a típusalkalmassági bizonyítvány jogosultjától beszerezhet egy, a tervező állam által jóváhagyott nyilatkozatot a gyártási állapotról,

| — | a légi jármű megfelel valamely, típusalkalmassági bizonyítvány szerint jóváhagyott típustervnek, |
| --- | --- |

—

a légi jármű megfelel valamely, típusalkalmassági bizonyítvány szerint jóváhagyott típustervnek,

| — | az esetleges kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványokat, módosításokat és javításokat a 748/2012/EU rendelet I. mellékletének (21. rész) megfelelően jóváhagyták (1), |
| --- | --- |

—

az esetleges kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványokat, módosításokat és javításokat a 748/2012/EU rendelet I. mellékletének (21. rész) megfelelően jóváhagyták (1),

| — | az alkalmazandó légi alkalmassági irányelveket végrehajtották. |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó légi alkalmassági irányelveket végrehajtották.

Az illetékes hatóságnak végül meg kell győződnie arról, hogy az általa elvégzett vizsgálat eredményei összhangban állnak az 1321/2014/EU bizottsági rendelet (2) I. mellékletének (M. rész) megfelelő légi alkalmassági felülvizsgálatot végző szervezet által végzett vizsgálat eredményeinek.

---

(1)  Az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66p. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktus (A módosított, a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet).

(2)  Az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66q. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktus (A módosított, a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2014. november 26-i 1321/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.)).

---

| 2016.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/87

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 139/16/COL sz. HATÁROZATA

(2016. június 28.)

Norvégia számára a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől a Widerøes Flyselskap AS légijármű-üzemben tartót érintően a repülési idő korlátozása tekintetében való eltérés engedélyezéséről [2016/2014]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 66n. pontjában hivatkozott, – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktusra

  (A módosított, a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)
   (1), (a továbbiakban: a jogi aktus),
  és különösen annak 14. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság 2016. június 10-i véleményére,

tekintettel a közlekedéssel foglalkozó testületi tagnak bizonyos döntések és intézkedések meghozatalára történő felhatalmazásról szóló, 2013. március 13-i 103/13/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági határozatra (dokumentumszám: 578349),

mivel:

Norvégia értesítette az EFTA Felügyeleti Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság) és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) arról a szándékáról, hogy a Widerøes Flyselskap AS légijármű-üzemben tartó számára eltérést kíván biztosítani a 965/2012/EU bizottsági rendelet (2) III. mellékletének ORO.FTL.210 a) pontjától azon maximális teljes szolgálati idő tekintetében, amelyre a légiutas-kísérő személyzet egy tagja kijelölhető bármely egymást követő 7, 14 és 28 napra, azáltal, hogy a légijármű-üzemben tartó számára a repülési időtartamot meghatározó egyedi rendszert tervez jóváhagyni.

A légijármű-üzemben tartó által javasolt rendszer a következő:

| | A teljes szolgálati időszak, amelyre a légiutas-kísérő személyzet egy tagja kijelölhető, nem haladhatja meg:






  1. | a legfeljebb 70 szolgálati órát, mely elosztható bármely 7 egymást követő napon egy bármely 14 egymást követő napot tartalmazó időszakon belül (60 szolgálati óra helyett), |
| --- | --- | --- |

A teljes szolgálati időszak, amelyre a légiutas-kísérő személyzet egy tagja kijelölhető, nem haladhatja meg:

1.

a legfeljebb 70 szolgálati órát, mely elosztható bármely 7 egymást követő napon egy bármely 14 egymást követő napot tartalmazó időszakon belül (60 szolgálati óra helyett),

| 2. | a legfeljebb 90 szolgálati órát bármely 14 egymást követő napon belül (110 szolgálati óra helyett), |
| --- | --- |

2.

a legfeljebb 90 szolgálati órát bármely 14 egymást követő napon belül (110 szolgálati óra helyett),

| 3. | a legfeljebb 180 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül (190 szolgálati óra helyett), a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban. |
| --- | --- |

3.

a legfeljebb 180 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül (190 szolgálati óra helyett), a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban.

A légijármű-üzemben tartó által a pilóták és a légiutas-kísérő személyzet tekintetében javasolt szolgálati beosztási rendszer (7 munkanap/7 szabadnap) a norvégiai regionális repülőtereket összekötő légi útvonalak kiszolgálására (mindkét irányban) és arra a tényre épül, hogy a légiutas-kísérő személyzet az otthonából a munkahelyére ingázik.

A Hatóság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség értékelése alapján arra a következtetésre jut, hogy az eltérés a 965/2012/EU rendelet III. mellékletének ORO.FTL.210 a) pontjának alkalmazásával elért biztonsági szinttel egyenértékű szintet biztosíthat, feltéve, hogy teljesülnek a Norvégia 2015. december 9-én kelt levelében felsorolt, a légijármű-üzemben tartó által javasolt kockázatcsökkentő intézkedéseken túlmenően a mellékletben ismertetett feltételek is.

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Norvégia jóváhagyhatja a 965/2012/EU rendelet III. mellékletének ORO.FTL.210 a) pontjától való eltérést, melynek keretében engedélyezheti a Widerøes Flyselskap AS légijármű-üzemben tartó számára a következő, repülési időtartamot meghatározó egyedi rendszer alkalmazását:

| | A teljes szolgálati időszak, amelyre a légiutas-kísérő személyzet egy tagja kijelölhető, nem haladhatja meg:






  i. | a legfeljebb 70 szolgálati órát, mely elosztható bármely hét egymást követő napon egy bármely 14 egymást követő napot tartalmazó időszakon belül; |
| --- | --- | --- |

A teljes szolgálati időszak, amelyre a légiutas-kísérő személyzet egy tagja kijelölhető, nem haladhatja meg:

i.

a legfeljebb 70 szolgálati órát, mely elosztható bármely hét egymást követő napon egy bármely 14 egymást követő napot tartalmazó időszakon belül;

| ii. | a legfeljebb 90 szolgálati órát bármely 14 egymást követő napon belül; valamint |
| --- | --- |

ii.

a legfeljebb 90 szolgálati órát bármely 14 egymást követő napon belül; valamint

| iii. | a 180 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül, a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban, |
| --- | --- |

iii.

a 180 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül, a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban,

feltéve, hogy teljesülnek a mellékletben meghatározott feltételek és a Norvégia által a 2015. december 9-én kelt bejelentésében meghatározott kockázatcsökkentő intézkedések.

2. cikk

Az 1. cikkben említett, e határozat mellékletében leírt intézkedéseket valamennyi EFTA-állam jogosult alkalmazni, és valamennyi EFTA-államra vonatkozik a jogi aktus 14. cikkének (6) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség.

3. cikk

Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje. A határozat angol nyelvű szövege hiteles.

4. cikk

A jelen határozatról értesíteni kell Norvégiát, Izlandot és Liechtensteint.

Kelt Brüsszelben, 2016. június 28-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Helga JÓNSDÓTTIR

testületi tag

Carsten ZATSCHLER

igazgató

---

(1)  
  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

1

(2)  Az EGT-megállapodás XIII. melléklete 66nf. pontjában hivatkozott – és az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével hozzáigazított – jogi aktus (A módosított, a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló, 2012. október 5-i 965/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.)).

2

A módosított, a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló, 2012. október 5-i 965/2012/EU bizottsági rendelet

---

MELLÉKLET

AZ ELTÉRÉS ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI

| i. | A légijármű-üzemben tartó a 965/2012/EU rendelet III. mellékletének ORO.FTL.120. pontjában meghatározott, a fáradtság kockázatának kezelésére vonatkozó szabályok (a továbbiakban: FRM) szerint működik és folyamatosan nyomon követi a javasolt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. Az FRM a Norvég Polgári Repülési Hatóság által kerül jóváhagyásra, legkésőbb 2017. január 1-jéig. |
| --- | --- |

i.

A légijármű-üzemben tartó a 965/2012/EU rendelet III. mellékletének ORO.FTL.120. pontjában meghatározott, a fáradtság kockázatának kezelésére vonatkozó szabályok (a továbbiakban: FRM) szerint működik és folyamatosan nyomon követi a javasolt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. Az FRM a Norvég Polgári Repülési Hatóság által kerül jóváhagyásra, legkésőbb 2017. január 1-jéig.

| ii. | A légijármű-üzemben tartónak meg kell valósítania az FRM végrehajtási tervében meghatározott, a Norvég Polgári Repülési Hatóságnak benyújtott, eltérés iránti kérelmében ismertetett részcélokat. |
| --- | --- |

ii.

A légijármű-üzemben tartónak meg kell valósítania az FRM végrehajtási tervében meghatározott, a Norvég Polgári Repülési Hatóságnak benyújtott, eltérés iránti kérelmében ismertetett részcélokat.

| iii. | A légijármű-üzemben tartó a repülési időtartamot meghatározó rendszere igényre szabott elemeinek (pl. jelentési idő és repülés utáni szolgálat) ellenőrzésére épülő adatokat szolgáltat a Norvég Polgári Repülési Hatóságnak, különösen akkor, ha ezeknek hatása van a rendelkezésre álló pihenőidőre. |
| --- | --- |

iii.

A légijármű-üzemben tartó a repülési időtartamot meghatározó rendszere igényre szabott elemeinek (pl. jelentési idő és repülés utáni szolgálat) ellenőrzésére épülő adatokat szolgáltat a Norvég Polgári Repülési Hatóságnak, különösen akkor, ha ezeknek hatása van a rendelkezésre álló pihenőidőre.

| iv. | A légijármű-üzemben tartó a repülésiadat-figyelő rendszer (FDM) keretében bevezeti a trendek nyomon követését, mely lehetővé teszi az FRM-folyamatainak további vizsgálatát. |
| --- | --- |

iv.

A légijármű-üzemben tartó a repülésiadat-figyelő rendszer (FDM) keretében bevezeti a trendek nyomon követését, mely lehetővé teszi az FRM-folyamatainak további vizsgálatát.

| v. | A légijármű-üzemben tartó az eltérés jóváhagyásától számított 24 hónapon belül bizonyítja, hogy fáradtságjelentési rendszere proaktívan fejlődik. A légijármű-üzemben tartó fáradtságjelentési rendszerének értékelendő részcéljait a légijármű-üzemben tartó átfogó felügyeleti programja tartalmazza. |
| --- | --- |

v.

A légijármű-üzemben tartó az eltérés jóváhagyásától számított 24 hónapon belül bizonyítja, hogy fáradtságjelentési rendszere proaktívan fejlődik. A légijármű-üzemben tartó fáradtságjelentési rendszerének értékelendő részcéljait a légijármű-üzemben tartó átfogó felügyeleti programja tartalmazza.

| vi. | A Norvég Polgári Repülési Hatóság az eltérés első 24 hónapjában szorosan és folyamatosan nyomon követi, hogy a légijármű-üzemben tartó FRM-biztonságot biztosító folyamata hogyan ismeri fel és csökkenti a fáradtság potenciális kockázatát. Ezt követően a légijármű-üzemben tartó FRM-jének hatékonyságát a Norvég Polgári Repülési Hatóság követi nyomon a folyamatos felügyeleti tevékenysége keretében. |
| --- | --- |

vi.

A Norvég Polgári Repülési Hatóság az eltérés első 24 hónapjában szorosan és folyamatosan nyomon követi, hogy a légijármű-üzemben tartó FRM-biztonságot biztosító folyamata hogyan ismeri fel és csökkenti a fáradtság potenciális kockázatát. Ezt követően a légijármű-üzemben tartó FRM-jének hatékonyságát a Norvég Polgári Repülési Hatóság követi nyomon a folyamatos felügyeleti tevékenysége keretében.

| vii. | A Norvég Polgári Repülési Hatóság biztosítja az eltérés jóváhagyásától számított első 24 hónapon belül egy független, arányos, a nyújtott eltérés hatásainak tudományos vizsgálatát tartalmazó értékelés elvégzését. Az értékelés elemzi a légiutas-kísérő személyzet és a hajózószemélyzet fáradtságára vonatkozó adatokat, legalább két objektív adatforrásból (pl. az éberségi szintet vizsgáló pszichomotoros teszt, aktigráfia) a javasolt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságának ellenőrzése céljából, legalább a következőkre kiterjedően:






  — | a szektorok nagy számára visszavezethető magas munkaterhelés okozta halmozódó fáradtság hatásai, és |
| --- | --- | --- |

vii.

A Norvég Polgári Repülési Hatóság biztosítja az eltérés jóváhagyásától számított első 24 hónapon belül egy független, arányos, a nyújtott eltérés hatásainak tudományos vizsgálatát tartalmazó értékelés elvégzését. Az értékelés elemzi a légiutas-kísérő személyzet és a hajózószemélyzet fáradtságára vonatkozó adatokat, legalább két objektív adatforrásból (pl. az éberségi szintet vizsgáló pszichomotoros teszt, aktigráfia) a javasolt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságának ellenőrzése céljából, legalább a következőkre kiterjedően:

—

a szektorok nagy számára visszavezethető magas munkaterhelés okozta halmozódó fáradtság hatásai, és

| — | a túlórázás halmozódó fáradtságra gyakorolt hatása a túlórázásra előírható korlát meghatározása céljából. |
| --- | --- |

—

a túlórázás halmozódó fáradtságra gyakorolt hatása a túlórázásra előírható korlát meghatározása céljából.

Az értékelés legalább négy egymást követő szolgálati és pihenőidőszak hatásait vizsgálja a működési csúcsidőszakokban az eltérés keretében. Az értékelés figyelembe veszi a légijármű-üzemben tartó FRM-jéből levont következtetéseket, valamint az értékelés idején rendelkezésre álló valamennyi tudományos adatot és szabályozási keretet.

| viii. | A Hatóság és az Ügynökség az eltérés alkalmazását követően legkésőbb 2 éven belül jelentést nyújt be az eltérés hatásairól, a vii. bekezdésben említett értékeléssel együtt. |
| --- | --- |

viii.

A Hatóság és az Ügynökség az eltérés alkalmazását követően legkésőbb 2 éven belül jelentést nyújt be az eltérés hatásairól, a vii. bekezdésben említett értékeléssel együtt.

| ix. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segítségével a fent említett jelentés és értékelés alapján felülvizsgálja a nyújtott eltérést és fenntartja a jogot arra, hogy módosítsa, felfüggessze vagy visszavonja az eltérést, amennyiben az adott időpontban rendelkezésre álló információk alapján ezt megfelelőnek ítéli. |
| --- | --- |

ix.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segítségével a fent említett jelentés és értékelés alapján felülvizsgálja a nyújtott eltérést és fenntartja a jogot arra, hogy módosítsa, felfüggessze vagy visszavonja az eltérést, amennyiben az adott időpontban rendelkezésre álló információk alapján ezt megfelelőnek ítéli.

---