# Az Európai Unió L 272/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 272 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. október 7. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 272

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. október 7.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1776 rendelete (2016. október 6.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként alkalmazott szukralóz (E 955) felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1777 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1778 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 33 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1779 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 70 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1780 határozata (2016. szeptember 29.) az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az említett megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 72 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1781 végrehajtási határozata (2016. október 5.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy azok részei jegyzékének Saint-Pierre és Miquelonra vonatkozó bejegyzéssel való kiegészülése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 6287. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1782 végrehajtási határozata (2016. október 5.) A 2008/185/EK határozatnak a Litvániának az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat végrehajtó tagállamok jegyzékébe történő felvétele tekintetében történő módosításáról, valamint a határozat III. mellékletben szereplő nemzeti intézmények jegyzékének aktualizálásáról
  (az értesítés a C(2016) 6288. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 90 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazásáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1776 rendelete (2016. október 6.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként alkalmazott szukralóz (E 955) felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

2

*

A Bizottság (EU) 2016/1777 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

5

*

A Bizottság (EU) 2016/1778 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

33

A Bizottság (EU) 2016/1779 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

70

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/1780 határozata (2016. szeptember 29.) az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az említett megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

72

*

A Bizottság (EU) 2016/1781 végrehajtási határozata (2016. október 5.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy azok részei jegyzékének Saint-Pierre és Miquelonra vonatkozó bejegyzéssel való kiegészülése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 6287. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 6287. számú dokumentummal történt)

1

88

*

A Bizottság (EU) 2016/1782 végrehajtási határozata (2016. október 5.) A 2008/185/EK határozatnak a Litvániának az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat végrehajtó tagállamok jegyzékébe történő felvétele tekintetében történő módosításáról, valamint a határozat III. mellékletben szereplő nemzeti intézmények jegyzékének aktualizálásáról
  (az értesítés a C(2016) 6288. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 6288. számú dokumentummal történt)

1

90

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonat (punikalagin-tartalomra standardizált) gránátalmatörköly-kivonat és (acetoxi-kavikol-acetát-tartalomra standardizált) galangarizóma-por kombinációjának kozó állítások engedélyezésének elutasításáról szóló, 2016. augusztus 24-i (EU) 2016/1411 bizottsági rendelethez ( HL L 230., 2016.8.25. ) | 96 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonat (punikalagin-tartalomra standardizált) gránátalmatörköly-kivonat és (acetoxi-kavikol-acetát-tartalomra standardizált) galangarizóma-por kombinációjának kozó állítások engedélyezésének elutasításáról szóló, 2016. augusztus 24-i (EU) 2016/1411 bizottsági rendelethez ( HL L 230., 2016.8.25. )

( HL L 230., 2016.8.25. )

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/1

---

Értesítés az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazásáról

Az Európai Unió és az Elefántcsontparti Köztársaság értesítették egymást az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazásához (1) szükséges eljárások befejezéséről, az említett megállapodás 75. cikkének megfelelően. Következésképpen a megállapodás ideiglenes alkalmazása az Európai Unió és az Elefántcsontparti Köztársaság között 2016. szeptember 3-i hatállyal megkezdődött.

1

A felek megállapodtak abban, hogy a megállapodás 14. cikkének (2) bekezdésében előírt új közös kölcsönös rendszer alkalmazásának megkezdéséig a 2016. június 8-i (EU) 2016/1076 európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletében foglalt, a származó termék fogalmának meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák.

---

(1)  
  HL L 59., 2009.3.3., 1. o.

1

---

RENDELETEK

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1776 RENDELETE

(2016. október 6.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként alkalmazott szukralóz (E 955) felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit.

| (2) | A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (3) | 2015. január 19-én kérelmet nyújtottak be a szukralóz (E 955) hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(3)

2015. január 19-én kérelmet nyújtottak be a szukralóz (E 955) hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (4) | A szukralózt 2000-ben értékelte az Európai Unió élelmiszerügyi tudományos bizottsága, és az anyagra vonatkozóan 15 mg/testtömegkilogramm/nap mértékű megengedhető napi bevitelt (ADI) határozott meg (3). |
| --- | --- |

(4)

A szukralózt 2000-ben értékelte az Európai Unió élelmiszerügyi tudományos bizottsága, és az anyagra vonatkozóan 15 mg/testtömegkilogramm/nap mértékű megengedhető napi bevitelt (ADI) határozott meg (3).

| (5) | A szukralóznak (E 955) a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználása növeli a rágógumi ízének intenzitását, valamint a rágógumi rágásakor más élelmiszer-adalékanyag(ok)hoz képest hosszabb ideig biztosítja az íz intenzitását. A fokozott ízintenzitás és íztartósság összességében jobb élményt nyújt a fogyasztónak a rágógumi rágása közben. |
| --- | --- |

(5)

A szukralóznak (E 955) a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználása növeli a rágógumi ízének intenzitását, valamint a rágógumi rágásakor más élelmiszer-adalékanyag(ok)hoz képest hosszabb ideig biztosítja az íz intenzitását. A fokozott ízintenzitás és íztartósság összességében jobb élményt nyújt a fogyasztónak a rágógumi rágása közben.

| (6) | A szukralóznak a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban való, 1 200 mg/kg felső határérték melletti alkalmazásának engedélyezése az E 955 bevitelét a következő határértékeken belül növelné: átlagos fogyasztás esetén az ADI 0–0,1 % közötti, jelentős fogyasztás esetén 0–4,3 % közötti mértékben nőne. Ez kismértékű járulékos fogyasztói expozíciónak tekinthető, ezért nem merül fel biztonságossági aggály. |
| --- | --- |

(6)

A szukralóznak a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban való, 1 200 mg/kg felső határérték melletti alkalmazásának engedélyezése az E 955 bevitelét a következő határértékeken belül növelné: átlagos fogyasztás esetén az ADI 0–0,1 % közötti, jelentős fogyasztás esetén 0–4,3 % közötti mértékben nőne. Ez kismértékű járulékos fogyasztói expozíciónak tekinthető, ezért nem merül fel biztonságossági aggály.

| (7) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Mivel a szukralóz (E 955) hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználásának engedélyezése az említett jegyzék olyan naprakésszé tételét jelenti, amely valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre, nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét. |
| --- | --- |

(7)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Mivel a szukralóz (E 955) hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumiban ízfokozóként történő felhasználásának engedélyezése az említett jegyzék olyan naprakésszé tételét jelenti, amely valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre, nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét.

| (8) | Ezért a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumi (élelmiszer-alkategória: 5.3) tekintetében helyénvaló engedélyezni a szukralóz (E 955) ízfokozóként való, 1 200 mg/kg felső határérték melletti alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó rágógumi (élelmiszer-alkategória: 5.3) tekintetében helyénvaló engedélyezni a szukralóz (E 955) ízfokozóként való, 1 200 mg/kg felső határérték melletti alkalmazását.

| (9) | A 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1331/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról (HL L 354., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  Az élelmiszerügyi tudományos bizottság szukralózról szóló szakvéleménye (amelyet a bizottság 2000. szeptember 7-én fogadott el). Online elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf

3

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5.3 élelmiszer-kategória (Rágógumi) a következőképpen módosul:






  a) | az E 951-re vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki: | „E 955 | Szukralóz | 1 200 | (12) | kizárólag: hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó termékek, ízfokozóként” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 5.3 élelmiszer-kategória (Rágógumi) a következőképpen módosul:

a)

az E 951-re vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„E 955

Szukralóz

1 200

(12)

kizárólag: hozzáadott cukrot vagy poliolokat tartalmazó termékek, ízfokozóként”

| b) | a (12) lábjegyzet a következőképpen módosul:






  „(12): | Ha a rágógumiban az E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 és E 961 adalékokat együttesen használják, akkor az egyes adalékok felső határértéke arányosan csökken.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (12) lábjegyzet a következőképpen módosul:

„(12):

---

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1777 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. október 6.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 13-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 13-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára vonatkozóan.

2

| (2) | A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (3) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a durvalemez teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a durvalemez teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

| (4) | A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(4)

A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (5) | A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2016. augusztus 10-én közzétette az (EU) 2016/1357 végrehajtási rendeletet (4) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet), amely a Kínából származó durvalemez behozatalára 2016. augusztus 11-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(5)

A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2016. augusztus 10-én közzétette az (EU) 2016/1357 végrehajtási rendeletet (4) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet), amely a Kínából származó durvalemez behozatalára 2016. augusztus 11-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be.

4

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

| (7) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatos álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatos álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (8) | A Bizottság a vizsgálat megindításáról emellett tájékoztatta az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában és az Amerikai Egyesült Államokban működő gyártókat, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a vizsgálat megindításáról emellett tájékoztatta az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában és az Amerikai Egyesült Államokban működő gyártókat, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az Amerikai Egyesült Államokat tervezi figyelembe venni. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az Amerikai Egyesült Államokat tervezi figyelembe venni.

| (10) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt az analóg ország megfelelőségével kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(10)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt az analóg ország megfelelőségével kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló gyártók, az uniós gyártók és az Unióban működő független importőrök körében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló gyártók, az uniós gyártók és az Unióban működő független importőrök körében.

1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is.

| (13) | Ez az ideiglenes minta három különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt, amelyek az eljárás megindítását megelőzően jelentkező uniós gyártók durvalemezre irányuló összértékesítéseinek több mint 26 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(13)

Ez az ideiglenes minta három különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt, amelyek az eljárás megindítását megelőzően jelentkező uniós gyártók durvalemezre irányuló összértékesítéseinek több mint 26 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (14) | A panaszos és maga a mintába felvett vállalat is előadta, hogy nem helyénvaló a Metinvest Trametal Spa (a továbbiakban: Trametal) mintában való szerepeltetése, mivel a szóban forgó vállalat nem integrált acélmű, hanem sokkal inkább az Ukrajnában működő, vele kapcsolatban álló vállalattól vásárolt lemeztuskó újrahengerlője, így e vállalat állítólag nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából. |
| --- | --- |

(14)

A panaszos és maga a mintába felvett vállalat is előadta, hogy nem helyénvaló a Metinvest Trametal Spa (a továbbiakban: Trametal) mintában való szerepeltetése, mivel a szóban forgó vállalat nem integrált acélmű, hanem sokkal inkább az Ukrajnában működő, vele kapcsolatban álló vállalattól vásárolt lemeztuskó újrahengerlője, így e vállalat állítólag nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából.

| (15) | Az uniós gazdasági ágazat egyaránt áll integrált acélművekből és újrahengerlő üzemekből, és a panaszosok között mindkét fajta uniós gyártó megtalálható. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat által gyártott durvalemez túlnyomó részét integrált acélművek állítják elő. |
| --- | --- |

(15)

Az uniós gazdasági ágazat egyaránt áll integrált acélművekből és újrahengerlő üzemekből, és a panaszosok között mindkét fajta uniós gyártó megtalálható. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat által gyártott durvalemez túlnyomó részét integrált acélművek állítják elő.

| (16) | Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a Trametal az összköltség jellemzően mintegy 70 %-át kitevő fő alapanyagot, a lemeztuskót a vele kapcsolatban álló ukrajnai vállalattól szerzi be. Ennélfogva ez a kapcsolat, ahogy a lemeztuskót beszállító, kapcsolatban álló ukrán vállalat teljesítménye és konkrét helyzete is, közvetlen befolyással van mindenekelőtt a költségekkel és a jövedelmezőséggel kapcsolatos mutatókra. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a Trametal az összköltség jellemzően mintegy 70 %-át kitevő fő alapanyagot, a lemeztuskót a vele kapcsolatban álló ukrajnai vállalattól szerzi be. Ennélfogva ez a kapcsolat, ahogy a lemeztuskót beszállító, kapcsolatban álló ukrán vállalat teljesítménye és konkrét helyzete is, közvetlen befolyással van mindenekelőtt a költségekkel és a jövedelmezőséggel kapcsolatos mutatókra.

| (17) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a (105)–(124) preambulumbekezdésben szereplő makrogazdasági mutatókban az uniós gyártók mindkét típusának – az integrált acélművek és az újrahengerlő üzemek – helyzete teljeskörűen megjelenik. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a (105)–(124) preambulumbekezdésben szereplő makrogazdasági mutatókban az uniós gyártók mindkét típusának – az integrált acélművek és az újrahengerlő üzemek – helyzete teljeskörűen megjelenik.

| (18) | A (14)–(16) preambulumbekezdésben szereplő indokok miatt a Bizottság azonban ideiglenesen azon az állásponton van, hogy a Trametal konkrét helyzete nem minősül reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából, és a (125)–(138) preambulumbekezdésben szereplő mikrogazdasági mutatókat nem szabad befolyásolnia.. |
| --- | --- |

(18)

A (14)–(16) preambulumbekezdésben szereplő indokok miatt a Bizottság azonban ideiglenesen azon az állásponton van, hogy a Trametal konkrét helyzete nem minősül reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából, és a (125)–(138) preambulumbekezdésben szereplő mikrogazdasági mutatókat nem szabad befolyásolnia..

| (19) | A Bizottság megalapozottnak tartotta a fenti észrevételt, és a kárral kapcsolatban rendelkezésre álló előzetes információk mérlegelését követően a mintában a Trametalt az Ilsenburger Grobblech GmbH-ra, a (28) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti uniós értékesítési volumen alapján a második legnagyobb uniós gyártóra cserélte. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság megalapozottnak tartotta a fenti észrevételt, és a kárral kapcsolatban rendelkezésre álló előzetes információk mérlegelését követően a mintában a Trametalt az Ilsenburger Grobblech GmbH-ra, a (28) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti uniós értékesítési volumen alapján a második legnagyobb uniós gyártóra cserélte.

| (20) | 2016. március 7-én a Bizottság a minta megváltoztatásának okait felvázoló és a módosított mintában szereplő vállalatokat tartalmazó feljegyzést bocsátott az érdekelt felek rendelkezésére. Az érdekelt felek nem nyújtottak be észrevételeket a végleges mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(20)

2016. március 7-én a Bizottság a minta megváltoztatásának okait felvázoló és a módosított mintában szereplő vállalatokat tartalmazó feljegyzést bocsátott az érdekelt felek rendelkezésére. Az érdekelt felek nem nyújtottak be észrevételeket a végleges mintával kapcsolatban.

1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (21) | A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

| (22) | Hat importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Közülük három került be a mintába. |
| --- | --- |

(22)

Hat importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Közülük három került be a mintába.

1.4.3.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

| (23) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (24) | Tizennégy Kínában működő exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(24)

Tizennégy Kínában működő exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.5.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (25) | Hét Kínában működő exportáló gyártó jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván igényelni. Ugyanakkor egyikük sem töltötte ki a kérdőívet, így nem érkezett egyedi vizsgálat iránti kérelem. |
| --- | --- |

(25)

Hét Kínában működő exportáló gyártó jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván igényelni. Ugyanakkor egyikük sem töltötte ki a kérdőívet, így nem érkezett egyedi vizsgálat iránti kérelem.

1.6.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (26) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet három uniós gyártó, hat független importőr, tíz felhasználó, acélipari szolgáltató központok egy csoportja, a mintába felvett, Kínában működő három exportáló gyártó és különböző analóg országbeli két gyártó nyújtott be. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet három uniós gyártó, hat független importőr, tíz felhasználó, acélipari szolgáltató központok egy csoportja, a mintába felvett, Kínában működő három exportáló gyártó és különböző analóg országbeli két gyártó nyújtott be.

1.7.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (27) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő felek telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:






  — | Szövetség:






  — | Eurofer, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő felek telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

—

Szövetség:

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium

| — | Uniós gyártók:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Uniós gyártók:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Németország

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Németország |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Németország

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Egyesült Királyság

5

| — | Exportáló gyártók Kínában:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

Exportáló gyártók Kínában:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

| — | Gyártó az analóg országban:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Ausztrália. |
| --- | --- | --- |

—

Gyártó az analóg országban:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Ausztrália.

1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (28) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(28)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

| (29) | A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(29)

A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (30) | Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 és ex 7225 99 00 KN-kódok alá tartozó sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez). |
| --- | --- |

(30)

Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 és ex 7225 99 00 KN-kódok alá tartozó sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez).

| (31) | Durvalemezt építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések gyártásához; nyomástartó edényekhez; olaj- és gázvezetékekhez; valamint hajógyártáshoz, hidakhoz és épületekhez használnak fel. |
| --- | --- |

(31)

Durvalemezt építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések gyártásához; nyomástartó edényekhez; olaj- és gázvezetékekhez; valamint hajógyártáshoz, hidakhoz és épületekhez használnak fel.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (32) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(32)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | az Ausztráliában gyártott és az ausztrál belföldi piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

b)

az Ausztráliában gyártott és az ausztrál belföldi piacon értékesített termék;

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (33) | A Bizottság ezért azt az ideiglenes döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezért azt az ideiglenes döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (34) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkör meghatározása túl tág. Mindenekelőtt azzal érvelt, hogy a termékkört az úgynevezett „tömegacél durvalemezekre” kellene szűkíteni, az úgynevezett „speciális durvalemezeket” pedig ki kellene zárni a termékmeghatározásból. Állításának alátámasztásául két érvet hozott fel. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkör meghatározása túl tág. Mindenekelőtt azzal érvelt, hogy a termékkört az úgynevezett „tömegacél durvalemezekre” kellene szűkíteni, az úgynevezett „speciális durvalemezeket” pedig ki kellene zárni a termékmeghatározásból. Állításának alátámasztásául két érvet hozott fel.

| (35) | Egyfelől azzal érvelt, hogy a panaszban foglalt információk elsősorban a „tömegacél durvalemezekre” vonatkoznak, amelyek a Kínából érkező kivitel nagyobb részét teszik ki. Másfelől azzal érvelt, hogy a termékkör szélesebb az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésében a hasonló termékre vonatkozóan megfogalmazott meghatározásnál. |
| --- | --- |

(35)

Egyfelől azzal érvelt, hogy a panaszban foglalt információk elsősorban a „tömegacél durvalemezekre” vonatkoznak, amelyek a Kínából érkező kivitel nagyobb részét teszik ki. Másfelől azzal érvelt, hogy a termékkör szélesebb az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésében a hasonló termékre vonatkozóan megfogalmazott meghatározásnál.

| (36) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a panasz szakaszában csak a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozóan kell elegendő bizonyítékot benyújtani. Ezért ebben a szakaszban nem szükséges a teljes termékkört illetően információkkal szolgálni. Az elemzésnek a leggyakrabban értékesített minőségi osztályok exportjára való szűkítése nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározásnak ezekre a terméktípusokra kellene korlátozódnia. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a panasz szakaszában csak a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozóan kell elegendő bizonyítékot benyújtani. Ezért ebben a szakaszban nem szükséges a teljes termékkört illetően információkkal szolgálni. Az elemzésnek a leggyakrabban értékesített minőségi osztályok exportjára való szűkítése nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározásnak ezekre a terméktípusokra kellene korlátozódnia.

| (37) | Másfelől az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hasonló terméknek azonosnak kell lennie a szóban forgó termékkel, vagy szoros hasonlóságot kell mutatnia vele. Ez ugyanakkor nem vonatkozik a szóban forgó termék meghatározására, mint olyanra. A szóban forgó termék különböző típusainak pusztán ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal kell rendelkezniük, ami a (32) preambulumbekezdésben leírtak alapján fennáll. |
| --- | --- |

(37)

Másfelől az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hasonló terméknek azonosnak kell lennie a szóban forgó termékkel, vagy szoros hasonlóságot kell mutatnia vele. Ez ugyanakkor nem vonatkozik a szóban forgó termék meghatározására, mint olyanra. A szóban forgó termék különböző típusainak pusztán ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal kell rendelkezniük, ami a (32) preambulumbekezdésben leírtak alapján fennáll.

| (38) | A „speciális durvalemezeket” a „tömegacél durvalemezektől” állítólagosan megkülönböző paraméterek körébe a kémiai összetétel, a mechanikai/technológiai összetétel, a leszállítási feltételek, a vastagság, illetve a hajógyártási célhoz kapcsolódó tanúsítás és vizsgálat tartozik. |
| --- | --- |

(38)

A „speciális durvalemezeket” a „tömegacél durvalemezektől” állítólagosan megkülönböző paraméterek körébe a kémiai összetétel, a mechanikai/technológiai összetétel, a leszállítási feltételek, a vastagság, illetve a hajógyártási célhoz kapcsolódó tanúsítás és vizsgálat tartozik.

| (39) | A vastagságot kivéve egyik fenti paraméter sem érinti a termék alapvető tulajdonságait. A fél szerint minden 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú terméket ki kellene zárni a termékkörből. A vastagságra vonatkozó korlát alátámasztásául a fél egyetlen érvként azt hozta fel, hogy a panasz állítólag pusztán az 50,8 mm-nél kisebb vastagságú durvalemezekre irányul, mivel a panasz egyik mellékletében szereplő, a dömpingszámítással kapcsolatos meggyőző bizonyíték ilyen termékekre korlátozódik. |
| --- | --- |

(39)

A vastagságot kivéve egyik fenti paraméter sem érinti a termék alapvető tulajdonságait. A fél szerint minden 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú terméket ki kellene zárni a termékkörből. A vastagságra vonatkozó korlát alátámasztásául a fél egyetlen érvként azt hozta fel, hogy a panasz állítólag pusztán az 50,8 mm-nél kisebb vastagságú durvalemezekre irányul, mivel a panasz egyik mellékletében szereplő, a dömpingszámítással kapcsolatos meggyőző bizonyíték ilyen termékekre korlátozódik.

| (40) | Ugyanakkor egyértelmű, hogy a panaszban szereplő termékmeghatározás az 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú termékekre is kiterjed, hiszen a termékmeghatározás nem tartalmaz vastagságra vonatkozó felső korlátot. Amint a korábbiakban is szerepel, pusztán azért, mert a dömpinggel kapcsolatos meggyőző bizonyíték csak a leggyakrabban exportált terméktípusokra terjed ki, nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározás csak e típusokra vonatozna. |
| --- | --- |

(40)

Ugyanakkor egyértelmű, hogy a panaszban szereplő termékmeghatározás az 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú termékekre is kiterjed, hiszen a termékmeghatározás nem tartalmaz vastagságra vonatkozó felső korlátot. Amint a korábbiakban is szerepel, pusztán azért, mert a dömpinggel kapcsolatos meggyőző bizonyíték csak a leggyakrabban exportált terméktípusokra terjed ki, nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározás csak e típusokra vonatozna.

| (41) | A Bizottság ennélfogva ideiglenesen azt a döntést hozta, hogy nem változtat a termékmeghatározáson. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság ennélfogva ideiglenesen azt a döntést hozta, hogy nem változtat a termékmeghatározáson.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (42) | Amint az az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában szerepel, abban az esetben, ha egy Kínában működő exportáló gyártó teljesíti a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és így piacgazdasági elbánásban részesül, a Bizottság az adott vállaltra vonatkozó rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg. |
| --- | --- |

(42)

Amint az az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában szerepel, abban az esetben, ha egy Kínában működő exportáló gyártó teljesíti a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és így piacgazdasági elbánásban részesül, a Bizottság az adott vállaltra vonatkozó rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg.

| (43) | A Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot küldött a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak annak érdekében, hogy azok piacgazdasági elbánást kérelmezhessenek. Az exportáló gyártók egyike sem nyújtotta be az igénylőlapot, ennélfogva egyik vállalatot sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot küldött a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak annak érdekében, hogy azok piacgazdasági elbánást kérelmezhessenek. Az exportáló gyártók egyike sem nyújtotta be az igénylőlapot, ennélfogva egyik vállalatot sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni.

3.1.2.   Analóg ország

Analóg ország

| (44) | A rendes érték megállapítása így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján történt. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani. |
| --- | --- |

(44)

A rendes érték megállapítása így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján történt. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani.

| (45) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az Amerikai Egyesült Államokat tervezi analóg országként figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(45)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az Amerikai Egyesült Államokat tervezi analóg országként figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Nem érkezett észrevétel.

| (46) | A Bizottság kérdőíveket küldött a (8) preambulumbekezdésben megnevezett országok összes ismert durvalemezgyártójának, és két választ kapott: egyet egy ausztráliai, egyet pedig egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság kérdőíveket küldött a (8) preambulumbekezdésben megnevezett országok összes ismert durvalemezgyártójának, és két választ kapott: egyet egy ausztráliai, egyet pedig egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól.

| (47) | Az amerikai egyesült államokbeli gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az Egyesült Államok belföldi piacán történő értékesítésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(47)

Az amerikai egyesült államokbeli gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az Egyesült Államok belföldi piacán történő értékesítésre vonatkozóan.

| (48) | A kitöltött kérdőívben az egyesült államokbeli gyártó tájékoztatta a Bizottságot, hogy a durvalemezek Egyesült Államokba irányuló behozatalára kiszabott rendes vám mértéke nulla. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából érkező behozatallal, valamint dömpingellenes és szubvencióellenes vámok az Indiából, Indonéziából és a Koreai Köztársaságból érkező behozatallal szemben. |
| --- | --- |

(48)

A kitöltött kérdőívben az egyesült államokbeli gyártó tájékoztatta a Bizottságot, hogy a durvalemezek Egyesült Államokba irányuló behozatalára kiszabott rendes vám mértéke nulla. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából érkező behozatallal, valamint dömpingellenes és szubvencióellenes vámok az Indiából, Indonéziából és a Koreai Köztársaságból érkező behozatallal szemben.

| (49) | Az Egyesült Államok belföldi piaca 7 egyesült államokbeli gyártóból, valamint a piaci részesedés 20 %-át kitevő, a Koreai Köztársaságból, Németországból, Franciaországból és Kanadából érkező behozatalból áll. |
| --- | --- |

(49)

Az Egyesült Államok belföldi piaca 7 egyesült államokbeli gyártóból, valamint a piaci részesedés 20 %-át kitevő, a Koreai Köztársaságból, Németországból, Franciaországból és Kanadából érkező behozatalból áll.

| (50) | Az ausztráliai gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az ausztráliai belföldi piacon történő értékesítésre, valamint arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó gyártó az egyetlen gyártó Ausztráliában. Az Ausztráliába irányuló behozatal ugyanakkor 35 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából, Indonéziából, Japánból, a Koreai Köztársaságból és a Tajvanról érkező behozatallal szemben, ezek a vámok azonban alacsony és egyes vállalatok esetében nulla mértékűek. |
| --- | --- |

(50)

Az ausztráliai gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az ausztráliai belföldi piacon történő értékesítésre, valamint arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó gyártó az egyetlen gyártó Ausztráliában. Az Ausztráliába irányuló behozatal ugyanakkor 35 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából, Indonéziából, Japánból, a Koreai Köztársaságból és a Tajvanról érkező behozatallal szemben, ezek a vámok azonban alacsony és egyes vállalatok esetében nulla mértékűek.

| (51) | Az ausztráliai belföldi piac versenyképesebbnek tekinthető, mivel a behozatal nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, és a behozatali vámok alacsonyabban. |
| --- | --- |

(51)

Az ausztráliai belföldi piac versenyképesebbnek tekinthető, mivel a behozatal nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, és a behozatali vámok alacsonyabban.

| (52) | A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Ausztrália az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Ausztrália az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.

3.1.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk alapján határozták meg.

| (54) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg országban működő együttműködő gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e. |
| --- | --- |

(54)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg országban működő együttműködő gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e.

| (55) | A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő, analóg országbeli gyártó általi belföldi értékesítésének teljes volumene valamennyi mintába felvett, Kínában működő exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(55)

A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő, analóg országbeli gyártó általi belföldi értékesítésének teljes volumene valamennyi mintába felvett, Kínában működő exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (56) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló terméknek az analóg ország belföldi piacán az együttműködő gyártó által történt összértékesítése reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(56)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló terméknek az analóg ország belföldi piacán az együttműködő gyártó által történt összértékesítése reprezentatív volt.

| (57) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (58) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel céljából értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható minden egyes terméktípus tekintetében, hogy az analóg országbeli gyártó belföldi piacán történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel céljából értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható minden egyes terméktípus tekintetében, hogy az analóg országbeli gyártó belföldi piacán történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e.

| (59) | Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(59)

Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (60) | A Bizottság megállapította, hogy egyes terméktípusok reprezentatívak voltak ezen az alapon, mások azonban – az alacsony mennyiség vagy amiatt, hogy az exportált terméktípust az analóg országbeli gyártó nem értékesítette belföldön – már nem. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megállapította, hogy egyes terméktípusok reprezentatívak voltak ezen az alapon, mások azonban – az alacsony mennyiség vagy amiatt, hogy az exportált terméktípust az analóg országbeli gyártó nem értékesítette belföldön – már nem.

| (61) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (62) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(62)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (63) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(63)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (64) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(64)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (65) | Amennyiben az analóg országbeli gyártó egy adott terméktípust nem értékesített reprezentatív mennyiségben, vagy azt egyáltalán nem vagy kizárólag veszteségesen értékesítette a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(65)

Amennyiben az analóg országbeli gyártó egy adott terméktípust nem értékesített reprezentatív mennyiségben, vagy azt egyáltalán nem vagy kizárólag veszteségesen értékesítette a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (66) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített minden terméktípus esetében a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (a továbbiakban: SGA-költségek) és az egyes ilyen típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták azok átlagos termelési költségét. |
| --- | --- |

(66)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített minden terméktípus esetében a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (a továbbiakban: SGA-költségek) és az egyes ilyen típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták azok átlagos termelési költségét.

| (67) | Azon terméktípusok esetében, amelyeket egyáltalán nem, vagy kizárólag veszteségesen értékesítettek a belföldi piacon, a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (SGA-költségek) és a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták az egyes típusok átlagos termelési költségét. |
| --- | --- |

(67)

Azon terméktípusok esetében, amelyeket egyáltalán nem, vagy kizárólag veszteségesen értékesítettek a belföldi piacon, a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (SGA-költségek) és a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták az egyes típusok átlagos termelési költségét.

| (68) | Abban az esetben, ha egy terméktípust egyáltalán nem értékesítettek az analóg ország belföldi piacán, a termelési költséget a legközelebbi olcsóbb típus költsége alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(68)

Abban az esetben, ha egy terméktípust egyáltalán nem értékesítettek az analóg ország belföldi piacán, a termelési költséget a legközelebbi olcsóbb típus költsége alapján állapították meg.

3.2.   Exportár

Exportár

| (69) | Az exportárat minden egyes mintába felvett exportáló gyártó esetében ellenőrizték az ellenőrző látogatás során. Ha az Unióba irányuló kivitel az első független vevő részére valósult meg közvetlenül vagy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért az Unióba történő exportra való értékesítéskor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(69)

Az exportárat minden egyes mintába felvett exportáló gyártó esetében ellenőrizték az ellenőrző látogatás során. Ha az Unióba irányuló kivitel az első független vevő részére valósult meg közvetlenül vagy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért az Unióba történő exportra való értékesítéskor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (70) | A mintába felvett egyik exportáló gyártó egy Unióban működő, vele kapcsolatban álló importőrön keresztül exportált durvalemezt. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban állapították meg. |
| --- | --- |

(70)

A mintába felvett egyik exportáló gyártó egy Unióban működő, vele kapcsolatban álló importőrön keresztül exportált durvalemezt. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban állapították meg.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (71) | A Bizottság az analóg országbeli gyártóra vonatkozó rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság az analóg országbeli gyártóra vonatkozó rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (72) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a közvetett adók, jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(72)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a közvetett adók, jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében.

| (73) | Azon mintába felvett exportáló gyártók esetében, amelyek jutalék alapján dolgozó ügynökhöz hasonló feladatokat ellátó, velük kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végeztek értékesítést az Unióba, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontja szerinti kiigazítás történt. |
| --- | --- |

(73)

Azon mintába felvett exportáló gyártók esetében, amelyek jutalék alapján dolgozó ügynökhöz hasonló feladatokat ellátó, velük kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végeztek értékesítést az Unióba, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontja szerinti kiigazítás történt.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (74) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (75) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás és fuvardíj) százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, minta







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás és fuvardíj) százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Dömpingkülönbözetek, minta

Dömpingkülönbözetek, minta

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét vette. |
| --- | --- |

(76)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét vette.

| (77) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 125,5 %.

| (78) | Az összes többi Kínában működő exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(78)

Az összes többi Kínában működő exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg.

| (79) | A Bizottság először meghatározta a Kínában működő exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumenén alapul a Kínából az Unióba irányuló – az Eurostat importstatisztikái alapján megállapított – teljes exportvolumen százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság először meghatározta a Kínában működő exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumenén alapul a Kínából az Unióba irányuló – az Eurostat importstatisztikái alapján megállapított – teljes exportvolumen százalékában kifejezve.

| (80) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 87 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingkülönbözetet minden más vállalat esetében azon mintába felvett vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(80)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 87 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingkülönbözetet minden más vállalat esetében azon mintába felvett vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (81) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  2. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, minden vállalat







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| A mintába fel nem vett más együttműködő vállalatok | 125,5 % |
| Minden más vállalat | 127,6 % |

(81)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

2. táblázat

2. táblázat

Dömpingkülönbözetek, minden vállalat

Dömpingkülönbözetek, minden vállalat

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

A mintába fel nem vett más együttműködő vállalatok

125,5 %

Minden más vállalat

127,6 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (82) | A vizsgálati időszak alatt 30 uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálati időszak alatt 30 uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (83) | Közülük 26-an működtek együtt a mintavételezés során. Ezek az együttműködő uniós gyártók képviselik a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat általi teljes termelésének mintegy 94 %-át és az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének egészét a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(83)

Közülük 26-an működtek együtt a mintavételezés során. Ezek az együttműködő uniós gyártók képviselik a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat általi teljes termelésének mintegy 94 %-át és az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének egészét a vizsgálati időszakban.

| (84) | A hasonló termék vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelése körülbelül 10,3 millió tonnát tesz ki. A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes információ – így a panasz, a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, valamint az Eurofer ellenőrzött beadványa – alapján jutott erre a számadatra. |
| --- | --- |

(84)

A hasonló termék vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelése körülbelül 10,3 millió tonnát tesz ki. A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes információ – így a panasz, a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, valamint az Eurofer ellenőrzött beadványa – alapján jutott erre a számadatra.

| (85) | Amint az az (1) preambulumbekezdésben szerepel, a mintába három olyan uniós gyártó került, amelyek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi teljes értékesítésének 28,5 %-át és uniós termelési volumenének egészét képviselték a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(85)

Amint az az (1) preambulumbekezdésben szerepel, a mintába három olyan uniós gyártó került, amelyek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi teljes értékesítésének 28,5 %-át és uniós termelési volumenének egészét képviselték a vizsgálati időszak alatt.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (86) | A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat importstatisztikái alapján és az uniós gazdasági ágazat ellenőrzött értékesítési adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat importstatisztikái alapján és az uniós gazdasági ágazat ellenőrzött értékesítési adatai alapján állapította meg.

| (87) | A durvalemez uniós felhasználása a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás (tonna) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(87)

A durvalemez uniós felhasználása a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Teljes uniós felhasználás (tonna)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (88) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt. Az évenkénti elemzés kezdeti 6 %-os csökkenést mutat 2012 és 2013 között, amelyet 2014-ben és a vizsgálati időszakban 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő fellendülés követett. |
| --- | --- |

(88)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt. Az évenkénti elemzés kezdeti 6 %-os csökkenést mutat 2012 és 2013 között, amelyet 2014-ben és a vizsgálati időszakban 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő fellendülés követett.

| (89) | Az uniós gyártók általi kötött felhasználás jelentéktelen mértékű, mivel a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás kevesebb mint 0,5 %-át teszi ki. A kármutatók értékelése így az uniós piac egészére vonatkozóan történt, magában foglalva az uniós gyártók által kötötten felhasznált mennyiségeket is. |
| --- | --- |

(89)

Az uniós gyártók általi kötött felhasználás jelentéktelen mértékű, mivel a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás kevesebb mint 0,5 %-át teszi ki. A kármutatók értékelése így az uniós piac egészére vonatkozóan történt, magában foglalva az uniós gyártók által kötötten felhasznált mennyiségeket is.

4.3.   A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

| (90) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázat szerinti uniós felhasználással. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázat szerinti uniós felhasználással.

| (91) | A durvalemezek Unióba irányuló behozatala a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Kína piaci részesedése | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(91)

A durvalemezek Unióba irányuló behozatala a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Kína piaci részesedése

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (92) | A Kínából az Unióba irányuló behozatal volumene 231 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti 16 %-os csökkenést követően a Kínából érkező behozatal lényegesen, 85 százalékponttal növekedett 2014-ben, majd további 162 százalékponttal tovább nőtt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(92)

A Kínából az Unióba irányuló behozatal volumene 231 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti 16 %-os csökkenést követően a Kínából érkező behozatal lényegesen, 85 százalékponttal növekedett 2014-ben, majd további 162 százalékponttal tovább nőtt a vizsgálati időszakban.

| (93) | A Kínából érkező kivitel 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. 2013 után az uniós piacon dinamikus fellendülés következett be: 2013 és a vizsgálati időszak között több mint 1 millió tonnát kitevő növekedés volt tapasztalható. Ezt a növekedést szinte teljes egészében a Kínából érkező behozatal vette fel, amely szintén több mint 1 millió tonnával emelkedett ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(93)

A Kínából érkező kivitel 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. 2013 után az uniós piacon dinamikus fellendülés következett be: 2013 és a vizsgálati időszak között több mint 1 millió tonnát kitevő növekedés volt tapasztalható. Ezt a növekedést szinte teljes egészében a Kínából érkező behozatal vette fel, amely szintén több mint 1 millió tonnával emelkedett ugyanebben az időszakban.

| (94) | Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2012 és a vizsgálati időszak között több mint háromszorosára, 4,6 %-ról 14,4 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(94)

Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2012 és a vizsgálati időszak között több mint háromszorosára, 4,6 %-ról 14,4 %-ra nőtt.

4.3.1.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

| (95) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Kínából az Unióba irányuló durvalemez-behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

  5. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal ára | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Forrás: Eurostat. |

(95)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Kínából az Unióba irányuló durvalemez-behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

5. táblázat

5. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

A Kínából érkező behozatal ára

647

539

488

460

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (96) | Az átlagos kínai importárak 29 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Az átlagár folyamatosan csökkent: a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszakra 460 EUR/tonnára esett vissza. |
| --- | --- |

(96)

Az átlagos kínai importárak 29 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Az átlagár folyamatosan csökkent: a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszakra 460 EUR/tonnára esett vissza.

| (97) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  1. | a mintába felvett három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(97)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

1.

a mintába felvett három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| 2. | három mintába felvett, Kínában működő gyártó által végzett behozatal keretében az uniós piacon az első független vevő számára történő értékesítés során felszámított, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, CIF-paritáson megállapítva és megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

2.

három mintába felvett, Kínában működő gyártó által végzett behozatal keretében az uniós piacon az első független vevő számára történő értékesítés során felszámított, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, CIF-paritáson megállapítva és megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (98) | Az árakat – az azonos kereskedelemi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett három uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(98)

Az árakat – az azonos kereskedelemi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett három uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (99) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal esetében átlagosan 29 % volt az áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal esetében átlagosan 29 % volt az áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (100) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(100)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (101) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. |
| --- | --- |

(101)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat.

| (102) | A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, munkaerőköltség, növekedés, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelte. Az értékelés a panaszos és az uniós gyártók által benyújtott információkon, valamint a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákon (Eurostat) alapult. A makrogazdasági adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, munkaerőköltség, növekedés, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelte. Az értékelés a panaszos és az uniós gyártók által benyújtott információkon, valamint a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákon (Eurostat) alapult. A makrogazdasági adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak.

| (103) | A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységárak, egységnyi költség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő – megfelelően ellenőrzött – adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységárak, egységnyi költség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő – megfelelően ellenőrzött – adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak.

| (104) | A Bizottság megjegyzi, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike 2015 decemberében felfüggesztette a durvalemezgyártást. Ez a felfüggesztés nincs hatással egyik kármutatóra sem, mivel a vizsgálati időszak legvégén következett be, és ennélfogva mindkét adatkészlet reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megjegyzi, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike 2015 decemberében felfüggesztette a durvalemezgyártást. Ez a felfüggesztés nincs hatással egyik kármutatóra sem, mivel a vizsgálati időszak legvégén következett be, és ennélfogva mindkét adatkészlet reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (105) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználás | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(105)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Termelési volumen (tonna)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Termelési kapacitás (tonna)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Kapacitáskihasználás

69 %

63 %

66 %

62 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (106) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 12 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 12 %-os csökkenést követően a termelési volumen 2014-ben kismértékben, 5 százalékponttal növekedett, majd 2015-ben újra 5 százalékponttal visszaesett a 2013-as szintre. |
| --- | --- |

(106)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 12 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 12 %-os csökkenést követően a termelési volumen 2014-ben kismértékben, 5 százalékponttal növekedett, majd 2015-ben újra 5 százalékponttal visszaesett a 2013-as szintre.

| (107) | A termelési volumen 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy a felhasználás 11 %-kal vagyis több mint 1 millió tonnával növekedett, az uniós gazdasági ágazat általi termelés csak ideiglenesen és kismértékben nőtt 2014-ben, majd a vizsgálati időszakban a 2013-as alacsony szintre esett vissza. |
| --- | --- |

(107)

A termelési volumen 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy a felhasználás 11 %-kal vagyis több mint 1 millió tonnával növekedett, az uniós gazdasági ágazat általi termelés csak ideiglenesen és kismértékben nőtt 2014-ben, majd a vizsgálati időszakban a 2013-as alacsony szintre esett vissza.

| (108) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitására vonatkozóan bejelentett számadatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. |
| --- | --- |

(108)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitására vonatkozóan bejelentett számadatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették.

| (109) | Ezek alapján a termelési kapacitás mérsékelten, 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg a piac növekedése 6 %-os volt ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(109)

Ezek alapján a termelési kapacitás mérsékelten, 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg a piac növekedése 6 %-os volt ugyanebben az időszakban.

| (110) | Mivel a termelési mennyiségben bekövetkezett visszaesés meghaladja a termelési kapacitás csökkenését, az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(110)

Mivel a termelési mennyiségben bekövetkezett visszaesés meghaladja a termelési kapacitás csökkenését, az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (111) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(111)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (112) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 7 %-os csökkenést és a 2014-es további 2 százalékpontos visszaesést követően az értékesítési volumen kismértékben, 2 százalékponttal növekedett a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(112)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 7 %-os csökkenést és a 2014-es további 2 százalékpontos visszaesést követően az értékesítési volumen kismértékben, 2 százalékponttal növekedett a vizsgálati időszakban.

| (113) | Hasonlóan a termelési mennyiséghez, az értékesítési mennyiség 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy az uniós felhasználás több mint 1 millió tonnával emelkedett, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége a 2013-as alacsony szinten maradt. |
| --- | --- |

(113)

Hasonlóan a termelési mennyiséghez, az értékesítési mennyiség 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy az uniós felhasználás több mint 1 millió tonnával emelkedett, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége a 2013-as alacsony szinten maradt.

| (114) | Az értékesítési mennyiség 5 %-os piaci növekedés melletti 7 %-os visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(114)

Az értékesítési mennyiség 5 %-os piaci növekedés melletti 7 %-os visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (115) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma (teljes munkaidőben foglalkoztatottak/teljes munkaidős egyenérték) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(115)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Alkalmazottak száma (teljes munkaidőben foglalkoztatottak/teljes munkaidős egyenérték)

22 622

20 920

19 688

18 722

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)

521

495

554

553

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (116) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 17 %-kal csökkentette a foglalkoztatási szintet. Ennek a csökkentésnek két fő oka volt:






  — | A termelési volumen 12 %-os csökkenése, amelyet a növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézett elő. |
| --- | --- | --- |

(116)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 17 %-kal csökkentette a foglalkoztatási szintet. Ennek a csökkentésnek két fő oka volt:

—

A termelési volumen 12 %-os csökkenése, amelyet a növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézett elő.

| — | Az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvései, hogy visszafogja a termelési költségeket és növelje a hatékonyságot a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre tekintettel. A hatékonyság ilyetén növelése 6 %-os termelékenységi növekedést eredményezett. |
| --- | --- |

—

Az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvései, hogy visszafogja a termelési költségeket és növelje a hatékonyságot a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre tekintettel. A hatékonyság ilyetén növelése 6 %-os termelékenységi növekedést eredményezett.

| (117) | A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós piaci felhasználás 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazat tehát képes lett volna az eredeti szinten tartani a foglalkoztatást, mivel a növekvő kereslet felvette volna a hatékonyságnövelést. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós piaci felhasználás 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazat tehát képes lett volna az eredeti szinten tartani a foglalkoztatást, mivel a növekvő kereslet felvette volna a hatékonyságnövelést.

4.4.2.4.   Munkaerőköltségek

| (118) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (teljes munkaidős egyenérték) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(118)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (teljes munkaidős egyenérték)

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (teljes munkaidős egyenérték)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (119) | A (115) preambulumbekezdésben vázolt lényeges munkaerő-csökkentés miatt a fenti alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 13 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanis, míg a megnövekedett munkaerőköltség egy adott része a kollektív szerződéseken belüli kötelező béremeléshez köthető, a növekedés túlnyomó részt a munkaerő és a munkaórák csökkentésének költségeire vezethető vissza. E költségek körébe tartoznak a végkielégítések, illetve a folyamatosan növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal miatt csökkenő termelésre válaszul megjelenő részmunkaidő kapcsán jelentkező magasabb költségek. |
| --- | --- |

(119)

A (115) preambulumbekezdésben vázolt lényeges munkaerő-csökkentés miatt a fenti alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 13 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanis, míg a megnövekedett munkaerőköltség egy adott része a kollektív szerződéseken belüli kötelező béremeléshez köthető, a növekedés túlnyomó részt a munkaerő és a munkaórák csökkentésének költségeire vezethető vissza. E költségek körébe tartoznak a végkielégítések, illetve a folyamatosan növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal miatt csökkenő termelésre válaszul megjelenő részmunkaidő kapcsán jelentkező magasabb költségek.

4.4.2.5.   Növekedés

| (120) | Az uniós felhasználás először 6 %-kal vagyis mintegy 600 000 tonnával csökkent 2012 és 2013 között. Ez a kezdeti csökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire és termelési mennyiségeire. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós felhasználás először 6 %-kal vagyis mintegy 600 000 tonnával csökkent 2012 és 2013 között. Ez a kezdeti csökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire és termelési mennyiségeire.

| (121) | 2013 és a vizsgálati időszak között megváltozott a helyzet. Az uniós felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a dinamikus növekedésből. A termelési és értékesítési mennyiségek a 2013-as nagyon alacsony szinten maradtak. Az uniós piac növekedését teljes mértékben a növekvő mennyiségben érkező, alacsony árú kínai dömpingelt behozatal vette fel, amely – amint az a (91) preambulumbekezdésben szerepel – szintén több mint 1 millió tonnával nőtt 2013 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(121)

2013 és a vizsgálati időszak között megváltozott a helyzet. Az uniós felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a dinamikus növekedésből. A termelési és értékesítési mennyiségek a 2013-as nagyon alacsony szinten maradtak. Az uniós piac növekedését teljes mértékben a növekvő mennyiségben érkező, alacsony árú kínai dömpingelt behozatal vette fel, amely – amint az a (91) preambulumbekezdésben szerepel – szintén több mint 1 millió tonnával nőtt 2013 és a vizsgálati időszak között.

4.4.2.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (122) | Az összes kínai exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladja a 100 %-ot. Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal volumenét és árait, e nagyon magas dömpingkülönbözetek jelentős hatással voltak az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(122)

Az összes kínai exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladja a 100 %-ot. Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal volumenét és árait, e nagyon magas dömpingkülönbözetek jelentős hatással voltak az uniós gazdasági ágazatra.

| (123) | A Tanács 2000-ben végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Romániából származó egyes sík, ötvözetlen acélból készült, melegen hengerelt termékek behozatalára. A szóban forgó intézkedések a jelenlegi vizsgálatéhoz nagyon hasonló termékkörre vonatkoztak, hatályuk 2005. augusztus 11-én lejárt. |
| --- | --- |

(123)

A Tanács 2000-ben végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Romániából származó egyes sík, ötvözetlen acélból készült, melegen hengerelt termékek behozatalára. A szóban forgó intézkedések a jelenlegi vizsgálatéhoz nagyon hasonló termékkörre vonatkoztak, hatályuk 2005. augusztus 11-én lejárt.

| (124) | Amint az a (221) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat a nyereségcélt meghaladó jövedelmezőséget ért el. A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból. |
| --- | --- |

(124)

Amint az a (221) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat a nyereségcélt meghaladó jövedelmezőséget ért el. A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (125) | Az uniós független vevők számára történő értékesítések súlyozott átlagú egységárai és a mintába felvett uniós gyártók termelési egységköltsége a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek. |

(125)

Az uniós független vevők számára történő értékesítések súlyozott átlagú egységárai és a mintába felvett uniós gyártók termelési egységköltsége a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Értékesítési ár (EUR/tonna)

821

691

658

617

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

836

784

705

680

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (126) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai folyamatosan, 25 %-kal csökkentek, míg az átlagos termelési egységköltség folyamatosan, 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítési árak gyorsabb ütemben csökkentek, és általában tartósabban voltak alacsonyabbak, mint a termelési egységköltség. |
| --- | --- |

(126)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai folyamatosan, 25 %-kal csökkentek, míg az átlagos termelési egységköltség folyamatosan, 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítési árak gyorsabb ütemben csökkentek, és általában tartósabban voltak alacsonyabbak, mint a termelési egységköltség.

| (127) | Az uniós gyártók annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. Ez az árcsökkenés jelentősen meghaladja a termelési költség terén elért csökkenést, amelyet elsősorban a nyersanyagárak figyelembe vett időszak alatti csökkenése, valamint a termelékenységnek a (115) preambulumbekezdésben vázolt, munkaerő-csökkentés általi növelése eredményezett. |
| --- | --- |

(127)

Az uniós gyártók annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. Ez az árcsökkenés jelentősen meghaladja a termelési költség terén elért csökkenést, amelyet elsősorban a nyersanyagárak figyelembe vett időszak alatti csökkenése, valamint a termelékenységnek a (115) preambulumbekezdésben vázolt, munkaerő-csökkentés általi növelése eredményezett.

4.4.3.2.   Készletek

| (128) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek. |

(128)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Zárókészlet (tonna)

224 600

228 325

246 532

282 631

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

9 %

10 %

10 %

12 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (129) | A mintába felvett három uniós gyártó zárókészleteinek szintje folyamatosan, 26 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Zárókészleteiknek a termelés százalékában kifejezett szintje szintén folyamatosan, 35 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(129)

A mintába felvett három uniós gyártó zárókészleteinek szintje folyamatosan, 26 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Zárókészleteiknek a termelés százalékában kifejezett szintje szintén folyamatosan, 35 %-kal nőtt.

| (130) | A készletekben bekövetkezett növekedés fő oka az volt, hogy annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat próbálta elkerülni a termelési volumen csökkentését, az értékesítési volumen még gyorsabb ütemben csökkent, hiszen az uniós gazdasági ágazat a növekvő volumenű, alacsony árú dömpingelt behozatal miatt egyáltalán nem tudott hasznot húzni a piac növekedéséből. |
| --- | --- |

(130)

A készletekben bekövetkezett növekedés fő oka az volt, hogy annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat próbálta elkerülni a termelési volumen csökkentését, az értékesítési volumen még gyorsabb ütemben csökkent, hiszen az uniós gazdasági ágazat a növekvő volumenű, alacsony árú dömpingelt behozatal miatt egyáltalán nem tudott hasznot húzni a piac növekedéséből.

4.4.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (131) | A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (132) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Pénzforgalom
  (ezer EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Beruházások
  (ezer EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| A beruházások megtérülése | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek. |

(132)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Pénzforgalom

(ezer EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Beruházások

(ezer EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

A beruházások megtérülése

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (133) | A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség 758 %-kal visszaesett. A 2012-ben elért 1,6 %-os nyereséget követően a mintába felvett uniós gyártók veszteségesek voltak az azt követő években. |
| --- | --- |

(133)

A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség 758 %-kal visszaesett. A 2012-ben elért 1,6 %-os nyereséget követően a mintába felvett uniós gyártók veszteségesek voltak az azt követő években.

| (134) | Míg a 2013-ban elszenvedett 12,2 %-os súlyos veszteség mögött az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet húzódott meg, a Kínából érkező behozatal növekedésével 2014-ben és a vizsgálati időszakban ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás 11 százalékpontot kitevő dinamikus növekedéséből. Amint az a (93) preambulumbekezdésben szerepel, ezt a növekedést szinte teljes mértékben a Kínából érkező dömpingelt behozatal vette fel. |
| --- | --- |

(134)

Míg a 2013-ban elszenvedett 12,2 %-os súlyos veszteség mögött az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet húzódott meg, a Kínából érkező behozatal növekedésével 2014-ben és a vizsgálati időszakban ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás 11 százalékpontot kitevő dinamikus növekedéséből. Amint az a (93) preambulumbekezdésben szerepel, ezt a növekedést szinte teljes mértékben a Kínából érkező dömpingelt behozatal vette fel.

| (135) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 226 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett 310 %-os csökkenést követően javulás állt be, és a pénzforgalom 2014-ben enyhén pozitív lett. A negatív tendencia ennek ellenére folytatódott a vizsgálati időszakban, amikor is a pénzforgalom újra nagyon negatív szintre esett vissza. |
| --- | --- |

(135)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 226 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett 310 %-os csökkenést követően javulás állt be, és a pénzforgalom 2014-ben enyhén pozitív lett. A negatív tendencia ennek ellenére folytatódott a vizsgálati időszakban, amikor is a pénzforgalom újra nagyon negatív szintre esett vissza.

| (136) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 282 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett drámai 397 %-os csökkenést követően némi javulás állt be 2014-ben és a vizsgálati időszakban, jóllehet a megtérülés továbbra is negatív maradt. |
| --- | --- |

(136)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 282 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett drámai 397 %-os csökkenést követően némi javulás állt be 2014-ben és a vizsgálati időszakban, jóllehet a megtérülés továbbra is negatív maradt.

| (137) | Ebből kifolyólag az uniós gazdasági ágazat 31 %-kal csökkentette beruházásait a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat azt követően, hogy 2012-ben és 2013-ban 7 %-kal növelte beruházásait, 2014-ben 26 százalékpontos, majd a vizsgálati időszakban további 12 százalékpontos csökkentésükre kényszerült. Ahogy azt a (105) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat bemutatja, ezeket a beruházásokat nem a termelési kapacitás növelésére fordították. |
| --- | --- |

(137)

Ebből kifolyólag az uniós gazdasági ágazat 31 %-kal csökkentette beruházásait a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat azt követően, hogy 2012-ben és 2013-ban 7 %-kal növelte beruházásait, 2014-ben 26 százalékpontos, majd a vizsgálati időszakban további 12 százalékpontos csökkentésükre kényszerült. Ahogy azt a (105) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat bemutatja, ezeket a beruházásokat nem a termelési kapacitás növelésére fordították.

| (138) | A tőkebevonási képességre kedvezőtlen hatással voltak a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek, aminek eredményeként a mintába felvett egyik uniós gyártó végül leállította gyártási tevékenységét. |
| --- | --- |

(138)

A tőkebevonási képességre kedvezőtlen hatással voltak a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek, aminek eredményeként a mintába felvett egyik uniós gyártó végül leállította gyártási tevékenységét.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (139) | A figyelembe vett időszak két jól elkülönülő időszakból áll: a 2012 és 2013 közötti időszakból, valamint a 2014-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakból. |
| --- | --- |

(139)

A figyelembe vett időszak két jól elkülönülő időszakból áll: a 2012 és 2013 közötti időszakból, valamint a 2014-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakból.

| (140) | A kezdetekben, 2012 és 2013 között jelentősen, 6 %-kal visszaesett az uniós felhasználás. Ez a csökkenő felhasználás kedvezőtlenül hatott több kármutatóra, így az értékesítési volumenre és az árakra, a termelésre, a kapacitásra és a kapacitáskihasználásra, a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére. |
| --- | --- |

(140)

A kezdetekben, 2012 és 2013 között jelentősen, 6 %-kal visszaesett az uniós felhasználás. Ez a csökkenő felhasználás kedvezőtlenül hatott több kármutatóra, így az értékesítési volumenre és az árakra, a termelésre, a kapacitásra és a kapacitáskihasználásra, a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére.

| (141) | Ezt követően 2014-ben és a vizsgálati időszakban a felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a növekedésből, amelyet teljes mértékben a növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal vett fel. |
| --- | --- |

(141)

Ezt követően 2014-ben és a vizsgálati időszakban a felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a növekedésből, amelyet teljes mértékben a növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal vett fel.

| (142) | Az uniós gazdasági ágazat valójában e megnövekedett uniós felhasználás mellett sem volt képes növelni az értékesítési és a termelési volument, és a kapacitáskihasználás ráadásul valamelyest csökkent is a növekvő piacon. |
| --- | --- |

(142)

Az uniós gazdasági ágazat valójában e megnövekedett uniós felhasználás mellett sem volt képes növelni az értékesítési és a termelési volument, és a kapacitáskihasználás ráadásul valamelyest csökkent is a növekvő piacon.

| (143) | A termelési szintek fenntartására irányuló törekvések eredményeként a készletek 24 százalékponttal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat emellett 9,3 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a Kínából érkező behozatallal szemben, amely ezzel egy időben 10,3 százalékpontos piacnyerést ért el. Az értékesítési egységárak 9 százalékponttal visszaestek, a termelési költség pedig 13 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(143)

A termelési szintek fenntartására irányuló törekvések eredményeként a készletek 24 százalékponttal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat emellett 9,3 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a Kínából érkező behozatallal szemben, amely ezzel egy időben 10,3 százalékpontos piacnyerést ért el. Az értékesítési egységárak 9 százalékponttal visszaestek, a termelési költség pedig 13 százalékponttal csökkent.

| (144) | Ez némileg javított az olyan pénzügyi mutatókon, mint a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése, amelyek ennek ellenére túlnyomó részt negatív szinten maradtak végig ebben az időszakban. A foglalkoztatás 9 százalékponttal visszaesett, míg az uniós gazdasági ágazat 11 százalékpontos termelékenységnövekedést tudott elérni. Emellett a jövedelmezőség és a beruházások megtérülésének folyamatos negatív tendenciája miatt az uniós gazdasági ágazatnak 38 százalékponttal csökkentenie kellett a beruházásokat. |
| --- | --- |

(144)

Ez némileg javított az olyan pénzügyi mutatókon, mint a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése, amelyek ennek ellenére túlnyomó részt negatív szinten maradtak végig ebben az időszakban. A foglalkoztatás 9 százalékponttal visszaesett, míg az uniós gazdasági ágazat 11 százalékpontos termelékenységnövekedést tudott elérni. Emellett a jövedelmezőség és a beruházások megtérülésének folyamatos negatív tendenciája miatt az uniós gazdasági ágazatnak 38 százalékponttal csökkentenie kellett a beruházásokat.

| (145) | Összességében véve az uniós gazdasági ágazat egésze csökkentette termelését, és a munkaerő és a termelési kapacitás csökkentése révén tényleges lépéseket tett a hatékonyság javítására, valamint képes volt jelentősen csökkenteni gyártási költségeit. |
| --- | --- |

(145)

Összességében véve az uniós gazdasági ágazat egésze csökkentette termelését, és a munkaerő és a termelési kapacitás csökkentése révén tényleges lépéseket tett a hatékonyság javítására, valamint képes volt jelentősen csökkenteni gyártási költségeit.

| (146) | Az összteljesítményének javítása céljából a figyelembe vett időszak alatt tett ezen intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete jelentősen meggyengült, mivel 2013-tól kezdődően veszteségeket halmozott fel. |
| --- | --- |

(146)

Az összteljesítményének javítása céljából a figyelembe vett időszak alatt tett ezen intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete jelentősen meggyengült, mivel 2013-tól kezdődően veszteségeket halmozott fel.

| (147) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(147)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (148) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(148)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (149) | A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az uniós gazdasági ágazat alacsony kapacitáskihasználása, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az uniós gazdasági ágazat alacsony kapacitáskihasználása, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (150) | A kínai exportáló gyártók értékesítési árai 25 %-kal, a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 460 EUR/tonnára csökkentek. A kínai gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, 2012-től (4,6 %) a vizsgálati időszakig (14,4 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(150)

A kínai exportáló gyártók értékesítési árai 25 %-kal, a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 460 EUR/tonnára csökkentek. A kínai gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, 2012-től (4,6 %) a vizsgálati időszakig (14,4 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket.

| (151) | 2012 és 2013 között még a keresletcsökkenés kedvezőtlen hatása volt érezhető az uniós gazdasági ágazat teljesítményén, ezt követően azonban a Kínából érkező, a jelentősen az uniós árak alá kínáló behozatal szinte folyamatos növekedése gyakorolt egyértelműen negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. |
| --- | --- |

(151)

2012 és 2013 között még a keresletcsökkenés kedvezőtlen hatása volt érezhető az uniós gazdasági ágazat teljesítményén, ezt követően azonban a Kínából érkező, a jelentősen az uniós árak alá kínáló behozatal szinte folyamatos növekedése gyakorolt egyértelműen negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

| (152) | Miközben az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatás csökkentésével, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit, addig a dömpingelt behozatal folyamatosan bővült, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben – a jövedelmezőség kárára – csökkentse uniós értékesítési árait. |
| --- | --- |

(152)

Miközben az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatás csökkentésével, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit, addig a dömpingelt behozatal folyamatosan bővült, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben – a jövedelmezőség kárára – csökkentse uniós értékesítési árait.

| (153) | Ezenkívül míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014-ben a veszteségek csökkenésével valamelyest javult, addig a vizsgálati időszakban a behozatal volumene tovább emelkedett, árai pedig még nagyobb mértékben csökkentek, ami még alacsonyabb szintre szorította az uniós gazdasági ágazat árait, illetve tovább rontotta az ágazat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(153)

Ezenkívül míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014-ben a veszteségek csökkenésével valamelyest javult, addig a vizsgálati időszakban a behozatal volumene tovább emelkedett, árai pedig még nagyobb mértékben csökkentek, ami még alacsonyabb szintre szorította az uniós gazdasági ágazat árait, illetve tovább rontotta az ágazat jövedelmezőségét.

| (154) | Ehhez hozzájárul még az is, hogy a gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra (6), és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák át. |
| --- | --- |

(154)

Ehhez hozzájárul még az is, hogy a gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra (6), és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák át.

6

| (155) | A többi, hagyományosan fontos exportpiac közül igen sok vezetett be intézkedéseket, illetve mérlegeli, hogy intézkedéseket vezessen be a kínai acéltermékekkel, többek között a durvalemezekkel szemben (7), mivel a tisztességtelen importtevékenység mesterségesen leszorítja az árakat, ami torz piaci versenyt eredményez. |
| --- | --- |

(155)

A többi, hagyományosan fontos exportpiac közül igen sok vezetett be intézkedéseket, illetve mérlegeli, hogy intézkedéseket vezessen be a kínai acéltermékekkel, többek között a durvalemezekkel szemben (7), mivel a tisztességtelen importtevékenység mesterségesen leszorítja az árakat, ami torz piaci versenyt eredményez.

7

| (156) | A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével az uniós piac a Kínából érkező dömpingelt behozatal egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látta kárát. |
| --- | --- |

(156)

A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével az uniós piac a Kínából érkező dömpingelt behozatal egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látta kárát.

| (157) | Ezt a következtetést az Eurostat legfrissebb importstatisztikái is megerősítik, amelyek szerint a vizsgálati időszak vége óta a Kínából érkező behozatal még erősebb növekedést mutat. A 2016. március és május közötti behozatal volumene körülbelül 15 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatti behozatali volumenhez képest, míg e behozatalok átlagára tovább csökkent mintegy 30 %-kal. |
| --- | --- |

(157)

Ezt a következtetést az Eurostat legfrissebb importstatisztikái is megerősítik, amelyek szerint a vizsgálati időszak vége óta a Kínából érkező behozatal még erősebb növekedést mutat. A 2016. március és május közötti behozatal volumene körülbelül 15 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatti behozatali volumenhez képest, míg e behozatalok átlagára tovább csökkent mintegy 30 %-kal.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny

Az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny

| (158) | Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem a Kínából érkező behozatal, hanem az uniós piacon jelentkező keresleti problémák idézték elő. Meglátása szerint míg az uniós kereslet fellendült 2014-ben és a vizsgálati időszakban, 2012-ben 32 %-kal maradt el a 2007-es csúcsponttól, és 2014-ben 17 %-kal volt alacsonyabb, mint az állítólagosan „normális” 2004-es évi érték. |
| --- | --- |

(158)

Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem a Kínából érkező behozatal, hanem az uniós piacon jelentkező keresleti problémák idézték elő. Meglátása szerint míg az uniós kereslet fellendült 2014-ben és a vizsgálati időszakban, 2012-ben 32 %-kal maradt el a 2007-es csúcsponttól, és 2014-ben 17 %-kal volt alacsonyabb, mint az állítólagosan „normális” 2004-es évi érték.

| (159) | A piacon igényelt korlátozott mennyiség miatt a kereslet ilyetén gyengesége állítólag kiélezett versenyhez vezetett, amely jelentős nyomást gyakorolt az uniós értékesítési árakra. |
| --- | --- |

(159)

A piacon igényelt korlátozott mennyiség miatt a kereslet ilyetén gyengesége állítólag kiélezett versenyhez vezetett, amely jelentős nyomást gyakorolt az uniós értékesítési árakra.

| (160) | Az állítólagos keresleti problémák által előidézett eme kiélezett verseny azonban nem volt kedvezőtlen hatással a kínai exportőrök azon képességére, hogy folyamatosan növekvő mennyiségben értékesítsék a dömpingelt durvalemezeket az uniós piacon, 4,6 %-ról 14,4 %-ra növeljék piaci részesedésüket, majdnem pontosan ilyen mértékű piacvesztést okozva az uniós gazdasági ágazatnak, és mindeközben jelentős árnyomást gyakoroljanak az uniós gazdasági ágazatra, amelynek így negatív jövedelmezőséggel kellett számolnia. |
| --- | --- |

(160)

Az állítólagos keresleti problémák által előidézett eme kiélezett verseny azonban nem volt kedvezőtlen hatással a kínai exportőrök azon képességére, hogy folyamatosan növekvő mennyiségben értékesítsék a dömpingelt durvalemezeket az uniós piacon, 4,6 %-ról 14,4 %-ra növeljék piaci részesedésüket, majdnem pontosan ilyen mértékű piacvesztést okozva az uniós gazdasági ágazatnak, és mindeközben jelentős árnyomást gyakoroljanak az uniós gazdasági ágazatra, amelynek így negatív jövedelmezőséggel kellett számolnia.

| (161) | Jóllehet a keresleti problémák a kezdetben jelentős negatív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2013-ban, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal volt az elsődleges oka az uniós piacon kialakult kiélezett versenynek. |
| --- | --- |

(161)

Jóllehet a keresleti problémák a kezdetben jelentős negatív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2013-ban, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal volt az elsődleges oka az uniós piacon kialakult kiélezett versenynek.

| (162) | 2014-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat valójában hasznot húzhatott volna a piac fellendüléséből. Erre azonban nem nyílt lehetősége a növekvő mennyiségben érkező kínai behozatal miatt, amely a szóban forgó két évben lényegesen, több mint háromszorosára nőtt, és az uniós gazdasági ágazat kárára jelentős piaci részesedésre tett szert. |
| --- | --- |

(162)

2014-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat valójában hasznot húzhatott volna a piac fellendüléséből. Erre azonban nem nyílt lehetősége a növekvő mennyiségben érkező kínai behozatal miatt, amely a szóban forgó két évben lényegesen, több mint háromszorosára nőtt, és az uniós gazdasági ágazat kárára jelentős piaci részesedésre tett szert.

| (163) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka nem az uniós piac keresleti problémája, és az nem befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka nem az uniós piac keresleti problémája, és az nem befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gyártók alacsony kapacitáskihasználása

Az uniós gyártók alacsony kapacitáskihasználása

| (164) | Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gyártók jelentős kapacitásfeleslege miatti alacsony kapacitáskihasználás is felelőssé tehető az uniós gazdasági ágazatot ért kárért. Érveik szerint már 2012-ben – amikor a Kínából érkező behozatal szintje még viszonylag alacsony volt – nagyon gyenge volt a kapacitáskihasználás, az uniós gazdasági ágazat pedig nem csökkentette ennek megfelelően kapacitását. |
| --- | --- |

(164)

Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gyártók jelentős kapacitásfeleslege miatti alacsony kapacitáskihasználás is felelőssé tehető az uniós gazdasági ágazatot ért kárért. Érveik szerint már 2012-ben – amikor a Kínából érkező behozatal szintje még viszonylag alacsony volt – nagyon gyenge volt a kapacitáskihasználás, az uniós gazdasági ágazat pedig nem csökkentette ennek megfelelően kapacitását.

| (165) | Az uniós kereslet azonban ezt követően nagyon megugrott, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban, amikor is 6 %-kal meghaladta a 2012-es keresletet. A jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül ez a keresletnövekedés az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának növekedésével járt volna, annál is inkább, mert az a növekvő piacon 2 %-kal csökkentette termelési kapacitását. |
| --- | --- |

(165)

Az uniós kereslet azonban ezt követően nagyon megugrott, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban, amikor is 6 %-kal meghaladta a 2012-es keresletet. A jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül ez a keresletnövekedés az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának növekedésével járt volna, annál is inkább, mert az a növekvő piacon 2 %-kal csökkentette termelési kapacitását.

| (166) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alacsony kapacitáskihasználást, főként 2014-ben és a vizsgálati időszakban, elsősorban a jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézte elő. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alacsony kapacitáskihasználást, főként 2014-ben és a vizsgálati időszakban, elsősorban a jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézte elő.

5.2.3.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

| (167) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. Kína mellett a behozatal fő forrása még Ukrajna és Oroszország volt. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a Bizottság a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban megadott uniós felhasználással. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. Kína mellett a behozatal fő forrása még Ukrajna és Oroszország volt. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a Bizottság a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban megadott uniós felhasználással.

| (168) | Az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal (tonna) és piaci részesedés | | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna | Behozatal volumene (tonna) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Piaci részesedés | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Átlagár | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Oroszország | Behozatal volumene (tonna) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Piaci részesedés | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Átlagár | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Kína kivételével minden harmadik ország összesen | Behozatal volumene (tonna) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Piaci részesedés | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Átlagár | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Forrás: Eurostat. |

(168)

Az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal (tonna) és piaci részesedés

Harmadik országokból érkező behozatal (tonna) és piaci részesedés

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Ukrajna

Behozatal volumene (tonna)

421 553

600 896

713 189

583 132

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Piaci részesedés

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Átlagár

574

477

470

451

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Oroszország

Behozatal volumene (tonna)

148 594

158 883

196 207

222 999

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Piaci részesedés

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Átlagár

513

461

446

412

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Kína kivételével minden harmadik ország összesen

Behozatal volumene (tonna)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Piaci részesedés

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Átlagár

621

516

505

505

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (169) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban, ezzel szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 214 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(169)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban, ezzel szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 214 %-kal növekedett.

| (170) | Emellett Ukrajna és Oroszország piaci részesedése csak kismértékben nőtt a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés Ukrajna esetében 4,7 %-ról 6,2 %-ra, Oroszország esetében pedig 1,7 %-ról 2,4 %-ra emelkedett, és ez a piacnyerés kizárólag más importáló országok és nem Kína kárára történt. |
| --- | --- |

(170)

Emellett Ukrajna és Oroszország piaci részesedése csak kismértékben nőtt a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés Ukrajna esetében 4,7 %-ról 6,2 %-ra, Oroszország esetében pedig 1,7 %-ról 2,4 %-ra emelkedett, és ez a piacnyerés kizárólag más importáló országok és nem Kína kárára történt.

| (171) | Figyelemmel arra, hogy az uniós felhasználás 5 %-os növekedést, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig 10 százalékpontos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, mindez azt jelenti, hogy a Kínából érkező behozatal kizárólag az uniós gazdasági ágazattól szerzett piaci részesedést. |
| --- | --- |

(171)

Figyelemmel arra, hogy az uniós felhasználás 5 %-os növekedést, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig 10 százalékpontos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, mindez azt jelenti, hogy a Kínából érkező behozatal kizárólag az uniós gazdasági ágazattól szerzett piaci részesedést.

| (172) | Végül a Kínából érkező behozatal az Unióba irányuló összbehozatal 54 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, ezzel szemben az Ukrajnából érkező behozatal körülbelül 23 %-ot, az Oroszországból érkező behozatal pedig 9 %-ot. |
| --- | --- |

(172)

Végül a Kínából érkező behozatal az Unióba irányuló összbehozatal 54 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, ezzel szemben az Ukrajnából érkező behozatal körülbelül 23 %-ot, az Oroszországból érkező behozatal pedig 9 %-ot.

| (173) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkent. 19 %-os csökkenést mutatott, míg a kínai importárak 29 %-kal estek vissza. |
| --- | --- |

(173)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkent. 19 %-os csökkenést mutatott, míg a kínai importárak 29 %-kal estek vissza.

| (174) | Annak ellenére, hogy az ukrajnai és oroszországi importárak átlagban véve alig maradnak el a kínai importáraktól, a figyelembe vett időszakban a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkentek. Emellett ezeket az árakat nem feltétlen lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel az átlagárra más termékösszetétel van hatással. |
| --- | --- |

(174)

Annak ellenére, hogy az ukrajnai és oroszországi importárak átlagban véve alig maradnak el a kínai importáraktól, a figyelembe vett időszakban a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkentek. Emellett ezeket az árakat nem feltétlen lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel az átlagárra más termékösszetétel van hatással.

| (175) | Ezenkívül különösen Ukrajna és Oroszország, vagy általában véve minden egyéb harmadik ország esetében a behozatal volumene nem nőtt olyan lényeges mértékben, mint Kína esetében. Míg a Kínából érkező behozatal volumene majdnem 1 millió tonnával nőtt a figyelembe vett időszakban, addig a behozatali volumen Ukrajna esetében körülbelül 160 000 tonnával, Oroszország esetében mintegy 75 000 tonnával, minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében pedig körülbelül 90 000 tonnával emelkedett. |
| --- | --- |

(175)

Ezenkívül különösen Ukrajna és Oroszország, vagy általában véve minden egyéb harmadik ország esetében a behozatal volumene nem nőtt olyan lényeges mértékben, mint Kína esetében. Míg a Kínából érkező behozatal volumene majdnem 1 millió tonnával nőtt a figyelembe vett időszakban, addig a behozatali volumen Ukrajna esetében körülbelül 160 000 tonnával, Oroszország esetében mintegy 75 000 tonnával, minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében pedig körülbelül 90 000 tonnával emelkedett.

| (176) | A fentiek alapján, valamint tekintettel arra, hogy az Ukrajnából és Oroszországból érkező behozatal volumene jóval alacsonyabb, mint a kínai behozatalé, nincs jele annak, hogy az e két országból érkező behozatal kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(176)

A fentiek alapján, valamint tekintettel arra, hogy az Ukrajnából és Oroszországból érkező behozatal volumene jóval alacsonyabb, mint a kínai behozatalé, nincs jele annak, hogy az e két országból érkező behozatal kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (177) | A behozatal árai minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében – átlagosan – magasabbak a kínai behozatal során felszámított áraknál, és ezek a behozatalok jelentéktelen, mindössze 1 százalékpontot kitevő piaci részesedésszerzést értek el. |
| --- | --- |

(177)

A behozatal árai minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében – átlagosan – magasabbak a kínai behozatal során felszámított áraknál, és ezek a behozatalok jelentéktelen, mindössze 1 százalékpontot kitevő piaci részesedésszerzést értek el.

| (178) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem a harmadik országokból érkező durvalemez-behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka, és az nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem a harmadik országokból érkező durvalemez-behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka, és az nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

| (179) | Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított export volumene és átlagos exportárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Exportteljesítmény | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független vevők részére történt exportértékesítés volumene (Uniós gazdasági ágazat) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Átlagos exportár (EUR/t)

  (Mintába felvett gyártók) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek. |

(179)

Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított export volumene és átlagos exportárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

14. táblázat

Exportteljesítmény

Exportteljesítmény

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak (2015)

Független vevők részére történt exportértékesítés volumene (Uniós gazdasági ágazat)

(Uniós gazdasági ágazat)

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Átlagos exportár (EUR/t)

(Mintába felvett gyártók)

(Mintába felvett gyártók)

1 002

831

814

764

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (180) | Az Unión kívüli független vevőkkel bonyolított export volumene 18 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Azt követően, hogy 2012 és 2013 között 28 %-kal visszaestek, ezek az exportügyletek 2014-ben 25 százalékponttal növekedtek, majd a vizsgálati időszakban újra visszaestek 15 százalékponttal. |
| --- | --- |

(180)

Az Unión kívüli független vevőkkel bonyolított export volumene 18 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Azt követően, hogy 2012 és 2013 között 28 %-kal visszaestek, ezek az exportügyletek 2014-ben 25 százalékponttal növekedtek, majd a vizsgálati időszakban újra visszaestek 15 százalékponttal.

| (181) | Ami az árakat illeti, a figyelembe vett időszakban jelentős, 24 %-os – az uniós piacon mérttel (– 25 %) összhangban álló – csökkenés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(181)

Ami az árakat illeti, a figyelembe vett időszakban jelentős, 24 %-os – az uniós piacon mérttel (– 25 %) összhangban álló – csökkenés volt tapasztalható.

| (182) | Összességében véve az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nagy mértékben az uniós piaci teljesítményét tükrözi. Az uniós piac ugyanakkor lényegesen nagyobb jelentőséggel bír az uniós gazdasági ágazat számára, mint az exportpiacok. A figyelembe vett időszak alatti uniós piaci értékesítések az exportértékesítések mintegy négyszeresét tették ki. |
| --- | --- |

(182)

Összességében véve az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nagy mértékben az uniós piaci teljesítményét tükrözi. Az uniós piac ugyanakkor lényegesen nagyobb jelentőséggel bír az uniós gazdasági ágazat számára, mint az exportpiacok. A figyelembe vett időszak alatti uniós piaci értékesítések az exportértékesítések mintegy négyszeresét tették ki.

| (183) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel ezen exportértékesítések korlátozott jelentőségére, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel ezen exportértékesítések korlátozott jelentőségére, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

5.2.5.   A vertikálisan integrált uniós gyártók és az uniós újrahengerlő üzemek közötti verseny

A vertikálisan integrált uniós gyártók és az uniós újrahengerlő üzemek közötti verseny

| (184) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók haszonkulcsát erodálják az uniós újrahengerlő üzemek által felszámított alacsonyabb árak, amelyek állítólag 6–9 %-kal elmaradnak a vertikálisan integrált gyártók által felszámított áraktól. |
| --- | --- |

(184)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók haszonkulcsát erodálják az uniós újrahengerlő üzemek által felszámított alacsonyabb árak, amelyek állítólag 6–9 %-kal elmaradnak a vertikálisan integrált gyártók által felszámított áraktól.

| (185) | Újrahengerlő üzem alatt olyan vállalatot kell érteni, amely nem gyártja a saját maga által felhasznált alapanyagot, azaz az acél lemeztuskót. A mintába felvett összes uniós gyártó maga állítja elő az acél lemeztuskót, ezért vertikálisan integrált gyártóknak minősülnek. |
| --- | --- |

(185)

Újrahengerlő üzem alatt olyan vállalatot kell érteni, amely nem gyártja a saját maga által felhasznált alapanyagot, azaz az acél lemeztuskót. A mintába felvett összes uniós gyártó maga állítja elő az acél lemeztuskót, ezért vertikálisan integrált gyártóknak minősülnek.

| (186) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy – miként az a (99) preambulumbekezdésben szerepel – a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai átlagosan 29 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt. Ezek alapján a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai még mindig 20 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós újrahengerlő üzemek árai. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy – miként az a (99) preambulumbekezdésben szerepel – a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai átlagosan 29 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt. Ezek alapján a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai még mindig 20 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós újrahengerlő üzemek árai.

| (187) | Ugyanez a fél azt is megjegyezte, hogy az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott mennyiség csökkenőben van, mivel sokuk az acél lemeztuskó Ukrajnából való beszállítására van utalva. Ellátási hiány miatt az Ukrajnából beszállított mennyiség azonban csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és a kínálat ilyetén csökkenését nem ellensúlyozta más uniós gyártók termelése annak ellenére sem, hogy alacsony volt kapacitáskihasználásuk. |
| --- | --- |

(187)

Ugyanez a fél azt is megjegyezte, hogy az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott mennyiség csökkenőben van, mivel sokuk az acél lemeztuskó Ukrajnából való beszállítására van utalva. Ellátási hiány miatt az Ukrajnából beszállított mennyiség azonban csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és a kínálat ilyetén csökkenését nem ellensúlyozta más uniós gyártók termelése annak ellenére sem, hogy alacsony volt kapacitáskihasználásuk.

| (188) | Ezzel összefüggésben a fél semmilyen bizonyítékot nem szolgáltatott arra nézve, hogy e további mennyiségek beszállításában az uniós gyártók nem voltak érdekeltek vagy arra nem voltak hajlandóak. Ezért egyértelmű, hogy különösen ezek az árérzékeny vevők az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek felől a Kínából még alacsonyabb áron érkező dömpingelt behozatal felé fordultak. |
| --- | --- |

(188)

Ezzel összefüggésben a fél semmilyen bizonyítékot nem szolgáltatott arra nézve, hogy e további mennyiségek beszállításában az uniós gyártók nem voltak érdekeltek vagy arra nem voltak hajlandóak. Ezért egyértelmű, hogy különösen ezek az árérzékeny vevők az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek felől a Kínából még alacsonyabb áron érkező dömpingelt behozatal felé fordultak.

| (189) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók csökkenő jövedelmezőségét csak nagyon korlátozott mértékben okozhatta az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott, mérsékelt árú durvalemezek csökkenő mennyisége. A Bizottság emellett azt is megállapítja, hogy e gyártók jövedelmezőségének visszaesését túlnyomórészt a Kínából érkező, jelentősen alacsonyabb árú – és jelentősen növekvő mennyiségű – dömpingelt behozatal idézte elő. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók csökkenő jövedelmezőségét csak nagyon korlátozott mértékben okozhatta az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott, mérsékelt árú durvalemezek csökkenő mennyisége. A Bizottság emellett azt is megállapítja, hogy e gyártók jövedelmezőségének visszaesését túlnyomórészt a Kínából érkező, jelentősen alacsonyabb árú – és jelentősen növekvő mennyiségű – dömpingelt behozatal idézte elő.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (190) | Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal között. |
| --- | --- |

(190)

Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal között.

| (191) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól.

| (192) | Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az azonosított egyéb tényezők – így a keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az alacsony kapacitáskihasználás, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny – még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(192)

Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az azonosított egyéb tényezők – így a keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az alacsony kapacitáskihasználás, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny – még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést.

| (193) | A felhasználás 2013-as ideiglenes visszaesése valamelyest hozzájárulhatott a károkozáshoz abban az évben, de a dömpingelt behozatal volumenének a folyamatosan csökkenő árak melletti növekedése nélkül az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal hasznot tudott volna húzni a piac rákövetkező években bekövetkezett növekedéséből. Nevezetesen: az értékesítési volumen helyreállt volna, az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre, és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni. |
| --- | --- |

(193)

A felhasználás 2013-as ideiglenes visszaesése valamelyest hozzájárulhatott a károkozáshoz abban az évben, de a dömpingelt behozatal volumenének a folyamatosan csökkenő árak melletti növekedése nélkül az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal hasznot tudott volna húzni a piac rákövetkező években bekövetkezett növekedéséből. Nevezetesen: az értékesítési volumen helyreállt volna, az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre, és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni.

| (194) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolták ezt az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(194)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolták ezt az okozati összefüggést.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (195) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(195)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (196) | Az uniós gazdasági ágazat 14 tagállamot ölel fel (Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovénia), és a figyelembe vett időszak alatt közvetlenül mintegy 20 000 alkalmazottat foglalkoztatott a durvalemezekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(196)

Az uniós gazdasági ágazat 14 tagállamot ölel fel (Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovénia), és a figyelembe vett időszak alatt közvetlenül mintegy 20 000 alkalmazottat foglalkoztatott a durvalemezekkel összefüggésben.

| (197) | A vizsgálat során 26 uniós gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Miként a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(197)

A vizsgálat során 26 uniós gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Miként a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal.

| (198) | A Bizottság várakozásai szerint az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a dömping hatásaiból. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság várakozásai szerint az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a dömping hatásaiból. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet.

| (199) | Az uniós ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. |
| --- | --- |

(199)

Az uniós ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás.

| (200) | Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. |
| --- | --- |

(200)

Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana.

| (201) | Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(201)

Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (202) | Miként az a (22) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat során hat importőr működött együtt, és közülük három került be a mintába. A mintába felvett importőrök egyike támogatja az intézkedések bevezetését, míg a másik kettő ellenzi azt. A mintába fel nem vett három másik importőr nem nyilatkozott az ügyben. |
| --- | --- |

(202)

Miként az a (22) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat során hat importőr működött együtt, és közülük három került be a mintába. A mintába felvett importőrök egyike támogatja az intézkedések bevezetését, míg a másik kettő ellenzi azt. A mintába fel nem vett három másik importőr nem nyilatkozott az ügyben.

| (203) | A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések bevezetése nyomán jelentkező esetleges áremelkedés közvetlenül nem érintené ezeket a független importőröket. Üzleti tevékenységük legfeljebb 20 %-a van összefüggésben a durvalemezekkel. |
| --- | --- |

(203)

A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések bevezetése nyomán jelentkező esetleges áremelkedés közvetlenül nem érintené ezeket a független importőröket. Üzleti tevékenységük legfeljebb 20 %-a van összefüggésben a durvalemezekkel.

| (204) | Emellett a legtöbb importőr több forrásból szerzi be az árut, többek között az uniós gazdasági ágazattól is. Nincs arra utaló jel, hogy intézkedések bevezetése esetén az importőrök ne tudnák folytatni vevőik kiszolgálását. |
| --- | --- |

(204)

Emellett a legtöbb importőr több forrásból szerzi be az árut, többek között az uniós gazdasági ágazattól is. Nincs arra utaló jel, hogy intézkedések bevezetése esetén az importőrök ne tudnák folytatni vevőik kiszolgálását.

| (205) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök érdekeire. |
| --- | --- |

(205)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök érdekeire.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (206) | A durvalemezek főbb véghasználói területei közé az építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések; nyomástartó edények; olaj- és gázvezetékek; valamint a hajógyártás, hidak és épületek tartoznak. |
| --- | --- |

(206)

A durvalemezek főbb véghasználói területei közé az építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések; nyomástartó edények; olaj- és gázvezetékek; valamint a hajógyártás, hidak és épületek tartoznak.

| (207) | Hét felhasználó és három kereskedő/acélipari szolgáltató központ nyújtotta be kitöltve a felhasználóknak szóló kérdőívet. Négy kitöltött kérdőív azonban nagymértékben hiányos volt, és csak ketten ellenezték az intézkedések bevezetését. A Bizottság azonban a következő okok miatt nem tekintheti reprezentatívnak ezeket a beadványokat:






  — | az uniós felhasználás mindössze 0,3 %-át teszik ki, |
| --- | --- | --- |

(207)

Hét felhasználó és három kereskedő/acélipari szolgáltató központ nyújtotta be kitöltve a felhasználóknak szóló kérdőívet. Négy kitöltött kérdőív azonban nagymértékben hiányos volt, és csak ketten ellenezték az intézkedések bevezetését. A Bizottság azonban a következő okok miatt nem tekintheti reprezentatívnak ezeket a beadványokat:

—

az uniós felhasználás mindössze 0,3 %-át teszik ki,

| — | az intézkedések bevezetését ellenző két felhasználó egyáltalán nem végez behozatalt Kínából, így az intézkedések legfeljebb közvetve érintenék őket. |
| --- | --- |

—

az intézkedések bevezetését ellenző két felhasználó egyáltalán nem végez behozatalt Kínából, így az intézkedések legfeljebb közvetve érintenék őket.

| (208) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a vámok elvileg elő fogják segíteni az uniós piac folyamatos biztonságos ellátását. Vámok nélkül előfordulhat, hogy néhány uniós gyártó kénytelen lesz beszüntetni vagy visszafogni gyártási tevékenységét, és ezáltal sok uniós felhasználó korlátozottabb beszállítói forrásokra kényszerülne. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a vámok elvileg elő fogják segíteni az uniós piac folyamatos biztonságos ellátását. Vámok nélkül előfordulhat, hogy néhány uniós gyártó kénytelen lesz beszüntetni vagy visszafogni gyártási tevékenységét, és ezáltal sok uniós felhasználó korlátozottabb beszállítói forrásokra kényszerülne.

| (209) | Ugyanis a mintába felvett egyik gyártó – amint az a (104) preambulumbekezdésben szerepel – a vizsgálati időszak végén fel is függesztette a durvalemezgyártást. |
| --- | --- |

(209)

Ugyanis a mintába felvett egyik gyártó – amint az a (104) preambulumbekezdésben szerepel – a vizsgálati időszak végén fel is függesztette a durvalemezgyártást.

| (210) | Ezenkívül az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni az összes gyártó számára az Unióban és a harmadik országokban, ami talán lehetővé teszi a szóban forgó uniós gyártó számára, hogy újraindítsa durvalemezgyártását. |
| --- | --- |

(210)

Ezenkívül az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni az összes gyártó számára az Unióban és a harmadik országokban, ami talán lehetővé teszi a szóban forgó uniós gyártó számára, hogy újraindítsa durvalemezgyártását.

| (211) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók tekintetében az intézkedések bevezetése egyáltalán nem járna aránytalanul hátrányos hatással. |
| --- | --- |

(211)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók tekintetében az intézkedések bevezetése egyáltalán nem járna aránytalanul hátrányos hatással.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (212) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése elősegítené az uniós gazdasági ágazat fellendülését, és több olyan beruházást tenne lehetővé, amelyek célja a durvalemezek uniós gyártóinak a jövőre való felkészítése és versenyképességük fokozása. |
| --- | --- |

(212)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése elősegítené az uniós gazdasági ágazat fellendülését, és több olyan beruházást tenne lehetővé, amelyek célja a durvalemezek uniós gyártóinak a jövőre való felkészítése és versenyképességük fokozása.

| (213) | Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Vámok nélkül előfordulhat, hogy további uniós durvalemezgyártók lesznek kénytelenek beszüntetni vagy visszafogni a durvalemezekkel összefüggő tevékenységeiket, alkalmazottak százaitól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne. |
| --- | --- |

(213)

Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Vámok nélkül előfordulhat, hogy további uniós durvalemezgyártók lesznek kénytelenek beszüntetni vagy visszafogni a durvalemezekkel összefüggő tevékenységeiket, alkalmazottak százaitól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne.

| (214) | Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány félre gyakorolt hatása nem tekinthető lényegesnek. Az iratok alapján semmi nem utal arra, hogy az egyéb (Bizottságnál nem jelentkezett) szereplők tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladhatja az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. A tisztességes versenypiac a végfelhasználók és felhasználók számára várhatóan pozitív hozadékkal jár, köztük olyan helyi beszállítói forrással, amely teljes körűen ki tudja elégíteni szükségleteiket és igényeiket. Az ár továbbra is döntő tényező lesz, de immár tisztességes feltételek szerint fogja betölteni e szerepét. |
| --- | --- |

(214)

Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány félre gyakorolt hatása nem tekinthető lényegesnek. Az iratok alapján semmi nem utal arra, hogy az egyéb (Bizottságnál nem jelentkezett) szereplők tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladhatja az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. A tisztességes versenypiac a végfelhasználók és felhasználók számára várhatóan pozitív hozadékkal jár, köztük olyan helyi beszállítói forrással, amely teljes körűen ki tudja elégíteni szükségleteiket és igényeiket. Az ár továbbra is döntő tényező lesz, de immár tisztességes feltételek szerint fogja betölteni e szerepét.

| (215) | A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevéve – arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevéve – arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (216) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (217) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(217)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (218) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(218)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (219) | A szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat, hogy nyújtsanak be jövedelmezőségi adatokat a hasonló termék 2006 és a vizsgálati időszak közötti, uniós piaci értékesítésével kapcsolatban. A gyártók benyújtották az információt, amelyet a Bizottság megfelelően ellenőrzött. |
| --- | --- |

(219)

A szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat, hogy nyújtsanak be jövedelmezőségi adatokat a hasonló termék 2006 és a vizsgálati időszak közötti, uniós piaci értékesítésével kapcsolatban. A gyártók benyújtották az információt, amelyet a Bizottság megfelelően ellenőrzött.

| (220) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége negatív volt 2013 és a vizsgálati időszak között. Míg 2012-ben sikerült csekély mértékű, 1,6 %-ot kitevő nyereséget elérni, már ekkor is határozottan érezhető volt a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatása, és ez a haszonkulcs jóval elmaradt a korábbi években elérttől. |
| --- | --- |

(220)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége negatív volt 2013 és a vizsgálati időszak között. Míg 2012-ben sikerült csekély mértékű, 1,6 %-ot kitevő nyereséget elérni, már ekkor is határozottan érezhető volt a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatása, és ez a haszonkulcs jóval elmaradt a korábbi években elérttől.

| (221) | Az azt megelőző 2011-es év során azonban 7,9 % volt a haszonkulcs, amely meghaladta a 2009-ben és 2010-ben, vagyis az azokban az években elért haszonkulcsokat, amikor a pénzügyi válság a legsúlyosabb volt, viszont alacsonyabb volt a pénzügyi válságot megelőző 2006 és 2008 közötti időszak haszonkulcsainál. Ezenkívül ez minősül a rendelkezésre álló legfrissebb olyan ésszerű adatnak, ahol az Unióba irányuló kínai behozatal mennyiségei még nem voltak jelentősek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezt a haszonkulcsot lehetne a szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérni. |
| --- | --- |

(221)

Az azt megelőző 2011-es év során azonban 7,9 % volt a haszonkulcs, amely meghaladta a 2009-ben és 2010-ben, vagyis az azokban az években elért haszonkulcsokat, amikor a pénzügyi válság a legsúlyosabb volt, viszont alacsonyabb volt a pénzügyi válságot megelőző 2006 és 2008 közötti időszak haszonkulcsainál. Ezenkívül ez minősül a rendelkezésre álló legfrissebb olyan ésszerű adatnak, ahol az Unióba irányuló kínai behozatal mennyiségei még nem voltak jelentősek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezt a haszonkulcsot lehetne a szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérni.

| (222) | A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a Kínában működő, mintába felvett együttműködő exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a Kínában működő, mintába felvett együttműködő exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

| (223) | A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „a más együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó dömpingkülönbözetet (lásd a (76)–(80) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(223)

A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „a más együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó dömpingkülönbözetet (lásd a (76)–(80) preambulumbekezdést).

7.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (224) | A Kínából származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(224)

A Kínából származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (225) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Más együttműködő vállalatok | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Minden más vállalat | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes vám

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Más együttműködő vállalatok

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Minden más vállalat

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. |
| --- | --- |

(226)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték.

| (227) | E vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(227)

E vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (228) | Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (8). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(228)

Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (8). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

8

| (229) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(229)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (230) | Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2016/1357 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínából származó érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(230)

Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2016/1357 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínából származó érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be.

| (231) | Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazása indokolta. A behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. Az eljárás jelenlegi szakaszában nem lehet döntést hozni a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(231)

Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazása indokolta. A behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. Az eljárás jelenlegi szakaszában nem lehet döntést hozni a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (232) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(232)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (233) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(233)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 és ex 7225 99 00 (TARIC-kódok: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) KN-kódok alá tartozó sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| A mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok | 70,6 % | |
| Minden más vállalat | 73,7 % | C999 |

Vállalat

Ideiglenes vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

A mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

70,6 %

Minden más vállalat

73,7 %

C999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2016/1357 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban elrendelt nyilvántartásba vételét.

(2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően léptettek be, a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás végéig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  2016. július 20-án az 1225/2009/EU tanácsi rendelet helyébe az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) lépett. Az utóbbi rendelet a továbbiakban: alaprendelet.

2

(3)  
  HL C 58., 2016.2.13., 20. o.

3

(4)  
  HL L 215., 2016.8.10., 23. o.

4

(5)  
  2016. április 11-én a Tata Steel a Greybull Capital számára értékesítette a többek között durvalemezekkel kapcsolatos Long Products Europe üzletágát. Ennek eredményeként létrejött a British Steel.

5

(6)  Lásd például az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című bizottsági közleményt (COM(2016) 155 final, 2016.3.16.).

6

(7)  A Kínából származó durvalemezekkel szemben piacvédelmi intézkedéseket vezettek már be a következő harmadik országok: Ausztrália, Brazília, Kanada, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és az USA.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

8

---

MELLÉKLET

A mintába fel nem vett kínai együttműködő exportáló gyártók

| Név | Város | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Név

Város

TARIC-kiegészítő kód

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1778 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. október 6.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | 2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be az egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek teljes uniós termelésének több mint 90 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárral való fenyegetésre vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(1)

2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be az egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek teljes uniós termelésének több mint 90 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárral való fenyegetésre vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (2) | 2016. február 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) e panasz nyomán dömpingellenes vizsgálatot indított a 2009/1225/EU tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek Unióba irányuló behozatala tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

2016. február 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) e panasz nyomán dömpingellenes vizsgálatot indított a 2009/1225/EU tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek Unióba irányuló behozatala tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

3

| (3) | A Bizottság ezt követően az alábbi két vizsgálatot indította még:






  a) | a Kínai Népköztársaságból származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. május 13-án egy szubvencióellenes vizsgálatot (4); |
| --- | --- | --- |

(3)

A Bizottság ezt követően az alábbi két vizsgálatot indította még:

a)

a Kínai Népköztársaságból származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. május 13-án egy szubvencióellenes vizsgálatot (4);

4

| b) | a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. július 7-én egy dömpingellenes vizsgálatot (5). |
| --- | --- |

b)

a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. július 7-én egy dömpingellenes vizsgálatot (5).

5

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (4) | 2016. április 5-én a panaszos kérelmezte az érintett termék Kínából érkező behozatalának nyilvántartásba vételét. 2016. június 2-án a panaszos naprakészebb pénzügyi adatok szolgáltatásával aktualizálta kérelmét, amelyet azonban 2016. augusztus 11-én visszavont. |
| --- | --- |

(4)

2016. április 5-én a panaszos kérelmezte az érintett termék Kínából érkező behozatalának nyilvántartásba vételét. 2016. június 2-án a panaszos naprakészebb pénzügyi adatok szolgáltatásával aktualizálta kérelmét, amelyet azonban 2016. augusztus 11-én visszavont.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy tekintettel az uniós gyártók nagy számára, e felek körében mintavételt fog alkalmazni. Ezt követően a Bizottság a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési mennyiségek alapján – egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is érvényre juttatva – meghatározott egy mintát. Az ideiglenesen kiválasztott vállalatokat, továbbá a panaszost a Bizottság tájékoztatta. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy tekintettel az uniós gyártók nagy számára, e felek körében mintavételt fog alkalmazni. Ezt követően a Bizottság a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési mennyiségek alapján – egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is érvényre juttatva – meghatározott egy mintát. Az ideiglenesen kiválasztott vállalatokat, továbbá a panaszost a Bizottság tájékoztatta. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (9) | Az ideiglenesen kiválasztott uniós gyártók egyike tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vizsgálatban nem fog tudni együttműködni. Ezen túlmenően az Olaszországi Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (Federacciai) és az Eurofer észrevételezte, hogy az ideiglenes mintában nincs Dél-Európa képviseltetve. A Bizottság a megfelelőbb földrajzi eloszlás biztosítására az uniós gyártót, amely úgy határozott, hogy nem működik együtt a vizsgálatban, egy dél-európai uniós gyártóval helyettesítette. |
| --- | --- |

(9)

Az ideiglenesen kiválasztott uniós gyártók egyike tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vizsgálatban nem fog tudni együttműködni. Ezen túlmenően az Olaszországi Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (Federacciai) és az Eurofer észrevételezte, hogy az ideiglenes mintában nincs Dél-Európa képviseltetve. A Bizottság a megfelelőbb földrajzi eloszlás biztosítására az uniós gyártót, amely úgy határozott, hogy nem működik együtt a vizsgálatban, egy dél-európai uniós gyártóval helyettesítette.

| (10) | A végső minta végeredményben öt különböző tagállam öt uniós gyártójából állt. E minta az uniós termelés több mint 45 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(10)

A végső minta végeredményben öt különböző tagállam öt uniós gyártójából állt. E minta az uniós termelés több mint 45 %-át képviseli.

1.4.2.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (11) | A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

| (12) | A kért információkat négy importőr nyújtotta be. Ebből adódóan a mintavétel okafogyottá vált, és a Bizottság mindegyiküknek eljuttatta az importőrök számára összeállított kérdőíveket. |
| --- | --- |

(12)

A kért információkat négy importőr nyújtotta be. Ebből adódóan a mintavétel okafogyottá vált, és a Bizottság mindegyiküknek eljuttatta az importőrök számára összeállított kérdőíveket.

| (13) | Annak ellenére azonban, hogy a Bizottság kapcsolatba lépett e felekkel a vonatkozó információk megszerzése érdekében, egyetlen független importőr sem nyújtott be e vizsgálathoz hiánytalanul kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(13)

Annak ellenére azonban, hogy a Bizottság kapcsolatba lépett e felekkel a vonatkozó információk megszerzése érdekében, egyetlen független importőr sem nyújtott be e vizsgálathoz hiánytalanul kitöltött kérdőívet.

1.4.3.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

| (14) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a kínai felek mintáját – felkérte a Kínában működő exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a kínai felek mintáját – felkérte a Kínában működő exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (15) | A kínai exportáló gyártók tizenhárom csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehet vizsgálni, javaslatot tett egy három vállalatcsoportból álló mintára. A Bizottság felkérte az összes ismert érintett exportáló gyártót, továbbá a kínai hatóságokat, hogy tegyék meg a javasolt mintával kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(15)

A kínai exportáló gyártók tizenhárom csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehet vizsgálni, javaslatot tett egy három vállalatcsoportból álló mintára. A Bizottság felkérte az összes ismert érintett exportáló gyártót, továbbá a kínai hatóságokat, hogy tegyék meg a javasolt mintával kapcsolatos észrevételeiket.

| (16) | Az exportáló gyártók egyike, a Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (a továbbiakban: Tiangong Tools) azt állította, hogy szerepelnie kellene a mintában, hiszen – a mintába felvett exportáló gyártókkal ellentétben – szerszámacél és gyorsacél gyártásával foglalkozik. Érvelése szerint, amennyiben terméke érintett terméknek minősül, akkor indokolt, hogy a minta reprezentatívabb legyen és ő maga is szerepeljen benne. |
| --- | --- |

(16)

Az exportáló gyártók egyike, a Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (a továbbiakban: Tiangong Tools) azt állította, hogy szerepelnie kellene a mintában, hiszen – a mintába felvett exportáló gyártókkal ellentétben – szerszámacél és gyorsacél gyártásával foglalkozik. Érvelése szerint, amennyiben terméke érintett terméknek minősül, akkor indokolt, hogy a minta reprezentatívabb legyen és ő maga is szerepeljen benne.

| (17) | E kérést elutasították. A Tiangong Tools egy adott terméktípust exportált az Unióba, azt is mindössze kis mennyiségekben. A szóban forgó exportáló gyártó mintába történő felvétele tehát nem eredményezett volna reprezentatívabb mintát. A reprezentativitás kérdését a Bizottság a termékkörrel összefüggésben tovább elemezte. |
| --- | --- |

(17)

E kérést elutasították. A Tiangong Tools egy adott terméktípust exportált az Unióba, azt is mindössze kis mennyiségekben. A szóban forgó exportáló gyártó mintába történő felvétele tehát nem eredményezett volna reprezentatívabb mintát. A reprezentativitás kérdését a Bizottság a termékkörrel összefüggésben tovább elemezte.

| (18) | Mindezek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a három exportálógyártó-csoportból álló, javasolt mintán nem változtat. A mintába felvett exportáló gyártók az érintett termék Kínából érkező uniós összbehozatalának 57 %-át, az érintett terméknek a kínai együttműködő exportáló gyártóktól érkező uniós összbehozatalának pedig 58 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(18)

Mindezek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a három exportálógyártó-csoportból álló, javasolt mintán nem változtat. A mintába felvett exportáló gyártók az érintett termék Kínából érkező uniós összbehozatalának 57 %-át, az érintett terméknek a kínai együttműködő exportáló gyártóktól érkező uniós összbehozatalának pedig 58 %-át teszik ki.

1.5.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (19) | Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot mindössze egyetlen exportáló gyártó, a Tiangong Tools kérelmezett, amely vállalat e célból a kérdőívre adott válaszait is benyújtotta. E kérelmet a Bizottság előzetesen elfogadta, a szolgáltatott információkat pedig helyszínen ellenőrizte. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot mindössze egyetlen exportáló gyártó, a Tiangong Tools kérelmezett, amely vállalat e célból a kérdőívre adott válaszait is benyújtotta. E kérelmet a Bizottság előzetesen elfogadta, a szolgáltatott információkat pedig helyszínen ellenőrizte.

| (20) | A vizsgálat során mindazonáltal bebizonyosodott, hogy a szóban forgó vállalat kizárólag szerszámacélt és gyorsacélt gyárt, illetve exportál az Unióba. Minthogy a Bizottság ideiglenesen – a (29)–(35) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – úgy határozott, hogy a szerszámacélt és a gyorsacélt kizárja e vizsgálat hatálya alól, a Tiangong Tools tekintetében nem állapított meg ideiglenes dömpingkülönbözetet. Ha azonban a termékkör kapcsán hozott döntését a Bizottság a végleges szakaszban megváltoztatja, a szóban forgó exportáló gyártó egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság újfent meg fogja vizsgálni. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat során mindazonáltal bebizonyosodott, hogy a szóban forgó vállalat kizárólag szerszámacélt és gyorsacélt gyárt, illetve exportál az Unióba. Minthogy a Bizottság ideiglenesen – a (29)–(35) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – úgy határozott, hogy a szerszámacélt és a gyorsacélt kizárja e vizsgálat hatálya alól, a Tiangong Tools tekintetében nem állapított meg ideiglenes dömpingkülönbözetet. Ha azonban a termékkör kapcsán hozott döntését a Bizottság a végleges szakaszban megváltoztatja, a szóban forgó exportáló gyártó egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság újfent meg fogja vizsgálni.

1.6.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (21) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet az Eurofer, öt uniós gyártó és acélipari – kapcsolatban álló félként működő – szolgáltató központjaik, egy felhasználó, három kínai exportálógyártó-csoport és egy analóg országbeli gyártó nyújtott be. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet az Eurofer, öt uniós gyártó és acélipari – kapcsolatban álló félként működő – szolgáltató központjaik, egy felhasználó, három kínai exportálógyártó-csoport és egy analóg országbeli gyártó nyújtott be.

1.7.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (22) | A Bizottság a dömping, az abból eredő károkozás veszélyének és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra: | Az uniós gyártók szövetsége:






  — | Eurofer, Brüsszel, Belgium. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság a dömping, az abból eredő károkozás veszélyének és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

Az uniós gyártók szövetsége:

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium.

| | Uniós gyártók:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Németország, |
| --- | --- | --- |

Uniós gyártók:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Németország,

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Hollandia, |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Hollandia,

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Dél-Wales, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Dél-Wales, Egyesült Királyság,

| — | ArcelorMittal France S.A., Franciaország, az alábbi leányvállatok tulajdonosa:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Franciaország, az alábbi leányvállatok tulajdonosa:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franciaország,

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franciaország, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franciaország,

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanyolország.

| | Felhasználó:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország. |
| --- | --- | --- |

Felhasználó:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország.

| | Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kína, |
| --- | --- | --- | --- |

Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kína,

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong, |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong,

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína, |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong, |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong,

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Szingapúr, |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Szingapúr,

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kína,

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kína,

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kína,

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City és Chengde City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City és Chengde City, Hebei Province, Kína,

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kína,

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kína,

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kína, |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kína,

| — | Duferco SA, Lugano, Svájc, |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Svájc,

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kína. |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kína.

| | Kapcsolatban álló félként működő uniós importőrök:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Németország, |
| --- | --- | --- |

Kapcsolatban álló félként működő uniós importőrök:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Németország,

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Olaszország.

| | Gyártó az analóg országban:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, Amerikai Egyesült Államok. |
| --- | --- | --- |

Gyártó az analóg országban:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, Amerikai Egyesült Államok.

1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (23) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. – 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(23)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. – 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (24) | Az érintett termék az egyes síkhengerelt termékek, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból, tekercsben vagy nem tekercsben (a „méretre vágott” termékeket és a „keskeny szalagot” is beleértve), melegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.
  Az érintett termék nem foglalja magában:






  — | a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket, |
| --- | --- | --- |

(24)

Az érintett termék az egyes síkhengerelt termékek, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból, tekercsben vagy nem tekercsben (a „méretre vágott” termékeket és a „keskeny szalagot” is beleértve), melegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.

Az érintett termék nem foglalja magában:

—

a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket,

| — | a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket (6), |
| --- | --- |

—

a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket (6),

6

| — | a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint |
| --- | --- |

—

a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint

| — | a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket. |
| --- | --- |

—

a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket.

Az érintett termék Kínából származik és jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozik.

| (25) | A melegen síkhengerelt acéltermékeket meleghengerléssel állítják elő: e fémalakítási eljárás keretében a felhevített fémet a vastagság csökkentése, illetve az egységes vastagság eléréséhez egy vagy több meleg hengerpár között vezetik át oly módon, hogy mindeközben a fém hőmérséklete nem csökken a fém újrakristályosodási hőmérséklete alá. E termékeket különböző formákban szállíthatják: tekercsben (olajozva vagy nem olajozva, pácolva vagy nem pácolva), méretre vágva (lemez) vagy keskeny szalagként. |
| --- | --- |

(25)

A melegen síkhengerelt acéltermékeket meleghengerléssel állítják elő: e fémalakítási eljárás keretében a felhevített fémet a vastagság csökkentése, illetve az egységes vastagság eléréséhez egy vagy több meleg hengerpár között vezetik át oly módon, hogy mindeközben a fém hőmérséklete nem csökken a fém újrakristályosodási hőmérséklete alá. E termékeket különböző formákban szállíthatják: tekercsben (olajozva vagy nem olajozva, pácolva vagy nem pácolva), méretre vágva (lemez) vagy keskeny szalagként.

| (26) | A melegen síkhengerelt acéltermékek két fő felhasználási területtel rendelkeznek. Először is elsődleges nyersanyagként szolgálnak többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék – így a hidegen síkhengerelt (7) és bevont acéltermékek – gyártásához. Másodszor: olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, személygépkocsik, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be. |
| --- | --- |

(26)

A melegen síkhengerelt acéltermékek két fő felhasználási területtel rendelkeznek. Először is elsődleges nyersanyagként szolgálnak többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék – így a hidegen síkhengerelt (7) és bevont acéltermékek – gyártásához. Másodszor: olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, személygépkocsik, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be.

7

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (27) | A vizsgálat rámutatott, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(27)

A vizsgálat rámutatott, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | a Kínai Népköztársaságban és az Egyesült Államokban gyártott, illetve belföldi piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

b)

a Kínai Népköztársaságban és az Egyesült Államokban gyártott, illetve belföldi piacon értékesített termék;

| c) | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

| (28) | A Bizottság ebben a szakaszban úgy határozott, hogy e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerinti hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ebben a szakaszban úgy határozott, hogy e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerinti hasonló termékeknek minősülnek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (29) | Először is: az egyik exportáló gyártó (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited), valamint egy másik kínai exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr (Duferco S.A.) kérelmezte a melegen síkhengerelt acéltermékek bizonyos – az ágazaton belül „szerszámacélként” és „gyorsacélként” ismert – típusainak a termékkörből történő kizárását. Állításuk szerint a szerszámacél és a gyorsacél esetében a tulajdonságok, árak jelentősen eltérnek, amellett hogy e típusok szabványai és felhasználási területei is különböznek. |
| --- | --- |

(29)

Először is: az egyik exportáló gyártó (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited), valamint egy másik kínai exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr (Duferco S.A.) kérelmezte a melegen síkhengerelt acéltermékek bizonyos – az ágazaton belül „szerszámacélként” és „gyorsacélként” ismert – típusainak a termékkörből történő kizárását. Állításuk szerint a szerszámacél és a gyorsacél esetében a tulajdonságok, árak jelentősen eltérnek, amellett hogy e típusok szabványai és felhasználási területei is különböznek.

| (30) | 2016. április 21-én e kínai exportáló gyártót meghallgatták a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. 2016. június 22-én, a termékkizárás iránt benyújtott kérelme kapcsán az importőrt szintén meghallgatták. |
| --- | --- |

(30)

2016. április 21-én e kínai exportáló gyártót meghallgatták a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. 2016. június 22-én, a termékkizárás iránt benyújtott kérelme kapcsán az importőrt szintén meghallgatták.

| (31) | A panaszos azt az álláspontot képviselte, hogy a szóban forgó állítások nem kellően megalapozottak, és ha a Bizottság azokat elfogadja, akkor számolni kell az intézkedések kijátszásának kockázatával. |
| --- | --- |

(31)

A panaszos azt az álláspontot képviselte, hogy a szóban forgó állítások nem kellően megalapozottak, és ha a Bizottság azokat elfogadja, akkor számolni kell az intézkedések kijátszásának kockázatával.

| (32) | A Bizottság megállapította, hogy az érintett termék egyéb – vagyis nem szerszámacélhoz, illetve gyorsacélhoz tartozó – típusai, valamint a szerszámacél és a gyorsacél között valóban jelentősek a fizikai és kémiai különbségek. A szerszámacélban és a gyorsacélban több olyan kémiai elem (8) eleve jelen van, amely az érintett termékben nem található meg. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megállapította, hogy az érintett termék egyéb – vagyis nem szerszámacélhoz, illetve gyorsacélhoz tartozó – típusai, valamint a szerszámacél és a gyorsacél között valóban jelentősek a fizikai és kémiai különbségek. A szerszámacélban és a gyorsacélban több olyan kémiai elem (8) eleve jelen van, amely az érintett termékben nem található meg.

8

| (33) | Ezenfelül az érintett termék egyéb típusaival összehasonlítva a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata több különbséget is mutat, amellett hogy felhasználási területeik is eltérőek, illetve áraik is jelentősen különböznek. Így például a szerszámacélt és a gyorsacélt – az érintett termék egyéb típusaitól eltérően – egyéb anyagok alakításához, forgácsolásához, extrudálásához, vágásához, préseléséhez és lyukasztásához használják, mely alkalmazások nem tartoznak az érintett termék egyéb típusainak szokványos felhasználási területei közé. A szerszámacél ráadásul egy olyan másfajta gyártási folyamattal készül, amelynek során a sajátos tulajdonságok a gyártási folyamat valamennyi szakaszában megjelennek. A gyártási folyamat e különbözősége miatt a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata költségesebb, ami részben magyarázatul szolgál az érintett termék egyéb típusaitól eltérő értékesítési árakra is. |
| --- | --- |

(33)

Ezenfelül az érintett termék egyéb típusaival összehasonlítva a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata több különbséget is mutat, amellett hogy felhasználási területeik is eltérőek, illetve áraik is jelentősen különböznek. Így például a szerszámacélt és a gyorsacélt – az érintett termék egyéb típusaitól eltérően – egyéb anyagok alakításához, forgácsolásához, extrudálásához, vágásához, préseléséhez és lyukasztásához használják, mely alkalmazások nem tartoznak az érintett termék egyéb típusainak szokványos felhasználási területei közé. A szerszámacél ráadásul egy olyan másfajta gyártási folyamattal készül, amelynek során a sajátos tulajdonságok a gyártási folyamat valamennyi szakaszában megjelennek. A gyártási folyamat e különbözősége miatt a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata költségesebb, ami részben magyarázatul szolgál az érintett termék egyéb típusaitól eltérő értékesítési árakra is.

| (34) | A volumen tekintetében a szerszámacél és a gyorsacél behozatala a 2015. évi kínai összbehozatal hozzávetőleg 1,25 %-át tette ki. A szerszámacél és a gyorsacél ezenfelül eltérő, külön KN-kódok alá tartoznak. |
| --- | --- |

(34)

A volumen tekintetében a szerszámacél és a gyorsacél behozatala a 2015. évi kínai összbehozatal hozzávetőleg 1,25 %-át tette ki. A szerszámacél és a gyorsacél ezenfelül eltérő, külön KN-kódok alá tartoznak.

| (35) | A Bizottság következésképpen a szerszámacélt és a gyorsacélt ideiglenesen kizárta, és egyúttal figyelmeztette a nemzeti vámhatóságokat az intézkedések kijátszásának lehetséges veszélyére. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság következésképpen a szerszámacélt és a gyorsacélt ideiglenesen kizárta, és egyúttal figyelmeztette a nemzeti vámhatóságokat az intézkedések kijátszásának lehetséges veszélyére.

| (36) | Másodszor: 2016. augusztus 5-én egy olaszországi felhasználó, a Marcegaglia Carbon Steel Spa azt állította, hogy ki kell zárni a termékkörből az érintett termék alábbi típusait: intersztíciós elemektől mentes acélok, kettős fázisú acélok, magas karbontartalmú acélok és nem irányított szemcseszerkezetű acélok. Az e típusok tekintetében benyújtott termékkizárás iránti kérelem elsősorban a következő érveket sorakoztatta fel:






  d) | e terméktípusok az érintett termék összes egyéb típusától jelentősen eltérő tulajdonságokkal, felhasználási területekkel rendelkeznek, és áraik is jelentős különbséget mutatnak; |
| --- | --- | --- |

(36)

Másodszor: 2016. augusztus 5-én egy olaszországi felhasználó, a Marcegaglia Carbon Steel Spa azt állította, hogy ki kell zárni a termékkörből az érintett termék alábbi típusait: intersztíciós elemektől mentes acélok, kettős fázisú acélok, magas karbontartalmú acélok és nem irányított szemcseszerkezetű acélok. Az e típusok tekintetében benyújtott termékkizárás iránti kérelem elsősorban a következő érveket sorakoztatta fel:

d)

e terméktípusok az érintett termék összes egyéb típusától jelentősen eltérő tulajdonságokkal, felhasználási területekkel rendelkeznek, és áraik is jelentős különbséget mutatnak;

| e) | e termékek nem helyettesíthetők az érintett termék egyéb típusaival. |
| --- | --- |

e)

e termékek nem helyettesíthetők az érintett termék egyéb típusaival.

| (37) | Ugyanez a felhasználó a hideghengerléshez alkalmazott terméktípusok kizárását is kérelmezte azok további feldolgozóipari felhasználására hivatkozva. |
| --- | --- |

(37)

Ugyanez a felhasználó a hideghengerléshez alkalmazott terméktípusok kizárását is kérelmezte azok további feldolgozóipari felhasználására hivatkozva.

| (38) | Az érintett termék intersztíciós elemektől mentes acéltípusainak, kettős fázisú acéltípusainak, magas karbontartalmú acéltípusainak és nem irányított szemcseszerkezetű acéltípusainak termékkizárására irányuló kérelem kapcsán a Bizottság megállapította, hogy nem bizonyították, hogy e termékek tulajdonságai és felhasználási területei eltérőek lennének. Emellett a termékkizárásra irányuló kérelem kapcsán a végleges, részleteket tartalmazó kérelem csak igen későn érkezett be. A Bizottság következésképpen a jelenlegi szakaszban elutasította e kérelmet, de tovább fogja vizsgálni az állítást. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett termék intersztíciós elemektől mentes acéltípusainak, kettős fázisú acéltípusainak, magas karbontartalmú acéltípusainak és nem irányított szemcseszerkezetű acéltípusainak termékkizárására irányuló kérelem kapcsán a Bizottság megállapította, hogy nem bizonyították, hogy e termékek tulajdonságai és felhasználási területei eltérőek lennének. Emellett a termékkizárásra irányuló kérelem kapcsán a végleges, részleteket tartalmazó kérelem csak igen későn érkezett be. A Bizottság következésképpen a jelenlegi szakaszban elutasította e kérelmet, de tovább fogja vizsgálni az állítást.

| (39) | Ami az újrahengerléshez használt terméktípusokat illeti, az érintett termék egyik legfontosabb felhasználási területe – miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel – az újrahengerlés. Az eltérő felhasználási terület önmagában még nem ok a kizárásra. E terméktípusok kizárása ezenfelül az érintett termék importált terméktípusai többségének kizárásával járna, amellett hogy az érintett terméknek az újrahengerléshez használt, illetve nem használt termékek szerinti megkülönböztetésének adminisztratív nyomon követése összetett, ha nem egyenesen megoldhatatlan feladatot jelentene. E szakaszban a Bizottság következésképp e kérelmet ugyancsak elutasította. |
| --- | --- |

(39)

Ami az újrahengerléshez használt terméktípusokat illeti, az érintett termék egyik legfontosabb felhasználási területe – miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel – az újrahengerlés. Az eltérő felhasználási terület önmagában még nem ok a kizárásra. E terméktípusok kizárása ezenfelül az érintett termék importált terméktípusai többségének kizárásával járna, amellett hogy az érintett terméknek az újrahengerléshez használt, illetve nem használt termékek szerinti megkülönböztetésének adminisztratív nyomon követése összetett, ha nem egyenesen megoldhatatlan feladatot jelentene. E szakaszban a Bizottság következésképp e kérelmet ugyancsak elutasította.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően határozza meg azon kínai exportáló gyártók esetében, amelyek teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat és piacgazdasági elbánásban részesíthetők. Ilyen elbánást azonban az együttműködő exportáló gyártók egyike sem kérelmezett. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően határozza meg azon kínai exportáló gyártók esetében, amelyek teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat és piacgazdasági elbánásban részesíthetők. Ilyen elbánást azonban az együttműködő exportáló gyártók egyike sem kérelmezett.

| (41) | Ebből adódóan a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(41)

Ebből adódóan a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kellett megállapítani.

| (42) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (analóg ország) alkalmazását tervezi. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett 11 piacgazdasággal rendelkező ország (9) valamennyi ismert gyártójának, valamint nyolc olyan további országnak – nevezetesen Argentínának, Ausztráliának, Egyiptomnak, Iránnak, Japánnak, Dél-Afrikának, a Koreai Köztársaságnak és Tajvannak – küldött kérdőívet, ahol az információk szerint a hasonló terméket gyártják és értékesítik. A Bizottság összesen 19 potenciális analóg ország 62 gyártójával vette fel a kapcsolatot, de mindössze egyetlen – egyesült államokbeli – vállalat (az ArcelorMittal USA) jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (analóg ország) alkalmazását tervezi. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett 11 piacgazdasággal rendelkező ország (9) valamennyi ismert gyártójának, valamint nyolc olyan további országnak – nevezetesen Argentínának, Ausztráliának, Egyiptomnak, Iránnak, Japánnak, Dél-Afrikának, a Koreai Köztársaságnak és Tajvannak – küldött kérdőívet, ahol az információk szerint a hasonló terméket gyártják és értékesítik. A Bizottság összesen 19 potenciális analóg ország 62 gyártójával vette fel a kapcsolatot, de mindössze egyetlen – egyesült államokbeli – vállalat (az ArcelorMittal USA) jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

9

| (43) | Az Egyesült Államok megfelelő analóg piacnak számít, mivel nyitott piaccal rendelkezik, a hasonló termék előállításával tíz belföldi gyártó foglalkozik, és az egyéb országokból érkező behozatal a teljes felhasználás több mint 10 %-át lefedi. Következésképpen, valamint tekintettel arra, hogy együttműködési szándékát mindössze egyetlen egyesült államokbeli gyártó jelezte, a Bizottság ideiglenesen az Egyesült Államokat választotta ki megfelelő analóg országnak. |
| --- | --- |

(43)

Az Egyesült Államok megfelelő analóg piacnak számít, mivel nyitott piaccal rendelkezik, a hasonló termék előállításával tíz belföldi gyártó foglalkozik, és az egyéb országokból érkező behozatal a teljes felhasználás több mint 10 %-át lefedi. Következésképpen, valamint tekintettel arra, hogy együttműködési szándékát mindössze egyetlen egyesült államokbeli gyártó jelezte, a Bizottság ideiglenesen az Egyesült Államokat választotta ki megfelelő analóg országnak.

| (44) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy észrevételezzék e választást. Minthogy észrevételeket nem nyújtottak be, az Egyesült Államokat jelölték ki analóg országnak. |
| --- | --- |

(44)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy észrevételezzék e választást. Minthogy észrevételeket nem nyújtottak be, az Egyesült Államokat jelölték ki analóg országnak.

| (45) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független vevők számára történő egyesült államokbeli értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy az érintett terméknek a mintába felvett kínai exportáló gyártók által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független vevők számára történő egyesült államokbeli értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy az érintett terméknek a mintába felvett kínai exportáló gyártók által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon.

| (46) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítési ügyleteket akkor tekintette nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta a termelési költséget. Ehhez meghatározták az egyesült államokbeli gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítési ügyleteket akkor tekintette nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta a termelési költséget. Ehhez meghatározták az egyesült államokbeli gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét.

| (47) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át a költségeknél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus súlyozott átlagos értékesítési ára elérte vagy meghaladta a termelési egységköltség szintjét, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus összértékesítésének tényleges belföldi árait tükröző súlyozott átlagos tényleges belföldi áraként számították ki, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(47)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át a költségeknél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus súlyozott átlagos értékesítési ára elérte vagy meghaladta a termelési egységköltség szintjét, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus összértékesítésének tényleges belföldi árait tükröző súlyozott átlagos tényleges belföldi áraként számították ki, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (48) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszakbeli nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(48)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszakbeli nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (49) | A nem nyereséges terméktípusok tekintetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint az egyesült államokbeli gyártó – SGA-költségekkel és az egyesült államokbeli gyártó nyereséges terméktípusainak nyereségével növelt – előállítási költségét használva állapították meg. |
| --- | --- |

(49)

A nem nyereséges terméktípusok tekintetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint az egyesült államokbeli gyártó – SGA-költségekkel és az egyesült államokbeli gyártó nyereséges terméktípusainak nyereségével növelt – előállítási költségét használva állapították meg.

| (50) | Az analóg országban gyártott terméktípusok némelyikét nem lehetett megfeleltetni a Kínából az Unióba exportált terméktípusoknak, minthogy azokat az egyesült államokbeli gyártó nem értékesíti. A nem megfeleltethető terméktípusok rendes értékét így az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva az analóg országbeli gyártó előállítási költségei alapján kellett kiszámítani. A Bizottság ehhez a legnagyobb hasonlóságot mutató termék költségeit vette alapul, melyeket a tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazított a módosítási munkák (hasítás, illetve vágás) költségével. A Bizottság ezt követően az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az előállítás és érékesítés tényleges adatait felhasználva ehhez hozzászámította az SGA-költségek ésszerű (7 %–13 %) mértékét, végezetül pedig a nyereséges termékek értékesítésével elért haszonkulcs átlagát alkalmazva a nyereség ésszerű (10 %–15 %) mértékét. |
| --- | --- |

(50)

Az analóg országban gyártott terméktípusok némelyikét nem lehetett megfeleltetni a Kínából az Unióba exportált terméktípusoknak, minthogy azokat az egyesült államokbeli gyártó nem értékesíti. A nem megfeleltethető terméktípusok rendes értékét így az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva az analóg országbeli gyártó előállítási költségei alapján kellett kiszámítani. A Bizottság ehhez a legnagyobb hasonlóságot mutató termék költségeit vette alapul, melyeket a tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazított a módosítási munkák (hasítás, illetve vágás) költségével. A Bizottság ezt követően az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az előállítás és érékesítés tényleges adatait felhasználva ehhez hozzászámította az SGA-költségek ésszerű (7 %–13 %) mértékét, végezetül pedig a nyereséges termékek értékesítésével elért haszonkulcs átlagát alkalmazva a nyereség ésszerű (10 %–15 %) mértékét.

3.2.   Exportárak

Exportárak

| (51) | A mintába felvett exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, valamint velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül is exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(51)

A mintába felvett exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, valamint velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül is exportáltak az Unióba.

| (52) | A közvetlen értékesítések esetében az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak. |
| --- | --- |

(52)

A közvetlen értékesítések esetében az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak.

| (53) | Az olyan ügyleteknél, ahol az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költség tekintetében kiigazították. |
| --- | --- |

(53)

Az olyan ügyleteknél, ahol az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költség tekintetében kiigazították.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (54) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A dömpingkülönbözetek a mintába felvett exportáló gyártók egyéni gyártelepi árainak az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési áraival, vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(54)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A dömpingkülönbözetek a mintába felvett exportáló gyártók egyéni gyártelepi árainak az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési áraival, vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján kerültek meghatározásra.

| (55) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. |
| --- | --- |

(55)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.

| (56) | Ennek alapján szükség szerint kiigazításokat végeztek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek tekintetében (4 %), valamint a banki költségekkel (0,02 %), hitelköltségekkel (0,05 %), jutalékokkal (0,6 %) és közvetett adókkal (4 %) összefüggésben. |
| --- | --- |

(56)

Ennek alapján szükség szerint kiigazításokat végeztek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek tekintetében (4 %), valamint a banki költségekkel (0,02 %), hitelköltségekkel (0,05 %), jutalékokkal (0,6 %) és közvetett adókkal (4 %) összefüggésben.

3.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (57) | A mintába felvett exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék valamennyi amerikai egyesült államokbeli típusára meghatározott rendes érték súlyozott átlagát hasonlították össze a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(57)

A mintába felvett exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék valamennyi amerikai egyesült államokbeli típusára meghatározott rendes érték súlyozott átlagát hasonlították össze a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával.

| (58) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban határozták meg. E különbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számították ki. |
| --- | --- |

(58)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban határozták meg. E különbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számították ki.

| (59) | Ami a Kínában működő összes többi exportáló gyártót illeti, a Bizottság meghatározta, hogy az együttműködés Kína tekintetében milyen szintet ért el. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő gyártóknak az Unióba irányuló exportvolumene. |
| --- | --- |

(59)

Ami a Kínában működő összes többi exportáló gyártót illeti, a Bizottság meghatározta, hogy az együttműködés Kína tekintetében milyen szintet ért el. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő gyártóknak az Unióba irányuló exportvolumene.

| (60) | Az együttműködés szintje magas. Ennek alapján a Kínában működő összes többi exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet ideiglenesen a mintába felvett, együttműködő exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. |
| --- | --- |

(60)

Az együttműködés szintje magas. Ennek alapján a Kínában működő összes többi exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet ideiglenesen a mintába felvett, együttműködő exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

| (61) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Kína







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Más együttműködő vállalatok | 100,1 % |
| Minden más vállalat | 106,9 % |

(61)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Kína

Dömpingkülönbözetek, Kína

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Más együttműködő vállalatok

100,1 %

Minden más vállalat

106,9 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (62) | Az Unión belül 17 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat az eljárás megindítását megelőzően, valamint jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján e 17 vállalat a hasonló termék uniós termelésének mintegy 90 %-át adja. |
| --- | --- |

(62)

Az Unión belül 17 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat az eljárás megindítását megelőzően, valamint jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján e 17 vállalat a hasonló termék uniós termelésének mintegy 90 %-át adja.

| (63) | A vizsgálati időszak alatt a szóban forgó 17 vállalat mellett még öt másik vállalat foglalkozott a hasonló termék gyártásával. |
| --- | --- |

(63)

A vizsgálati időszak alatt a szóban forgó 17 vállalat mellett még öt másik vállalat foglalkozott a hasonló termék gyártásával.

| (64) | Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 74,7 millió tonnát tett ki. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, így például a panaszostól és az összes ismert uniós gyártótól származó információk alapján. A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint öt uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 45 %-át képviselték. Ez reprezentatív mintának minősül. |
| --- | --- |

(64)

Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 74,7 millió tonnát tett ki. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, így például a panaszostól és az összes ismert uniós gyártótól származó információk alapján. A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint öt uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 45 %-át képviselték. Ez reprezentatív mintának minősül.

| (65) | Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termeléshez hozzájáruló uniós gyártók alkotják, amelyek a továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termeléshez hozzájáruló uniós gyártók alkotják, amelyek a továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

| (66) | Az uniós gyártók üzleti modellje és vertikális integrációjuk foka eltér. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat összességében – miként azt a (68) preambulumbekezdés részletesen kifejti – magas fokú vertikális integrációval rendelkező ágazatként jellemezhető. |
| --- | --- |

(66)

Az uniós gyártók üzleti modellje és vertikális integrációjuk foka eltér. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat összességében – miként azt a (68) preambulumbekezdés részletesen kifejti – magas fokú vertikális integrációval rendelkező ágazatként jellemezhető.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (67) | Amint az a (24) preambulumbekezdésben is szerepel, az érintett termék több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartozik. Az uniós felhasználás alábecslésének elkerülése érdekében, illetve tekintettel e kódoknak a teljes felhasználásra gyakorolt nyilvánvalóan elhanyagolható hatására, az uniós felhasználás számítása az ex KN-kódok behozatali volumenét teljes körűen figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(67)

Amint az a (24) preambulumbekezdésben is szerepel, az érintett termék több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartozik. Az uniós felhasználás alábecslésének elkerülése érdekében, illetve tekintettel e kódoknak a teljes felhasználásra gyakorolt nyilvánvalóan elhanyagolható hatására, az uniós felhasználás számítása az ex KN-kódok behozatali volumenét teljes körűen figyelembe veszi.

| (68) | Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, az érintett termék pedig többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari termék – többek között a hidegen hengerelt termékek – gyártásának elsődleges nyersanyagaként szolgál, a kötött és a szabadpiaci felhasználást külön elemezték. |
| --- | --- |

(68)

Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, az érintett termék pedig többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari termék – többek között a hidegen hengerelt termékek – gyártásának elsődleges nyersanyagaként szolgál, a kötött és a szabadpiaci felhasználást külön elemezték.

| (69) | A kötött és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mert a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, a transzferárakat pedig különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak. |
| --- | --- |

(69)

A kötött és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mert a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, a transzferárakat pedig különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

| (70) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a hasonló termékkel kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 60 %-át kötött felhasználásra szánták. |
| --- | --- |

(70)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a hasonló termékkel kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 60 %-át kötött felhasználásra szánták.

4.2.1.   Kötött felhasználás az uniós piacon

Kötött felhasználás az uniós piacon

| (71) | A Bizottság az uniós kötött felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi kötött felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós kötött felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Kötött felhasználás az uniós piacon (tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött felhasználás | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza. |

(71)

A Bizottság az uniós kötött felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi kötött felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós kötött felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Kötött felhasználás az uniós piacon (tonna)

Kötött felhasználás az uniós piacon (tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kötött felhasználás

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

Forrás:

| (72) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós kötött felhasználás az uniós piacon mintegy 4 %-os növekedést mutatott. Ez az emelkedés főként a kötött piacok, többek között a például gépjárműipart ellátó alkatrészgyártás növekedéséből adódik. |
| --- | --- |

(72)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós kötött felhasználás az uniós piacon mintegy 4 %-os növekedést mutatott. Ez az emelkedés főként a kötött piacok, többek között a például gépjárműipart ellátó alkatrészgyártás növekedéséből adódik.

4.2.2.   Szabadpiaci felhasználás az uniós piacon

Szabadpiaci felhasználás az uniós piacon

| (73) | A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg, vagyis az érintett országban működő együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatokat is figyelembe véve. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Szabadpiaci felhasználás (tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiaci felhasználás | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza. |

(73)

A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg, vagyis az érintett országban működő együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatokat is figyelembe véve. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Szabadpiaci felhasználás

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

Forrás:

| (74) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt. A növekedés mindenekelőtt a feldolgozóiparban jelentkező gazdasági fellendülésének tudható be. |
| --- | --- |

(74)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt. A növekedés mindenekelőtt a feldolgozóiparban jelentkező gazdasági fellendülésének tudható be.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (75) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározása a behozatal volumenének – a (73) preambulumbekezdésben szereplő táblázat szerinti – uniós szabadpiaci felhasználással történt összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározása a behozatal volumenének – a (73) preambulumbekezdésben szereplő táblázat szerinti – uniós szabadpiaci felhasználással történt összehasonlítása alapján történt.

| (76) | A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Kína piaci részesedése | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Forrás: Eurostat. |

(76)

A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Kína piaci részesedése

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (77) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy az érintett országból érkező behozatal abszolút adatokban kifejezve jelentősen növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az Unióba irányuló kínai behozatal teljes piaci részesedése több mint ötszörösére bővült a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(77)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az érintett országból érkező behozatal abszolút adatokban kifejezve jelentősen növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az Unióba irányuló kínai behozatal teljes piaci részesedése több mint ötszörösére bővült a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

| (78) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A dömpingelt behozatal átlagára | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Forrás: Eurostat. |

(78)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A dömpingelt behozatal átlagára

600

505

463

404

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (79) | A behozatal átlagárai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 404 EUR/tonnára csökkentek. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységárának csökkenése hozzávetőleg 33 % volt. |
| --- | --- |

(79)

A behozatal átlagárai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 404 EUR/tonnára csökkentek. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységárának csökkenése hozzávetőleg 33 % volt.

| (80) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  — | az öt uniós gyártó által az uniós szabadpiacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti – gyártelepi szintre igazított – értékesítési árak súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(80)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

—

az öt uniós gyártó által az uniós szabadpiacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti – gyártelepi szintre igazított – értékesítési árak súlyozott átlaga, valamint

| — | az érintett ország együttműködő gyártóitól érkező behozatal uniós piacon, első független vevő számára történő értékesítése során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

az érintett ország együttműködő gyártóitól érkező behozatal uniós piacon, első független vevő számára történő értékesítése során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (81) | Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A legjelentősebb kiigazítások a leszállítási költségekhez (mintába felvett uniós gyártókként 2,7 % és 6,3 % közötti kiigazítások), illetve az árengedményekhez (0,1 % és 19,5 % közötti kiigazítások) kapcsolódtak. Abból adódóan, hogy a jelenlegi ügy során egyetlen független importőr sem jelentkezett, ehhez még behozatal utáni költségként hozzáadódott tonnánként 7 EUR, amely az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó vizsgálatban (10) alkalmazott kiigazításnak felelt meg. A mérlegelések alapján ez jelentette a legmegfelelőbb eljárást, hiszen a jelenlegi vizsgálat tárgyát képező érintett termék – amint azt a (221) preambulumbekezdés kifejti – több szempontból is hasonlóságot mutat egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekkel. |
| --- | --- |

(81)

Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A legjelentősebb kiigazítások a leszállítási költségekhez (mintába felvett uniós gyártókként 2,7 % és 6,3 % közötti kiigazítások), illetve az árengedményekhez (0,1 % és 19,5 % közötti kiigazítások) kapcsolódtak. Abból adódóan, hogy a jelenlegi ügy során egyetlen független importőr sem jelentkezett, ehhez még behozatal utáni költségként hozzáadódott tonnánként 7 EUR, amely az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó vizsgálatban (10) alkalmazott kiigazításnak felelt meg. A mérlegelések alapján ez jelentette a legmegfelelőbb eljárást, hiszen a jelenlegi vizsgálat tárgyát képező érintett termék – amint azt a (221) preambulumbekezdés kifejti – több szempontból is hasonlóságot mutat egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekkel.

10

| (82) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingelt kínai behozatallal 2,7 % és 5,6 % között kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. |
| --- | --- |

(82)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingelt kínai behozatallal 2,7 % és 5,6 % között kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (83) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(83)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (84) | A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készletek, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyeket az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőriztek. |
| --- | --- |

(84)

A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készletek, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyeket az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőriztek.

| (85) | A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult. |
| --- | --- |

(85)

A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult.

| (86) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az érintett termék teljes termelésére vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés, piaci részesedés, egységárak, egységnyi költség, jövedelmezőség és pénzforgalom. Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi kötött felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenyégtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabad értékesítésre különválasztani. |
| --- | --- |

(86)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az érintett termék teljes termelésére vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés, piaci részesedés, egységárak, egységnyi költség, jövedelmezőség és pénzforgalom. Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi kötött felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenyégtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabad értékesítésre különválasztani.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (87) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Kapacitáskihasználás | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza. |

(87)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Termelési kapacitás (tonna)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Kapacitáskihasználás

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

Forrás:

| (88) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2 %-kal nőtt, jóllehet ugyanezen időszakban az egyik olaszországi uniós gyártó tetemesen (– 3 millió tonnával) csökkentette termelését. |
| --- | --- |

(88)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2 %-kal nőtt, jóllehet ugyanezen időszakban az egyik olaszországi uniós gyártó tetemesen (– 3 millió tonnával) csökkentette termelését.

| (89) | A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A figyelembe vett időszak alatt a termelési kapacitás csökkent, aminek hátterében az állt, hogy a termelést Belgiumban és Olaszországban leállították. |
| --- | --- |

(89)

A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A figyelembe vett időszak alatt a termelési kapacitás csökkent, aminek hátterében az állt, hogy a termelést Belgiumban és Olaszországban leállították.

| (90) | A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen kismértékű növekedéséből adódott, amelyet főként a kötött felhasználás (+ 4 %-os) és a szabadpiaci felhasználás (+ 12 %-os) növekedése idézte elő, annak ellenére, hogy a termelési volument – elsősorban – az egyik olaszországi uniós gyártó jelentősen csökkentette. |
| --- | --- |

(90)

A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen kismértékű növekedéséből adódott, amelyet főként a kötött felhasználás (+ 4 %-os) és a szabadpiaci felhasználás (+ 12 %-os) növekedése idézte elő, annak ellenére, hogy a termelési volument – elsősorban – az egyik olaszországi uniós gyártó jelentősen csökkentette.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (91) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac) | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Piaci részesedés | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat. |

(91)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Piaci részesedés

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (92) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat uniós piacon értékesített volumene viszonylag állandó – vagyis 27 és 28 millió tonna közötti – értékeken mozgott. |
| --- | --- |

(92)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat uniós piacon értékesített volumene viszonylag állandó – vagyis 27 és 28 millió tonna közötti – értékeken mozgott.

| (93) | Az uniós gazdasági ágazat uniós felhasználáson belüli piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt több mint 9 százalékpontot, 86,8 %-ról 77,7 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése jelentős mértékben meghaladta az uniós szabadpiaci értékesítése kapcsán tapasztalt kismértékű növekedést. |
| --- | --- |

(93)

Az uniós gazdasági ágazat uniós felhasználáson belüli piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt több mint 9 százalékpontot, 86,8 %-ról 77,7 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése jelentős mértékben meghaladta az uniós szabadpiaci értékesítése kapcsán tapasztalt kismértékű növekedést.

| (94) | A figyelembe vett időszakban az uniós piacon belüli kötött piac esetében a kötött piaci volumen, illetve piaci részesedés a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Kötött uniós piaci volumen és piaci részesedés | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött uniós piaci volumen (tonna) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése (tonna) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Kötött piaci volumen a teljes termelés %-ában | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat. |

(94)

A figyelembe vett időszakban az uniós piacon belüli kötött piac esetében a kötött piaci volumen, illetve piaci részesedés a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Kötött uniós piaci volumen és piaci részesedés

Kötött uniós piaci volumen és piaci részesedés

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kötött uniós piaci volumen (tonna)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése (tonna)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Kötött piaci volumen a teljes termelés %-ában

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat (uniós piaci kötött felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon 4 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 40,7 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatt 42,2 millió tonnára – nőtt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat (uniós piaci kötött felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon 4 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 40,7 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatt 42,2 millió tonnára – nőtt a figyelembe vett időszak során.

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat (teljes termelés százalékában kifejezett) kötött piaci részesedése a figyelembe vett időszakban állandó – 55,7 % és 56,7 % közötti – értékeken mozgott. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat (teljes termelés százalékában kifejezett) kötött piaci részesedése a figyelembe vett időszakban állandó – 55,7 % és 56,7 % közötti – értékeken mozgott.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (97) | A foglalkoztatás-számítás kizárólag azon alkalmazottakat vette figyelembe, akiknek tevékenysége az uniós gyártók különböző acélműveiben közvetlenül kapcsolódott a hasonló termékhez. E módszer pontos, aránylag könnyen meghatározható adatokat eredményezett. |
| --- | --- |

(97)

A foglalkoztatás-számítás kizárólag azon alkalmazottakat vette figyelembe, akiknek tevékenysége az uniós gyártók különböző acélműveiben közvetlenül kapcsolódott a hasonló termékhez. E módszer pontos, aránylag könnyen meghatározható adatokat eredményezett.

| (98) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma
  (teljes munkaidőben történő foglalkoztatás/alkalmazott) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza. |

(98)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

(teljes munkaidőben történő foglalkoztatás/alkalmazott)

18 729

18 632

17 739

17 829

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

3 900

4 003

4 257

4 191

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

Forrás:

| (99) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat csökkentette foglalkoztatási szintjét, hogy a kínai, illetve egyéb behozatal nyomán fokozódó piaci verseny közepette csökkentse termelési költségeit és javítsa hatékonyságát. Ennek következtében a figyelembe vett időszak alatt a munkaerő – a közvetett foglalkoztatást nem számítva – 5 %-kal csökkent. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszakban tapasztalt mérsékelt növekedése (+ 2 %) következtében az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenységének növekedése jóval (+ 7 %-kal) meghaladta a tényleges termelés bővülését. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz. |
| --- | --- |

(99)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat csökkentette foglalkoztatási szintjét, hogy a kínai, illetve egyéb behozatal nyomán fokozódó piaci verseny közepette csökkentse termelési költségeit és javítsa hatékonyságát. Ennek következtében a figyelembe vett időszak alatt a munkaerő – a közvetett foglalkoztatást nem számítva – 5 %-kal csökkent. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszakban tapasztalt mérsékelt növekedése (+ 2 %) következtében az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenységének növekedése jóval (+ 7 %-kal) meghaladta a tényleges termelés bővülését. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz.

4.4.2.4.   Készletek

| (100) | Az uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  10. táblázat


  Készletek | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza. |

(100)

Az uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

Forrás:

| (101) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje kismértékű csökkenést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak, amit a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámaszt. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 3,5 %– 4 %-a körüli szinten maradt. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje kismértékű csökkenést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak, amit a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámaszt. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 3,5 %– 4 %-a körüli szinten maradt.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (102) | Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(102)

Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

de minimis

4.4.2.6.   Növekedés

| (103) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós (szabadpiaci) felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene állandó maradt. Az uniós gazdasági ágazat tehát vesztett piaci részesedéséből, szemben az érintett országból érkező behozatallal, amely piaci részesedését a figyelembe vett időszak alatt jelentősen növelte. |
| --- | --- |

(103)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós (szabadpiaci) felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene állandó maradt. Az uniós gazdasági ágazat tehát vesztett piaci részesedéséből, szemben az érintett országból érkező behozatallal, amely piaci részesedését a figyelembe vett időszak alatt jelentősen növelte.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (104) | Az uniós gyártók által felszámított uniós szabadpiaci értékesítési egységárak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Értékesítési árak az uniós szabadpiacon | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(104)

Az uniós gyártók által felszámított uniós szabadpiaci értékesítési egységárak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Értékesítési árak az uniós szabadpiacon

Értékesítési árak az uniós szabadpiacon

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési ár (EUR/tonna)

553

498

471

427

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

572

511

469

431

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (105) | E táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. Az értékesítési árak átlagosan a termelési egységköltségnél alacsonyabbak voltak, leszámítva a 2014-es évet, amikor a piac élénkülni kezdett, és a kínai behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszakban tapasztaltnál mélyebb szintet ért el. |
| --- | --- |

(105)

E táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. Az értékesítési árak átlagosan a termelési egységköltségnél alacsonyabbak voltak, leszámítva a 2014-es évet, amikor a piac élénkülni kezdett, és a kínai behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszakban tapasztaltnál mélyebb szintet ért el.

| (106) | 2012-ben és 2013-ban az euróövezeti adósságválság – amellyel párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent – gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. 2014-ben, valamint 2015 első felében megindult a fellendülés az uniós gazdasági ágazatban, aminek hátterében a versenyképesség megőrzését, különösképpen pedig az uniós gazdasági ágazat munkaerő-termelékenységének javítást célzó – a (99) preambulumbekezdésben leírt – egyre erőteljesebb, a termelékenység és a kapacitáskihasználás javulását eredményező törekvések álltak. |
| --- | --- |

(106)

2012-ben és 2013-ban az euróövezeti adósságválság – amellyel párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent – gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. 2014-ben, valamint 2015 első felében megindult a fellendülés az uniós gazdasági ágazatban, aminek hátterében a versenyképesség megőrzését, különösképpen pedig az uniós gazdasági ágazat munkaerő-termelékenységének javítást célzó – a (99) preambulumbekezdésben leírt – egyre erőteljesebb, a termelékenység és a kapacitáskihasználás javulását eredményező törekvések álltak.

| (107) | E törekvések ellenére a termelési költség átlagban továbbra is meghaladta a csökkenő értékesítési árakat, és az uniós gyártók annak érdekében, hogy a piaci részesedés tekintetében a lehető legkisebb veszteséget szenvedjék el, követték a lefelé irányuló árspirált és – különösen 2015-ben – jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. Mivel az érintett termék alapanyagnak minősül, az uniós gyártók kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált. |
| --- | --- |

(107)

E törekvések ellenére a termelési költség átlagban továbbra is meghaladta a csökkenő értékesítési árakat, és az uniós gyártók annak érdekében, hogy a piaci részesedés tekintetében a lehető legkisebb veszteséget szenvedjék el, követték a lefelé irányuló árspirált és – különösen 2015-ben – jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. Mivel az érintett termék alapanyagnak minősül, az uniós gyártók kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált.

| (108) | A mintába felvett gyártók a kötött felhasználásra szánt egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékeket további feldolgozásra különböző (költség, „költség plusz”, piaci ár) árpolitikák alapján megállapított transzferárakon adják át, illetve szállítják le egymásnak. A kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehet érdemi következtetéseket levonni. |
| --- | --- |

(108)

A mintába felvett gyártók a kötött felhasználásra szánt egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékeket további feldolgozásra különböző (költség, „költség plusz”, piaci ár) árpolitikák alapján megállapított transzferárakon adják át, illetve szállítják le egymásnak. A kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehet érdemi következtetéseket levonni.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (109) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  12. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(109)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

12. táblázat

12. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (110) | Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt 4 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(110)

Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt 4 %-kal nőtt.

4.4.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (111) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  13. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A szabadpiaci uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Beruházások (ezer EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| A beruházások megtérülése | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(111)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

13. táblázat

13. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A szabadpiaci uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Pénzforgalom (ezer EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Beruházások (ezer EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

A beruházások megtérülése

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (112) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós szabadpiaci értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az ezen értékesítésekből származó forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós szabadpiaci értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az ezen értékesítésekből származó forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (113) | A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott: a 2014-es év kivételével mindhárom évben veszteség keletkezett. Amíg a 2012. és 2013. évi veszteségek részint az euróövezeti adósságválság következményeivel magyarázhatók (amely válsággal párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent), az uniós gyártók 2014-ben és a 2015-ös év első felében már képesek voltak valamelyest javítani helyzetükön. |
| --- | --- |

(113)

A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott: a 2014-es év kivételével mindhárom évben veszteség keletkezett. Amíg a 2012. és 2013. évi veszteségek részint az euróövezeti adósságválság következményeivel magyarázhatók (amely válsággal párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent), az uniós gyártók 2014-ben és a 2015-ös év első felében már képesek voltak valamelyest javítani helyzetükön.

| (114) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Jóllehet a nettó pénzforgalom alakulása a figyelembe vett időszak alatt igen változatos képet mutatott, elsősorban az olyan nem készpénz jellegű ráfordításoknak köszönhetően, mint amilyen az értékcsökkenés, összességében javarészt pozitív tartományban maradt. |
| --- | --- |

(114)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Jóllehet a nettó pénzforgalom alakulása a figyelembe vett időszak alatt igen változatos képet mutatott, elsősorban az olyan nem készpénz jellegű ráfordításoknak köszönhetően, mint amilyen az értékcsökkenés, összességében javarészt pozitív tartományban maradt.

| (115) | Mivel a beruházások megtérülése a 2014-es év kivételével minden évben összességében negatív maradt, az uniós gazdasági ágazat 2012 és 2015 között 13 %-kal csökkentette a beruházási szintet. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek a tőkebevonási képességet is befolyásolták. |
| --- | --- |

(115)

Mivel a beruházások megtérülése a 2014-es év kivételével minden évben összességében negatív maradt, az uniós gazdasági ágazat 2012 és 2015 között 13 %-kal csökkentette a beruházási szintet. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek a tőkebevonási képességet is befolyásolták.

| (116) | Végezetül: az alábbi táblázat 2015 negyedéves bontását tartalmazza, mivel a panaszos azt állította panaszában, hogy 2015. második felében jelentős romlás volt tapasztalható. A táblázatban szereplő adatok csakugyan megerősítik, hogy a jövedelmezőség és a nettó értékesítési érték – az uniós szabadpiac értékesítési árainak további leszorításából adódóan – jelentősen romlott 2015. második felében.

  14. táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége negyedéves bontásban










  Negyedévek 2015-ben | A vállalatok jövedelmezősége (vesztesége) negyedéves bontásban (millió EUR) | Tonnánkénti nettó értékesítési ár | Szabadpiaci nettó értékesítés
  (millió EUR) | A jövedelmezőség százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I. né. | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| II. né. | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| III. né. | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| IV. né. | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Összesen | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(116)

Végezetül: az alábbi táblázat 2015 negyedéves bontását tartalmazza, mivel a panaszos azt állította panaszában, hogy 2015. második felében jelentős romlás volt tapasztalható. A táblázatban szereplő adatok csakugyan megerősítik, hogy a jövedelmezőség és a nettó értékesítési érték – az uniós szabadpiac értékesítési árainak további leszorításából adódóan – jelentősen romlott 2015. második felében.

14. táblázat

14. táblázat

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége negyedéves bontásban

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége negyedéves bontásban

Negyedévek 2015-ben

A vállalatok jövedelmezősége (vesztesége) negyedéves bontásban (millió EUR)

Tonnánkénti nettó értékesítési ár

Szabadpiaci nettó értékesítés

(millió EUR)

A jövedelmezőség százalékos aránya

I. né.

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

II. né.

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

III. né.

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

IV. né.

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Összesen

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

4.4.4.   A jelentős kárra vonatkozó következtetés

A jelentős kárra vonatkozó következtetés

| (117) | Egyfelől a kötött és szabadpiaci felhasználás növekedése jóvoltából az uniós gazdasági ágazat egésze képes volt kismértékben növelni termelési volumenét (méghozzá úgy, hogy a termelést – elsősorban – az egyik legjelentősebb olaszországi gyártó jelentős mértékben lecsökkentette) és javítani kapacitáskihasználásának szintjét. Az ágazat emellett konkrét lépéseket tett a hatékonyságnövelés érdekében: szigorú kontroll alatt tartotta az előállítási (mindenekelőtt a nyersanyagokhoz kapcsolódó) költségeket és növelte az egy alkalmazottra jutó termelést. Ennek eredményeként a termelési költség 25 %-kal csökkent. Az ágazat pénzforgalma mindemellett a figyelembe vett időszak egésze alatt pozitív maradt. A mintába felvett uniós gyártók évente még mintegy 250–330 millió EUR összegű beruházást tudtak végrehajtani a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(117)

Egyfelől a kötött és szabadpiaci felhasználás növekedése jóvoltából az uniós gazdasági ágazat egésze képes volt kismértékben növelni termelési volumenét (méghozzá úgy, hogy a termelést – elsősorban – az egyik legjelentősebb olaszországi gyártó jelentős mértékben lecsökkentette) és javítani kapacitáskihasználásának szintjét. Az ágazat emellett konkrét lépéseket tett a hatékonyságnövelés érdekében: szigorú kontroll alatt tartotta az előállítási (mindenekelőtt a nyersanyagokhoz kapcsolódó) költségeket és növelte az egy alkalmazottra jutó termelést. Ennek eredményeként a termelési költség 25 %-kal csökkent. Az ágazat pénzforgalma mindemellett a figyelembe vett időszak egésze alatt pozitív maradt. A mintába felvett uniós gyártók évente még mintegy 250–330 millió EUR összegű beruházást tudtak végrehajtani a figyelembe vett időszak alatt.

| (118) | Másfelől viszont a többi kármutató, még az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti intézkedései ellenére is arról tanúskodik, hogy romlott a szabadpiaci helyzet. Az uniós gazdasági ágazat a 2014-es év és a 2015-ös év elejének kivételével, amikor helyzete kezdett valamelyest javulni, a teljes figyelembe vett időszak alatt veszteséget termelt, amely 2015. második felében már fenntarthatatlan szinteket ért el. Annak ellenére ugyanis, hogy az uniós szabadpiaci értékesítések volumene aránylag állandó szinten mozogott, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést veszített, és kénytelen volt a beruházásokat – a beruházások negatív megtérülése miatt – visszafogni. |
| --- | --- |

(118)

Másfelől viszont a többi kármutató, még az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti intézkedései ellenére is arról tanúskodik, hogy romlott a szabadpiaci helyzet. Az uniós gazdasági ágazat a 2014-es év és a 2015-ös év elejének kivételével, amikor helyzete kezdett valamelyest javulni, a teljes figyelembe vett időszak alatt veszteséget termelt, amely 2015. második felében már fenntarthatatlan szinteket ért el. Annak ellenére ugyanis, hogy az uniós szabadpiaci értékesítések volumene aránylag állandó szinten mozogott, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést veszített, és kénytelen volt a beruházásokat – a beruházások negatív megtérülése miatt – visszafogni.

| (119) | Az előzőekben említettek figyelembevételével megállapítható e szakaszban, hogy a fenti adatok tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak végén sérülékeny volt, de nem olyan mértékben, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte volna. |
| --- | --- |

(119)

Az előzőekben említettek figyelembevételével megállapítható e szakaszban, hogy a fenti adatok tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak végén sérülékeny volt, de nem olyan mértékben, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte volna.

5.   A KÁROKOZÁS VESZÉLYE

A KÁROKOZÁS VESZÉLYE

5.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (120) | Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdésével összhangban annak elemzésekor, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e jelentős károkozás, olyan tényezőkre kell figyelemmel lenni, mint:






  i. | az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti, |
| --- | --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdésével összhangban annak elemzésekor, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e jelentős károkozás, olyan tényezőkre kell figyelemmel lenni, mint:

i.

az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti,

| ii. | az exportőr részéről rendelkezésre álló elegendő szabad exportálógyártói kapacitás vagy, hogy megnövekszik-e ez a kapacitás a közeljövőben és lényeges mértékben, amely az Unióba irányuló dömpingelt kivitel jelentős növekedését valószínűsíti, figyelembe véve, hogy az exporttöbblet felvételére rendelkezésre állnak-e más exportpiacok, |
| --- | --- |

ii.

az exportőr részéről rendelkezésre álló elegendő szabad exportálógyártói kapacitás vagy, hogy megnövekszik-e ez a kapacitás a közeljövőben és lényeges mértékben, amely az Unióba irányuló dömpingelt kivitel jelentős növekedését valószínűsíti, figyelembe véve, hogy az exporttöbblet felvételére rendelkezésre állnak-e más exportpiacok,

| iii. | az importtermékek olyan áron érkeznek-e, amely jelentős mértékben leszorítja az árakat, vagy jelentős mértékben megakadályozza azt az áremelkedést, amely egyébként bekövetkezett volna, és amely feltehetőleg növelte volna a további behozatal iránti igényt, valamint |
| --- | --- |

iii.

az importtermékek olyan áron érkeznek-e, amely jelentős mértékben leszorítja az árakat, vagy jelentős mértékben megakadályozza azt az áremelkedést, amely egyébként bekövetkezett volna, és amely feltehetőleg növelte volna a további behozatal iránti igényt, valamint

| iv. | a készletek szintjei. |
| --- | --- |

iv.

a készletek szintjei.

| (121) | Amint arra a 3. cikk (9) bekezdésének második albekezdésében szereplő „olyan [...] mint” szavak utalnak, a kárral való fenyegetés meghatározásához e négy tényező mellett egyéb tényezők is elemezhetők. A Bizottság jelesen tényezőként elemezte még például a jövedelmezőséget és a beérkezett megrendeléseket, amelyekről mind a vizsgálati időszakra, mind a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozóan rendelkezett adatokkal. |
| --- | --- |

(121)

Amint arra a 3. cikk (9) bekezdésének második albekezdésében szereplő „olyan [...] mint” szavak utalnak, a kárral való fenyegetés meghatározásához e négy tényező mellett egyéb tényezők is elemezhetők. A Bizottság jelesen tényezőként elemezte még például a jövedelmezőséget és a beérkezett megrendeléseket, amelyekről mind a vizsgálati időszakra, mind a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozóan rendelkezett adatokkal.

| (122) | Ami a figyelembe vett időszakot illeti, a Bizottság újfent áttekintette a 2012–2015-ös időszakra vonatkozóan gyűjtött adatokat, mivel az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetének ismerete nélkülözhetetlen annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e károkozás (11). Ezt követően a Bizottság a jövőre vonatkozó elemzés keretében valamennyi tényezőt megvizsgálta. A Bizottság ezenkívül az előrejelzések Bíróság által megkövetelt (12) megerősítéséhez vagy megkérdőjelezéséhez be tudta szerezni a 2016 januárja és júniusa közötti dömpingelt behozatalra, kínai kapacitásra és importárakra vonatkozó adatokat. A jövedelmezőségről, illetve a beérkezett megrendelésekről ezzel szemben a 2016. január–június közötti időszakra vonatkozó teljes körű adatok nem, csak részleges, 2016. március végéig szóló adatok álltak rendelkezésre. A készletek szintjéről egyáltalán nem lehetett – különösen az uniós gazdasági ágazattal összefüggésben – teljes körű, a 2016. június végéig tartó időszakra vonatkozó adatokat fellelni. Mindamellett ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően a Bizottság aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, a beérkezett megrendelésekre, valamint a készletek szintjére vonatkozó adatok az e szakaszban rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak. |
| --- | --- |

(122)

Ami a figyelembe vett időszakot illeti, a Bizottság újfent áttekintette a 2012–2015-ös időszakra vonatkozóan gyűjtött adatokat, mivel az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetének ismerete nélkülözhetetlen annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e károkozás (11). Ezt követően a Bizottság a jövőre vonatkozó elemzés keretében valamennyi tényezőt megvizsgálta. A Bizottság ezenkívül az előrejelzések Bíróság által megkövetelt (12) megerősítéséhez vagy megkérdőjelezéséhez be tudta szerezni a 2016 januárja és júniusa közötti dömpingelt behozatalra, kínai kapacitásra és importárakra vonatkozó adatokat. A jövedelmezőségről, illetve a beérkezett megrendelésekről ezzel szemben a 2016. január–június közötti időszakra vonatkozó teljes körű adatok nem, csak részleges, 2016. március végéig szóló adatok álltak rendelkezésre. A készletek szintjéről egyáltalán nem lehetett – különösen az uniós gazdasági ágazattal összefüggésben – teljes körű, a 2016. június végéig tartó időszakra vonatkozó adatokat fellelni. Mindamellett ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően a Bizottság aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, a beérkezett megrendelésekre, valamint a készletek szintjére vonatkozó adatok az e szakaszban rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak.

11

12

| (123) | Végezetül: az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése első albekezdésének második mondata előírja, hogy a körülmények megváltozásának világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

(123)

Végezetül: az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése első albekezdésének második mondata előírja, hogy a körülmények megváltozásának világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie.

5.2.   A károkozás veszélye

A károkozás veszélye

5.2.1.   Az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti

Az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti

| (124) | Az érintett országból érkező behozatal 2012 és a vizsgálati időszak között – miként az a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül – jelentős mértékű növekedést mutatott: 246 720 tonnáról 1 519 304 tonnára nőtt. E behozatal árai következetes módon egyre alacsonyabbak voltak. Az, hogy e kínai dömpingelt behozatal piaci részesedése lényeges mértékű növekedést (+ 550 %) ért el, megerősíti, hogy e behozatal alakulása nem kizárólag a kereslet növekedésének (+ 12 %) következménye. A kínai exportáló gyártók új piacra léptek be, és az alacsony áru importtermékekkel a többi gazdasági szereplő, többek között az uniós gyártók kárára növelték piaci részesedésüket. A kínai behozatal volumene 2016 első felében tovább nőtt (773 275 tonna, forrás: Eurostat) és 8,5 %-kal mutatott magasabb értéket 2015 első feléhez képest (712 390 tonna). A rendelkezésre álló adatok nemcsak arra világítanak rá, hogy a kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt lényeges mértékben nőtt, hanem arra is, hogy e tendencia a vizsgálati időszakot követő időszak alatt sem torpant vagy fordult meg. |
| --- | --- |

(124)

Az érintett országból érkező behozatal 2012 és a vizsgálati időszak között – miként az a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül – jelentős mértékű növekedést mutatott: 246 720 tonnáról 1 519 304 tonnára nőtt. E behozatal árai következetes módon egyre alacsonyabbak voltak. Az, hogy e kínai dömpingelt behozatal piaci részesedése lényeges mértékű növekedést (+ 550 %) ért el, megerősíti, hogy e behozatal alakulása nem kizárólag a kereslet növekedésének (+ 12 %) következménye. A kínai exportáló gyártók új piacra léptek be, és az alacsony áru importtermékekkel a többi gazdasági szereplő, többek között az uniós gyártók kárára növelték piaci részesedésüket. A kínai behozatal volumene 2016 első felében tovább nőtt (773 275 tonna, forrás: Eurostat) és 8,5 %-kal mutatott magasabb értéket 2015 első feléhez képest (712 390 tonna). A rendelkezésre álló adatok nemcsak arra világítanak rá, hogy a kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt lényeges mértékben nőtt, hanem arra is, hogy e tendencia a vizsgálati időszakot követő időszak alatt sem torpant vagy fordult meg.

5.2.2.   Elegendő szabad kapacitás

Elegendő szabad kapacitás

5.2.2.1.   Kínai kapacitás (nyersacél és a hasonló termék)

| (125) | Ami a kínai nyersacél-kapacitást illeti, a rendelkezésre álló információk tanúsága szerint a kínai acélkapacitás már hosszú ideje gyors ütemben bővül. Míg Kína 2004-ben a világ nyersacél-össztermelésének 25,6 %-át (13) adta, addig tényleges termelését közel megkétszerezve 2015-ben már 50,3 %-os részesedéssel rendelkezett. A Bizottság acéliparról szóló közleménye ezzel összefüggésben a következőket állapítja meg: „[a] szabad termelési kapacitás [...] egyes harmadik országokban – különösképpen Kínában – drámai módón megnőtt. A becslések szerint egyedül Kínában mintegy 350 millió tonna, vagyis az Unió éves termelésének közel kétszeresét kitevő kapacitásfelesleg áll rendelkezésre” (14). |
| --- | --- |

(125)

Ami a kínai nyersacél-kapacitást illeti, a rendelkezésre álló információk tanúsága szerint a kínai acélkapacitás már hosszú ideje gyors ütemben bővül. Míg Kína 2004-ben a világ nyersacél-össztermelésének 25,6 %-át (13) adta, addig tényleges termelését közel megkétszerezve 2015-ben már 50,3 %-os részesedéssel rendelkezett. A Bizottság acéliparról szóló közleménye ezzel összefüggésben a következőket állapítja meg: „[a] szabad termelési kapacitás [...] egyes harmadik országokban – különösképpen Kínában – drámai módón megnőtt. A becslések szerint egyedül Kínában mintegy 350 millió tonna, vagyis az Unió éves termelésének közel kétszeresét kitevő kapacitásfelesleg áll rendelkezésre” (14).

13

14

| (126) | Ehhez kapcsolódik, hogy az OECD becslése alapján Kína acélgyártási összkapacitása 2014-ben 1 140 millió tonnát (15) tett ki, míg a számítások szerint a tényleges kínai termelés elérte a 822,8 millió tonnát (16). A rendelkezésre álló kínai kapacitásfelesleg így tehát bizonyosan meghaladja a 300 millió tonnát. |
| --- | --- |

(126)

Ehhez kapcsolódik, hogy az OECD becslése alapján Kína acélgyártási összkapacitása 2014-ben 1 140 millió tonnát (15) tett ki, míg a számítások szerint a tényleges kínai termelés elérte a 822,8 millió tonnát (16). A rendelkezésre álló kínai kapacitásfelesleg így tehát bizonyosan meghaladja a 300 millió tonnát.

15

16

| (127) | Az ilyen kapacitásfelesleg a hasonló termék iránt Kínában, illetve más országokban megmutatkozó kereslettel sincs összhangban. Ami azt illeti, a globális piacokon lassul a keresletnövekedés, a kapacitás és kereslet közötti távolság pedig egyre csak nő az OECD legfrissebb tanulmánya (17) szerint. |
| --- | --- |

(127)

Az ilyen kapacitásfelesleg a hasonló termék iránt Kínában, illetve más országokban megmutatkozó kereslettel sincs összhangban. Ami azt illeti, a globális piacokon lassul a keresletnövekedés, a kapacitás és kereslet közötti távolság pedig egyre csak nő az OECD legfrissebb tanulmánya (17) szerint.

17

| (128) | A kínai hatóságok nem vitatták, hogy az érintett országban tetemes kapacitásfelesleg áll rendelkezésre. Először is: 2016. február 1-jén a Kínai Államtanács elfogadta a „Vélemény az acélipari kapacitásfelesleg kérdésének megoldásáról” (Opinion for the steel industry to resolve excess capacity) című dokumentumot, amely megállapítja a kínai acélipar kapacitásfeleslegének határozott kezelését szolgáló átfogó kínai megközelítést. Az intézkedések többek között öt év alatt 100–150 millió tonnával csökkentik a nyersacél-kapacitást és szigorúan tiltják új termelési kapacitás kiépítését. Másodszor: a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) szintén megemlítette beadványában, hogy „az elmúlt néhány évben a kínai kormány és a kínai acélszövetség hatékony intézkedéseket hozott [...] 2011 óta Kína eredményesen felszámolta az elavult kapacitásokat és megerősítette az energiatakarékossági intézkedéseket” (18). |
| --- | --- |

(128)

A kínai hatóságok nem vitatták, hogy az érintett országban tetemes kapacitásfelesleg áll rendelkezésre. Először is: 2016. február 1-jén a Kínai Államtanács elfogadta a „Vélemény az acélipari kapacitásfelesleg kérdésének megoldásáról” (Opinion for the steel industry to resolve excess capacity) című dokumentumot, amely megállapítja a kínai acélipar kapacitásfeleslegének határozott kezelését szolgáló átfogó kínai megközelítést. Az intézkedések többek között öt év alatt 100–150 millió tonnával csökkentik a nyersacél-kapacitást és szigorúan tiltják új termelési kapacitás kiépítését. Másodszor: a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) szintén megemlítette beadványában, hogy „az elmúlt néhány évben a kínai kormány és a kínai acélszövetség hatékony intézkedéseket hozott [...] 2011 óta Kína eredményesen felszámolta az elavult kapacitásokat és megerősítette az energiatakarékossági intézkedéseket” (18).

Opinion for the steel industry to resolve excess capacity

18

| (129) | Ugyanakkor nemrégiben az alábbi következetlenségekre derült fény a vizsgálati időszakot követő időszak alatti kapacitáscsökkentésről szóló fenti kínai bejelentéssel és a tényleges helyzettel kapcsolatban:






  — | Beszámolók szerint az érintett ország a „zombi” acélművek (19) jelenségétől szenved: vannak olyan acélművek, amelyekről folyton azt állítják, hogy végüket járják, azonban ténylegesen sosem zárnak be. |
| --- | --- | --- |

(129)

Ugyanakkor nemrégiben az alábbi következetlenségekre derült fény a vizsgálati időszakot követő időszak alatti kapacitáscsökkentésről szóló fenti kínai bejelentéssel és a tényleges helyzettel kapcsolatban:

—

Beszámolók szerint az érintett ország a „zombi” acélművek (19) jelenségétől szenved: vannak olyan acélművek, amelyekről folyton azt állítják, hogy végüket járják, azonban ténylegesen sosem zárnak be.

19

| — | Egy másik forrás szerint is 41 nagyolvasztót újból megnyitottak, még frissebb beszámolók alapján pedig több mint 50 millió tonnányi acélkapacitást állítottak Kínában ismét üzembe 2016 eleje óta (20). |
| --- | --- |

—

Egy másik forrás szerint is 41 nagyolvasztót újból megnyitottak, még frissebb beszámolók alapján pedig több mint 50 millió tonnányi acélkapacitást állítottak Kínában ismét üzembe 2016 eleje óta (20).

20

| — | Az Acélipari Világszövetség a következőket állítja a világ 2016 első hat hónapjára vonatkozó nyersacéltermelésével kapcsolatban:
  „A világ nyersacéltermelése 2016 első hat hónapja során 794,8 Mt volt, ami 2015 hasonló időszakához képest –1,9 %-os csökkenést jelent [...]. A nyersacéltermelés [...] –6,1 %-kal visszaesett az EU 28 tagállamában [...]. Kína 2016. júniusi nyersacéltermelése 69,5 Mt volt, ami 2015 júniusához képest 1,7 %-os növekedésnek felel meg [...].”

   (21) |
| --- | --- |

—

Az Acélipari Világszövetség a következőket állítja a világ 2016 első hat hónapjára vonatkozó nyersacéltermelésével kapcsolatban:
  „A világ nyersacéltermelése 2016 első hat hónapja során 794,8 Mt volt, ami 2015 hasonló időszakához képest –1,9 %-os csökkenést jelent [...]. A nyersacéltermelés [...] –6,1 %-kal visszaesett az EU 28 tagállamában [...]. Kína 2016. júniusi nyersacéltermelése 69,5 Mt volt, ami 2015 júniusához képest 1,7 %-os növekedésnek felel meg [...].”

   (21)

„A világ nyersacéltermelése 2016 első hat hónapja során 794,8 Mt volt, ami 2015 hasonló időszakához képest –1,9 %-os csökkenést jelent [...]. A nyersacéltermelés [...] –6,1 %-kal visszaesett az EU 28 tagállamában [...]. Kína 2016. júniusi nyersacéltermelése 69,5 Mt volt, ami 2015 júniusához képest 1,7 %-os növekedésnek felel meg [...].”

21

| (130) | Végezetül, a Bizottság elemezte a kínai hatóságok (128) preambulumbekezdésben említett ígéreteit és kötelezettségvállalásait. A 2016 elején tett ilyen irányú bejelentések ellenére ezek az ígéretek és kötelezettségvállalások még nem valósultak meg. |
| --- | --- |

(130)

Végezetül, a Bizottság elemezte a kínai hatóságok (128) preambulumbekezdésben említett ígéreteit és kötelezettségvállalásait. A 2016 elején tett ilyen irányú bejelentések ellenére ezek az ígéretek és kötelezettségvállalások még nem valósultak meg.

| (131) | Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a kínai acélágazat kapacitásfeleslege széles körben ismert probléma, amelyet még a kínai hatóságok is elismernek. |
| --- | --- |

(131)

Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a kínai acélágazat kapacitásfeleslege széles körben ismert probléma, amelyet még a kínai hatóságok is elismernek.

| (132) | Az értékelések szerint a hasonló termék a következő okból nagy hányadát teszi ki a teljes nyersacéltermelésnek: míg 2013-ban és 2014-ben a teljes kínai nyersacéltermelés 822 000 millió tonna és 822 698 millió tonna volt, a melegen síkhengerelt termékek kínai össztermelése 311 564 millió tonnát és 317 387 millió tonnát tett ki, amely a teljes nyersacéltermelés körülbelül 37,9 %-ának, illetőleg 38,6 %-ának felelt meg (22). Ennélfogva a nyersacéllal kapcsolatos fenti adatok megfelelően jelzik a hasonló termék kínai kapacitásfeleslegét is. |
| --- | --- |

(132)

Az értékelések szerint a hasonló termék a következő okból nagy hányadát teszi ki a teljes nyersacéltermelésnek: míg 2013-ban és 2014-ben a teljes kínai nyersacéltermelés 822 000 millió tonna és 822 698 millió tonna volt, a melegen síkhengerelt termékek kínai össztermelése 311 564 millió tonnát és 317 387 millió tonnát tett ki, amely a teljes nyersacéltermelés körülbelül 37,9 %-ának, illetőleg 38,6 %-ának felelt meg (22). Ennélfogva a nyersacéllal kapcsolatos fenti adatok megfelelően jelzik a hasonló termék kínai kapacitásfeleslegét is.

22

| (133) | Másfelől hivatkozni kell a (185) preambulumbekezdésben szereplő táblázatra, amely 2013 és 2014 vonatkozásában összehasonlítja a hasonló termék tényleges kínai termelését más országok tényleges termelésével. A szóban forgó táblázat például azt mutatja, hogy a hasonló termék 2014-es tényleges kínai termelése (317,4 millió tonna) körülbelül ötszörösét teszi ki Oroszország, Ukrajna, Irán és Brazília együttes összesített össztermelésének (57,4 millió tonna). Ez a hasonló termék kínai termelési kapacitásának rendkívüli mértékét jelzi. |
| --- | --- |

(133)

Másfelől hivatkozni kell a (185) preambulumbekezdésben szereplő táblázatra, amely 2013 és 2014 vonatkozásában összehasonlítja a hasonló termék tényleges kínai termelését más országok tényleges termelésével. A szóban forgó táblázat például azt mutatja, hogy a hasonló termék 2014-es tényleges kínai termelése (317,4 millió tonna) körülbelül ötszörösét teszi ki Oroszország, Ukrajna, Irán és Brazília együttes összesített össztermelésének (57,4 millió tonna). Ez a hasonló termék kínai termelési kapacitásának rendkívüli mértékét jelzi.

| (134) | Harmadsorban a vizsgálat megerősítette, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt átlagosan 65 %-os kapacitáskihasználás mellett működtek. Ez az érintett termék több mint 14 millió metrikus tonnát kitevő szabad kapacitását jelenti, amely mindössze három vállalat között oszlik meg. Ez is jelzésértékű a hasonló termék szabad kapacitása szempontjából. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek más kínai gyártói részéről is hasonló mértékű kapacitást feltételezünk, akkor e termékek terén összességében véve magas kínai szabad kapacitással kell számolnunk. |
| --- | --- |

(134)

Harmadsorban a vizsgálat megerősítette, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt átlagosan 65 %-os kapacitáskihasználás mellett működtek. Ez az érintett termék több mint 14 millió metrikus tonnát kitevő szabad kapacitását jelenti, amely mindössze három vállalat között oszlik meg. Ez is jelzésértékű a hasonló termék szabad kapacitása szempontjából. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek más kínai gyártói részéről is hasonló mértékű kapacitást feltételezünk, akkor e termékek terén összességében véve magas kínai szabad kapacitással kell számolnunk.

| (135) | Emellett az uniós piac nyitott piac, ahova – miként az a (177) preambulumbekezdésben megjelenő táblázatban szerepel – számos országból tekintélyes mértékű behozatal érkezik. A (76) preambulumbekezdésben szereplő 4. táblázat adatai szerint a kínai exportáló gyártók főleg 2012-től kezdve exportáltak az uniós piacra, és az alacsony árú behozatallal azóta szereztek gyors ütemben piaci részesedést más gazdasági szereplők, így az uniós gyártók kárára. Ez azt bizonyítja, hogy a kínai exportáló gyártók számára a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt, ami pedig annak jele, hogy az uniós piac vonzerővel bír a kínai és más exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(135)

Emellett az uniós piac nyitott piac, ahova – miként az a (177) preambulumbekezdésben megjelenő táblázatban szerepel – számos országból tekintélyes mértékű behozatal érkezik. A (76) preambulumbekezdésben szereplő 4. táblázat adatai szerint a kínai exportáló gyártók főleg 2012-től kezdve exportáltak az uniós piacra, és az alacsony árú behozatallal azóta szereztek gyors ütemben piaci részesedést más gazdasági szereplők, így az uniós gyártók kárára. Ez azt bizonyítja, hogy a kínai exportáló gyártók számára a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt, ami pedig annak jele, hogy az uniós piac vonzerővel bír a kínai és más exportáló gyártók számára.

5.2.2.2.   Harmadik országok felvevőképessége

| (136) | Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése második albekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság elemezte, hogy a kínai exportáló gyártók számára rendelkezésre állnak-e más exportpiacok az exporttöbblet felvételére. |
| --- | --- |

(136)

Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése második albekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság elemezte, hogy a kínai exportáló gyártók számára rendelkezésre állnak-e más exportpiacok az exporttöbblet felvételére.

| (137) | Néhány (nagyobb) exportpiac egyre nehezebben hozzáférhető a kínai exportáló gyártók számára piacvédelmi intézkedések (például USA, Malajzia, India és Mexikó) és/vagy vizsgálatok (például Thaiföld) vagy megemelt vámok (Dél-Afrika) miatt. |
| --- | --- |

(137)

Néhány (nagyobb) exportpiac egyre nehezebben hozzáférhető a kínai exportáló gyártók számára piacvédelmi intézkedések (például USA, Malajzia, India és Mexikó) és/vagy vizsgálatok (például Thaiföld) vagy megemelt vámok (Dél-Afrika) miatt.

| (138) | Az exportstatisztikai adatok azonban – 2015 és 2016 első hat hónapja tekintetében és a hasonló termékkel kapcsolatos KN-kódok egy mintája (23) alapján – azt mutatják, hogy a világ többi részére irányuló kínai exportvolumen helyzete nem változott a korábbiakhoz képest. |
| --- | --- |

(138)

Az exportstatisztikai adatok azonban – 2015 és 2016 első hat hónapja tekintetében és a hasonló termékkel kapcsolatos KN-kódok egy mintája (23) alapján – azt mutatják, hogy a világ többi részére irányuló kínai exportvolumen helyzete nem változott a korábbiakhoz képest.

23

| (139) | Egyfelől az érintett ország által 2016 első hat hónapjában bonyolított export volumene nagyjából ugyanakkora, mint a 2015-tel összevetett és évesített volumen. Ennek ellenére az átlagos értékesítési egységár 2016 első hat hónapjában alacsonyabb volt, mint 2015-ben. Másfelől a 2016 első hat hónapjában néhány országban (például Indonézia és Vietnam) a 2015-höz képest elszenvedett piacvesztést más országokban (például Banglades és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság) szerzett piaci részesedéssel sikerült ellensúlyozni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy harmadik országok önmagukban felvennék a hatalmas mértékű kínai szabad kapacitást. Még akkor is, ha jelenleg a korábbiakhoz képest változatlan az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export helyzete, a vonzó uniós piac – amint az a (135) preambulumbekezdésben is szerepel – valószínűleg továbbra is a dömpingelt kínai export elsődleges célpiacai között fog szerepelni. |
| --- | --- |

(139)

Egyfelől az érintett ország által 2016 első hat hónapjában bonyolított export volumene nagyjából ugyanakkora, mint a 2015-tel összevetett és évesített volumen. Ennek ellenére az átlagos értékesítési egységár 2016 első hat hónapjában alacsonyabb volt, mint 2015-ben. Másfelől a 2016 első hat hónapjában néhány országban (például Indonézia és Vietnam) a 2015-höz képest elszenvedett piacvesztést más országokban (például Banglades és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság) szerzett piaci részesedéssel sikerült ellensúlyozni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy harmadik országok önmagukban felvennék a hatalmas mértékű kínai szabad kapacitást. Még akkor is, ha jelenleg a korábbiakhoz képest változatlan az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export helyzete, a vonzó uniós piac – amint az a (135) preambulumbekezdésben is szerepel – valószínűleg továbbra is a dömpingelt kínai export elsődleges célpiacai között fog szerepelni.

5.2.2.3.   Felvevőképesség Kínában

| (140) | Kína sem rendelkezik elegendő felvevőképességgel. Az acél iránti belső kereslet csökkenőben van Kínában: Az Acélipari Világszövetség adatai szerint Kína acélkeresletének a 2013-as keresleti csúcsot követően először 2015-ben kellett volna csökkennie – 3,5 %-kal, majd 2016-ban – 2,0 %-kal (24). Ugyanez a szervezet az adatokat azonban a későbbiekben a következők szerint kiigazította: „a kínai acélkereslet visszaesése várhatóan – 4,0 % lesz 2016-ban, amelyet 2017-ben – 3,0 % csökkenés fog követni. Mindez 626,1 Mt acél iránti keresletet feltételez 2017-ben (15 %-kal elmaradva a 2013-as évihez képest), valamint azt, hogy a világ acélfelhasználása a 2009-es 47,9 %-ról és a 2015-ös 44,8 %-ról 41,9 %-ra zsugorodik.” (25) |
| --- | --- |

(140)

Kína sem rendelkezik elegendő felvevőképességgel. Az acél iránti belső kereslet csökkenőben van Kínában: Az Acélipari Világszövetség adatai szerint Kína acélkeresletének a 2013-as keresleti csúcsot követően először 2015-ben kellett volna csökkennie – 3,5 %-kal, majd 2016-ban – 2,0 %-kal (24). Ugyanez a szervezet az adatokat azonban a későbbiekben a következők szerint kiigazította: „a kínai acélkereslet visszaesése várhatóan – 4,0 % lesz 2016-ban, amelyet 2017-ben – 3,0 % csökkenés fog követni. Mindez 626,1 Mt acél iránti keresletet feltételez 2017-ben (15 %-kal elmaradva a 2013-as évihez képest), valamint azt, hogy a világ acélfelhasználása a 2009-es 47,9 %-ról és a 2015-ös 44,8 %-ról 41,9 %-ra zsugorodik.” (25)

24

25

5.2.2.4.   A kapacitásra vonatkozó következtetés

| (141) | Összefoglalva, valószínű, hogy az acél – beleértve a hasonló terméket – terén meglévő tetemes kapacitásfelesleg jelentős volumene továbbra is az uniós piacra irányul majd. A jelenlegi kapacitásfeleslegek és a harmadik államok és maga Kína elégtelen felvevőképessége annak valószínűségét jelzik, hogy jelentősen megnövekszik az Unióba irányuló kínai export, amely esetében a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(141)

Összefoglalva, valószínű, hogy az acél – beleértve a hasonló terméket – terén meglévő tetemes kapacitásfelesleg jelentős volumene továbbra is az uniós piacra irányul majd. A jelenlegi kapacitásfeleslegek és a harmadik államok és maga Kína elégtelen felvevőképessége annak valószínűségét jelzik, hogy jelentősen megnövekszik az Unióba irányuló kínai export, amely esetében a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt.

5.2.3.   A behozatal árszintje

A behozatal árszintje

| (142) | Az érintett ország átlagos importárai a figyelembe vett időszak alatt – amint az a (78) preambulumbekezdésben szerepel – a 2012-es 600 EUR/tonnáról 2015-ben 404 EUR/tonnára, 33 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(142)

Az érintett ország átlagos importárai a figyelembe vett időszak alatt – amint az a (78) preambulumbekezdésben szerepel – a 2012-es 600 EUR/tonnáról 2015-ben 404 EUR/tonnára, 33 %-kal csökkent.

| (143) | A lenti táblázat összehasonlítja a kínai behozatal átlagos egységárait a mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési egységáraival:

  15. táblázat


  Összehasonlító táblázat: értékesítési árak az uniós szabadpiacon és kínai importárak a figyelembe vett időszak alatt | Lásd az alábbi preambulumbekezdést | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési árai (EUR/tonna) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| A kínai behozatal átlagárai az Eurostat szerint
  (EUR/tonna) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Különbség (EUR/tonna) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók és exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek és Eurostat. |

(143)

A lenti táblázat összehasonlítja a kínai behozatal átlagos egységárait a mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési egységáraival:

15. táblázat

15. táblázat

Összehasonlító táblázat: értékesítési árak az uniós szabadpiacon és kínai importárak a figyelembe vett időszak alatt

Összehasonlító táblázat: értékesítési árak az uniós szabadpiacon és kínai importárak a figyelembe vett időszak alatt

Lásd az alábbi preambulumbekezdést

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési árai (EUR/tonna)

(104)

553

498

471

427

A kínai behozatal átlagárai az Eurostat szerint

(EUR/tonna)

(78)

600

505

463

404

Különbség (EUR/tonna)

– 47

– 7

- 8

- 23

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók és exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek és Eurostat.

Forrás:

| (144) | 2012-ben az átlagos kínai árak lényegesen magasabbak voltak az uniós gyártók árainál. 2015-ben a kínai importárak azonban jelentősen csökkentek (404 EUR/tonna) az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest (427 EUR/tonna). Mindezt a (82) preambulumbekezdésben ismertetett, alákínálással kapcsolatos elemzés is megerősíti. |
| --- | --- |

(144)

2012-ben az átlagos kínai árak lényegesen magasabbak voltak az uniós gyártók árainál. 2015-ben a kínai importárak azonban jelentősen csökkentek (404 EUR/tonna) az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest (427 EUR/tonna). Mindezt a (82) preambulumbekezdésben ismertetett, alákínálással kapcsolatos elemzés is megerősíti.

| (145) | A következő táblázat a kínai egységárak további csökkenését mutatja a vizsgálati időszakot követő időszak alatt (2016. január – június) történt uniós értékesítések során.

  16. táblázat


  Kínai importárak a vizsgálati időszakot követő időszakban












  A kínai behozatal átlagos importárai
  (EUR/tonna) | 2016. január | 2016. február | 2016. március | 2016. április | 2016. május | 2016. június |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Forrás: Eurostat. |

(145)

A következő táblázat a kínai egységárak további csökkenését mutatja a vizsgálati időszakot követő időszak alatt (2016. január – június) történt uniós értékesítések során.

16. táblázat

16. táblázat

Kínai importárak a vizsgálati időszakot követő időszakban

Kínai importárak a vizsgálati időszakot követő időszakban

A kínai behozatal átlagos importárai

(EUR/tonna)

2016. január

2016. február

2016. március

2016. április

2016. május

2016. június

326

318

313

303

299

308

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (146) | A kínai behozatal alacsony árszintjének negatív hatása kettős:






  i. | egyfelől a jelentős árkülönbség valószínűleg (további) elmozdulást fog okozni a dömpingelt behozatal irányába, mert valószínűbb, hogy a felhasználók egyre nagyobb mennyiségben vesznek olcsóbb árukat; |
| --- | --- | --- |

(146)

A kínai behozatal alacsony árszintjének negatív hatása kettős:

i.

egyfelől a jelentős árkülönbség valószínűleg (további) elmozdulást fog okozni a dömpingelt behozatal irányába, mert valószínűbb, hogy a felhasználók egyre nagyobb mennyiségben vesznek olcsóbb árukat;

| ii. | másfelől az ilyen alacsony piaci árszintet a vevők valószínűleg alkupozícióik javítására fogják használni, hogy leszorítsák az uniós gyártók és más források által kínált termékek árait, ezáltal további nyomást gyakorolva mind a volumenek csökkenése, mind az alacsonyabb árszint irányába. Míg ezek a hatások megkérdőjelezhetők olyan helyzetben, amikor az árkülönbségek nem túl nagyok, a jelen esetben, és figyelembe véve a megállapított áralákínálást, az uniós gazdasági ágazat károsodása várhatóan súlyos lesz. |
| --- | --- |

ii.

másfelől az ilyen alacsony piaci árszintet a vevők valószínűleg alkupozícióik javítására fogják használni, hogy leszorítsák az uniós gyártók és más források által kínált termékek árait, ezáltal további nyomást gyakorolva mind a volumenek csökkenése, mind az alacsonyabb árszint irányába. Míg ezek a hatások megkérdőjelezhetők olyan helyzetben, amikor az árkülönbségek nem túl nagyok, a jelen esetben, és figyelembe véve a megállapított áralákínálást, az uniós gazdasági ágazat károsodása várhatóan súlyos lesz.

5.2.4.   Készletszint

Készletszint

| (147) | A Bizottság véleménye szerint ennek a tényezőnek nincs különösebb jelentősége az elemzésben, mert a készleteket általában a kereskedők (raktározók), nem pedig a gyártók tárolják. Ezenkívül az uniós gyártók főleg rendelésre gyártanak, ami lehetővé teszi számukra azt, hogy készleteiket a lehető legalacsonyabb szinten tartsák. A Bizottság ennek ellenére elemezte ezt a tényezőt, amelyet az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdése kifejezetten megemlít (lásd a (120) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság véleménye szerint ennek a tényezőnek nincs különösebb jelentősége az elemzésben, mert a készleteket általában a kereskedők (raktározók), nem pedig a gyártók tárolják. Ezenkívül az uniós gyártók főleg rendelésre gyártanak, ami lehetővé teszi számukra azt, hogy készleteiket a lehető legalacsonyabb szinten tartsák. A Bizottság ennek ellenére elemezte ezt a tényezőt, amelyet az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdése kifejezetten megemlít (lásd a (120) preambulumbekezdést).

| (148) | A vizsgálati időszak végén mind Kínában, mind az uniós piacon (26) csökkenő készletszintekről lehetett beszámolni. Ennek oka a 2015-ben és 2016-ban bekövetkezett árcsökkenés lehet az alábbiak szerint: amennyiben egy gyártó vagy kereskedő az árak emelkedésére számít, gyorsan növeli készleteit, hogy az áremelkedés kapcsán arányosan nagyobb nyereséget érjen el. |
| --- | --- |

(148)

A vizsgálati időszak végén mind Kínában, mind az uniós piacon (26) csökkenő készletszintekről lehetett beszámolni. Ennek oka a 2015-ben és 2016-ban bekövetkezett árcsökkenés lehet az alábbiak szerint: amennyiben egy gyártó vagy kereskedő az árak emelkedésére számít, gyorsan növeli készleteit, hogy az áremelkedés kapcsán arányosan nagyobb nyereséget érjen el.

26

| (149) | A Bizottság kérése és saját kutatása ellenére nem tudott átfogó adatokat szerezni a vizsgálati időszakot követő időszak alatti készletekről. Ennek ellenére valószínűnek találta, hogy az érintett termék uniós készletszintjei viszonylag alacsonyak voltak 2016 elején: Például Németországban „az Acélforgalmazók Német Szövetsége (BDS) szerint a sík acéltermékek készletei a múlt év végén a 2003. december óta mért legalacsonyabb szintre estek vissza. A legfrissebb adatok némi javulást mutatnak, de a sík acéltermékek februárban 1,4 millió tonnát kitevő készletei éves szinten 7 %-kal alacsonyabbak voltak. (27)” |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság kérése és saját kutatása ellenére nem tudott átfogó adatokat szerezni a vizsgálati időszakot követő időszak alatti készletekről. Ennek ellenére valószínűnek találta, hogy az érintett termék uniós készletszintjei viszonylag alacsonyak voltak 2016 elején: Például Németországban „az Acélforgalmazók Német Szövetsége (BDS) szerint a sík acéltermékek készletei a múlt év végén a 2003. december óta mért legalacsonyabb szintre estek vissza. A legfrissebb adatok némi javulást mutatnak, de a sík acéltermékek februárban 1,4 millió tonnát kitevő készletei éves szinten 7 %-kal alacsonyabbak voltak. (27)”

27

| (150) | Ami Kínát illeti, 40 nagyobb kínai város raktárainak acélkészlete a beszámolók szerint 2016. június végén 8,86 tonnára esett vissza a 2016. májusi 9,47 tonnáról, szemben a 2015. június végi 12,86 tonnával. 2016 májusában 80 nagyobb kínai acélmű acélkészlete 14,17 tonnát tett ki szemben a 2015. május végi 16,71 tonnával (28). |
| --- | --- |

(150)

Ami Kínát illeti, 40 nagyobb kínai város raktárainak acélkészlete a beszámolók szerint 2016. június végén 8,86 tonnára esett vissza a 2016. májusi 9,47 tonnáról, szemben a 2015. június végi 12,86 tonnával. 2016 májusában 80 nagyobb kínai acélmű acélkészlete 14,17 tonnát tett ki szemben a 2015. május végi 16,71 tonnával (28).

28

| (151) | Összefoglalva, az acélkészletek a vizsgálati időszak végén és a vizsgálati időszakot követő időszak alatt is csökkenést mutatnak. Noha ez a tényező nem meghatározó az elemzés szempontjából, az árak további lehetséges csökkenését jelezheti, ami megerősíti a károkozás veszélyét. |
| --- | --- |

(151)

Összefoglalva, az acélkészletek a vizsgálati időszak végén és a vizsgálati időszakot követő időszak alatt is csökkenést mutatnak. Noha ez a tényező nem meghatározó az elemzés szempontjából, az árak további lehetséges csökkenését jelezheti, ami megerősíti a károkozás veszélyét.

5.2.5.   Egyéb elemek: Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és beérkező megrendelései az Unióban

Egyéb elemek: Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és beérkező megrendelései az Unióban

| (152) | Az uniós gazdasági ágazatnak fenntartható nyereségre van szüksége. Ennélfogva ez a kármutató nagyon fontos. A beérkező megrendelések a vevők megerősített kötelezettségvállalásai, és az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek a következő hónapokban várható alakulását mutatják. A Bizottságnak sikerült adatokat gyűjteni a vizsgálati időszak és a vizsgálati időszakot követő időszak alatti nyereségre és beérkezett megrendelésekre vonatkozóan, amelyeket elemzett. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós gazdasági ágazatnak fenntartható nyereségre van szüksége. Ennélfogva ez a kármutató nagyon fontos. A beérkező megrendelések a vevők megerősített kötelezettségvállalásai, és az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek a következő hónapokban várható alakulását mutatják. A Bizottságnak sikerült adatokat gyűjteni a vizsgálati időszak és a vizsgálati időszakot követő időszak alatti nyereségre és beérkezett megrendelésekre vonatkozóan, amelyeket elemzett.

| (153) | Miként az a (113) preambulumbekezdésben szerepel, a jövedelmezőséget tekintve az uniós gyártók 2014 és 2015 első két negyedéve folyamán némi fellendülést tapasztaltak. Ahogy a (116) preambulumbekezdésben említésre került, az uniós jövedelmezőségi adatok 2015 második felében veszteségről tanúskodnak, és a veszteségek a vizsgálati időszak negyedik negyedévében elérték a –10 %-os fenntarthatatlan szintet. |
| --- | --- |

(153)

Miként az a (113) preambulumbekezdésben szerepel, a jövedelmezőséget tekintve az uniós gyártók 2014 és 2015 első két negyedéve folyamán némi fellendülést tapasztaltak. Ahogy a (116) preambulumbekezdésben említésre került, az uniós jövedelmezőségi adatok 2015 második felében veszteségről tanúskodnak, és a veszteségek a vizsgálati időszak negyedik negyedévében elérték a –10 %-os fenntarthatatlan szintet.

| (154) | A vizsgálati időszakot követő időszak teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó jövedelmezőségi adatai még nem álltak rendelkezésre. A Bizottság ugyanakkor jövedelmezőségi adatokat gyűjtött a panaszosokkal kapcsolatban, amelyek – miként az a (62) preambulumbekezdésben szerepel – az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 90 %-át képviselik. Ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, valamint a beérkezett megrendelésekre vonatkozó adatok a vizsgálat e szakaszában rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak. |
| --- | --- |

(154)

A vizsgálati időszakot követő időszak teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó jövedelmezőségi adatai még nem álltak rendelkezésre. A Bizottság ugyanakkor jövedelmezőségi adatokat gyűjtött a panaszosokkal kapcsolatban, amelyek – miként az a (62) preambulumbekezdésben szerepel – az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 90 %-át képviselik. Ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, valamint a beérkezett megrendelésekre vonatkozó adatok a vizsgálat e szakaszában rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak.

| (155) | A (145) preambulumbekezdésben szereplő táblázat adatai szerint a kínai exportárak 2016 első felében tovább csökkentek, és alacsonyabbak voltak az uniós gyártók termelési költségénél. Ez agresszív kínai ármegállapítást jelez az uniós piacon, amivel az uniós gyártók a jövőben már nem fognak tudni lépést tartani. Mindezt megerősíti az alábbi táblázat, amely a panaszosok jövedelmezőségi adatait mutatja be. A vizsgálat során megállapítást nyert a panaszosok jövedelmezőségének további romlása.

  17. táblázat


  A panaszosok jövedelmezőségének és beérkezett megrendeléseinek alakulása











  Megnevezés | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2015. április – 2016. március |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 és – 5 % között | –5 és – 7 % között |
| Beérkezett megrendelések | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Forrás: Eurofer. |

(155)

A (145) preambulumbekezdésben szereplő táblázat adatai szerint a kínai exportárak 2016 első felében tovább csökkentek, és alacsonyabbak voltak az uniós gyártók termelési költségénél. Ez agresszív kínai ármegállapítást jelez az uniós piacon, amivel az uniós gyártók a jövőben már nem fognak tudni lépést tartani. Mindezt megerősíti az alábbi táblázat, amely a panaszosok jövedelmezőségi adatait mutatja be. A vizsgálat során megállapítást nyert a panaszosok jövedelmezőségének további romlása.

17. táblázat

17. táblázat

A panaszosok jövedelmezőségének és beérkezett megrendeléseinek alakulása

A panaszosok jövedelmezőségének és beérkezett megrendeléseinek alakulása

Megnevezés

2012

2013

2014

2015

2015. április – 2016. március

Jövedelmezőség

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 és – 5 % között

–5 és – 7 % között

Beérkezett megrendelések

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Forrás: Eurofer.

Forrás:

5.2.6.   A körülmények megváltozásának előreláthatósága és közvetlensége

A körülmények megváltozásának előreláthatósága és közvetlensége

| (156) | Az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése szerint a „körülmények olyan megváltozásának, amely azt a helyzetet idézheti elő, hogy a dömping kárt okoz, világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie”. |
| --- | --- |

(156)

Az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése szerint a „körülmények olyan megváltozásának, amely azt a helyzetet idézheti elő, hogy a dömping kárt okoz, világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie”.

| (157) | A Bizottság a fenti tényezők mindegyikét elemezte és ellenőrizte a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Kiemelendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége elérte a –10 %-os fenntarthatatlan szintet 2015 negyedik negyedévében, amikor a kínai árnyomás a leginkább érezhető volt. Emellett a vizsgálati időszakot követő időszak adatai rámutattak, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Amennyiben ez a tendencia tovább folytatódik, az uniós gazdasági ágazat sérülékenysége hamarosan jelentős kárrá alakul át. A vizsgálati időszak adatai alapján a Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen a körülmények olyan előrelátható és közvetlen megváltozása következett be, hogy az annak eredményeként létrejövő helyzetben a dömping kárt fog okozni. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság a fenti tényezők mindegyikét elemezte és ellenőrizte a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Kiemelendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége elérte a –10 %-os fenntarthatatlan szintet 2015 negyedik negyedévében, amikor a kínai árnyomás a leginkább érezhető volt. Emellett a vizsgálati időszakot követő időszak adatai rámutattak, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Amennyiben ez a tendencia tovább folytatódik, az uniós gazdasági ágazat sérülékenysége hamarosan jelentős kárrá alakul át. A vizsgálati időszak adatai alapján a Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen a körülmények olyan előrelátható és közvetlen megváltozása következett be, hogy az annak eredményeként létrejövő helyzetben a dömping kárt fog okozni.

5.2.7.   A károkozás veszélyével kapcsolatos következtetés

A károkozás veszélyével kapcsolatos következtetés

| (158) | Míg az uniós gazdasági ágazatban 2014-ben és 2015 első két negyedévében megindult a fellendülés, 2015 második felében szinte az összes kármutató drasztikus mértékben romlani kezdett. A vizsgálat rámutatott, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Az uniós gazdasági ágazat jövőbeni jövedelmezőségre és jövőbeni értékesítésekre vonatkozó előrejelzése negatív, és azt más adatok is megerősítik (lásd a (155) preambulumbekezdésben szereplő 17. táblázatot). A visszaeső értékesítések és az alacsonyabb/negatív árrések nagy valószínűséggel súlyos veszteségekhez, kieső megrendelésekhez és kevesebb munkahelyhez vezetnek. Összefoglalva, az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése keretében értékelt összes tényező – különösképpen a dömpingelt behozatal jelentős mértékű, tovább csökkenő árak melletti növekedése 2015-ben (amely 2016-ban is folyatódott), a hatalmas kínai kapacitásfelesleg és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének negatív fejleményei – egyazon irányba mutat. |
| --- | --- |

(158)

Míg az uniós gazdasági ágazatban 2014-ben és 2015 első két negyedévében megindult a fellendülés, 2015 második felében szinte az összes kármutató drasztikus mértékben romlani kezdett. A vizsgálat rámutatott, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Az uniós gazdasági ágazat jövőbeni jövedelmezőségre és jövőbeni értékesítésekre vonatkozó előrejelzése negatív, és azt más adatok is megerősítik (lásd a (155) preambulumbekezdésben szereplő 17. táblázatot). A visszaeső értékesítések és az alacsonyabb/negatív árrések nagy valószínűséggel súlyos veszteségekhez, kieső megrendelésekhez és kevesebb munkahelyhez vezetnek. Összefoglalva, az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése keretében értékelt összes tényező – különösképpen a dömpingelt behozatal jelentős mértékű, tovább csökkenő árak melletti növekedése 2015-ben (amely 2016-ban is folyatódott), a hatalmas kínai kapacitásfelesleg és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének negatív fejleményei – egyazon irányba mutat.

| (159) | Ezen elemzésre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen előrelátható és közvetlen kár fenyegette az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(159)

Ezen elemzésre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen előrelátható és közvetlen kár fenyegette az uniós gazdasági ágazatot.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (160) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kárral való fenyegetést az érintett országból érkező, fennálló dömpingelt behozatal okozta-e. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben károkozással fenyegették-e az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a károkozásnak a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezőkből eredő esetleges veszélyét ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: a gazdasági válság és az acél iránti kereslet csökkenése, az értékesítési árak csökkenését előidéző nyersanyagköltség, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye és az az állítás, miszerint egy uniós gyártó maga is kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kárral való fenyegetést az érintett országból érkező, fennálló dömpingelt behozatal okozta-e. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben károkozással fenyegették-e az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a károkozásnak a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezőkből eredő esetleges veszélyét ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: a gazdasági válság és az acél iránti kereslet csökkenése, az értékesítési árak csökkenését előidéző nyersanyagköltség, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye és az az állítás, miszerint egy uniós gyártó maga is kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

6.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (161) | A kínai exportáló gyártók értékesítési árai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról átlagosan 404 EUR/tonnára csökkentek (– 33 %) a vizsgálati időszak alatt. A kínai exportáló gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, – és miként az a (76) preambulumbekezdésben szerepel – 2012-től (0,79 %) a vizsgálati időszakig (4,32 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. A vizsgálati időszak alatt jelentősen megnőtt a kínai behozatal mennyisége az előző évekhez képest. |
| --- | --- |

(161)

A kínai exportáló gyártók értékesítési árai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról átlagosan 404 EUR/tonnára csökkentek (– 33 %) a vizsgálati időszak alatt. A kínai exportáló gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, – és miként az a (76) preambulumbekezdésben szerepel – 2012-től (0,79 %) a vizsgálati időszakig (4,32 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. A vizsgálati időszak alatt jelentősen megnőtt a kínai behozatal mennyisége az előző évekhez képest.

| (162) | Míg az acél iránti kereslet visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2012-ben és 2013-ban, az uniós gazdasági ágazat 2014-ben valamelyest erőre kapott. Ennek ellenére – különösen 2015 második felétől kezdődően – az érintett országból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Ugyanis miközben az uniós gazdasági ágazat a termelékenység növelésével, ezen belül bizonyos fokú munkaerő-csökkentéssel, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit 2015-ben, addig a dömpingelt behozatal folyamatos növekedést mutatott, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben csökkentse uniós értékesítési árait. Ennek eredményeként míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csekély javulást mutatott a veszteségek 2014-ben és 2015 első felében történő csökkentése miatt, a trend 2015 második felétől kezdődően teljesen megfordult: a kínai behozatal volumene tovább emelkedett, és a kínai árak még tovább csökkentek, mialatt az uniós gazdasági ágazat árai és jövedelmezősége még inkább visszaesett. |
| --- | --- |

(162)

Míg az acél iránti kereslet visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2012-ben és 2013-ban, az uniós gazdasági ágazat 2014-ben valamelyest erőre kapott. Ennek ellenére – különösen 2015 második felétől kezdődően – az érintett országból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Ugyanis miközben az uniós gazdasági ágazat a termelékenység növelésével, ezen belül bizonyos fokú munkaerő-csökkentéssel, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit 2015-ben, addig a dömpingelt behozatal folyamatos növekedést mutatott, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben csökkentse uniós értékesítési árait. Ennek eredményeként míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csekély javulást mutatott a veszteségek 2014-ben és 2015 első felében történő csökkentése miatt, a trend 2015 második felétől kezdődően teljesen megfordult: a kínai behozatal volumene tovább emelkedett, és a kínai árak még tovább csökkentek, mialatt az uniós gazdasági ágazat árai és jövedelmezősége még inkább visszaesett.

| (163) | Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése, másfelől az uniós gazdasági ágazat piacvesztése és az árerózió között, amelyek különösen 2015 második felétől kezdve további veszteségeket okoztak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(163)

Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése, másfelől az uniós gazdasági ágazat piacvesztése és az árerózió között, amelyek különösen 2015 második felétől kezdve további veszteségeket okoztak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (164) | Ehhez hozzájárul még az is, hogy a kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák. Ugyanis a többi, hagyományosan fontos exportpiac közül néhány intézkedéseket vezetett be a kínai acéltermékkel, így a melegen síkhengerelt acéltermékekkel szemben. |
| --- | --- |

(164)

Ehhez hozzájárul még az is, hogy a kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák. Ugyanis a többi, hagyományosan fontos exportpiac közül néhány intézkedéseket vezetett be a kínai acéltermékkel, így a melegen síkhengerelt acéltermékekkel szemben.

| (165) | A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével valószínűsíthető, hogy az uniós piac az érintett termék kínai dömpingelt behozatalának egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látja kárát. Ezt a következtetést megerősítik az alábbiak:






  — | az Eurostat importstatisztikái, amelyek szerint a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszak vége óta változatlanul jelentős; valamint |
| --- | --- | --- |

(165)

A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével valószínűsíthető, hogy az uniós piac az érintett termék kínai dömpingelt behozatalának egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látja kárát. Ezt a következtetést megerősítik az alábbiak:

—

az Eurostat importstatisztikái, amelyek szerint a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszak vége óta változatlanul jelentős; valamint

| — | az acél iránti belső kereslet gyengülése Kínában. |
| --- | --- |

—

az acél iránti belső kereslet gyengülése Kínában.

6.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

6.2.1.   A gazdasági válság

A gazdasági válság

| (166) | Az acél iránti kereslet főként 2012-ben bekövetkezett visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós acélipar teljesítményére 2012-ben és 2013-ban. Miként az a (106) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság elismeri e negatív hatásokat. Ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat 2014 és 2015 folyamán fellendülésnek indult. |
| --- | --- |

(166)

Az acél iránti kereslet főként 2012-ben bekövetkezett visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós acélipar teljesítményére 2012-ben és 2013-ban. Miként az a (106) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság elismeri e negatív hatásokat. Ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat 2014 és 2015 folyamán fellendülésnek indult.

| (167) | Következésképpen egyfelől, még ha az uniós gazdasági ágazatban az euróövezeti adósságválság éreztette is hatását a 2012–2013-as években, a viszonylag stabil, sőt 2013-tól növekvő uniós piaci kereslet mellett a piacnak sikerült bizonyos mértékben megbirkóznia a válság említett hatásaival. Ennek eredményeként 2014 és 2015 között az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége lett volna, hogy jobban kihasználja a piaci fellendülést, de erre mégsem kerülhetett sor a Kínából érkező behozatal erőteljes növekedése miatt. Az olcsó kínai behozatal fokozatosan növekedett, illetve tett szert piaci részesedésre az uniós gazdasági ágazattal szemben. A behozatal jelentette folyamatos nyomás 2015 második felétől kezdve éreztette teljeskörűen hatását. |
| --- | --- |

(167)

Következésképpen egyfelől, még ha az uniós gazdasági ágazatban az euróövezeti adósságválság éreztette is hatását a 2012–2013-as években, a viszonylag stabil, sőt 2013-tól növekvő uniós piaci kereslet mellett a piacnak sikerült bizonyos mértékben megbirkóznia a válság említett hatásaival. Ennek eredményeként 2014 és 2015 között az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége lett volna, hogy jobban kihasználja a piaci fellendülést, de erre mégsem kerülhetett sor a Kínából érkező behozatal erőteljes növekedése miatt. Az olcsó kínai behozatal fokozatosan növekedett, illetve tett szert piaci részesedésre az uniós gazdasági ágazattal szemben. A behozatal jelentette folyamatos nyomás 2015 második felétől kezdve éreztette teljeskörűen hatását.

| (168) | A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az euróövezeti adósságválságnak kedvezőtlen hatásai voltak főként a figyelembe vett időszak 2012-es és 2013-as éveiben, valamint a vizsgálati időszakot megelőzően. Ennek ellenére a válság nem járult hozzá a károkozás 2015 vége vonatkozásában megállapított veszélyéhez. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az euróövezeti adósságválságnak kedvezőtlen hatásai voltak főként a figyelembe vett időszak 2012-es és 2013-as éveiben, valamint a vizsgálati időszakot megelőzően. Ennek ellenére a válság nem járult hozzá a károkozás 2015 vége vonatkozásában megállapított veszélyéhez.

6.2.2.   Az érintett termék/hasonló termék főbb nyersanyagainak (vasérc, kokszszén és hulladék) a költségcsökkenése

Az érintett termék/hasonló termék főbb nyersanyagainak (vasérc, kokszszén és hulladék) a költségcsökkenése

| (169) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék és a hasonló termék árai egyetlen világpiaci ártrendet követnek, és lényegében a vasérc csökkenő árait tükrözik. Ennélfogva nem a kínai export, hanem a világpiaci trend gyakorolt árnyomást, és idézte elő a károkozás későbbi veszélyét. |
| --- | --- |

(169)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék és a hasonló termék árai egyetlen világpiaci ártrendet követnek, és lényegében a vasérc csökkenő árait tükrözik. Ennélfogva nem a kínai export, hanem a világpiaci trend gyakorolt árnyomást, és idézte elő a károkozás későbbi veszélyét.

| (170) | A Bizottság elemezte a melegen síkhengerelt acéltermékek nyersanyagárainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság elemezte a melegen síkhengerelt acéltermékek nyersanyagárainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását.

| (171) | Egyfelől a fejlettebb acélpiacokon (mint például az uniós piacon) a belföldi gyártóknak több behozatali forrással is versenyezniük kell (lásd a (177) preambulumbekezdésben szereplő 18. táblázatot), ami növekvő árnyomást és – következésképp – áreróziót eredményez. |
| --- | --- |

(171)

Egyfelől a fejlettebb acélpiacokon (mint például az uniós piacon) a belföldi gyártóknak több behozatali forrással is versenyezniük kell (lásd a (177) preambulumbekezdésben szereplő 18. táblázatot), ami növekvő árnyomást és – következésképp – áreróziót eredményez.

| (172) | Másfelől noha Kína a világ legnagyobb acélfelhasználója, jelentős kapacitásfeleslege van. Ennek következtében a kínai gyártókat arra ösztönzik, hogy többlettermelésüket alacsony árakon a legvonzóbb piacaikra, köztük az uniós piacra exportálják. Ennélfogva a nyersanyagárak trendje nem az egyetlen olyan tényező, amely hatással van a világpiaci árakra. |
| --- | --- |

(172)

Másfelől noha Kína a világ legnagyobb acélfelhasználója, jelentős kapacitásfeleslege van. Ennek következtében a kínai gyártókat arra ösztönzik, hogy többlettermelésüket alacsony árakon a legvonzóbb piacaikra, köztük az uniós piacra exportálják. Ennélfogva a nyersanyagárak trendje nem az egyetlen olyan tényező, amely hatással van a világpiaci árakra.

| (173) | Harmadsorban a Bizottság elismeri, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt főbb nyersanyagok (vasérc, kokszszén és hulladék) ára az alábbiak szerint jelentősen visszaesett 2012 és 2015 között:






  — | a vasérc ára körülbelül 141 USD/Mt-ról 56 USD/Mt-ra, azaz 60 %-kal csökkent, |
| --- | --- | --- |

(173)

Harmadsorban a Bizottság elismeri, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt főbb nyersanyagok (vasérc, kokszszén és hulladék) ára az alábbiak szerint jelentősen visszaesett 2012 és 2015 között:

—

a vasérc ára körülbelül 141 USD/Mt-ról 56 USD/Mt-ra, azaz 60 %-kal csökkent,

| — | a bontási hulladék ára körülbelül 327 EUR/Mt-ról 159 EUR/Mt-ra, azaz 51 %-kal esett vissza, |
| --- | --- |

—

a bontási hulladék ára körülbelül 327 EUR/Mt-ról 159 EUR/Mt-ra, azaz 51 %-kal esett vissza,

| — | a kokszszén ára körülbelül 252 USD/Mt-ról 121 USD/Mt-ra zsugorodott (– 52 %). |
| --- | --- |

—

a kokszszén ára körülbelül 252 USD/Mt-ról 121 USD/Mt-ra zsugorodott (– 52 %).

| (174) | Ugyanakkor a mintába felvett legnagyobb uniós gyártó termelési költségének elemzésekor kiderül, hogy e csökkenő nyersanyagárak hatása jóval elmarad az említett árcsökkenéstől. Az árak alakulása átlagértékeket vesz figyelembe, és nem tükrözi az uniós gyártók költségeit, amelyek a minőségen, mennyiségen és a szerződéses kapcsolatokon is múlnak. Például a három fenti nyersanyag költségei egy nagyobb gyártó teljes termelési költségének közel 60 %-át tették ki 2012-ben, 2015-ben azonban még mindig elérték a teljes termelési költségének 50 %-át. Ez azt mutatja, hogy nincs közvetlen összefüggés a nyersanyagárak csökkenése és a melegen síkhengerelt acéltermékek termelési költségének visszaesése között. |
| --- | --- |

(174)

Ugyanakkor a mintába felvett legnagyobb uniós gyártó termelési költségének elemzésekor kiderül, hogy e csökkenő nyersanyagárak hatása jóval elmarad az említett árcsökkenéstől. Az árak alakulása átlagértékeket vesz figyelembe, és nem tükrözi az uniós gyártók költségeit, amelyek a minőségen, mennyiségen és a szerződéses kapcsolatokon is múlnak. Például a három fenti nyersanyag költségei egy nagyobb gyártó teljes termelési költségének közel 60 %-át tették ki 2012-ben, 2015-ben azonban még mindig elérték a teljes termelési költségének 50 %-át. Ez azt mutatja, hogy nincs közvetlen összefüggés a nyersanyagárak csökkenése és a melegen síkhengerelt acéltermékek termelési költségének visszaesése között.

| (175) | Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat termelési költsége összességében 25 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban (lásd a (104) preambulumbekezdést), ami nemcsak az olcsóbb nyersanyagok, hanem a hatékonyság uniós gyártók általi növelésének is az eredménye. Emellett az átlagos importárak ennél nagyobb mértékben, azaz 33 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban (lásd a (78) és a (79) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(175)

Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat termelési költsége összességében 25 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban (lásd a (104) preambulumbekezdést), ami nemcsak az olcsóbb nyersanyagok, hanem a hatékonyság uniós gyártók általi növelésének is az eredménye. Emellett az átlagos importárak ennél nagyobb mértékben, azaz 33 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban (lásd a (78) és a (79) preambulumbekezdést).

| (176) | Tisztességes piaci viszonyok mellett az uniós gazdasági ágazat fenn tudta volna tartani értékesítési árszintjét, hogy így előnyt kovácsolhasson a költségek csökkenésből és ismét nyereségessé váljon. Az uniós gyártók azonban kénytelenek voltak követni az árak uniós piaci trendjét, és az árak visszaestek. A vizsgálati időszak alatt az uniós gyártók még arra is rákényszerültek, hogy a költségek alatti árakon értékesítsenek, jóllehet már így is jelentősen csökkentették termelési költségeiket. |
| --- | --- |

(176)

Tisztességes piaci viszonyok mellett az uniós gazdasági ágazat fenn tudta volna tartani értékesítési árszintjét, hogy így előnyt kovácsolhasson a költségek csökkenésből és ismét nyereségessé váljon. Az uniós gyártók azonban kénytelenek voltak követni az árak uniós piaci trendjét, és az árak visszaestek. A vizsgálati időszak alatt az uniós gyártók még arra is rákényszerültek, hogy a költségek alatti árakon értékesítsenek, jóllehet már így is jelentősen csökkentették termelési költségeiket.

6.2.3.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (177) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése (a teljes behozatal volumenében) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  18. táblázat


  Harmadik országokból érkező volumen, a vonatkozó egységárak és piaci részesedés | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZÍLIA |
| A Brazíliából érkező behozatal volumene | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| A Brazíliából érkező behozatal egységárai | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Piaci részesedés | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRÁN |
| Az Iránból érkező behozatal volumene | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Az Iránból érkező behozatal egységárai | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Piaci részesedés | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| OROSZORSZÁG |
| Az Oroszországból érkező behozatal volumene | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Az Oroszországból érkező behozatal egységárai | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Piaci részesedés | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SZERBIA |
| A Szerbiából érkező behozatal volumene | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| A Szerbiából érkező behozatal egységárai | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Piaci részesedés | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAJNA |
| Az Ukrajnából érkező behozatal volumene | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal egységárai | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Piaci részesedés | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Forrás: Eurostat. |

(177)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése (a teljes behozatal volumenében) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

18. táblázat

18. táblázat

Harmadik országokból érkező volumen, a vonatkozó egységárak és piaci részesedés

Harmadik országokból érkező volumen, a vonatkozó egységárak és piaci részesedés

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

BRAZÍLIA

A Brazíliából érkező behozatal volumene

69 457

41 895

108 973

580 525

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

A Brazíliából érkező behozatal egységárai

515

461

433

386

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Piaci részesedés

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRÁN

Az Iránból érkező behozatal volumene

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Az Iránból érkező behozatal egységárai

499

454

415

369

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Piaci részesedés

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

OROSZORSZÁG

Az Oroszországból érkező behozatal volumene

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Az Oroszországból érkező behozatal egységárai

500

448

431

387

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Piaci részesedés

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SZERBIA

A Szerbiából érkező behozatal volumene

156 894

155 055

211 835

427 558

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

A Szerbiából érkező behozatal egységárai

523

468

442

400

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Piaci részesedés

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAJNA

Az Ukrajnából érkező behozatal volumene

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Az Ukrajnából érkező behozatal egységárai

478

429

415

370

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Piaci részesedés

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (178) | Miként azt a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázat is mutatja, a Kínából érkező behozatal 516 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Jóllehet a figyelembe vett időszak alatti növekedési ráta még ennél is magasabb volt Brazília (+ 736 %) és Irán (+ 952 %) esetében, az e két országból érkező behozatal szintje (580 525 tonna Brazíliából és 1 015 088 tonna Iránból) abszolút értékben jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatalnál (1 519 304 tonna Kínából) a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(178)

Miként azt a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázat is mutatja, a Kínából érkező behozatal 516 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Jóllehet a figyelembe vett időszak alatti növekedési ráta még ennél is magasabb volt Brazília (+ 736 %) és Irán (+ 952 %) esetében, az e két országból érkező behozatal szintje (580 525 tonna Brazíliából és 1 015 088 tonna Iránból) abszolút értékben jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatalnál (1 519 304 tonna Kínából) a vizsgálati időszak alatt.

| (179) | Ezenkívül az exportadatok abszolút értékben történő összevetése azt mutatja, hogy az uniós piacra irányuló export tekintetében az érintett ország volt Oroszország után a második legfontosabb exportáló ország a vizsgálati időszak alatt. Az oroszországi behozatal (29) hozzájárulhatott a károkozás veszélyének kialakulásához, ugyanakkor a következő megfontolások miatt nem befolyásolta az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(179)

Ezenkívül az exportadatok abszolút értékben történő összevetése azt mutatja, hogy az uniós piacra irányuló export tekintetében az érintett ország volt Oroszország után a második legfontosabb exportáló ország a vizsgálati időszak alatt. Az oroszországi behozatal (29) hozzájárulhatott a károkozás veszélyének kialakulásához, ugyanakkor a következő megfontolások miatt nem befolyásolta az okozati összefüggést.

29

| (180) | Egyfelől Kína figyelembe vett időszak alatti növekedési rátája (+ 516 %) jóval magasabb, mint Oroszországé (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Egyfelől Kína figyelembe vett időszak alatti növekedési rátája (+ 516 %) jóval magasabb, mint Oroszországé (+ 28 %).

| (181) | Másfelől Kína behozta hátrányát Oroszországgal szemben, amely 2016 első felében alig valamivel többet, azaz 773 686 tonnát (forrás: Eurostat) exportált az ugyanezen időszakbeli, 773 275 tonnát kitevő (forrás: Eurostat) kínai volumenhez képest. |
| --- | --- |

(181)

Másfelől Kína behozta hátrányát Oroszországgal szemben, amely 2016 első felében alig valamivel többet, azaz 773 686 tonnát (forrás: Eurostat) exportált az ugyanezen időszakbeli, 773 275 tonnát kitevő (forrás: Eurostat) kínai volumenhez képest.

| (182) | Harmadsorban az alábbi táblázat szerint az oroszországi kapacitásfelesleg nem olyan jelentékeny, mint a kínai:

  19. táblázat


  A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)











  Ország | 2014-re becsült nyersacél-kapacitás | Nyersacéltermelés 2013-ban | Nyersacéltermelés 2014-ben | Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban | Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| Kína | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

  A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) () |

(182)

Harmadsorban az alábbi táblázat szerint az oroszországi kapacitásfelesleg nem olyan jelentékeny, mint a kínai:

19. táblázat

19. táblázat

A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

Ország

2014-re becsült nyersacél-kapacitás

Nyersacéltermelés 2013-ban

Nyersacéltermelés 2014-ben

Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban

Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben

Oroszország

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

Kína

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

A kapacitással kapcsolatos adatok forrása:

A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) ()

| (183) | Még akkor is, ha a kapacitással kapcsolatos fenti adatok kizárólag a nyersacélra vonatkoznak, és beigazolódik az a nagyon valószínűtlen feltételezés, hogy az Oroszországban rendelkezésre álló összes nyersacélt a hasonló termék gyártásához használják fel, Oroszország e valószínűtlen forgatókönyv szerinti kapacitásfeleslege továbbra is jóval elmaradna Kína kapacitásfeleslegétől. |
| --- | --- |

(183)

Még akkor is, ha a kapacitással kapcsolatos fenti adatok kizárólag a nyersacélra vonatkoznak, és beigazolódik az a nagyon valószínűtlen feltételezés, hogy az Oroszországban rendelkezésre álló összes nyersacélt a hasonló termék gyártásához használják fel, Oroszország e valószínűtlen forgatókönyv szerinti kapacitásfeleslege továbbra is jóval elmaradna Kína kapacitásfeleslegétől.

| (184) | Ezután a Bizottság értékelte a harmadik országokból érkező behozatal árait és piaci részesedéseit. Megállapította, hogy a hasonló termék egyes egyéb országokból, így Iránból, Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatala során még alacsonyabb árakat számítottak fel, mint az érintett országból érkező behozatal esetében. Ennek ellenére a trendek és a behozatali volumenek elemzéséből egyértelműen látszik, hogy az Iránból érkező behozatal szintje jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatal szintjénél a vizsgálati időszakban, és az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal volumene valóban növekedett a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor a kínai behozatalnál jóval lassabb ütemben. Ezenkívül az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal – Kínával ellentétben – jelentős részesedést vesztett a teljes uniós behozatali volumenből a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(184)

Ezután a Bizottság értékelte a harmadik országokból érkező behozatal árait és piaci részesedéseit. Megállapította, hogy a hasonló termék egyes egyéb országokból, így Iránból, Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatala során még alacsonyabb árakat számítottak fel, mint az érintett országból érkező behozatal esetében. Ennek ellenére a trendek és a behozatali volumenek elemzéséből egyértelműen látszik, hogy az Iránból érkező behozatal szintje jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatal szintjénél a vizsgálati időszakban, és az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal volumene valóban növekedett a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor a kínai behozatalnál jóval lassabb ütemben. Ezenkívül az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal – Kínával ellentétben – jelentős részesedést vesztett a teljes uniós behozatali volumenből a figyelembe vett időszak alatt.

| (185) | Végezetül a Bizottság összehasonlítást végzett a harmadik országok tényleges termelése és az érintett ország termelése között, ami azt mutatta, hogy Kína mind a hasonló termék termelése, mind a nyersacél-kapacitás terén fölényben van az összes országgal szemben.

  20. táblázat


  A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)












  Ország | 2014-re becsült nyersacél-kapacitás (1) | Nyersacéltermelés 2013-ban | Nyersacéltermelés 2014-ben (2) | Elméleti kapacitásfelesleg 2014-ben (1) | Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban | Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| Kína | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukrajna | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Irán | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazília | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

  A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) () |

(185)

Végezetül a Bizottság összehasonlítást végzett a harmadik országok tényleges termelése és az érintett ország termelése között, ami azt mutatta, hogy Kína mind a hasonló termék termelése, mind a nyersacél-kapacitás terén fölényben van az összes országgal szemben.

20. táblázat

A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

Ország

2014-re becsült nyersacél-kapacitás (1)

Nyersacéltermelés 2013-ban

Nyersacéltermelés 2014-ben (2)

Elméleti kapacitásfelesleg 2014-ben (1)

Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban

Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben

Oroszország

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

Kína

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukrajna

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Irán

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazília

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

A kapacitással kapcsolatos adatok forrása:

A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) ()

| (186) | A hasonló termék fenti termelési adatai azt mutatják, hogy az érintett ország jócskán fölényben van az összes nagyobb exportáló országgal szemben. Ezenkívül a nyersacél-kapacitással kapcsolatos fenti adatok azt is jelzik, hogy kizárólag Kínának van ilyen tetemes kapacitásfeleslege. |
| --- | --- |

(186)

A hasonló termék fenti termelési adatai azt mutatják, hogy az érintett ország jócskán fölényben van az összes nagyobb exportáló országgal szemben. Ezenkívül a nyersacél-kapacitással kapcsolatos fenti adatok azt is jelzik, hogy kizárólag Kínának van ilyen tetemes kapacitásfeleslege.

| (187) | Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy Kína közvetlen kárral fenyegeti az uniós gazdasági ágazatot. Miként az a korábbiakban már szerepelt, a károkozás ilyetén veszélye még reálisabbá vált annak együttes hatása miatt, hogy csökkenőben van az acél iránti kínai kereslet, és a hozzáférés egyes más kínai exportpiacokhoz egyre nehezebbé válik. Ennek következtében a kínai volumen egy része valószínűleg továbbra is az Unióba irányul majd a közeljövőben. |
| --- | --- |

(187)

Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy Kína közvetlen kárral fenyegeti az uniós gazdasági ágazatot. Miként az a korábbiakban már szerepelt, a károkozás ilyetén veszélye még reálisabbá vált annak együttes hatása miatt, hogy csökkenőben van az acél iránti kínai kereslet, és a hozzáférés egyes más kínai exportpiacokhoz egyre nehezebbé válik. Ennek következtében a kínai volumen egy része valószínűleg továbbra is az Unióba irányul majd a közeljövőben.

| (188) | Ugyanakkor az is valószínű, hogy a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából érkező behozatal is hozzájárul a jelentős kárral való fenyegetéshez. Ennek ellenére az alapul szolgáló termelés, a behozatali trendek és az abszolút értékben vett pontos behozatali volumenek nem olyan mértékűek, hogy befolyásolnák a Kínából érkező, folyamatosan növekvő és egyre inkább dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(188)

Ugyanakkor az is valószínű, hogy a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából érkező behozatal is hozzájárul a jelentős kárral való fenyegetéshez. Ennek ellenére az alapul szolgáló termelés, a behozatali trendek és az abszolút értékben vett pontos behozatali volumenek nem olyan mértékűek, hogy befolyásolnák a Kínából érkező, folyamatosan növekvő és egyre inkább dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető kár közötti okozati összefüggést.

6.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

| (189) | A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  21. táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók független vevők részére történt exportértékesítésének volumene | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független vevők részére történt exportértékesítés volumene | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Mutató (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(189)

A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

21. táblázat

21. táblázat

A mintába felvett uniós gyártók független vevők részére történt exportértékesítésének volumene

A mintába felvett uniós gyártók független vevők részére történt exportértékesítésének volumene

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Független vevők részére történt exportértékesítés volumene

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Mutató (2012 = 100)

Mutató (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Átlagár (EUR/tonna)

516

463

459

391

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (190) | A független vevőkkel bonyolított export volumene 3 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatt. Az árakat illetően jelentős, –24 %-os visszaesés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(190)

A független vevőkkel bonyolított export volumene 3 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatt. Az árakat illetően jelentős, –24 %-os visszaesés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban.

| (191) | Az exportértékesítések a teljes uniós termelés nem több mint 4 %-át és a független vevőknek történt összértékesítések 22 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt. Emellett az exportárak százalékos csökkenése az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árakéhoz hasonló trendet követett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye hozzájárult az ágazat helyzetének gyengüléséhez. Ez a tényező azonban szintén nem befolyásolta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(191)

Az exportértékesítések a teljes uniós termelés nem több mint 4 %-át és a független vevőknek történt összértékesítések 22 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt. Emellett az exportárak százalékos csökkenése az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árakéhoz hasonló trendet követett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye hozzájárult az ágazat helyzetének gyengüléséhez. Ez a tényező azonban szintén nem befolyásolta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár közötti okozati összefüggést.

6.2.5.   Egy olasz uniós gyártó sajátos helyzete

Egy olasz uniós gyártó sajátos helyzete

| (192) | Egy érdekelt fél azt állította, lehetséges, hogy egy olasz gyártó kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Állítása szerint ez az olasz gyártó jogellenes állami támogatásban részesül a többi uniós piaci uniós gyártó kárára, elképzelhetően „olyan mértékben, hogy az befolyással van az okozati összefüggésre”. Továbbá az olasz gyártó tényleges termelése állítólag jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(192)

Egy érdekelt fél azt állította, lehetséges, hogy egy olasz gyártó kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Állítása szerint ez az olasz gyártó jogellenes állami támogatásban részesül a többi uniós piaci uniós gyártó kárára, elképzelhetően „olyan mértékben, hogy az befolyással van az okozati összefüggésre”. Továbbá az olasz gyártó tényleges termelése állítólag jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

| (193) | Egyfelől az uniós gazdasági ágazat meghatározása és elemzése az uniós gazdasági ágazat egészén alapul, amely magában foglalja az olasz gyártót is. Annak ellenére, hogy ez az olasz gyártó ténylegesen jelentős termeléscsökkenést ért el a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat össztermelése (lásd a (87) preambulumbekezdést) 2 %-kal nőtt. Következésképpen az összes többi uniós gyártó – mindent összevetve – növelte termelését a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(193)

Egyfelől az uniós gazdasági ágazat meghatározása és elemzése az uniós gazdasági ágazat egészén alapul, amely magában foglalja az olasz gyártót is. Annak ellenére, hogy ez az olasz gyártó ténylegesen jelentős termeléscsökkenést ért el a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat össztermelése (lásd a (87) preambulumbekezdést) 2 %-kal nőtt. Következésképpen az összes többi uniós gyártó – mindent összevetve – növelte termelését a figyelembe vett időszak alatt.

| (194) | Másfelől az olasz gyártónak nyújtott jogellenes állami támogatással kapcsolatos állításra vonatkozó bizottsági vizsgálat 2017-ig még folyamatban van. A vizsgálat megindítása nem határozza meg eleve annak végkimenetelét. Ennélfogva ezzel az állítással kapcsolatban egyelőre nem lehet következtetéseket levonni. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a szóban forgó olasz gyártó értékesítési árai alacsonyabban voltak, mint a vizsgálati időszak alatti átlagos uniós értékesítési árak. Amennyiben az olasz gyártó érdemi hatással lett volna az uniós értékesítési árakra, termelésének visszafogását követően az uniós átlagárak növekedésével lehetett volna számolni. Ugyanakkor nem ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(194)

Másfelől az olasz gyártónak nyújtott jogellenes állami támogatással kapcsolatos állításra vonatkozó bizottsági vizsgálat 2017-ig még folyamatban van. A vizsgálat megindítása nem határozza meg eleve annak végkimenetelét. Ennélfogva ezzel az állítással kapcsolatban egyelőre nem lehet következtetéseket levonni. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a szóban forgó olasz gyártó értékesítési árai alacsonyabban voltak, mint a vizsgálati időszak alatti átlagos uniós értékesítési árak. Amennyiben az olasz gyártó érdemi hatással lett volna az uniós értékesítési árakra, termelésének visszafogását követően az uniós átlagárak növekedésével lehetett volna számolni. Ugyanakkor nem ez volt a helyzet.

| (195) | Harmadsorban egyes uniós gyártók másoknál jobb uniós piaci teljesítménye mögött különféle tényezők húzódhatnak meg, ez azonban nincs befolyással arra az ideiglenes megállapításra, hogy az uniós gazdasági ágazat egésze szenved a dömpingelt behozataltól. |
| --- | --- |

(195)

Harmadsorban egyes uniós gyártók másoknál jobb uniós piaci teljesítménye mögött különféle tényezők húzódhatnak meg, ez azonban nincs befolyással arra az ideiglenes megállapításra, hogy az uniós gazdasági ágazat egésze szenved a dömpingelt behozataltól.

| (196) | Ezért a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó olasz gyártó sajátos helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez. |
| --- | --- |

(196)

Ezért a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó olasz gyártó sajátos helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez.

6.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (197) | A Bizottság ideiglenesen okozati összefüggést állapított meg a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár között. Egyértelmű időbeli egybeesés van a Kínából érkező dömpingelt behozatal folyamatosan csökkenő értékesítési árak mellett – mindenekelőtt – hirtelen növekvő szintje és az Unió teljesítményének visszaesése között, különösen 2015 második felétől kezdődően. Az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása: piaci részesedésének további zsugorodását elkerülendő követnie kellett a dömpingelt behozatal árszintjét. Ez veszteséges helyzetet teremtett, amely valószínűleg csak tovább romlik majd. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság ideiglenesen okozati összefüggést állapított meg a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár között. Egyértelmű időbeli egybeesés van a Kínából érkező dömpingelt behozatal folyamatosan csökkenő értékesítési árak mellett – mindenekelőtt – hirtelen növekvő szintje és az Unió teljesítményének visszaesése között, különösen 2015 második felétől kezdődően. Az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása: piaci részesedésének további zsugorodását elkerülendő követnie kellett a dömpingelt behozatal árszintjét. Ez veszteséges helyzetet teremtett, amely valószínűleg csak tovább romlik majd.

| (198) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól, amelyek az uniós gazdasági ágazat egészét jelentős kárral fenyegették a vizsgálati időszak végén. Az olasz gyártó helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez. Az azonosított egyéb olyan tényezők, mint a gazdasági válság, a nyersanyagköltség, a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye a megállapítások szerint nem befolyásolták a jelentős kárral való fenyegetés és a kínai dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárral fenyegette az uniós gazdasági ágazatot. A Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezők, amelyek ugyancsak hatással voltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a megállapítások szerint nem befolyásolták az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól, amelyek az uniós gazdasági ágazat egészét jelentős kárral fenyegették a vizsgálati időszak végén. Az olasz gyártó helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez. Az azonosított egyéb olyan tényezők, mint a gazdasági válság, a nyersanyagköltség, a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye a megállapítások szerint nem befolyásolták a jelentős kárral való fenyegetés és a kínai dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárral fenyegette az uniós gazdasági ágazatot. A Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezők, amelyek ugyancsak hatással voltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a megállapítások szerint nem befolyásolták az okozati összefüggést.

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (199) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Különös figyelemmel volt annak szükségességére, hogy megszűnjenek a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai, és helyreálljon a hatékony verseny. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(199)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Különös figyelemmel volt annak szükségességére, hogy megszűnjenek a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai, és helyreálljon a hatékony verseny. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (200) | Az uniós gazdasági ágazat több tagállamot (Egyesült Királyság, Franciaország, Németország, Cseh Köztársaság, Szlovák Köztársaság, Olaszország, Luxemburg, Belgium, Lengyelország, Hollandia, Ausztria, Finnország, Svédország, Portugália, Magyarország és Spanyolország) ölel fel, és mintegy 18 000 alkalmazottat foglalkoztat közvetlenül a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(200)

Az uniós gazdasági ágazat több tagállamot (Egyesült Királyság, Franciaország, Németország, Cseh Köztársaság, Szlovák Köztársaság, Olaszország, Luxemburg, Belgium, Lengyelország, Hollandia, Ausztria, Finnország, Svédország, Portugália, Magyarország és Spanyolország) ölel fel, és mintegy 18 000 alkalmazottat foglalkoztat közvetlenül a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggésben.

| (201) | A vizsgálat során tizenhét gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók fenti elemzésénél szerepel, az uniós gazdasági ágazat egésze a kár valamely jelét mutatta a figyelembe vett időszak alatt. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. A gyártók a jövedelmezőség romlását tapasztalták, különösen 2015 második felétől kezdődően, és kedvezőtlen hatással volt rájuk a dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak végére közvetlenné váló károkozással fenyegetett. |
| --- | --- |

(201)

A vizsgálat során tizenhét gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók fenti elemzésénél szerepel, az uniós gazdasági ágazat egésze a kár valamely jelét mutatta a figyelembe vett időszak alatt. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. A gyártók a jövedelmezőség romlását tapasztalták, különösen 2015 második felétől kezdődően, és kedvezőtlen hatással volt rájuk a dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak végére közvetlenné váló károkozással fenyegetett.

| (202) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat fellendülését. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Intézkedések nélkül nagyon valószínű, hogy a fenyegető kár bekövetkezik, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlik. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek szegmense negatívan teljesít, annak több uniós gyártó feldolgozói és beszállítói szegmense is kárát látná, hiszen e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével. |
| --- | --- |

(202)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat fellendülését. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Intézkedések nélkül nagyon valószínű, hogy a fenyegető kár bekövetkezik, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlik. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek szegmense negatívan teljesít, annak több uniós gyártó feldolgozói és beszállítói szegmense is kárát látná, hiszen e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével.

| (203) | Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(203)

Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

7.2.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (204) | Minként az a (11)–(13) preambulumbekezdésben említésre került, egy független importőr sem töltött ki kérdőívet, vagy látta el a Bizottságot olyan elemekkel, amelyek megmutatták volna, hogy az intézkedések bevezetése milyen kárral járna az importőrök számára. Következésképpen és figyelemmel arra is, hogy Kína mellett sok más ország is exportál az Unióba, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy valószínű, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálná az importőrök érdekeit. |
| --- | --- |

(204)

Minként az a (11)–(13) preambulumbekezdésben említésre került, egy független importőr sem töltött ki kérdőívet, vagy látta el a Bizottságot olyan elemekkel, amelyek megmutatták volna, hogy az intézkedések bevezetése milyen kárral járna az importőrök számára. Következésképpen és figyelemmel arra is, hogy Kína mellett sok más ország is exportál az Unióba, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy valószínű, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálná az importőrök érdekeit.

7.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (205) | A melegen síkhengerelt acéltermékek olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be. |
| --- | --- |

(205)

A melegen síkhengerelt acéltermékek olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be.

| (206) | Kitöltött kérdőívet mindössze egy olyan olaszországi felhasználó (Marcegaglia Carbon Spa) nyújtott be, amely behozatalt végez az érintett országból, és többek között csöveket és feldolgozóipari acéltermékeket gyárt. Az érintett termék/hasonló termék költségtételt jelent e felhasználó számára. |
| --- | --- |

(206)

Kitöltött kérdőívet mindössze egy olyan olaszországi felhasználó (Marcegaglia Carbon Spa) nyújtott be, amely behozatalt végez az érintett országból, és többek között csöveket és feldolgozóipari acéltermékeket gyárt. Az érintett termék/hasonló termék költségtételt jelent e felhasználó számára.

| (207) | Az olasz felhasználó állítása szerint az érintett országból érkező behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése eredményeként a továbbiakban már nem lenne módja az érintett termék – különösen az újrahengerléshez használt jó minőségű tekercsek – megbízható szállítmányaihoz hozzáférni az uniós piacon. Állítása szerint a teljes uniós termelés 88 %-át mindössze 16 – nyolc nagyobb csoporthoz tartozó – vállalat adja, míg a termelés legnagyobb részét (mintegy 70 %-ot) kötött piacon használják fel. Így az uniós gyártók a még viszonylag magas piaci részesedésük révén állítólag erőteljes nyomást tudnak gyakorolni mind az érintett termék piacára, mind a feldolgozóipari piacra. |
| --- | --- |

(207)

Az olasz felhasználó állítása szerint az érintett országból érkező behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése eredményeként a továbbiakban már nem lenne módja az érintett termék – különösen az újrahengerléshez használt jó minőségű tekercsek – megbízható szállítmányaihoz hozzáférni az uniós piacon. Állítása szerint a teljes uniós termelés 88 %-át mindössze 16 – nyolc nagyobb csoporthoz tartozó – vállalat adja, míg a termelés legnagyobb részét (mintegy 70 %-ot) kötött piacon használják fel. Így az uniós gyártók a még viszonylag magas piaci részesedésük révén állítólag erőteljes nyomást tudnak gyakorolni mind az érintett termék piacára, mind a feldolgozóipari piacra.

| (208) | Egyfelől a Bizottság megjegyzi, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy minden behozatal előtt lezárják az uniós piacot, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásának kiküszöbölésével visszaállítsák a tisztességes kereskedelmet. Ennélfogva a Kínából érkező behozatal várhatóan nem szűnik meg, hanem tovább folytatódik, jóllehet nem dömpingelt áron. |
| --- | --- |

(208)

Egyfelől a Bizottság megjegyzi, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy minden behozatal előtt lezárják az uniós piacot, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásának kiküszöbölésével visszaállítsák a tisztességes kereskedelmet. Ennélfogva a Kínából érkező behozatal várhatóan nem szűnik meg, hanem tovább folytatódik, jóllehet nem dömpingelt áron.

| (209) | Másfelől a Bizottság megállapította, hogy a felhasználó nem kizárólag a kínai behozatalra van utalva, hanem a vizsgálati időszak alatt uniós gyártóktól, valamint az érintett országon kívüli más harmadik országbeli gyártóktól is beszerezte az érintett terméket. |
| --- | --- |

(209)

Másfelől a Bizottság megállapította, hogy a felhasználó nem kizárólag a kínai behozatalra van utalva, hanem a vizsgálati időszak alatt uniós gyártóktól, valamint az érintett országon kívüli más harmadik országbeli gyártóktól is beszerezte az érintett terméket.

| (210) | Harmadsorban még ha a kínai érintett termék árai körülbelül 30 %-kal növekednének, az ezen olasz gyártó termelési költségére csak 3 %-os hatással lenne. Ez csekély hatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(210)

Harmadsorban még ha a kínai érintett termék árai körülbelül 30 %-kal növekednének, az ezen olasz gyártó termelési költségére csak 3 %-os hatással lenne. Ez csekély hatásnak tekinthető.

| (211) | Negyedsorban mivel az érintett országból és a más országokból érkező behozatal várhatóan folytatódik a dömpingellenes vámok kivetését követően, és mivel még mindig rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, megalapozatlan az az állítás, hogy a dömpingellenes vámok kivetése eredményeként az uniós gazdasági ágazat erőteljes árnyomást tudna gyakorolni. Az uniós gazdasági ágazat 23 gyártóból áll, amelyek már az Unión belül széles kínálatot nyújtanak a felhasználóknak a hasonló terméket gyártó és exportáló egyéb harmadik országokból érkező behozatal jelentette lehetőség mellett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban elutasította azt az állítást, hogy az intézkedések bevezetése az érintett termék/hasonló termék ellátási hiányához vezetne. |
| --- | --- |

(211)

Negyedsorban mivel az érintett országból és a más országokból érkező behozatal várhatóan folytatódik a dömpingellenes vámok kivetését követően, és mivel még mindig rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, megalapozatlan az az állítás, hogy a dömpingellenes vámok kivetése eredményeként az uniós gazdasági ágazat erőteljes árnyomást tudna gyakorolni. Az uniós gazdasági ágazat 23 gyártóból áll, amelyek már az Unión belül széles kínálatot nyújtanak a felhasználóknak a hasonló terméket gyártó és exportáló egyéb harmadik országokból érkező behozatal jelentette lehetőség mellett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban elutasította azt az állítást, hogy az intézkedések bevezetése az érintett termék/hasonló termék ellátási hiányához vezetne.

| (212) | Az uniós piaci versenyre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat illetően elmondható, hogy az uniós versenyszabályok valóban szigorúbb magatartási szabályokat írnak elő a jelentős piaci részesedéssel rendelkező vállalatok számára. Ugyanakkor végül az illetékes versenyhatóságok feladata meghatározni, hogy erőfölényről van-e szó, és visszaélnek-e azzal. |
| --- | --- |

(212)

Az uniós piaci versenyre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat illetően elmondható, hogy az uniós versenyszabályok valóban szigorúbb magatartási szabályokat írnak elő a jelentős piaci részesedéssel rendelkező vállalatok számára. Ugyanakkor végül az illetékes versenyhatóságok feladata meghatározni, hogy erőfölényről van-e szó, és visszaélnek-e azzal.

| (213) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése ellentétes lenne a felhasználók érdekeivel, de nem érintené aránytalanul hátrányosan őket. A Bizottság figyelembe vette mindenekelőtt azt, hogy a piacon széles kínálat áll rendelkezésre, és hogy a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések a Bizottságnál jelentkezett felhasználó költségére az állítólagosnál kisebb hatással volt. |
| --- | --- |

(213)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése ellentétes lenne a felhasználók érdekeivel, de nem érintené aránytalanul hátrányosan őket. A Bizottság figyelembe vette mindenekelőtt azt, hogy a piacon széles kínálat áll rendelkezésre, és hogy a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések a Bizottságnál jelentkezett felhasználó költségére az állítólagosnál kisebb hatással volt.

7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (214) | A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése a jövedelmezőség szempontjából hozzájárulna az uniós gazdasági ágazat fellendüléséhez. Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy elvégezzék az ahhoz szükséges beruházásokat és kutatást-fejlesztést, hogy jobban felszereljék a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt berendezéseiket, és javítsák versenyképességüket. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése a jövedelmezőség szempontjából hozzájárulna az uniós gazdasági ágazat fellendüléséhez. Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy elvégezzék az ahhoz szükséges beruházásokat és kutatást-fejlesztést, hogy jobban felszereljék a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt berendezéseiket, és javítsák versenyképességüket.

| (215) | Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Intézkedések bevezetése nélkül a vizsgálati időszak végén közvetlenül fenyegető kár valószínűleg bekövetkezik. Előfordulhat, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen beszüntetni/visszafogni a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggő tevékenységeit, alkalmazottaiktól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne. |
| --- | --- |

(215)

Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Intézkedések bevezetése nélkül a vizsgálati időszak végén közvetlenül fenyegető kár valószínűleg bekövetkezik. Előfordulhat, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen beszüntetni/visszafogni a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggő tevékenységeit, alkalmazottaiktól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne.

| (216) | A független importőrök és a felhasználók érdekeit illetően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak korlátozott hatással járna. Más szóval az árakra, a jövedelmezőségükre és a felhasználók ágazatán belüli foglalkoztatásra nem lenne aránytalan hatással. Ennélfogva az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a szállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országból – tisztességes áron – érkező behozatal számára. |
| --- | --- |

(216)

A független importőrök és a felhasználók érdekeit illetően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak korlátozott hatással járna. Más szóval az árakra, a jövedelmezőségükre és a felhasználók ágazatán belüli foglalkoztatásra nem lenne aránytalan hatással. Ennélfogva az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a szállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országból – tisztességes áron – érkező behozatal számára.

| (217) | Mérlegelve és súlyozva egyfelől egy fontos uniós gazdasági ágazat jelentős érdekeinek a tisztességtelen gyakorlattal szembeni védelmét, másfelől az intézkedések független importőröket és felhasználókat érintő, amellett jelentkező valószínűsíthető korlátozott hatását, hogy e független importőrök és felhasználók továbbra is széles kínálatban részesülnek az Unióban, a Bizottság a vizsgálat ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett országból származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(217)

Mérlegelve és súlyozva egyfelől egy fontos uniós gazdasági ágazat jelentős érdekeinek a tisztességtelen gyakorlattal szembeni védelmét, másfelől az intézkedések független importőröket és felhasználókat érintő, amellett jelentkező valószínűsíthető korlátozott hatását, hogy e független importőrök és felhasználók továbbra is széles kínálatban részesülnek az Unióban, a Bizottság a vizsgálat ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett országból származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (218) | A Bizottság dömpinggel, károkozás veszélyével, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak kiküszöbölésére, hogy bekövetkezzen a jelentős kár, amellyel a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatot közvetlenül fenyegeti. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság dömpinggel, károkozás veszélyével, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak kiküszöbölésére, hogy bekövetkezzen a jelentős kár, amellyel a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatot közvetlenül fenyegeti.

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (219) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először a jelentős kárral való fenyegetés megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Az ítélkezési gyakorlat alapján az az ár minősül irányárnak, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat. A Bizottság döntési gyakorlata szerint az irányárat rendes körülmények között úgy számítja ki, hogy miután megállapította a hasonló termék termelési költségeit, ahhoz hozzáadja azt a haszonkulcsot, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat. |
| --- | --- |

(219)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először a jelentős kárral való fenyegetés megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Az ítélkezési gyakorlat alapján az az ár minősül irányárnak, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat. A Bizottság döntési gyakorlata szerint az irányárat rendes körülmények között úgy számítja ki, hogy miután megállapította a hasonló termék termelési költségeit, ahhoz hozzáadja azt a haszonkulcsot, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat.

| (220) | A nyereségcél megállapításához a Bizottság először elemezte a panaszos javaslatát, amely egy ugyanarra a termékre vonatkozó korábbi bizottsági határozat (30) alapján 12,9 %-ot javasolt. Ez a ténymegállapítás azonban 2000-ben született, és tekintettel az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt technológiai és pénzügyi változásokra egy több mint 15 évvel ezelőtti adat már nem tekinthető reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(220)

A nyereségcél megállapításához a Bizottság először elemezte a panaszos javaslatát, amely egy ugyanarra a termékre vonatkozó korábbi bizottsági határozat (30) alapján 12,9 %-ot javasolt. Ez a ténymegállapítás azonban 2000-ben született, és tekintettel az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt technológiai és pénzügyi változásokra egy több mint 15 évvel ezelőtti adat már nem tekinthető reprezentatívnak.

30

| (221) | A Bizottság ezt követően áttekintette a feldolgozóipari termék, azaz a hidegen hengerelt acéltermékek szempontjából leginkább reprezentatívnak ítélt 2008-as év jövedelmezőségi adatait (31). A jelenlegi vizsgálatban érintett termék a következő okok miatt sok tekintetben hasonlít egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekhez (hidegen hengerelt termékek):






  a) | Mindkét termék (vasérc és kokszszén) esetében a bizonyos ötvözetekkel kapcsolatos költségek a termelési költségükön belül jelentős hányadot képviselnek, és hasonló eljárásoknak vetik őket alá (kemence, meleghengermű). |
| --- | --- | --- |

(221)

A Bizottság ezt követően áttekintette a feldolgozóipari termék, azaz a hidegen hengerelt acéltermékek szempontjából leginkább reprezentatívnak ítélt 2008-as év jövedelmezőségi adatait (31). A jelenlegi vizsgálatban érintett termék a következő okok miatt sok tekintetben hasonlít egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekhez (hidegen hengerelt termékek):

31

a)

Mindkét termék (vasérc és kokszszén) esetében a bizonyos ötvözetekkel kapcsolatos költségek a termelési költségükön belül jelentős hányadot képviselnek, és hasonló eljárásoknak vetik őket alá (kemence, meleghengermű).

| b) | Miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett termék elsődleges nyersanyagként szolgál többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék, egyebek mellett a hidegen hengerelt termékek gyártásához. |
| --- | --- |

b)

Miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett termék elsődleges nyersanyagként szolgál többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék, egyebek mellett a hidegen hengerelt termékek gyártásához.

Ezek alapján a Bizottság 14,4 %-os haszonkulcsot állapított meg.

| (222) | A Kínából és Oroszországból érkező, kárt okozó dömpingre vonatkozó, szóban forgó ügy számos eleme azonban nem hozható összefüggésbe a jelenlegi üggyel, amely kapcsán a Bizottság azt állapította meg, hogy a kínai export a károkozás veszélyét hordozza magában, és így az ügy jövőre vonatkozó elemzést foglal magában. A szóban forgó ügyben a vizsgált országokból alacsony áron érkező behozatal a vizsgálati időszakot megelőző négyéves időszak egészére kiterjedt. |
| --- | --- |

(222)

A Kínából és Oroszországból érkező, kárt okozó dömpingre vonatkozó, szóban forgó ügy számos eleme azonban nem hozható összefüggésbe a jelenlegi üggyel, amely kapcsán a Bizottság azt állapította meg, hogy a kínai export a károkozás veszélyét hordozza magában, és így az ügy jövőre vonatkozó elemzést foglal magában. A szóban forgó ügyben a vizsgált országokból alacsony áron érkező behozatal a vizsgálati időszakot megelőző négyéves időszak egészére kiterjedt.

| (223) | A Bizottság ezt követően megpróbált megállapítani egy nyereségcélt azáltal, hogy modellezte, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a 2009-es gazdasági és pénzügyi válság által előidézett recesszióból való felépülése miként alakulhatott volna, ha nem lép közbe az árakat leszorító, nagy volumenű kínai behozatal. A Bizottság ehhez frissebb adatokra, valamint az OECD acélbizottsága számára 2013 decemberében bemutatott, jövőre vonatkozó elemzésre hagyatkozott. A „Pénzügyileg stabil ágazat alapjainak megteremtése” című szakértői tanulmány megvizsgálta a globális acélipar elmúlt évekbeli jövedelmezőségét, és megállapított egy hosszú távú fenntarthatósági nyereségküszöböt. Az említett tanulmány 17 %-os globális EBITDA (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) különbözetet tartana megfelelőnek (32). A jelentés emellett 7 %-os átlagos beruházási költséget és 3 %-os átlagos adósságot irányoz elő. A Bizottság levonta e két utóbbi tételt, és 7 %-os kamatfizetés előtti eredményre (EBT) jutott. Más megbízható adat hiányában az acélipar egészére számított ezen adatokat megfeleltette az érintett termékre, mivel a melegen síkhengerelt acéltermékek a nyersacéltermelés jelentős hányadát teszik ki. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság ezt követően megpróbált megállapítani egy nyereségcélt azáltal, hogy modellezte, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a 2009-es gazdasági és pénzügyi válság által előidézett recesszióból való felépülése miként alakulhatott volna, ha nem lép közbe az árakat leszorító, nagy volumenű kínai behozatal. A Bizottság ehhez frissebb adatokra, valamint az OECD acélbizottsága számára 2013 decemberében bemutatott, jövőre vonatkozó elemzésre hagyatkozott. A „Pénzügyileg stabil ágazat alapjainak megteremtése” című szakértői tanulmány megvizsgálta a globális acélipar elmúlt évekbeli jövedelmezőségét, és megállapított egy hosszú távú fenntarthatósági nyereségküszöböt. Az említett tanulmány 17 %-os globális EBITDA (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) különbözetet tartana megfelelőnek (32). A jelentés emellett 7 %-os átlagos beruházási költséget és 3 %-os átlagos adósságot irányoz elő. A Bizottság levonta e két utóbbi tételt, és 7 %-os kamatfizetés előtti eredményre (EBT) jutott. Más megbízható adat hiányában az acélipar egészére számított ezen adatokat megfeleltette az érintett termékre, mivel a melegen síkhengerelt acéltermékek a nyersacéltermelés jelentős hányadát teszik ki.

32

| (224) | Következésképpen a Bizottság a vizsgálat e szakaszában ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy 7 %-os nyereségcélt lehet alapul venni a melegen síkhengerelt acéltermékek uniós gazdasági ágazata számára a károkozás veszélyével kapcsolatos különbözet számításához, azonban további vizsgálatokat fog végezni arra nézve, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre állnak-e pontosabb adatok. |
| --- | --- |

(224)

Következésképpen a Bizottság a vizsgálat e szakaszában ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy 7 %-os nyereségcélt lehet alapul venni a melegen síkhengerelt acéltermékek uniós gazdasági ágazata számára a károkozás veszélyével kapcsolatos különbözet számításához, azonban további vizsgálatokat fog végezni arra nézve, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre állnak-e pontosabb adatok.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (225) | Az érintett országból származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(225)

Az érintett országból származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (226) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Más együttműködő vállalatok | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Minden más vállalat | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Más együttműködő vállalatok

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Minden más vállalat

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(227)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (228) | Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (33). A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve: a vállalat gyártással összefüggő tevékenységeinek módosulását, a – például a – névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással összefüggő belföldi és exportértékesítéseket. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét. |
| --- | --- |

(228)

Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (33). A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve: a vállalat gyártással összefüggő tevékenységeinek módosulását, a – például a – névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással összefüggő belföldi és exportértékesítéseket. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.

33

| (229) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(229)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (230) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(230)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (231) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(231)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki egyes síkhengerelt, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült, tekercsben vagy nem tekercsben lévő (a „méretre vágott” termékeket és a „keskeny szalagot” is beleértve), melegen hengerelt, de tovább nem megmunkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek behozatalára.

Az érintett termék nem foglalja magában:

| — | a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket, |
| --- | --- |

—

a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket,

| — | a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket, |
| --- | --- |

—

a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket,

| — | a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint |
| --- | --- |

—

a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint

| — | a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket. |
| --- | --- |

—

a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket.

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származik, és jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC-kód: 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC-kód: 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC-kód: 7226191090), 7226 91 91 és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozik.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok | 18,0 % | Lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 22,6 % | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

18,0 %

Lásd a mellékletet

Minden más vállalat

22,6 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a(z) (érintett országban). Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  E rendelet helyébe 2016. július 20-ával az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (kodifikált változat) lépett.

2

(3)  
  HL C 58., 2016.2.13., 9. o.

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 172., 2016.5.13., 29. o.).

4

(5)  Értesítés a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 246., 2016.7.7., 7. o.).

5

(6)  A termékek kizárására irányuló kérelem alapján nem tartoznak a termékkörbe (lásd a (29) preambulumbekezdéstől).

6

(7)  A hidegen hengerlési eljárás azt jelenti, hogy – az előzőleg melegen hengerelt és pácolt – lemezt vagy szalagot hideg (azaz a fém lágyulási hőmérséklete alatti hőmérsékletű) hengerek között vezetik át.

7

(8)  Ilyen kémiai elem például: a volfrám, a molibdén, a króm és a vanádium.

8

(9)  Kanada, Dél-Afrika, Thaiföld, India, Malajzia, Mexikó, Vietnam, Törökország, Oroszország, Ukrajna és Brazília.

9

(10)  A Bizottság (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete (HL L 210., 2016.8.4., 20. o.).

10

(11)  Kereskedelmi Világszervezet: Mexikó – Az Egyesült Államokból érkező magas fruktóztartalmú kukoricaszirupra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (Mexico- Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States) című, 2000. január 28-i WT/DS132/R vizsgálóbizottsági jelentés, 7.140. pont, 214. o. A WTO vizsgálóbizottsága kimondta: „az iparág jelenlegi állapotának ismerete nélkülözhetetlen háttért biztosít annak megállapításához, hogy fennáll-e a jelentős károkozás veszélye az olyan belföldi iparág szempontjából, amelyet a vizsgálati időszak alatt behozott dömpingelt importáruk hatása ellenére jelenleg látszólag nem ér kár. Pusztán az, hogy a dömpingelt importáruk mennyisége növekedni fog és hátrányos árhatásokkal fog járni, önmagában még nem jelenti azt, hogy a belföldi iparág károsodni fog; ha az iparág állapota kifejezetten kedvező, vagy ha egyéb tényezők is közrejátszanak, akkor a dömpingelt importáruk nem feltétlenül fenyegetnek károkozással.”

11

Mexico- Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States

önmagában még nem jelenti azt, hogy a belföldi iparág károsodni fog; ha az iparág állapota kifejezetten kedvező, vagy ha egyéb tényezők is közrejátszanak, akkor a dömpingelt importáruk nem feltétlenül fenyegetnek károkozással

(12)  A Bíróság C-186/14. sz. ügyben 2016. április 7-én hozott ítéletének 72. pontja, amely megerősíti a Törvényszék T-528/09. sz., Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2014. január 29-én hozott ítéletét.

12

(13)  Acélipari Világszövetség: A világ acélipara számokban – 2015 (World Steel in figures 2015) 14. o., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

World Steel in figures 2015

(14)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában, Brüsszel, 2016. március 16., COM(2016) 155 final, 2. o.

14

(15)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

Capacity developments in the world steel industry

(16)  Acélipari Világszövetség: A világ acélipara számokban – 2016 (World Steel in Figures 2016), „A legjelentősebb acéltermelő országok – 2014 és 2015” című táblázat (major steel-producting countries 2014 and 2015) 9. o., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

World Steel in Figures 2016

major steel-producting countries 2014 and 2015)

(17)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: Kapacitásfelesleg a globális acéliparban: a jelenlegi helyzet és a lehetséges forgatókönyvek (Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward), Technology and Industry Policy Papers, 2015. 18 sz. OECD Publishing, 5. és 6. o., http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward

Technology and Industry Policy Papers

(18)  A Dentons által a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) és tagjai nevében benyújtott beadvány a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kapcsán tett észrevételekről, 2016. március 21., (24) bekezdés, 7. o.

18

(19)  Reuters újságcikk: Kína zombi acélművei befűtenek a kemencébe, és még jobban elárasztják a világpiacot (China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut), http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut

(20)  Reuters újságcikk: A BHP szerint Kína több mint 50 millió tonnányi acélkapacitást állított ismét üzembe (BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China), http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China

(21)  2016. júniusi nyersacéltermelés (June 2016 crude steel production), Acélipari Világszövetség, médiaközpont, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

June 2016 crude steel production

(22)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015), 1. sz. táblázat a 2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

Steel Statistical Yearbook 2015

(23)  A mintát a hasonló termék 2015-ben 679,4 millió tonnát kitevő kínai exportja, és a hasonló termék 2016 első hat hónapjában 343,8 millió tonnát kitevő kínai exportja alkotta.

23

(24)  Világacél rövid távú kilátások, 2014–2015 (Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015), Acélipari Világszövetség https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015

(25)  Lásd még a (103) preambulumbekezdést a mintába felvett uniós gyártók készleteinek a termelés százalékában kifejezett kismértékű csökkenéséről.

25

(26)  Lásd még a (100) preambulumbekezdést a mintába felvett uniós gyártók készleteinek a termelés százalékában kifejezett kismértékű csökkenéséről.

26

(27)  Az európai acélgyártók támadásba lendülnek, de tartósak lesznek-e az áremelések? (European steel producers on the offensive, but will price increases stick?) Újságcikk, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

European steel producers on the offensive, but will price increases stick?

(28)  Acélipari Világszövetség: Kínai acélipar, Aktualizált havi jelentés a világszövetség tagjai számára (The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members), 115. szám, 2016. június.

28

The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members

(29)  Amint az a (3) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság 2016. július 7-én vizsgálatot indított a többek között Oroszországból származó ugyanezen termék behozatala tekintetében. A vizsgálat megindítása azonban nem határozza meg eleve annak végkimenetelét.

29

(*1)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

Capacity developments in the world steel industry

(*2)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015, 1. sz. táblázat az 1–2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

Capacity developments in the world steel industry

(*4)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015, 1. sz. táblázat az 1–2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  Lásd az Indiából és Tajvanról származó, egyes síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, tekercsben lévő, melegen hengerelt, de tovább nem megmunkált termékek behozatalára végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, egyes exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról, valamint a Dél-Afrikából származó behozatalt illetően az eljárás megszüntetéséről szóló, 2000. február 4-i 284/2000/ESZAK bizottsági határozat (HL L 31., 2000.2.5., 44. o.) (338) preambulumbekezdését.

30

(31)  Lásd a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2016. július 29-i (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 210., 2016.8.4., 1. o.) (156) preambulumbekezdését.

31

(32)  Pénzügyileg stabil ágazat alapjainak megteremtése (Laying the foundations for a financially sound industry), McKinsey & Company, az OECD acélbizottságának 2013. december 5-i ülése, 7. o.

32

Laying the foundations for a financially sound industry)

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

33

---

MELLÉKLET

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kína | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Kína | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| Kína | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| Kína | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| Kína | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Kína | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Kína | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| Kína | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| Kína | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| Kína | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Angang Steel Company Limited

C150

Kína

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

Kína

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

Kína

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

Kína

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Kína

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Kína

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

Kína

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

Kína

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

Kína

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/70

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1779 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. október 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/72

---

A TANÁCS (EU) 2016/1780 HATÁROZATA

(2016. szeptember 29.)

az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az említett megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) állít fel. Az említett cikk szerint a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) állít fel. Az említett cikk szerint a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

| (2) | A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket. |
| --- | --- |

(2)

A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

| (3) | A közös iránymutatásra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is alkalmazandó szabályozása közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

(3)

A közös iránymutatásra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is alkalmazandó szabályozása közötti kapcsolat.

| (4) | Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.

| (5) | E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak (3) megfelelően nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak (3) megfelelően nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (6) | E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. ŽIGA

---

(1)  
  HL L 52., 2011.2.25., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

3

(4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

4

---

TERVEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG .../... SZ. HATÁROZATA

(...)

tekintettel az említett megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadására

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikkére,

mivel a megállapodás 2011. március 1-jén hatályba lépett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatást e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt, ...

az Európai Unió részéről

Grúzia részéről

---

(1)  
  HL L 52., 2011.2.25., 34. o.

1

MELLÉKLET

KÖZÖS IRÁNYMUTATÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2011. március 1-jén hatályba lépett megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy viszonosság alapján megkönnyítse a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.

A megállapodás viszonosság alapján jogilag kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket állapít meg a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadásra vonatkozó eljárások egyszerűsítése céljából.

Ezen iránymutatás, amelyet a megállapodás 12. cikkével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) fogad el, annak biztosítására irányul, hogy az Unió tagállamainak (a továbbiakban: a tagállamok) diplomáciai és konzuli képviseletei harmonizált módon hajtsák végre a megállapodást. Ez az iránymutatás nem képezi a megállapodás részét, ezért jogilag nem kötelező erejű. Ugyanakkor határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatást.

A megállapodás végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok alapján alatt sor fog kerülni ezen iránymutatásnak a – vegyes bizottság felelősségi körébe tartozó – naprakésszé tételére.

A megállapodás folyamatos és harmonizált végrehajtása, valamint a vízumkönnyítési vegyes bizottság eljárási szabályzatával való összhang biztosítása érdekében a felek megállapodtak arról, hogy a vegyes bizottság hivatalos ülései között nem hivatalosan tartják a kapcsolatot a sürgős ügyek elintézése érdekében. A vízumkönnyítési vegyes bizottság soron következő ülésén részletes beszámolókat nyújtanak be az említett kérdésekről és a nem hivatalos kapcsolattartásról.

I.   ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

1.1.   Cél és hatály

A megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése szerint:

„(1)   E megállapodás célja, hogy megkönnyítse a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében”.

A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező grúz állampolgárra vonatkozik, a lakóhelyük szerinti országtól függetlenül.

A megállapodás nem alkalmazandó a Grúzia által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személyekre. E személyek kategóriájára az uniós vízumpolitikai vívmányok szabályai alkalmazandók.

A megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése szerint:

„(2)   Amennyiben Grúzia az összes tagállam állampolgárai vagy az összes tagállam állampolgárainak egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy viszonossági alapon a megállapodás által Grúzia állampolgárainak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan az uniós polgárokra is”.

2006. június 1-jétől a tagállamok által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező valamennyi uniós polgár és hontalan személy mentesül a vízumkötelezettség alól, ha 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó időtartamra utazik Grúziába, vagy Grúzia területén átutazik.

Annak elkerülése érdekében, hogy Grúzia hátrányosan megkülönböztető bánásmódot alkalmazzon egy vagy több tagállam állampolgáraival vagy ezen állampolgárok egyes kategóriáival szemben, az Unió a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatban bejelentette azt a szándékát, hogy felfüggeszti a megállapodás alkalmazását abban az esetben, ha Grúzia ismét bevezeti a vízumkötelezettséget egy vagy több tagállam állampolgárai vagy ezen állampolgárok egyes kategóriái tekintetében.

1.2.   A megállapodás hatálya

A megállapodás 2. cikke szerint:

„(1)   Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Grúzia állampolgáraira, amennyiben ezek az Unió vagy a tagállamok törvényei és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodások alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

(2)   Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – Grúzia vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó”.

A 10. cikk sérelme nélkül a megállapodás nem érinti a vízumkötelezettségről és a vízumkötelezettség alóli mentességről rendelkező meglévő szabályokat. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy mentesítse a vízumkötelezettség alól – egyéb személykategóriák mellett – a polgári légiközlekedési és tengerhajózási személyzetet. Svájc és Liechtenstein schengeni térséghez való társulásának 2008. december 13-i, illetve 2011. március 7-i hatálybalépése óta a Svájc és Liechtenstein által kiadott tartózkodási engedélyeket az átutazásra és a rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízumokkal egyenértékűnek ismerik el.

1

A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (Vízumkódex) alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre – mint például a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni tagállam meghatározására, a vízumkiadás megtagadásának okára, az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jogra, valamint a vízumkérelmező személyes meghallgatásával kapcsolatos általános szabályokra. Ezenfelül a schengeni szabályok, illetve adott esetben a nemzeti jog alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre is, például az úti okmányok elismerésére, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására, a tagállamok területére való belépés megtagadásra és a kiutasítási intézkedésekre. Ezzel függ össze, hogy pontos tájékoztatást kell nyújtani az említett kérdésekről (3).

2

3

Még ha a megállapodásban rögzített feltételek teljesülnek is – például ha a 4. cikkben rögzített kategóriákra nézve az utazás célját igazoló dokumentumokat benyújtotta a vízumkérelmező –, a vízum kibocsátása akkor is megtagadható, ha az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 6. cikkében lefektetett feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a Schengeni Információs Rendszerben (SIS) beutazási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet, belső biztonságot veszélyezteti stb.

4

A Vízumkódexben szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, hosszú érvényességi idejű, többszöri belépésre jogosító vízumok a megállapodás 5. cikkében említett személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kiadhatók, ha a Vízumkódex 24. cikkében szereplő feltételek teljesülnek. Ugyanígy, a Vízumkódex 16. cikkének (5) és (6) bekezdésében szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók.

1.3.   A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai.

A megállapodás 3. cikkének d) pontjának meghatározása szerint „vízum”: „valamely tagállam által kiadott engedély a tagállamok területén való átutazáshoz vagy a tagállamok területére történő első beutazás napjától számított bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó, a tagállamok területén való tervezett tartózkodás céljából.”

A megállapodás által nyújtott könnyítések mind az egységes vízumokra, mind az átutazás vagy rövid távú tartózkodás céljából kiadott, korlátozott területi érvényességű vízumokra is vonatkoznak.

1.4.   A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása és különösen a hat hónapos időszak meghatározásának kérdése

A 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) újra meghatározta a rövid távú tartózkodás fogalmát. A rövid távú tartózkodás jelenlegi meghatározása a következő: „bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás, figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”. Ez a meghatározás 2013. október 18-án lépett hatályba és szerepel a Schengeni határ-ellenőrzési kódexben.

5

A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés a „folyamatosan aktualizált” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, azaz a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekint vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napra vonatkozó követelmény. Tehát megszakítás nélküli 90 napos távollét esetén további 90 napos tartózkodásra van lehetőség.

A jelenlegi meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására:

Egy 1 évre szóló (2010. április 18. – 2011. április 18.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2010. április 19-én utazik be első ízben háromnapos tartózkodás céljából. Ezt követően az említett személy 2010. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet a konkrét dátumokkal? Mikor utazhat be ismét az említett személy?

2010. szeptember 11-én: az utolsó 180 nap során (2010. március 16. – 2010. szeptember 11.) az adott személy három napot (2010. április 19–21.) majd 86 napot (2010. június 18. – 2010. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = Nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még egy napot tartózkodhat a tagállamok területén.

2010. október 16-tól: az említett személy beutazhat további háromnapos tartózkodás céljából (2010. október 16-án a 2010. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2010. október 17-én a 2010. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

2010. december 15-től: az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2010. december 15-én a 2010. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2010. december 16-án a 2010. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon, stb.).

1.5.   Az Unióhoz 2004 és 2007 között csatlakozott és a schengeni térségbe nem teljes körűen integrálódott tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

A schengeni vívmányokat csak Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia nem hajtotta még végre teljes körűen. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Miután az említett országok teljes körűen végrehajtották a schengeni vívmányokat, a megállapodást fogják alkalmazni.

A nemzeti jog változatlanul minden, a megállapodás által nem szabályozott kérdésre alkalmazandó a schengeni vívmányok e tagállamok által történő teljes körű végrehajtásáig. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok és/vagy a nemzeti jog alkalmazandó.

Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kapott arra, hogy saját területén elismerje a schengeni tagállamok és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat (6).

6

A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (7) 21. cikkével összhangban minden schengeni tagállamnak el kell ismernie a másik tagállam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosító engedélyként. A schengeni tagállamok elfogadják a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.

7

A megállapodás nem vonatkozik Dániára, Írországra és az Egyesült Királyságra, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy e tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek Grúziával.

Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem kötelező Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára és Svájcra nézve.

1.6.   A megállapodás és a kétoldalú megállapodások

A megállapodás 13. cikk úgy rendelkezik, hogy:

„E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Grúzia közötti bármely két- vagy többoldalú megállapodás vagy egyezmény rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e jelen megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.”

A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és a Grúzia közötti hatályos kétoldalú megállapodásoknak a megállapodás által szabályozott kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében.

Ha egy tagállam Grúziával olyan kétoldalú megállapodást vagy intézkedést kötött, amely a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre vonatkozik, például vízumkötelezettség alóli mentességet biztosítva a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek számára, ez a mentesség a megállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó.

A következő tagállamok kötöttek kétoldalú megállapodást Grúziával a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkozóan: Bulgária, Ciprus, Lettország, Magyarország, Románia és Szlovákia.

Az adott tagállam által a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesítése csak e tagállam területén való utazásra alkalmazandó, a más schengeni tagállamokba történő utazásra nem.

1.7.   Együttes nyilatkozat a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos információk és az ilyen vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumok összehangolásáról

Együttes nyilatkozatot csatoltak a megállapodáshoz, amelyben utalnak a felek azon kötelezettségvállalására, hogy koherens és egységes információkat nyújtsanak Grúzia állampolgárainak a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteihez való hozzáférésére, valamint a vízumkiadási eljárásokra és feltételekre, valamint a kibocsátott vízumok érvényességére vonatkozóan. Ezek az információk elérhetők az Európai Unió Grúziai Küldöttségének honlapján: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

A Vízumkódex 47. cikke állapítja meg a tagállamok központi hatóságainak és konzulátusainak azon kötelezettségét, hogy adjanak meg valamennyi releváns információt a nyilvánosság számára a vízumkérelmezés tekintetében.

A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei ezt az információt kötelesek széles körben terjeszteni (a konzulátusok hirdetőtábláin, szóróanyagokban, honlapokon stb.), továbbá kötelesek a vízumok kibocsátásának feltételeiről, a tagállamok grúziai képviseletéről és az általuk előírt igazoló dokumentumok listájáról is pontos információkat terjeszteni.

1.8.   A grúz hatóságok által a megállapodásra vonatkozóan szolgáltatott információk

Annak érdekében, hogy helyes tájékoztatást nyújtson Grúzia állampolgárainak a megállapodás előnyeiről, valamint a tagállamok azon diplomáciai és konzuli képviseleteiről, ahol be lehet nyújtani a vízumkérelmeket, a grúz külügyminisztérium külön linket hozott létre, ahol elérhetők az említett információk. A weboldal címe a következő:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

2.1.   Azok a szabályok, amelyek minden vízumkérelmezőre vonatkoznak

A vízumdíjra vonatkozó, alább említett könnyítések, a vízumkérelmek feldolgozási eljárásának időtartama, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítása minden vízumkérelmezőre – többek között turistákra is – vonatkozik.

2.1.1.   A vízumdíj.

A megállapodás 6. cikke (1) bekezdésének első albekezdése megállapítja, hogy

„(1)   A grúz állampolgárok vízumkérelmei feldolgozásának díja 35 EUR.”

A megállapodás 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vízumkérelmek feldolgozásának díja 35 EUR. Ez a díj alkalmazandó minden grúz vízumkérelmezőre (ideértve a turistákat is), és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat érinti, a belépések számától függetlenül.

A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy

„(2)   Amennyiben a tagállamok külső szolgáltatóval működnek együtt, kiegészítő szolgáltatási díj szabható ki. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. Az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét”.

A külső szolgáltatókkal való együttműködés módozatai tekintetében, a Vízumkódex 43. cikke részletes információkat nyújt azok feladatait illetően.

A megállapodás 6. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy

„(3)   Az állampolgárok alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:

| a) | nyugdíjasok;” (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk arról, hogy nyugdíjasok. A díjmentesség nem indokolt olyan esetekben, amikor az utazás célja díjazással járó tevékenység); |
| --- | --- |

a)

nyugdíjasok;” (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk arról, hogy nyugdíjasok. A díjmentesség nem indokolt olyan esetekben, amikor az utazás célja díjazással járó tevékenység);

| „b) | 12 év alatti gyermekek;” (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan.); |
| --- | --- |

„b)

12 év alatti gyermekek;” (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan.);

| „c) | a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek a grúz hatóságoktól származó igazolást kell benyújtaniuk az állásukra vonatkozóan.); |
| --- | --- |

„c)

a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek a grúz hatóságoktól származó igazolást kell benyújtaniuk az állásukra vonatkozóan.);

| „d) | fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;” (Megjegyzés: a díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy mindkét vízumkérelmező e kategóriába esik.)
  Az e kategóriára vonatkozó díjmentességben való részesüléshez a vízumkérelmezőknek be kell mutatnak a grúz Egészségügyi, Szociális és Munkaügyi Minisztérium által kiadott grúz „fogyatékossági igazolványt” (első vagy másodfok) vagy köz- és magánkórházak és klinikák által kibocsátott tanúsítványt. Azokban az esetekben, amikor a vízumkérelmezők fogyatékossága nyilvánvaló (vak személyek, egy láb hiánya), elegendő a vizuális felismerés a konzuli képviseletnél. Elvben a kísérő személyek részéről nincs szükség további dokumentumokra.
  Indokolt esetekben a fogyatékossággal élő személy képviselője vagy gyámja is benyújthatja a vízumkérelmet. |
| --- | --- |

„d)

fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;” (Megjegyzés: a díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy mindkét vízumkérelmező e kategóriába esik.)

Az e kategóriára vonatkozó díjmentességben való részesüléshez a vízumkérelmezőknek be kell mutatnak a grúz Egészségügyi, Szociális és Munkaügyi Minisztérium által kiadott grúz „fogyatékossági igazolványt” (első vagy másodfok) vagy köz- és magánkórházak és klinikák által kibocsátott tanúsítványt. Azokban az esetekben, amikor a vízumkérelmezők fogyatékossága nyilvánvaló (vak személyek, egy láb hiánya), elegendő a vizuális felismerés a konzuli képviseletnél. Elvben a kísérő személyek részéről nincs szükség további dokumentumokra.

Indokolt esetekben a fogyatékossággal élő személy képviselője vagy gyámja is benyújthatja a vízumkérelmet.

| „e) | a tagállamok területén tartózkodó grúz állampolgárokat meglátogató közeli hozzátartozók: házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák;”
  A megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének e) pontja azoknak a tagállamokba utazó grúz közeli hozzátartozóknak a helyzetét szabályozza, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg. |
| --- | --- |

„e)

a tagállamok területén tartózkodó grúz állampolgárokat meglátogató közeli hozzátartozók: házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák;”

A megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének e) pontja azoknak a tagállamokba utazó grúz közeli hozzátartozóknak a helyzetét szabályozza, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg.

| „f) | hivatalos küldöttségek tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt; |
| --- | --- |

„f)

hivatalos küldöttségek tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt;

| g) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramokat, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységeket – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérő tanárok; |
| --- | --- |

g)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramokat, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységeket – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérő tanárok;

| h) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy újságírói szakmai vagy média szervezetek tagjai); |
| --- | --- |

h)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy újságírói szakmai vagy média szervezetek tagjai);

| „i) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;” (Megjegyzés: A szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek); |
| --- | --- |

„i)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;” (Megjegyzés: A szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek);

| „j) | civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői; |
| --- | --- |

„j)

civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői;

| k) | tudományos, kulturális vagy művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek; |
| --- | --- |

k)

tudományos, kulturális vagy művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek;

| l) | olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, a közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó meglátogatását”. |
| --- | --- |

l)

olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, a közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó meglátogatását”.

A személyek fent említett kategóriái mentesülnek a díj megfizetése alól. Ezenfelül a Vízumkódex 16. cikkének (4) bekezdése szerinti is mentesülnek a vízumdíj alól.

A Vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése értelmében „egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket, valamint más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál.”

A Vízumkódex 16. cikkének (7) bekezdése szerint a vízumdíjat euróban, azon harmadik ország nemzeti pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben fogják felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza, kivéve az olyan eseteket, amikor a kérelem nem befogadható vagy ha a konzulátus nem illetékes.

Abban az esetben, ha a díjat az eurótól eltérő pénznemben számítják fel, összegét az Európai Központi Bank által megállapított euro-referenciaárfolyam alkalmazásával fogják megállapítani és rendszeresen felülvizsgálni. A felszámított összegek kerekíthetők; a konzulátusok a helyi schengeni együttműködés keretében biztosítják, hogy hasonló összegeket számítsanak fel.

Az olyan eltérések elkerülése érdekében, amelyek vízum-shoppinghoz vezethetnek, a tagállamok grúziai diplomáciai és konzuli képviseleteinek biztosítania kell, hogy hasonló vízumdíjat alkalmaznak minden grúz vízumkérelmező esetében, amennyiben a díjat külföldi pénznemben számítják fel.

A grúz vízumkérelmezők elismervényt kapnak a megfizetett vízumdíjról, a Vízumkódex 16. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

2.1.2.   A vízumkérelmek elbírásának határideje

A megállapodás 7. cikke szerint:

„(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről.

(2)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyes esetekben 30 naptári napra is meghosszabbítható, különösen akkor, ha a kérelem további vizsgálatot tesz szükségessé.

(3)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartamát sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra csökkenthetik”.

A vízumkérelemről főszabály szerint az elfogadható vízumkérelem benyújtásának napjától számított 10 naptári napon belül döntenek.

Ez az időszak legfeljebb 30 naptári napra kiterjeszthető, ha további vizsgálat szükséges, például a központi hatóságokkal való egyeztetés végett.

Mindezen határidők kezdete a vízumkérelem hiánytalanságához kötött, vagyis a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok kézhezvételének napjától indul.

A tagállamok olyan diplomáciai és konzuli képviseletei esetében, ahol időpont-egyeztetési rendszer van, az időpontkéréshez szükséges idő nem számít bele a feldolgozási időbe. E kérdés, valamint a vízumkérelem benyújtásával kapcsolatos egyéb gyakorlati előírások tekintetében a Vízumkódex 9. cikkében meghatározott általános szabályok alkalmazandók. Különösen abban az esetben, ha a vízumkérelem benyújtásához személyes megjelenés szükséges, erre főszabály szerint az időpontkérés időpontjától számított két héten belül kerül sor.

A személyes megjelenés időpontjának kitűzésekor figyelembe kell venni a vízumkérelmező állítása szerinti esetleges sürgősséget. A megállapodás 7. cikkének (3) bekezdésében szereplő vízumkérelemről szóló, csökkentett időtartam alatt meghozott döntést a konzuli tisztviselő hozza meg.

A vízumkérelmek feldolgozásáról és a kiadott vízumok módosításáról szóló kézikönyv szerint (2. rész 3.2.2. pont) ki kell igazítani a tagállamok grúziai konzulátusainak a vízumkérelmek kezelésére vonatkozó kapacitását, hogy a főszezonban is tiszteletben tartsák a személyes meghallgatásokra nézve a Vízumkódexben meghatározott kéthetes határidőt.

Igazoltan sürgős esetekben (amikor a vízumkérelmező általa előre nem látható okból nem tudott volna korábban vízumot kérni) azonnali időpontot kell adni a kérelmezőnek (a Vízumkódex 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban), vagy pedig lehetővé kell tenni számára a kérelem közvetlen benyújtását.

Ezenfelül a konzulátusok létrehozhatnak bizonyos kategóriákba tartozó vízumkérelmezők számára gyorsított vízumkérelem-benyújtási eljárásokat.

2.1.3.   A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények miatt

A megállapodás 9. cikke szerint:

„A grúz állampolgár számára kiadott vízum érvényességi idejét és/vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamát meg kell hosszabbítani, amennyiben a tagállam illetékes hatósága úgy véli, hogy a vízum birtokosa bizonyította, hogy vis maior vagy humanitárius okok akadályozzák abban, hogy a vízum érvényességi időtartamának vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárta előtt elhagyja a tagállamok területét. A meghosszabbítást térítésmentesen kell megadni.”

Ami annak lehetőségét illeti, hogy indokolt személyes indokok esetén meghosszabbítsák a vízum érvényességi idejét, ha a vízumbirtokos a vízumbélyegen megjelölt dátumig nem hagyhatja el a tagállam területét, a Vízumkódex 33. cikkének rendelkezései alkalmazandóak, amennyiben azok összeegyeztethetők a megállapodással. Ugyanakkor a megállapodás értelmében a vízum vis maior vagy humanitárius okok miatti meghosszabbítása ingyenes.

2.2.   Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

2.2.1.   Az utazás célját igazoló dokumentumok

A személyeknek a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében felsorolt kategóriáira nézve az utazás célja tekintetében kizárólag a feltüntetett igazoló dokumentumok megléte szükséges. Ahogy az a megállapodás 4. cikkének (3) bekezdésében is szerepel, nem szükséges az utazás céljára nézve más igazolás, meghívó vagy jogosultság. Ez ugyanakkor nem jelent mentesülést a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok benyújtása céljából való személyes megjelenésre vonatkozó általános kötelezettség alól, amely változatlanul fennáll.

Ha egyéni esetekben kétség merül fel az utazás célját igazoló dokumentum hitelességét illetően, a vízumkérelmezőt be lehet hívni további részletes elbeszélgetésre a nagykövetségre/konzulátusra, ahol a kérelmező a látogatás valós céljával vagy visszatérési szándékával kapcsolatosan kikérdezhető (a Vízumkódex 21. cikkének (8) bekezdésével összhangban). Az ilyen egyedi esetekben a vízumkérelmező további dokumentumokat nyújthat be, illetve a konzuli tisztviselő kivételesen erre kérheti. A vegyes bizottság ezt a kérdést szorosan figyelemmel fogja követni.

A személyeknek a megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében nem említett kategóriáira (például a turistákra vonatkozóan) az utazás célját igazoló dokumentumokra vonatkozó általános szabályok továbbra is alkalmazandók. Ugyanez vonatkozik a 18 év alatti gyermekek utazásához való szülői hozzájárulásra vonatkozó dokumentumokra.

A schengeni szabályok és a nemzeti jog vonatkozik továbbra is a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre, így például az úti okmányok elismerésére és a visszatérés biztosítékaira, valamint a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására.

Főszabály szerint a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében előírt eredeti kérelmet, igazolást, dokumentumot vagy levelet a vízumkérelemmel egyidejűleg nyújtják be. Ugyanakkor a konzulátus a kérelem, igazolás, dokumentum vagy levél faxmásolata vagy másolata birtokában is megkezdheti a vízumkérelem feldolgozását. Mindazonáltal a konzulátus az első vízumkérelem alkalmával kérheti az eredeti okmányt és kétség esetén egyedi esetekben is bekérheti ezt.

A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése szerint:

„(1)   A grúz állampolgárok alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik fél területére történő beutazás céljának indokolásához:

| a) | olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg:






  — | a fogadó személy írásbeli kérelme;”. |
| --- | --- | --- |

a)

olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg:

—

a fogadó személy írásbeli kérelme;”.

A megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja azoknak a tagállamokba utazó grúz közeli hozzátartozóknak a helyzetét szabályozza, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg. Ez a könnyítés nem vonatkozik az Unióban élő azon uniós állampolgárokra, akik grúziai rokonaikat hívják meg.

A meghívó személy aláírásának eredetiségét a lakóhely szerinti ország nemzeti jogszabályainak megfelelően az illetékes hatóságnak kell igazolnia.

Szintén igazolni kell a meghívó fél jogszerű tartózkodását és a családi köteleket; például a fogadó személy írásbeli kérelme mellett a státusát igazoló okmányok – például a tartózkodási engedély –, valamint a családi kapcsolatot igazoló okmány másolatának benyújtásával.

Ez a rendelkezés vonatkozik a diplomáciai és konzuli képviseleteken dolgozó alkalmazottak rokonaira is, akik a tagállamok területére 90 napot meg nem haladó családi látogatás céljából utaznak, a jogszerű tartózkodás és a családi kötelék igazolásának szükségességét kivéve.

| „b) | hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken vesznek részt:






  — | grúz hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a tagállamok területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;”. |
| --- | --- | --- |

„b)

hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken vesznek részt:

—

grúz hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a tagállamok területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;”.

Az illetékes hatóság által kibocsátott levélben fel kell tüntetni a vízumkérelmező nevét, ami megerősíti, hogy az adott személy a hivatalos értekezlet céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja. A vízumkérelmező nevét nem feltétlenül kell feltüntetni az értekezleten való részvételre szóló hivatalos meghívóban, de szükséges lehet, ha a hivatalos meghívót egy adott személynek címezték.

Ez a rendelkezés a hivatalos küldöttség minden tagjára vonatkozik, függetlenül a birtokukban lévő útlevél (szolgálati vagy hagyományos) típusától.

| „c) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:






  — | írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;” |
| --- | --- | --- |

„c)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:

—

írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;”

Diákigazolványt csak akkor fogadnak el az utazás célját igazoló dokumentumként, ha azt a fogadó egyetem, főiskola vagy iskola állította ki, ahol a tanulmányokra vagy oktatási képzésre sor fog kerülni.

| „d) | orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az azokat kísérő személyek esetében:






  — | az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása.” |
| --- | --- | --- |

„d)

orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az azokat kísérő személyek esetében:

—

az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása.”

Be kell nyújtani az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentumát, amely megerősíti a három elemet (az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségessége és a kísérő személyek szükségessége, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása).

| „e) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek esetében:






  — | szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás;”. |
| --- | --- | --- |

„e)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek esetében:

—

szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás;”.

A szabadúszó újságírók és asszisztenseik nem tartoznak ebbe a kategóriába.

Be kell nyújtani az annak igazolására szolgáló tanúsítványt vagy egyéb dokumentumot, hogy a vízumkérelmező hivatásos újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő akkreditált személy, valamint az említett személy munkáltatója által kiállított eredeti dokumentumot arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás.

Jelenleg Grúziában nem léteznek szakmai médiaegyesületek, központok, intézmények, egyesületek vagy más hasonló szervezetek, amelyek képviselnék az újságírók vagy újságírót szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek érdekeit, és olyan tanúsítványt állíthatnának ki, amely igazolja, hogy egy adott személy hivatásos újságíró vagy egy konkrét területen szakmai minőségben őt kísérő személy. Az ilyen szervezetek létrehozásáig a konzulátusok elfogadhatják a munkáltató igazolását és a tagállami szervezetek egyikéhez való sajtóakkreditációt.

| „f) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezettől, a tagállamok illetékes hatóságaitól, nemzeti sportszövetségeitől vagy nemzeti Olimpiai Bizottságától származó írásos kérelem;”. |
| --- | --- | --- |

„f)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:

—

a fogadó szervezettől, a tagállamok illetékes hatóságaitól, nemzeti sportszövetségeitől vagy nemzeti Olimpiai Bizottságától származó írásos kérelem;”.

A nemzetközi sportesemények esetében a kísérő személyek az érintett sportolókat szakmai minőségben kísérő személyekre korlátozódik: edzők, masszőrök, menedzser, orvosi stáb és a sportklub vezetője. A szurkolók tehát nem számítanak kísérő személyeknek.

| „g) | üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:






  — | a fogadó jogi személy, vállalkozás vagy szervezet, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok központi vagy helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem, Grúzia Állami Nyilvántartási Hivatalának hozzájárulásával;”. |
| --- | --- | --- |

„g)

üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:

—

a fogadó jogi személy, vállalkozás vagy szervezet, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok központi vagy helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem, Grúzia Állami Nyilvántartási Hivatalának hozzájárulásával;”.

Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az üzleti szervezetek létét megerősítő dokumentumot ad ki.

| „h) | a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét; |
| --- | --- | --- |

„h)

a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét;

| i) | civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;”. |
| --- | --- | --- |

i)

civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;”.

Be kell mutatni egy, a civil társadalmi szervezetettől származó dokumentumot, amely megerősíti, hogy a vízumkérelmező e szervezetet képviseli.

Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az az illetékes grúz állami hatóság, amely igazolást ad ki a civil társadalmi szervezet létrehozásáról.

Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az a nyilvántartás, amelyben nyilvántartják a civil társadalmi szervezetek létrehozására vonatkozó tanúsítványokat. Az Igazságügyi Minisztérium és az állami nyilvántartás nemzeti hivatala együttműködik a helyi hattóságokkal a nem kormányzati szerveztek elektronikus adatbázisának kiépítése során, amely elkészültét követően az Igazságügyi Minisztérium alábbi weboldalán lesz elérhető: https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

A megállapodás nem terjed ki maguknak a civil társadalmi szervezeteknek a tagságára.

| „j) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából; |
| --- | --- | --- |

„j)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;

| k) | a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:






  — | Grúzia nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”. |
| --- | --- | --- |

k)

a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:

—

Grúzia nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”.

Jelenleg a két meglévő grúziai nemzeti fuvarozó szövetség rendelkezik hatáskörrel a hivatásos sofőröknek küldött írásbeli kérelmek kiállítására: a Grúziai Nemzetközi Közúti Fuvarozók Szövetsége (GIRCA) és a Közúti Személyfuvarozók Grúziai Szövetsége (GACPR). Azok a fuvarozók, amelyek az említett szervezetek egyikének sem tagjai, bemutathatják a Grúzia Gazdasági és Fenntartható Fejlődési Minisztériumának Szárazföldi Közlekedési Hivatala által kiadott kérelmet. Jól ismert fuvarozók esetében a konzulátusok elfogadhatják a sofőrt alkalmazó grúziai fuvarozó/szállítási vállalattól származó írásbeli kérelmet. A kérelemben meg kell adni az utazások célját, időtartamát és gyakoriságát.

| „l) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:






  — | e városok vagy önkormányzati hatóságok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;” |
| --- | --- | --- |

„l)

testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:

—

e városok vagy önkormányzati hatóságok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;”

A város vagy más település önkormányzati vezetője/polgármestere, aki az írásos kérelem kibocsátására jogosult, a csereprogram helyszínét biztosító fogadó város vagy település önkormányzati vezetője/polgármestere. Ez a kategória csak a hivatalos csereprogramot fedi le.

| „m) | katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:






  — | a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.”. |
| --- | --- | --- |

„m)

katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:

—

a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.”.

A megállapodás nem határozza meg, hogy a fent említett hivatalos dokumentumot mely hatóságoknak kell kibocsátani: azon országnak, ahol a sírhely található vagy a sírhelyet látogatni szándékozó személy tartózkodási helye szerinti országnak. Elfogadható, hogy mindkét ország illetékes hatóságai kiadhatnak ilyen hivatalos dokumentumot.

A fent említett, a sírhely létezését és megőrzését, valamint a vízumkérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentumot be kell mutatni.

A megállapodás nem teremt új felelősségi szabályokat az írásbeli kérelmeket kibocsátó természetes vagy jogi személyek vonatkozásában. A vonatkozó kérelmek hamis kibocsátásának eseteire a vonatkozó uniós és/vagy nemzeti jog alkalmazandó.

2.2.2.   Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran kell a tagállamok területére utaznia, több tartózkodásra lehet rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kibocsátani, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül.

A megállapodás 5. cikke szerint:

„(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek alábbi kategóriái részére:

| a) | házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal; |
| --- | --- |

a)

házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal;

| b) | a nemzeti kormány és a helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozva, amennyiben az kevesebb, mint 5 év; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti kormány és a helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozva, amennyiben az kevesebb, mint 5 év;

| c) | hivatalos küldöttségek állandó tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken.”. |
| --- | --- |

c)

hivatalos küldöttségek állandó tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken.”.

Figyelembe véve e személykategóriák szakmai státusát, illetve a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokhoz fűződő családi kapcsolatát, indokolt, hogy legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító, illetve feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozott vízumot adjanak ki részükre, amennyiben az kevesebb, mint öt év.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a meghívó személy jogszerű tartózkodásáról.

A megállapodás 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyeknek igazolniuk kell szakmai státusuk és hivatali idejük időtartamát.

Ez a rendelkezés nem vonatkozik a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkötelezettség alól, azaz diplomata-útlevél birtokosai.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a hivatalos küldöttség tagjakénti állandó státusukra, valamint annak szükségességére nézve, hogy rendszeresen részt vegyenek az értekezleteken, megbeszéléseken, tárgyalásokon vagy csereprogramokban.

„(2)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek, azt a meglátogatott tagállamba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel, és a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmük indokolt:

| a) | hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek valamely tagállam területén tárgyalásokon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken; |
| --- | --- |

a)

hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek valamely tagállam területén tárgyalásokon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken;

| b) | a civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői; |
| --- | --- |

b)

a civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői;

| c) | nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak;

| d) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

d)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| e) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók; |
| --- | --- |

e)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók;

| f) | testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői; |
| --- | --- |

f)

testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

| g) | orvosi okokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek; |
| --- | --- |

g)

orvosi okokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek;

| h) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek; |
| --- | --- |

h)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;

| i) | üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

i)

üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| j) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; |
| --- | --- |

j)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

| k) | a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői. |
| --- | --- |

k)

a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői.

(3)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább 2 és legfeljebb 5 évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek e cikk (2) bekezdésében említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a fogadó tagállamba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmezésének okai még mindig fennállnak.

(4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”.

Elvileg az egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumokat akkor adják ki a fent említett vízumkérelmezői kategóriák számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) területére való belépésre és az ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan), és ha indokolt a többszöri belépésre jogosító vízum igénylése. Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása (például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évig utaznia), a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, hogy a vízum kiadásának további követelményei teljesülnek.

A megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében említett vízumkérelmezői kategóriák számára legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben (24 hónapban) a meglátogatott tagállam(ok) területére történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel a két egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak. Meg kell jegyezni, hogy a kettőtől öt évig terjedő érvényességű vízumot csak akkor fogják kibocsátani, ha a vízumkérelmező két, legalább egy évig érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és az említett személy ezeket a vízumokat a meglátogatott tagállam(ok) területére történő belépésre, illetve az ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei minden egyes vízumkérelem értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (kettő és öt év között).

A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő kritérium meghatározását illetően: „feltéve, hogy a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmük indokolt”, és a megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése: „feltéve, hogy ... a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak”, a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása tekintetében a Vízumkódexben meghatározott kritériumok alkalmazandók. Következésképpen a személynek igazolnia kell, hogy gyakran kell beutaznia az egyik vagy több tagállamba, például üzleti ügyben.

Nem áll fenn kötelezettség a többszöri belépésre jogosító vízum kiadására, ha a vízumkérelmező nem használta ki az előzőleg kiadott vízumot.

2.2.3.   A diplomata-útlevelek birtokosai.

A megállapodás 10. cikke szerint:

„(1)   Grúzia érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.”.

A diplomaták tagállamokba történő kiküldetésére vonatkozó eljárásokat a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó.

III.   EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKMÁNYOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATBAN

A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a Felek megállapodnak abban, hogy a vegyes bizottság értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a Felek megállapodtak abban, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testre szabása érdekében tett intézkedésekről.

IV.   STATISZTIKÁK

Annak érdekében, hogy a vegyes bizottság hatékonyan nyomon tudja követni a megállapodás végrehajtását, a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei hat havonta kötelesek havi bontású statisztikát küldeni a Bizottságnak különösen – és amennyiben lehetséges – a következőkről:

| — | a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma; |
| --- | --- |

—

a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma;

| — | a díjmentesen kiadott vízumok száma. |
| --- | --- |

—

a díjmentesen kiadott vízumok száma.

V.   AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A CSALÁDTAGOKRA VONATKOZÓ KÖNNYÍTÉSEKRŐL

Jóllehet a megállapodás nem tartalmaz kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket arra nézve, hogy több olyan grúz állampolgár mozgását megkönnyítik, akiknek a grúz állampolgárságú családtagjai jogszerűen tartózkodnak a tagállamok területén, az Unió tudomásul veszi Grúzia azon javaslatát, hogy tágabban határozzák meg a vízumkönnyítésben részesítendő családtagok fogalmát, továbbá azt, hogy Grúzia fontosnak tartja e személykategória mozgásának egyszerűsítését.

Ezért annak érdekében, hogy megkönnyítsék azon személyek mozgását, akiket családi kötelék fűz a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokhoz (különös tekintettel a testvérekre és azok gyermekeire), a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatban felkérik a tagállamok konzuli hivatalait, hogy teljes mértékben használják ki a személyek ezen kategóriái esetében a közösségi vívmányok által a vízumok kiadásának megkönnyítésére irányulóan biztosított lehetőségeket, ideértve különösen a kérelmezőktől megkövetelt igazoló dokumentumok egyszerűsítését, a feldolgozási díjak alóli mentességet és adott esetben a többszöri beutazásra jogosító vízumok kiadását.

---

(1)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

2

(3)  Lásd még az 1.7. pontot.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 610/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, a 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 182., 2013.6.29., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 565/2014/EU határozata (2014. május 15.) a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK és az 582/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2014.5.27., 23. o.).

6

(7)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

7

---

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/88

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1781 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. október 5.)

a 2007/777/EK határozat II. mellékletének a húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy azok részei jegyzékének Saint-Pierre és Miquelonra vonatkozó bejegyzéssel való kiegészülése tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2016) 6287. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és (4) bekezdésére, valamint 9. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2007/777/EK bizottsági határozat (2) megállapítja többek között a II. melléklete 4. részében foglalt eljárások valamelyikével kezelt bizonyos húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek (a továbbiakban: áruk) szállítmányai Unióba történő behozatalára vonatkozó feltételeket, ideértve azon harmadik országok vagy azok részei jegyzékét, ahonnan az áruk Unióba történő behozatala engedélyezett. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/777/EK bizottsági határozat (2) megállapítja többek között a II. melléklete 4. részében foglalt eljárások valamelyikével kezelt bizonyos húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek (a továbbiakban: áruk) szállítmányai Unióba történő behozatalára vonatkozó feltételeket, ideértve azon harmadik országok vagy azok részei jegyzékét, ahonnan az áruk Unióba történő behozatala engedélyezett.

| (2) | A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. része megállapítja azon harmadik országok vagy azok részeinek jegyzékét, amelyekből engedélyezett az áruk Unióba történő behozatala, amennyiben azokon elvégezték a II. melléklet érintett részében foglalt releváns kezelések valamelyikét. E kezelések célja az adott árukhoz kapcsolódó bizonyos állat-egészségügyi kockázatok felszámolása. Az említett melléklet 4. része meghatározza az „A” nem specifikus kezelést, valamint az adott áruhoz kapcsolódó állat-egészségügyi kockázat súlyosságának csökkenő sorrendjében a „B”–„F” specifikus kezeléseket. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. része megállapítja azon harmadik országok vagy azok részeinek jegyzékét, amelyekből engedélyezett az áruk Unióba történő behozatala, amennyiben azokon elvégezték a II. melléklet érintett részében foglalt releváns kezelések valamelyikét. E kezelések célja az adott árukhoz kapcsolódó bizonyos állat-egészségügyi kockázatok felszámolása. Az említett melléklet 4. része meghatározza az „A” nem specifikus kezelést, valamint az adott áruhoz kapcsolódó állat-egészségügyi kockázat súlyosságának csökkenő sorrendjében a „B”–„F” specifikus kezeléseket.

| (3) | Saint-Pierre és Miquelon kérelmezte felvételét a 2007/777/EK határozat II. melléklete 2. részébe, baromfihús-készítmények Unióba való behozatalának engedélyezése céljából. Saint-Pierre és Miquelonon a baromfihús feldolgozása során az érintett húskészítményeket a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében említett „D” specifikus kezelés értelmében hőkezelésnek vetik alá. |
| --- | --- |

(3)

Saint-Pierre és Miquelon kérelmezte felvételét a 2007/777/EK határozat II. melléklete 2. részébe, baromfihús-készítmények Unióba való behozatalának engedélyezése céljából. Saint-Pierre és Miquelonon a baromfihús feldolgozása során az érintett húskészítményeket a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében említett „D” specifikus kezelés értelmében hőkezelésnek vetik alá.

| (4) | Saint-Pierre és Miquelon a baromfi-egészségügyi helyzet, a betegségmegelőzés és az érvényben lévő ellenőrzési rendszerek tekintetében átfogó és kielégítő dokumentációt nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

Saint-Pierre és Miquelon a baromfi-egészségügyi helyzet, a betegségmegelőzés és az érvényben lévő ellenőrzési rendszerek tekintetében átfogó és kielégítő dokumentációt nyújtott be.

| (5) | Saint-Pierre és Miquelont ezért helyénvaló felvenni a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. részében található harmadik országok vagy azok részei jegyzékébe, a Baromfi, tenyésztett vadszárnyas (laposmellű futómadár kivételével) oszlopban a „D” kezelést feltüntetve. |
| --- | --- |

(5)

Saint-Pierre és Miquelont ezért helyénvaló felvenni a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. részében található harmadik országok vagy azok részei jegyzékébe, a Baromfi, tenyésztett vadszárnyas (laposmellű futómadár kivételével) oszlopban a „D” kezelést feltüntetve.

| (6) | A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. részét ezért ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(6)

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. részét ezért ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/777/EK határozat II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 5-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. november 29-i 2007/777/EK határozata a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2007.11.30., 49. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. része az Új-Zélandra és a Paraguayra vonatkozó bejegyzések között kiegészül az alábbi, Saint-Pierre és Miquelonra vonatkozó bejegyzéssel:

| „PM | Saint-Pierre és Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Saint-Pierre és Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

---

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/90

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1782 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. október 5.)

A 2008/185/EK határozatnak a Litvániának az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat végrehajtó tagállamok jegyzékébe történő felvétele tekintetében történő módosításáról, valamint a határozat III. mellékletben szereplő nemzeti intézmények jegyzékének aktualizálásáról

(az értesítés a C(2016) 6288. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére vonatkozóan szabályokat állapít meg. Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a sertéseket szállításuk idején el kell látni az irányelv F. mellékletében feltüntetett 2. mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvánnyal. Az említett irányelv 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az a tagállam, amelyben kötelező országos ellenőrzési program működik az Aujeszky-féle betegség felszámolására, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. Az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése leírja, milyen kritériumoknak kell megfelelni ehhez a jóváhagyáshoz. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére vonatkozóan szabályokat állapít meg. Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a sertéseket szállításuk idején el kell látni az irányelv F. mellékletében feltüntetett 2. mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvánnyal. Az említett irányelv 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az a tagállam, amelyben kötelező országos ellenőrzési program működik az Aujeszky-féle betegség felszámolására, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. Az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése leírja, milyen kritériumoknak kell megfelelni ehhez a jóváhagyáshoz.

| (2) | A 2008/185/EK bizottsági határozat (2) kiegészítő garanciákról rendelkezik a sertések tagállamok közötti szállítása tekintetében. Ezek a garanciák a tagállamok Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolásához kapcsolódnak. A határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és tagállami régiókat foglalja jegyzékbe, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre. Ezen túlmenően a 2008/185/EK határozat 7. cikke meghatározza azokat az információkat, amelyeknek az említett határozatra történő hivatkozások tekintetében a 2. mintában szerepelniük kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/185/EK bizottsági határozat (2) kiegészítő garanciákról rendelkezik a sertések tagállamok közötti szállítása tekintetében. Ezek a garanciák a tagállamok Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolásához kapcsolódnak. A határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és tagállami régiókat foglalja jegyzékbe, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre. Ezen túlmenően a 2008/185/EK határozat 7. cikke meghatározza azokat az információkat, amelyeknek az említett határozatra történő hivatkozások tekintetében a 2. mintában szerepelniük kell.

| (3) | A 2014/798/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította a 64/432/EGK irányelvet, ideértve a 2. mintát is. A 2008/185/EK határozat 7. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/798/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította a 64/432/EGK irányelvet, ideértve a 2. mintát is. A 2008/185/EK határozat 7. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Litvánia igazoló dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz azzal kapcsolatban, hogy az Aujeszky-féle betegség felszámolására teljes területén kötelező nemzeti ellenőrzési programot hajt végre, egyben kérte a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékébe való felvételét. |
| --- | --- |

(4)

Litvánia igazoló dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz azzal kapcsolatban, hogy az Aujeszky-féle betegség felszámolására teljes területén kötelező nemzeti ellenőrzési programot hajt végre, egyben kérte a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékébe való felvételét.

| (5) | Az igazoló dokumentumok értékelését követően Litvánia felvételt nyerhet a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékébe, amelyben azon tagállamok, illetve tagállami régiók szerepelnek, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési program végrehajtása folyik. |
| --- | --- |

(5)

Az igazoló dokumentumok értékelését követően Litvánia felvételt nyerhet a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékébe, amelyben azon tagállamok, illetve tagállami régiók szerepelnek, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési program végrehajtása folyik.

| (6) | A 2008/185/EK határozat III. melléklete felsorolja azokat az intézményeket, amelyek az egyes tagállamokban az ELISA (enzyme-linked immunosorbent assay) tesztek és kitek értékeléséért, az Aujeszky-féle betegséget okozó vírusok ellen termelt ellenanyagok kimutatására szolgáló ELISA-próba minőségének ellenőrzéséért, valamint különösen a nemzeti referenciaszérumok közösségi referenciaszérumok alapján történő előállításáért és standardizálásáért felelősek. Egyes tagállamok arról értesítették a Bizottságot, hogy a jegyzékben feltüntetett nemzeti intézményeik neve és címe jelentős mértékben módosult. A 2008/185/EK határozat III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2008/185/EK határozat III. melléklete felsorolja azokat az intézményeket, amelyek az egyes tagállamokban az ELISA (enzyme-linked immunosorbent assay) tesztek és kitek értékeléséért, az Aujeszky-féle betegséget okozó vírusok ellen termelt ellenanyagok kimutatására szolgáló ELISA-próba minőségének ellenőrzéséért, valamint különösen a nemzeti referenciaszérumok közösségi referenciaszérumok alapján történő előállításáért és standardizálásáért felelősek. Egyes tagállamok arról értesítették a Bizottságot, hogy a jegyzékben feltüntetett nemzeti intézményeik neve és címe jelentős mértékben módosult. A 2008/185/EK határozat III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A 2008/185/EK határozat mindezekre való tekintettel módosításra szorul. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/185/EK határozat mindezekre való tekintettel módosításra szorul.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/185/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az I. vagy II. mellékletben felsorolt tagállamokba vagy régiókba szállítandó sertésfélék esetében a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletében szereplő 2. minta szerint kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3.1. alpontjában ennek a határozatnak a megfelelő cikkére kell hivatkozni a kipontozott részben.” |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az I. vagy II. mellékletben felsorolt tagállamokba vagy régiókba szállítandó sertésfélék esetében a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletében szereplő 2. minta szerint kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3.1. alpontjában ennek a határozatnak a megfelelő cikkére kell hivatkozni a kipontozott részben.”

| 2. | A II. és a III. melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. és a III. melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 5-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. február 21-i 2008/185/EK határozata az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákról és a betegséggel kapcsolatos információnyújtással szemben támasztott kritériumokról (HL L 59., 2008.3.4., 19. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. november 13-i 2014/798/EU végrehajtási határozata a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 50. o.).

3

trichinellával

---

MELLÉKLET

A 2008/185/EK határozat II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:



  „II. MELLÉKLET

  Tagállamok vagy tagállami régiók, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre








  ISO-kód | Tagállam | Régió |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Spanyolország | Minden régió |
| LT | Litvánia | Minden régió |
| PL | Lengyelország | Minden régió” |

1.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

Tagállamok vagy tagállami régiók, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre

ISO-kód

Tagállam

Régió

ES

Spanyolország

Minden régió

LT

Litvánia

Minden régió

PL

Lengyelország

Minden régió”

| 2. | A III. mellékletben a 2. d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | Ezenkívül az alábbiakban felsorolt intézmények lesznek felelősek az ELISA-próba minőségének ellenőrzéséért minden egyes tagállamban, különös tekintettel a nemzeti referenciaszérumok közösségi referenciaszérumok alapján történő előállításáért és standardizálásáért.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tel.: +43 (0) 505 55-38112 |
| Fax +43 (0) 505 55-38108 |
| E-mail: vetmed.moedling@ages.at |

2.

A III. mellékletben a 2. d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

Ezenkívül az alábbiakban felsorolt intézmények lesznek felelősek az ELISA-próba minőségének ellenőrzéséért minden egyes tagállamban, különös tekintettel a nemzeti referenciaszérumok közösségi referenciaszérumok alapján történő előállításáért és standardizálásáért.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tel.: +43 (0) 505 55-38112

Fax +43 (0) 505 55-38108

E-mail: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| B-1180 Brussels |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

B-1180 Brussels

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Telefon: 585 557 111 |
| Fax 585 222 394 |
| E-mail: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Telefon: 585 557 111

Fax 585 222 394

E-mail: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| D-17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tel.: + 49 38351 7-0 |
| Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

D-17493 Greifswald – Insel Riems

Tel.: + 49 38351 7-0

Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| DK-4774 Kalvehave |
| Dánia |
| Központi hívószám: +45 88 60 00 |
| Fax +45 88 79 01 |
| E-mail: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

DK-4774 Kalvehave

Dánia

Központi hívószám: +45 88 60 00

Fax +45 88 79 01

E-mail: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Észtország |
| Tel.: + 372 7 386 100 |
| Fax + 372 7 386 102 |
| E-mail: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Észtország

Tel.: + 372 7 386 100

Fax + 372 7 386 102

E-mail: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tel.: +34 916 290 300 |
| Fax +34 916 290 598 |
| E-mail: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tel.: +34 916 290 300

Fax +34 916 290 598

E-mail: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finland |
| E-mail: info@evira.fi |
| Tel.: +358 20 772 003 (mellék) |
| Fax +358 20 772 4350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finland

E-mail: info@evira.fi

Tel.: +358 20 772 003 (mellék)

Fax +358 20 772 4350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest – |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest –

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tel.: (44-1932) 341111 |
| Fax (44-1932) 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tel.: (44-1932) 341111

Fax (44-1932) 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tel.: +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tel.: +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Cím: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Levelezési cím: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tel.: +36 1 460-6300 |
| Fax +36 1 252-5177 |
| E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Cím: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Levelezési cím: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tel.: +36 1 460-6300

Fax +36 1 252-5177

E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky – |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9; |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky –

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9;

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| B-1180 Brussels |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

B-1180 Brussels

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts »BIOR« |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |
| Tel.: +371 76205 13 |
| Fax +371 7620434 |
| E-mail: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts »BIOR«

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Tel.: +371 76205 13

Fax +371 7620434

E-mail: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tel.: +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tel.: +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tel.: +48 81 889 30 00 |
| Fax +48 81 886 25 95 |
| E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tel.: +48 81 889 30 00

Fax +48 81 886 25 95

E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| P-1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

P-1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| telefon: 0374.322.015 |
| fax 0214.113.394 |
| e-mail: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

telefon: 0374.322.015

fax 0214.113.394

e-mail: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| S-751 89 Uppsala |
| Tel.: (46-18) 67 40 00 |
| Fax (46-18) 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

S-751 89 Uppsala

Tel.: (46-18) 67 40 00

Fax (46-18) 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika” |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika”

---

Helyesbítések

| 2016.10.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.10.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/96

---

Helyesbítés egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonat (punikalagin-tartalomra standardizált) gránátalmatörköly-kivonat és (acetoxi-kavikol-acetát-tartalomra standardizált) galangarizóma-por kombinációjának kozó állítások engedélyezésének elutasításáról szóló, 2016. augusztus 24-i (EU) 2016/1411 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 230., 2016. augusztus 25.
  )

A tartalomjegyzékben és az 1. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

„A Bizottság (EU) 2016/1411 rendelete (2016. augusztus 24.) egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonat (punikalagin-tartalomra standardizált) gránátalmatörköly-kivonat és (acetoxi-kavikol-acetát-tartalomra standardizált) galangarizóma-por kombinációjának kozó állítások engedélyezésének elutasításáról”

helyesen:

„A Bizottság (EU) 2016/1411 rendelete (2016. augusztus 24.) egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítások engedélyezésének elutasításáról”.

---