# Úradný vestník L 351/2016

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 351 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 5922. decembra 2016 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 351

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 5922. decembra 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2326 z 21. októbra 2015 o štátnej pomoci SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat
  [oznámené pod číslom C(2015) 7152]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2327 z 5. júla 2016 o štátnej pomoci SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) poskytnutej Belgickom – Financovanie verejných nemocníc siete IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto
  [oznámené pod číslom C(2016) 4051]

   (
  1
  ) | 68 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2326 z 21. októbra 2015 o štátnej pomoci SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat
  [oznámené pod číslom C(2015) 7152]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 7152]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2327 z 5. júla 2016 o štátnej pomoci SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) poskytnutej Belgickom – Financovanie verejných nemocníc siete IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto
  [oznámené pod číslom C(2016) 4051]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2016) 4051]

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 22.12.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 351/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/2326

z 21. októbra 2015

o štátnej pomoci SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat

[oznámené pod číslom C(2015) 7152]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných tretích strán, aby predložili svoje pripomienky podľa uvedených článkov (2), a po zohľadnení týchto pripomienok,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom z 19. júna 2013 Komisia zaslala Luxembursku žiadosť o podrobné informácie týkajúce sa vnútroštátnej praxe v oblasti záväzných stanovísk (3). |
| --- | --- |

(1)

Listom z 19. júna 2013 Komisia zaslala Luxembursku žiadosť o podrobné informácie týkajúce sa vnútroštátnej praxe v oblasti záväzných stanovísk (3).

3

| (2) | Listom zo 17. júla 2013 luxemburské orgány odpovedali na žiadosť vo všeobecnom duchu a poskytli časť požadovaných informácií. Ich odpoveď konkrétne obsahovala opis právnych zásad a vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa riadi luxemburská daňová správa (Administration des contributions directes) pri prijímaní daňového rozhodnutia v oblasti zdaňovania spoločností (ďalej len „záväzné stanovisko“ alebo „stanovisko“ (4)), spresnenie postupu, pomocou ktorého možno získať takéto rozhodnutie a informácií, ktoré má predložiť daňový subjekt, a uvádzalo sa v nej, či stanoviská prijaté daňovou správou boli alebo neboli zverejnené. Luxemburské orgány nereagovali na žiadosť Komisie a neposkytli jej zoznam záväzných stanovísk, ktoré prijala ich daňová správa v roku 2010, 2011 a 2012, ani ďalšie príslušné informácie, ako sú názvy spoločností, ich činnosť, dátum vydania stanovísk, trvanie platnosti stanovísk a typ transakcií, na ktoré sa vzťahovali tieto stanoviská. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 17. júla 2013 luxemburské orgány odpovedali na žiadosť vo všeobecnom duchu a poskytli časť požadovaných informácií. Ich odpoveď konkrétne obsahovala opis právnych zásad a vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa riadi luxemburská daňová správa (Administration des contributions directes) pri prijímaní daňového rozhodnutia v oblasti zdaňovania spoločností (ďalej len „záväzné stanovisko“ alebo „stanovisko“ (4)), spresnenie postupu, pomocou ktorého možno získať takéto rozhodnutie a informácií, ktoré má predložiť daňový subjekt, a uvádzalo sa v nej, či stanoviská prijaté daňovou správou boli alebo neboli zverejnené. Luxemburské orgány nereagovali na žiadosť Komisie a neposkytli jej zoznam záväzných stanovísk, ktoré prijala ich daňová správa v roku 2010, 2011 a 2012, ani ďalšie príslušné informácie, ako sú názvy spoločností, ich činnosť, dátum vydania stanovísk, trvanie platnosti stanovísk a typ transakcií, na ktoré sa vzťahovali tieto stanoviská.

4

| (3) | Listom z 30. augusta 2013 Komisia zaslala luxemburským orgánom pripomienku, v ktorej ich žiadala, aby poskytli zoznam záväzných stanovísk prijatých v rokoch 2010, 2011 a 2012 (5). |
| --- | --- |

(3)

Listom z 30. augusta 2013 Komisia zaslala luxemburským orgánom pripomienku, v ktorej ich žiadala, aby poskytli zoznam záväzných stanovísk prijatých v rokoch 2010, 2011 a 2012 (5).

5

| (4) | Listami z 20. a 23. septembra 2013 luxemburské orgány vyslovili poľutovanie nad tým, že niektoré informácie týkajúce sa žiadosti Komisie o informácie sa objavili v tlači. Okrem toho spochybnili právny základ žiadosti Komisie o informácie. |
| --- | --- |

(4)

Listami z 20. a 23. septembra 2013 luxemburské orgány vyslovili poľutovanie nad tým, že niektoré informácie týkajúce sa žiadosti Komisie o informácie sa objavili v tlači. Okrem toho spochybnili právny základ žiadosti Komisie o informácie.

| (5) | Listom z 2. októbra 2013 Komisia odpovedala luxemburským orgánom s uvedením právneho základu, ktorý jej umožnil začať na vlastný podnet prešetrovanie praxe Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk, a udelila im dodatočnú lehotu na predloženie zoznamu požadovaných záväzných stanovísk. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 2. októbra 2013 Komisia odpovedala luxemburským orgánom s uvedením právneho základu, ktorý jej umožnil začať na vlastný podnet prešetrovanie praxe Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk, a udelila im dodatočnú lehotu na predloženie zoznamu požadovaných záväzných stanovísk.

| (6) | Stretnutie luxemburských orgánov s Komisiou sa uskutočnilo 11. októbra 2013. Luxemburské orgány následne listom zo 14. októbra 2013 vyjadrili pochybnosti o tom, či právnym základom, ktorý uviedla Komisia, možno podložiť široký a všeobecný charakter žiadosti o informácie. Komisia na tento list odpovedala listom z 15. októbra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Stretnutie luxemburských orgánov s Komisiou sa uskutočnilo 11. októbra 2013. Luxemburské orgány následne listom zo 14. októbra 2013 vyjadrili pochybnosti o tom, či právnym základom, ktorý uviedla Komisia, možno podložiť široký a všeobecný charakter žiadosti o informácie. Komisia na tento list odpovedala listom z 15. októbra 2013.

| (7) | Nasledovala ďalšia korešpondencia medzi luxemburskými orgánmi (listy z 11. novembra a 2. decembra 2013) a Komisiou (listy zo 14. novembra a 12. decembra 2013), v rámci ktorej luxemburské orgány vysvetlili, že z dôvodu vytvárania novej vlády nemôžu odpovedať na žiadosť o informácie. Komisia im preto udelila predĺženie lehoty na poskytnutie odpovede do 15. januára 2014, pričom vo svojich dvoch listoch spresnila, že bude musieť prijať rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií, ak jej žiadosť o informácie zostane nevypočutá. |
| --- | --- |

(7)

Nasledovala ďalšia korešpondencia medzi luxemburskými orgánmi (listy z 11. novembra a 2. decembra 2013) a Komisiou (listy zo 14. novembra a 12. decembra 2013), v rámci ktorej luxemburské orgány vysvetlili, že z dôvodu vytvárania novej vlády nemôžu odpovedať na žiadosť o informácie. Komisia im preto udelila predĺženie lehoty na poskytnutie odpovede do 15. januára 2014, pričom vo svojich dvoch listoch spresnila, že bude musieť prijať rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií, ak jej žiadosť o informácie zostane nevypočutá.

| (8) | Listom z 15. januára 2014 luxemburské orgány predložili 22 záväzných stanovísk z obdobia rokov 2010 – 2013, no názvy daňových subjektov boli z týchto dokumentov odstránené. Podľa luxemburských orgánov týchto 22 stanovísk – jedno z nich sa týkalo záväzného stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia“) pre spoločnosť označovanú ako FFT (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia vo FFT“ alebo „sporné záväzné stanovisko“) – dobre ilustrujú luxemburskú prax v oblasti záväzných stanovísk. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 15. januára 2014 luxemburské orgány predložili 22 záväzných stanovísk z obdobia rokov 2010 – 2013, no názvy daňových subjektov boli z týchto dokumentov odstránené. Podľa luxemburských orgánov týchto 22 stanovísk – jedno z nich sa týkalo záväzného stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia“) pre spoločnosť označovanú ako FFT (ďalej len „stanovisko k metóde ocenenia vo FFT“ alebo „sporné záväzné stanovisko“) – dobre ilustrujú luxemburskú prax v oblasti záväzných stanovísk.

| (9) | Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT obsahovalo tieto dokumenty (6):






  a) | list [daňového poradcu] (*1) v mene klienta FFT zo 14. marca 2012, ktorý obsahuje žiadosť o schválenie dohody o transferovom oceňovaní od luxemburskej daňovej správy; |
| --- | --- | --- |

(9)

Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT obsahovalo tieto dokumenty (6):

6

a)

list [daňového poradcu] (*1) v mene klienta FFT zo 14. marca 2012, ktorý obsahuje žiadosť o schválenie dohody o transferovom oceňovaní od luxemburskej daňovej správy;

*1

| b) | správa o transferovom oceňovaní s analýzou transferového oceňovania, ktorú vypracoval daňový poradca na podloženie žiadosti o stanovisko k metóde ocenenia vo FFT (ďalej len „správa o transferovom oceňovaní“); |
| --- | --- |

b)

správa o transferovom oceňovaní s analýzou transferového oceňovania, ktorú vypracoval daňový poradca na podloženie žiadosti o stanovisko k metóde ocenenia vo FFT (ďalej len „správa o transferovom oceňovaní“);

| c) | list luxemburskej daňovej správy z 3. septembra 2012, ktorým schvaľuje dohodu o transferovom oceňovaní navrhovanú daňovým poradcom. |
| --- | --- |

c)

list luxemburskej daňovej správy z 3. septembra 2012, ktorým schvaľuje dohodu o transferovom oceňovaní navrhovanú daňovým poradcom.

| (10) | Listom zo 7. marca 2014 Komisia požiadala luxemburské orgány, aby potvrdili, že spoločnosť „Fiat Finance and Trade Ltd“ je daňový subjekt označovaný ako FFT v stanovisku k metóde ocenenia vo FFT. Zároveň uviedla, že na základe predložených informácií nemožno vylúčiť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT predstavuje štátnu pomoc pre FFT nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Komisia požiadala luxemburské orgány, aby jej poskytli ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. Keďže luxemburské orgány neodpovedali na tento list, Komisia im 7. apríla 2014 poslala pripomienku (7). |
| --- | --- |

(10)

Listom zo 7. marca 2014 Komisia požiadala luxemburské orgány, aby potvrdili, že spoločnosť „Fiat Finance and Trade Ltd“ je daňový subjekt označovaný ako FFT v stanovisku k metóde ocenenia vo FFT. Zároveň uviedla, že na základe predložených informácií nemožno vylúčiť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT predstavuje štátnu pomoc pre FFT nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Komisia požiadala luxemburské orgány, aby jej poskytli ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. Keďže luxemburské orgány neodpovedali na tento list, Komisia im 7. apríla 2014 poslala pripomienku (7).

7

| (11) | Luxemburské orgány 24. apríla 2014 odpovedali na list zo 7. marca 2014 a potvrdili, že nemajú žiadne ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. V súvislosti s otázkou, či spoločnosť „FFT“ zodpovedá spoločnosti „Fiat Finance and Trade Ltd“, luxemburské orgány poukázali na ustanovenia o zachovávaní dôvernosti v luxemburských právnych predpisoch a tvrdili, že tieto ustanovenia im zakazujú potvrdiť totožnosť daného daňového subjektu. |
| --- | --- |

(11)

Luxemburské orgány 24. apríla 2014 odpovedali na list zo 7. marca 2014 a potvrdili, že nemajú žiadne ďalšie príslušné informácie potrebné na posúdenie stanoviska k metóde ocenenia vo FFT. V súvislosti s otázkou, či spoločnosť „FFT“ zodpovedá spoločnosti „Fiat Finance and Trade Ltd“, luxemburské orgány poukázali na ustanovenia o zachovávaní dôvernosti v luxemburských právnych predpisoch a tvrdili, že tieto ustanovenia im zakazujú potvrdiť totožnosť daného daňového subjektu.

| (12) | Komisia 24. marca 2014 prijala rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií na základe článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (8), v ktorom od luxemburských orgánov žiada zoznam záväzných stanovísk uvedených v odôvodnení 2. |
| --- | --- |

(12)

Komisia 24. marca 2014 prijala rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií na základe článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (8), v ktorom od luxemburských orgánov žiada zoznam záväzných stanovísk uvedených v odôvodnení 2.

8

| (13) | Rozhodnutím z 11. júna 2014 Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (9) zamerané na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. K rozhodnutiu o začatí konania bolo pripojené rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií (ďalej len „rozhodnutie o príkaze“), ktorým sa Luxembursku v lehote jedného mesiaca od oznámenia daného rozhodnutia nariaďovalo predložiť všetky potrebné dokumenty, informácie a údaje s cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o existencii údajnej pomoci, a prípadne o zlučiteľnosti takejto pomoci s vnútorným trhom. Komisia predovšetkým od Luxemburska žiadala, aby potvrdilo totožnosť príjemcu opatrenia. |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutím z 11. júna 2014 Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (9) zamerané na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. K rozhodnutiu o začatí konania bolo pripojené rozhodnutie o príkaze na poskytnutie informácií (ďalej len „rozhodnutie o príkaze“), ktorým sa Luxembursku v lehote jedného mesiaca od oznámenia daného rozhodnutia nariaďovalo predložiť všetky potrebné dokumenty, informácie a údaje s cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o existencii údajnej pomoci, a prípadne o zlučiteľnosti takejto pomoci s vnútorným trhom. Komisia predovšetkým od Luxemburska žiadala, aby potvrdilo totožnosť príjemcu opatrenia.

9

| (14) | Luxembursko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 14. júla 2014. Zároveň uviedlo, že vzhľadom na to, že Komisia nevedela konštatovať existenciu štátnej pomoci, nemusí odpovedať na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania ani v rozhodnutí o príkaze. |
| --- | --- |

(14)

Luxembursko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 14. júla 2014. Zároveň uviedlo, že vzhľadom na to, že Komisia nevedela konštatovať existenciu štátnej pomoci, nemusí odpovedať na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania ani v rozhodnutí o príkaze.

| (15) | Listom zo 14. augusta 2014 Komisia požiadala Luxembursko, aby jej poskytlo chýbajúce informácie uvedené v rozhodnutí o začatí konania a v rozhodnutí o príkaze. Zároveň požiadala Luxembursko o povolenie priamo sa obrátiť na spoločnosť FFT, aby jej mohla položiť nezodpovedané otázky v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(15)

Listom zo 14. augusta 2014 Komisia požiadala Luxembursko, aby jej poskytlo chýbajúce informácie uvedené v rozhodnutí o začatí konania a v rozhodnutí o príkaze. Zároveň požiadala Luxembursko o povolenie priamo sa obrátiť na spoločnosť FFT, aby jej mohla položiť nezodpovedané otázky v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (16) | Luxembursko 3. septembra 2014 čiastočne odpovedalo na otázky, ktoré dovtedy neboli zodpovedané, a uviedlo, že časť požadovaných informácií predstavuje obchodné tajomstvá spoločnosti FFT, ktoré nie sú v jeho vlastníctve. Takisto potvrdilo, že spoločnosť FFT skutočne zodpovedá spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd., a povolilo Komisii klásť otázky priamo spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(16)

Luxembursko 3. septembra 2014 čiastočne odpovedalo na otázky, ktoré dovtedy neboli zodpovedané, a uviedlo, že časť požadovaných informácií predstavuje obchodné tajomstvá spoločnosti FFT, ktoré nie sú v jeho vlastníctve. Takisto potvrdilo, že spoločnosť FFT skutočne zodpovedá spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd., a povolilo Komisii klásť otázky priamo spoločnosti FFT.

| (17) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (10)17. októbra 2014. Komisia v ňom vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetnému opatreniu pomoci. Listom z 30. októbra 2014 jej boli doručené pripomienky spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(17)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (10)17. októbra 2014. Komisia v ňom vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetnému opatreniu pomoci. Listom z 30. októbra 2014 jej boli doručené pripomienky spoločnosti FFT.

Úradnom vestníku Európskej únie

10

| (18) | Luxembursko 22. decembra 2014 predložilo zoznam príjemcov záväzných stanovísk v záujme vyhovenia žiadosti o informácie uvedenej v liste Komisie z 19. júna 2013. V tomto zozname sú vymenované stanoviská, ktoré luxemburská daňová správa prijala v rokoch 2010, 2011 a 2012. |
| --- | --- |

(18)

Luxembursko 22. decembra 2014 predložilo zoznam príjemcov záväzných stanovísk v záujme vyhovenia žiadosti o informácie uvedenej v liste Komisie z 19. júna 2013. V tomto zozname sú vymenované stanoviská, ktoré luxemburská daňová správa prijala v rokoch 2010, 2011 a 2012.

| (19) | Listom z 5. januára 2015 Luxembursko predložilo poznámky k pripomienkam, ktoré boli doručené v reakcii na rozhodnutie o začatí konania. |
| --- | --- |

(19)

Listom z 5. januára 2015 Luxembursko predložilo poznámky k pripomienkam, ktoré boli doručené v reakcii na rozhodnutie o začatí konania.

| (20) | Komisia 12. februára 2015 prijala rozhodnutie, v ktorom informovala Luxembursko, že v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999 konštatovala, že postup vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sporného záväzného stanoviska bol do daného dátumu neúčinný. Na tomto základe a s povolením Luxemburska (11) Komisia mohla položiť svoje otázky priamo spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(20)

Komisia 12. februára 2015 prijala rozhodnutie, v ktorom informovala Luxembursko, že v súlade s článkom 6a nariadenia (ES) č. 659/1999 konštatovala, že postup vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sporného záväzného stanoviska bol do daného dátumu neúčinný. Na tomto základe a s povolením Luxemburska (11) Komisia mohla položiť svoje otázky priamo spoločnosti FFT.

11

| (21) | Listami z 20. februára 2015 Komisia zaslala žiadosť o informácie Luxembursku a spoločnosti FFT. Žiadosť o informácie adresovaná spoločnosti FFT vychádzala z článku 6a ods. 6 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(21)

Listami z 20. februára 2015 Komisia zaslala žiadosť o informácie Luxembursku a spoločnosti FFT. Žiadosť o informácie adresovaná spoločnosti FFT vychádzala z článku 6a ods. 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (22) | Listom z 24. februára 2015 Luxembursko reagovalo na rozhodnutie Komisie z 12. februára 2015, pričom vyjadrilo prekvapenie nad vývojom konania v danej veci a pochybnosti o opodstatnenosti vyhlásenia postupu za neúčinný s prihliadnutím na veľký objem informácií, ktoré Luxembursko poskytlo Komisii počas vyšetrovania. |
| --- | --- |

(22)

Listom z 24. februára 2015 Luxembursko reagovalo na rozhodnutie Komisie z 12. februára 2015, pričom vyjadrilo prekvapenie nad vývojom konania v danej veci a pochybnosti o opodstatnenosti vyhlásenia postupu za neúčinný s prihliadnutím na veľký objem informácií, ktoré Luxembursko poskytlo Komisii počas vyšetrovania.

| (23) | E-mailovými správami z 26. februára a 3. marca 2015 spoločnosť FFT požiadala o spresnenia v súvislosti so žiadosťou o informácie a požiadala o predĺženie lehoty na odpoveď, ktoré jej Komisia udelila e-mailovou správou z 5. marca 2015. |
| --- | --- |

(23)

E-mailovými správami z 26. februára a 3. marca 2015 spoločnosť FFT požiadala o spresnenia v súvislosti so žiadosťou o informácie a požiadala o predĺženie lehoty na odpoveď, ktoré jej Komisia udelila e-mailovou správou z 5. marca 2015.

| (24) | Listom z 5. marca 2015 Komisia odpovedala na list Luxemburska z 24. februára 2015. |
| --- | --- |

(24)

Listom z 5. marca 2015 Komisia odpovedala na list Luxemburska z 24. februára 2015.

| (25) | Komisia 23. marca 2015 (12) požiadala Luxembursko v reakcii na zoznam záväzných stanovísk, ktoré jej zaslalo 22. decembra 2014, aby jej poskytlo doplňujúce informácie o uvedených stanoviskách za roky 2010, 2011 a 2012. Luxembursko najmä žiadala, aby spresnilo, ktoré stanoviská sa týkali správy pokladnice a ktoré sa týkali neintegrovaných alebo samostatných spoločností. Komisia takisto Luxembursko požiadala, aby jej poskytlo niekoľko stanovísk týkajúcich sa určitých konkrétnych skupín spoločností. |
| --- | --- |

(25)

Komisia 23. marca 2015 (12) požiadala Luxembursko v reakcii na zoznam záväzných stanovísk, ktoré jej zaslalo 22. decembra 2014, aby jej poskytlo doplňujúce informácie o uvedených stanoviskách za roky 2010, 2011 a 2012. Luxembursko najmä žiadala, aby spresnilo, ktoré stanoviská sa týkali správy pokladnice a ktoré sa týkali neintegrovaných alebo samostatných spoločností. Komisia takisto Luxembursko požiadala, aby jej poskytlo niekoľko stanovísk týkajúcich sa určitých konkrétnych skupín spoločností.

12

| (26) | Listom z 24. marca 2015 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015 (13). |
| --- | --- |

(26)

Listom z 24. marca 2015 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015 (13).

13

| (27) | Listom z 31. marca 2015 spoločnosť FFT odpovedala na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015. Jej odpoveď okrem iného obsahovala usmernenia skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania. |
| --- | --- |

(27)

Listom z 31. marca 2015 spoločnosť FFT odpovedala na žiadosť Komisie o informácie z 20. februára 2015. Jej odpoveď okrem iného obsahovala usmernenia skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania.

| (28) | Luxembursko 23. apríla 2015 predložilo doplňujúce informácie o 1 900 stanoviskách zo stanovísk, ktoré obsahovala jeho odpoveď z 22. decembra 2014. Uviedlo, že tri z vymenovaných stanovísk sa týkali správy pokladnice – dve boli prijaté v roku 2010 a jedno v roku 2011. Komisia 23. marca 2015 požiadala o poskytnutie dvoch z týchto stanovísk, pretože sa týkali spoločností uvedených v jej žiadosti z 23. marca 2015. |
| --- | --- |

(28)

Luxembursko 23. apríla 2015 predložilo doplňujúce informácie o 1 900 stanoviskách zo stanovísk, ktoré obsahovala jeho odpoveď z 22. decembra 2014. Uviedlo, že tri z vymenovaných stanovísk sa týkali správy pokladnice – dve boli prijaté v roku 2010 a jedno v roku 2011. Komisia 23. marca 2015 požiadala o poskytnutie dvoch z týchto stanovísk, pretože sa týkali spoločností uvedených v jej žiadosti z 23. marca 2015.

| (29) | Dňa 27. apríla 2015 sa konalo stretnutie spoločnosti FFT, luxemburských orgánov a Komisie. |
| --- | --- |

(29)

Dňa 27. apríla 2015 sa konalo stretnutie spoločnosti FFT, luxemburských orgánov a Komisie.

| (30) | Luxembursko 4. júna 2015 predložilo doplňujúce informácie, o ktoré požiadala Komisia 23. marca 2015 a ktoré sa týkali 5 327 stanovísk zo stanovísk vymenovaných v jeho odpovedi z 22. decembra 2014. Uviedlo v nich predovšetkým to, že desať ďalších stanovísk sa týkalo správy pokladnice [...]. Komisii bolo okrem toho 25. júna 2015 zaslané stanovisko týkajúce sa spoločnosti G. |
| --- | --- |

(30)

Luxembursko 4. júna 2015 predložilo doplňujúce informácie, o ktoré požiadala Komisia 23. marca 2015 a ktoré sa týkali 5 327 stanovísk zo stanovísk vymenovaných v jeho odpovedi z 22. decembra 2014. Uviedlo v nich predovšetkým to, že desať ďalších stanovísk sa týkalo správy pokladnice [...]. Komisii bolo okrem toho 25. júna 2015 zaslané stanovisko týkajúce sa spoločnosti G.

| (31) | Luxembursko 18. júna 2015 zaslalo stanovisko týkajúce sa spoločnosti E (stanovisko z roku 2011). |
| --- | --- |

(31)

Luxembursko 18. júna 2015 zaslalo stanovisko týkajúce sa spoločnosti E (stanovisko z roku 2011).

| (32) | Listom z 10. júla 2015 Luxembursko predložilo argumentáciu, podľa ktorej by Komisia v prípade negatívneho konečného rozhodnutia nemohla požadovať vymáhanie prípadnej pomoci od príjemcu so spätnou účinnosťou, teda k dátumu vydania záväzného stanoviska. |
| --- | --- |

(32)

Listom z 10. júla 2015 Luxembursko predložilo argumentáciu, podľa ktorej by Komisia v prípade negatívneho konečného rozhodnutia nemohla požadovať vymáhanie prípadnej pomoci od príjemcu so spätnou účinnosťou, teda k dátumu vydania záväzného stanoviska.

| (33) | Dňa 15. júla 2015 sa uskutočnilo stretnutie finančného riaditeľa spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V., nástupkyne spoločnosti Fiat S.p.A., luxemburských orgánov a Komisie. |
| --- | --- |

(33)

Dňa 15. júla 2015 sa uskutočnilo stretnutie finančného riaditeľa spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V., nástupkyne spoločnosti Fiat S.p.A., luxemburských orgánov a Komisie.

2.   OPIS OPATRENIA

OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu

Opis príjemcu

| (34) | Spoločnosť FFT patrí do skupiny Fiat. V čase vydania sporného záväzného stanoviska skupina Fiat pozostávala z talianskej spoločnosti Fiat S.p.A. so sídlom v Turíne a zo všetkých spoločností podliehajúcich riadeniu spoločnosti Fiat S.p.A. (ďalej spoločne nazývané v tomto rozhodnutí „Fiat“ alebo „skupina Fiat“). Po tom, ako sa 12. októbra 2014 spoločnosť Fiat S.p.A. zlúčila so spoločnosťou Fiat Investments N.V., sa spoločnosť Fiat Chrysler Automobiles N.V. stala nástupkyňou spoločnosti Fiat S.p.A. (14). |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť FFT patrí do skupiny Fiat. V čase vydania sporného záväzného stanoviska skupina Fiat pozostávala z talianskej spoločnosti Fiat S.p.A. so sídlom v Turíne a zo všetkých spoločností podliehajúcich riadeniu spoločnosti Fiat S.p.A. (ďalej spoločne nazývané v tomto rozhodnutí „Fiat“ alebo „skupina Fiat“). Po tom, ako sa 12. októbra 2014 spoločnosť Fiat S.p.A. zlúčila so spoločnosťou Fiat Investments N.V., sa spoločnosť Fiat Chrysler Automobiles N.V. stala nástupkyňou spoločnosti Fiat S.p.A. (14).

14

| (35) | Skupina Fiat vykonáva priemyselné činnosti a poskytuje finančné služby v automobilovom priemysle. Komisia sa odvoláva na odôvodnenia 20 a 21 v rozhodnutí o začatí konania, v ktorých možno nájsť presnejší opis činností skupiny Fiat. |
| --- | --- |

(35)

Skupina Fiat vykonáva priemyselné činnosti a poskytuje finančné služby v automobilovom priemysle. Komisia sa odvoláva na odôvodnenia 20 a 21 v rozhodnutí o začatí konania, v ktorých možno nájsť presnejší opis činností skupiny Fiat.

| (36) | Spoločnosť FFT poskytuje pokladničné služby a služby financovania spoločnostiam skupiny Fiat, ktoré majú sídlo (prevažne) v Európe (okrem Talianska), a takisto riadi niekoľko štruktúr konsolidácie zostatkov pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Spoločnosť FFT pôsobí z Luxemburska, v ktorom má svoje sídlo, a prostredníctvom dvoch pobočiek, z ktorých jedna je v Londýne (Spojené kráľovstvo) a druhá v Madride (Španielsko). |
| --- | --- |

(36)

Spoločnosť FFT poskytuje pokladničné služby a služby financovania spoločnostiam skupiny Fiat, ktoré majú sídlo (prevažne) v Európe (okrem Talianska), a takisto riadi niekoľko štruktúr konsolidácie zostatkov pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Spoločnosť FFT pôsobí z Luxemburska, v ktorom má svoje sídlo, a prostredníctvom dvoch pobočiek, z ktorých jedna je v Londýne (Spojené kráľovstvo) a druhá v Madride (Španielsko).

| (37) | Správa o transferovom oceňovaní, ktorá bola poskytnutá Komisii 15. januára 2014, obsahuje informácie o spoločnosti FFT zhrnuté v odôvodneniach 38 až 51 (15). |
| --- | --- |

(37)

Správa o transferovom oceňovaní, ktorá bola poskytnutá Komisii 15. januára 2014, obsahuje informácie o spoločnosti FFT zhrnuté v odôvodneniach 38 až 51 (15).

15

| (38) | Fiat sa rozhodol centralizovať funkcie správy financií a pokladnice, pričom všetky činnosti financovania, správy podnikových financií, vzťahov s bankami, riadenia devízového a úrokového rizika, riadenia konsolidácie zostatkov, operácií na peňažnom trhu, riadenia pokladnice, zberových a platobných iniciačných služieb vykonávajú „spoločnosti poverené správou peňažného toku“. |
| --- | --- |

(38)

Fiat sa rozhodol centralizovať funkcie správy financií a pokladnice, pričom všetky činnosti financovania, správy podnikových financií, vzťahov s bankami, riadenia devízového a úrokového rizika, riadenia konsolidácie zostatkov, operácií na peňažnom trhu, riadenia pokladnice, zberových a platobných iniciačných služieb vykonávajú „spoločnosti poverené správou peňažného toku“.

| (39) | Spoločnosti poverené správou peňažného toku sú zorganizované takto:






  — | Fiat Finance S.p.A. (ďalej len „FF“) je spoločnosť poverená správou peňažného toku so sídlom v Taliansku, ktorej je zverená koordinácia operácií financovania pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Taliansku, |
| --- | --- | --- |

(39)

Spoločnosti poverené správou peňažného toku sú zorganizované takto:

—

Fiat Finance S.p.A. (ďalej len „FF“) je spoločnosť poverená správou peňažného toku so sídlom v Taliansku, ktorej je zverená koordinácia operácií financovania pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Taliansku,

| — | FFT vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Európe (okrem Talianska), |
| --- | --- |

—

FFT vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Európe (okrem Talianska),

| — | Fiat Finance North America, Inc. (ďalej len „FFNA“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojených štátoch amerických, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance North America, Inc. (ďalej len „FFNA“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Spojených štátoch amerických,

| — | Fiat Finance Canada, Ltd. (ďalej len „FFC“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Kanade, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance Canada, Ltd. (ďalej len „FFC“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Kanade,

| — | Fiat Finanças Brasil Ltda (ďalej len „FFB“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Brazílii. |
| --- | --- |

—

Fiat Finanças Brasil Ltda (ďalej len „FFB“) vykonáva správu pokladnice pre spoločnosti skupiny Fiat so sídlom v Brazílii.

| (40) | Cezhraničné transakcie medzi spoločnosťami v rámci skupiny, do ktorých sa FFT zapája, možno rozdeliť do dvoch hlavných kategórií:






  — | transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku (v rámci odvetvia)






  — | T1 – medzipodnikové úvery od FFT pre FF: zdroje financovania FFT sa opierajú o dlhopisy, bankové úverové linky a o medzipodnikové vklady, |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Cezhraničné transakcie medzi spoločnosťami v rámci skupiny, do ktorých sa FFT zapája, možno rozdeliť do dvoch hlavných kategórií:

—

transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku (v rámci odvetvia)

—

T1 – medzipodnikové úvery od FFT pre FF: zdroje financovania FFT sa opierajú o dlhopisy, bankové úverové linky a o medzipodnikové vklady,

| — | T2 – medzipodnikové úvery od FFNA pre FFT: zdroje financovania FFNA sa opierajú v zásade o dlhopisy emitované so zárukou, |
| --- | --- |

—

T2 – medzipodnikové úvery od FFNA pre FFT: zdroje financovania FFNA sa opierajú v zásade o dlhopisy emitované so zárukou,

| — | transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku a spoločnosťami skupiny Fiat (v rámci skupiny)






  — | T3 – transakcie (úvery/vklady) medzi FFT a spoločnosťami skupiny, ktoré sa nachádzajú v iných krajinách (zväčša európskych), |
| --- | --- | --- |

—

transakcie medzi spoločnosťami poverenými správou peňažného toku a spoločnosťami skupiny Fiat (v rámci skupiny)

—

T3 – transakcie (úvery/vklady) medzi FFT a spoločnosťami skupiny, ktoré sa nachádzajú v iných krajinách (zväčša európskych),

| — | T4 – záruky poskytnuté spoločnosťou Fiat S.p.A. (16) v súvislosti s dlhopismi emitovanými spoločnosťami FFT a FFNA, bilaterálne úverové linky a programy financovania ad hoc (t. j. cenné papiere vo Francúzsku pre FFT). |
| --- | --- |

—

T4 – záruky poskytnuté spoločnosťou Fiat S.p.A. (16) v súvislosti s dlhopismi emitovanými spoločnosťami FFT a FFNA, bilaterálne úverové linky a programy financovania ad hoc (t. j. cenné papiere vo Francúzsku pre FFT).

16

ad hoc

| (41) | V nasledujúcom obrázku sú znázornené operácie financovania (od T1 po T3).

  Hlavné cezhraničné transakcie v rámci skupiny




  Dlhodobé úvery
  FF
  Krátkodobé úvery
  Vklady
  FF&T
  Trh
  FFNA |
| --- | --- |

(41)

V nasledujúcom obrázku sú znázornené operácie financovania (od T1 po T3).

Hlavné cezhraničné transakcie v rámci skupiny

Hlavné cezhraničné transakcie v rámci skupiny

Dlhodobé úvery

FF

Krátkodobé úvery

Vklady

FF&T

Trh

FFNA

| (42) | Pokiaľ ide o vykonávané funkcie, spoločnosť FFT sa venuje financovaniu na trhu a investovaniu likvidity, rozvíjaniu vzťahov s aktérmi na finančnom trhu, službám koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny, službám správy pokladnice pre spoločnosti skupiny, krátkodobému a strednodobému medzipodnikovému financovaniu a koordinácii s inými spoločnosťami financovania. |
| --- | --- |

(42)

Pokiaľ ide o vykonávané funkcie, spoločnosť FFT sa venuje financovaniu na trhu a investovaniu likvidity, rozvíjaniu vzťahov s aktérmi na finančnom trhu, službám koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny, službám správy pokladnice pre spoločnosti skupiny, krátkodobému a strednodobému medzipodnikovému financovaniu a koordinácii s inými spoločnosťami financovania.

| (43) | Pokiaľ ide o financovanie na trhu a investovanie likvidity, spoločnosť FFT mobilizuje finančné prostriedky, aby ich mohla sprostredkovať na podporu operácií rastu spoločností skupiny a príslušne ich investovať. V otázke riadenia finančných rizík sa spoločnosť FFT pridŕža usmernení stanovených v príslušných vnútorných politikách skupiny (devízové riziko a úverové riziko). Financovanie spoločnosti FFT pochádza z nástrojov, ako je emisia dlhopisov (prostredníctvom programu „Global Medium Term Note“ alebo „GMTN“, v ktorom je spoločnosť FFT spolu so spoločnosťami FFNA a FFC emitentom), termínované bankové úvery, účelové a bezúčelové úverové linky atď. V rámci riadenia likvidity spoločnosť FFT investuje prebytkové likvidné prostriedky v bankových inštitúciách s najlepším hodnotením alebo vo vysoko hodnotených fondoch likvidity. |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o financovanie na trhu a investovanie likvidity, spoločnosť FFT mobilizuje finančné prostriedky, aby ich mohla sprostredkovať na podporu operácií rastu spoločností skupiny a príslušne ich investovať. V otázke riadenia finančných rizík sa spoločnosť FFT pridŕža usmernení stanovených v príslušných vnútorných politikách skupiny (devízové riziko a úverové riziko). Financovanie spoločnosti FFT pochádza z nástrojov, ako je emisia dlhopisov (prostredníctvom programu „Global Medium Term Note“ alebo „GMTN“, v ktorom je spoločnosť FFT spolu so spoločnosťami FFNA a FFC emitentom), termínované bankové úvery, účelové a bezúčelové úverové linky atď. V rámci riadenia likvidity spoločnosť FFT investuje prebytkové likvidné prostriedky v bankových inštitúciách s najlepším hodnotením alebo vo vysoko hodnotených fondoch likvidity.

| (44) | Pokiaľ ide o expozíciu devízovému riziku, spoločnosť FFT riadi túto expozíciu najmä prostredníctvom termínovaných devízových zmlúv a menových swapov. Expozícia devízovému riziku z veľkej časti súvisí s rôznym trvaním pasív a aktív a s riadením. FFT používa najmä úrokové swapy (ďalej len „IRS“ – Interest Rate Swap) a dohody o forwardovej úrokovej miere (ďalej len „FRA“ – Forward Rate Agreements). |
| --- | --- |

(44)

Pokiaľ ide o expozíciu devízovému riziku, spoločnosť FFT riadi túto expozíciu najmä prostredníctvom termínovaných devízových zmlúv a menových swapov. Expozícia devízovému riziku z veľkej časti súvisí s rôznym trvaním pasív a aktív a s riadením. FFT používa najmä úrokové swapy (ďalej len „IRS“ – Interest Rate Swap) a dohody o forwardovej úrokovej miere (ďalej len „FRA“ – Forward Rate Agreements).

| (45) | Pokiaľ ide o vzťahy s aktérmi finančného trhu, spoločnosť FFT v koordinácii so spoločnosťou FF komunikuje s trhmi a finančnými inštitúciami s cieľom poskytovať im informácie a údaje o skupine a podporovať tak solventnosť a finančné postavenie skupiny. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o vzťahy s aktérmi finančného trhu, spoločnosť FFT v koordinácii so spoločnosťou FF komunikuje s trhmi a finančnými inštitúciami s cieľom poskytovať im informácie a údaje o skupine a podporovať tak solventnosť a finančné postavenie skupiny.

| (46) | V rámci služieb koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny je úlohou spoločnosti FFT poskytovať im finančnú pomoc, skúmať ich finančné potreby, identifikovať najlepšie finančné riešenia, zostavovať finančné zmluvy a kontrolovať výkonnosť finančných produktov s prihliadnutím na potreby spoločností skupiny. |
| --- | --- |

(46)

V rámci služieb koordinácie a finančného poradenstva pre spoločnosti skupiny je úlohou spoločnosti FFT poskytovať im finančnú pomoc, skúmať ich finančné potreby, identifikovať najlepšie finančné riešenia, zostavovať finančné zmluvy a kontrolovať výkonnosť finančných produktov s prihliadnutím na potreby spoločností skupiny.

| (47) | Spoločnosť FFT dohliada na peňažný tok, potreby financovania a likviditu spoločností s cieľom optimalizovať účinnosť a efektívnosť riadenia vlastných zdrojov skupiny. Spoločnosť FFT riadi štruktúry konsolidácie zostatkov v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Každý deň sa zostatky z jednotlivých krajín centralizujú na ústrednom účte spoločnosti FFT v záujme celkového riadenia finančnej situácie. Konkrétnejšie, počas dňa sa na účtoch spoločností skupiny (držané v bankách) prijímajú a vykonávajú platby v rámci ich bežnej činnosti. Na konci dňa zostatky na účtoch spoločností skupiny vykazujú pozitívnu alebo negatívnu pozíciu. V obidvoch prípadoch sú automaticky kryté ústredným účtom spoločnosti FFT otvoreným v každej krajine. Sumy z jednotlivých vnútroštátnych ústredných účtov sa následne pomocou manuálnych prevodov presmerujú (jedným alebo druhým smerom) na hlavný ústredný účet. Každý deň sa tak bežné účty spoločností skupiny vyrovnávajú na nulu. V závislosti od dennej pozície na bežných účtoch sa účastníkom na konsolidácii zostatkov zo spoločností skupiny pripočítavajú alebo odpočítavajú úroky, ktoré sa vypočítavajú podľa medzipodnikového oceňovania. |
| --- | --- |

(47)

Spoločnosť FFT dohliada na peňažný tok, potreby financovania a likviditu spoločností s cieľom optimalizovať účinnosť a efektívnosť riadenia vlastných zdrojov skupiny. Spoločnosť FFT riadi štruktúry konsolidácie zostatkov v Spojenom kráľovstve, Dánsku, Belgicku, Holandsku, Švajčiarsku, Rakúsku, Nemecku a v Španielsku. Každý deň sa zostatky z jednotlivých krajín centralizujú na ústrednom účte spoločnosti FFT v záujme celkového riadenia finančnej situácie. Konkrétnejšie, počas dňa sa na účtoch spoločností skupiny (držané v bankách) prijímajú a vykonávajú platby v rámci ich bežnej činnosti. Na konci dňa zostatky na účtoch spoločností skupiny vykazujú pozitívnu alebo negatívnu pozíciu. V obidvoch prípadoch sú automaticky kryté ústredným účtom spoločnosti FFT otvoreným v každej krajine. Sumy z jednotlivých vnútroštátnych ústredných účtov sa následne pomocou manuálnych prevodov presmerujú (jedným alebo druhým smerom) na hlavný ústredný účet. Každý deň sa tak bežné účty spoločností skupiny vyrovnávajú na nulu. V závislosti od dennej pozície na bežných účtoch sa účastníkom na konsolidácii zostatkov zo spoločností skupiny pripočítavajú alebo odpočítavajú úroky, ktoré sa vypočítavajú podľa medzipodnikového oceňovania.

| (48) | Úroková sadzba úverov v rámci skupiny sa stanovuje ako súčet vážených priemerných nákladov kapitálu skupiny s pripočítaním marže. Úroková sadzba vkladov sa stanovuje podľa bezrizikovej sadzby zvýšenej o maržu z krátkodobých vkladov v bankách v súlade s vymedzeniami politiky skupiny v oblasti likvidity. |
| --- | --- |

(48)

Úroková sadzba úverov v rámci skupiny sa stanovuje ako súčet vážených priemerných nákladov kapitálu skupiny s pripočítaním marže. Úroková sadzba vkladov sa stanovuje podľa bezrizikovej sadzby zvýšenej o maržu z krátkodobých vkladov v bankách v súlade s vymedzeniami politiky skupiny v oblasti likvidity.

| (49) | Pokiaľ ide o krátkodobé a strednodobé medzipodnikové financovanie a koordináciu s inými spoločnosťami financovania, FFT postupuje takto: v prvom prípade FFT poskytuje spoločnostiam skupiny finančné prostriedky, ktoré boli získané vo veľkých množstvách za veľkoobchodných podmienok na regulovaných trhoch (trhy s dlhopismi) alebo prostredníctvom rokovaní s finančnými inštitúciami; v druhom prípade sú prevody finančných prostriedkov medzi spoločnosťami financovania rekurentné s cieľom naplniť finančné potreby spoločností skupiny bez obracania sa na trh, keď je celková finančná pozícia skupiny pozitívna. |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o krátkodobé a strednodobé medzipodnikové financovanie a koordináciu s inými spoločnosťami financovania, FFT postupuje takto: v prvom prípade FFT poskytuje spoločnostiam skupiny finančné prostriedky, ktoré boli získané vo veľkých množstvách za veľkoobchodných podmienok na regulovaných trhoch (trhy s dlhopismi) alebo prostredníctvom rokovaní s finančnými inštitúciami; v druhom prípade sú prevody finančných prostriedkov medzi spoločnosťami financovania rekurentné s cieľom naplniť finančné potreby spoločností skupiny bez obracania sa na trh, keď je celková finančná pozícia skupiny pozitívna.

| (50) | Hlavné riziká, s ktorými sa zväčša stretávajú spoločnosti poverené správou peňažného toku a na ktoré sa poukazuje v správe o transferovom oceňovaní, sú tieto riziká:






  — | Trhové riziko: FFT pravidelne vyhodnocuje svoju expozíciu úrokovému a devízovému riziku (aby bola plne zabezpečená) a chráni sa pred týmito rizikami prostredníctvom derivátových finančných nástrojov v súlade s politikou skupiny v oblasti riadenia rizík. Nástroje využívané na tieto zabezpečenia sú hlavne štandardné menové swapy, termínované devízové zmluvy a úrokové swapy. |
| --- | --- | --- |

(50)

Hlavné riziká, s ktorými sa zväčša stretávajú spoločnosti poverené správou peňažného toku a na ktoré sa poukazuje v správe o transferovom oceňovaní, sú tieto riziká:

—

Trhové riziko: FFT pravidelne vyhodnocuje svoju expozíciu úrokovému a devízovému riziku (aby bola plne zabezpečená) a chráni sa pred týmito rizikami prostredníctvom derivátových finančných nástrojov v súlade s politikou skupiny v oblasti riadenia rizík. Nástroje využívané na tieto zabezpečenia sú hlavne štandardné menové swapy, termínované devízové zmluvy a úrokové swapy.

| — | Úverové riziko súvisiace s bankovými vkladmi alebo inými podobnými krátkodobými investíciami: v správe o transferovom oceňovaní sa tvrdí, že toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a diverzifikuje prideľovanie peňažných prostriedkov. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku, pretože skupina má záujem na finančnej podpore všetkých spoločností skupiny (17), pretože časom sa v rámci skupiny nebudú vyskytovať žiadne prípady platobnej neschopnosti a pretože spoločnosti skupiny neregistrujú odpočty nevymožiteľných pohľadávok týkajúcich sa dlhu skupiny. |
| --- | --- |

—

Úverové riziko súvisiace s bankovými vkladmi alebo inými podobnými krátkodobými investíciami: v správe o transferovom oceňovaní sa tvrdí, že toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a diverzifikuje prideľovanie peňažných prostriedkov. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku, pretože skupina má záujem na finančnej podpore všetkých spoločností skupiny (17), pretože časom sa v rámci skupiny nebudú vyskytovať žiadne prípady platobnej neschopnosti a pretože spoločnosti skupiny neregistrujú odpočty nevymožiteľných pohľadávok týkajúcich sa dlhu skupiny.

17

| — | Riziko zlyhania protistrany súvisiace s derivátovými aktívami, ktoré sú držané vo vzťahu k tretím stranám (banky): toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a operácie s derivátmi sú rozdelené medzi mnohé inštitúcie. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku z dôvodov, ktoré sú uvedené v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

—

Riziko zlyhania protistrany súvisiace s derivátovými aktívami, ktoré sú držané vo vzťahu k tretím stranám (banky): toto riziko je mierne, pretože FFT rokuje len s veľkými finančnými inštitúciami a operácie s derivátmi sú rozdelené medzi mnohé inštitúcie. Aktíva skupiny nie sú vystavené tomuto riziku z dôvodov, ktoré sú uvedené v predchádzajúcom texte.

| — | Operačné riziko: FFT vykonáva finančné operácie v súlade s usmerneniami a postupmi stanovenými spoločnosťou Fiat S.p.A. Finančné činnosti sú pod neustálym dohľadom a podliehajú postupom kontroly riadenia rizík, aby sa predišlo akýmkoľvek zlyhaniam v každodenných postupoch. |
| --- | --- |

—

Operačné riziko: FFT vykonáva finančné operácie v súlade s usmerneniami a postupmi stanovenými spoločnosťou Fiat S.p.A. Finančné činnosti sú pod neustálym dohľadom a podliehajú postupom kontroly riadenia rizík, aby sa predišlo akýmkoľvek zlyhaniam v každodenných postupoch.

| (51) | FFT spravuje veľký objem finančných aktív, ktoré súvisia hlavne s úvermi medzi spoločnosťami skupiny, pohľadávkami spoločností skupiny a v menšej miere s bankovými vkladmi. FFT používa informačné systémy potrebné na zabezpečovanie každodennej prevádzky a monitorovanie výsledkov finančných trhov. |
| --- | --- |

(51)

FFT spravuje veľký objem finančných aktív, ktoré súvisia hlavne s úvermi medzi spoločnosťami skupiny, pohľadávkami spoločností skupiny a v menšej miere s bankovými vkladmi. FFT používa informačné systémy potrebné na zabezpečovanie každodennej prevádzky a monitorovanie výsledkov finančných trhov.

2.2.   Sporné záväzné stanovisko

Sporné záväzné stanovisko

| (52) | Toto rozhodnutie sa týka stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, čo je záväzné stanovisko o transferovom oceňovaní, ktoré prijalo Luxembursko v prospech spoločnosti FFT listom z 3. septembra 2012. V spornom záväznom stanovisku sa potvrdzuje metóda prideľovania zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktorú navrhol daňový poradca skupiny a ktorá spoločnosti FFT umožňuje ročne určovať výšku dane z príjmu právnických osôb, ktorá sa má zaplatiť v Luxembursku. |
| --- | --- |

(52)

Toto rozhodnutie sa týka stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, čo je záväzné stanovisko o transferovom oceňovaní, ktoré prijalo Luxembursko v prospech spoločnosti FFT listom z 3. septembra 2012. V spornom záväznom stanovisku sa potvrdzuje metóda prideľovania zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktorú navrhol daňový poradca skupiny a ktorá spoločnosti FFT umožňuje ročne určovať výšku dane z príjmu právnických osôb, ktorá sa má zaplatiť v Luxembursku.

2.2.1.   Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT

Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT

| (53) | Dokumenty, ktoré Komisii predložilo Luxembursko ako všetky podstatné prvky na podloženie sporného záväzného stanoviska, pozostávajú z dvoch listov a zo správy o transferovom oceňovaní uvedenej v odôvodnení 9. |
| --- | --- |

(53)

Dokumenty, ktoré Komisii predložilo Luxembursko ako všetky podstatné prvky na podloženie sporného záväzného stanoviska, pozostávajú z dvoch listov a zo správy o transferovom oceňovaní uvedenej v odôvodnení 9.

| (54) | Listom z 3. septembra 2012 luxemburská daňová správa potvrdila, že „analýza transferového oceňovania uvedená ďalej v texte bola vykonaná v súlade s obežníkom 164/2 z 28. januára 2011 a spĺňa princíp nezávislého vzťahu“ (sic). Inými slovami, luxemburská daňová správa pripustila, že analýza transferového oceňovania vykonaná daňovým poradcom, ktorá sa uvádza v správe o transferovom oceňovaní, vedie k nezávislej trhovej odmene za vykonávané funkcie a znášanie rizika spoločnosťou FFT. „Nezávislá trhová odmena“ pre spoločnosť FFT vymedzená v správe o transferovom oceňovaní a schválená v spornom záväznom stanovisku má takúto podobu: „V štúdii o transferovom oceňovaní je určená primeraná odmena za rizikový kapitál a vlastné zdroje, ktorá slúži na odmeňovanie funkcií vykonávaných spoločnosť sumou 2,542 milióna EUR, pričom sa prihliada na odchýlku +/– 10 %.“ Na čistý zisk vytvorený spoločnosťou FFT na základe tejto odmeny sa vzťahuje bežná daňová sadzba pre právnické osoby v Luxembursku vo výške 28,80 %. V liste sa ďalej uvádza, že rozhodnutie prijaté daňovou správou je záväzné päť rokov (t. j. od účtovného roka 2012 do účtovného roka 2016) (18). |
| --- | --- |

(54)

Listom z 3. septembra 2012 luxemburská daňová správa potvrdila, že „analýza transferového oceňovania uvedená ďalej v texte bola vykonaná v súlade s obežníkom 164/2 z 28. januára 2011 a spĺňa princíp nezávislého vzťahu“ (sic). Inými slovami, luxemburská daňová správa pripustila, že analýza transferového oceňovania vykonaná daňovým poradcom, ktorá sa uvádza v správe o transferovom oceňovaní, vedie k nezávislej trhovej odmene za vykonávané funkcie a znášanie rizika spoločnosťou FFT. „Nezávislá trhová odmena“ pre spoločnosť FFT vymedzená v správe o transferovom oceňovaní a schválená v spornom záväznom stanovisku má takúto podobu: „V štúdii o transferovom oceňovaní je určená primeraná odmena za rizikový kapitál a vlastné zdroje, ktorá slúži na odmeňovanie funkcií vykonávaných spoločnosť sumou 2,542 milióna EUR, pričom sa prihliada na odchýlku +/– 10 %.“ Na čistý zisk vytvorený spoločnosťou FFT na základe tejto odmeny sa vzťahuje bežná daňová sadzba pre právnické osoby v Luxembursku vo výške 28,80 %. V liste sa ďalej uvádza, že rozhodnutie prijaté daňovou správou je záväzné päť rokov (t. j. od účtovného roka 2012 do účtovného roka 2016) (18).

18

2.2.2.   Správa o transferovom oceňovaní

Správa o transferovom oceňovaní

| (55) | Podľa správy o transferovom oceňovaní sa za najvhodnejšiu metódu určovania zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat považuje metóda čistého obchodného rozpätia. Podľa daňového poradcu je metóda čistého obchodného rozpätia vhodná najmä vtedy, keď v rámci transakcie istá časť nepredstavuje unikátny a cenný príspevok, a keďže podľa daňového poradcu spoločnosť FFT poskytuje len finančné služby, táto metóda sa považuje za najvhodnejšiu metódu určenia nezávislých trhových cien v súlade s platnými zásadami OECD o transferovom oceňovaní. Keďže spoločnosť FFT okrem toho vykonáva svoje funkcie len pre spoločnosti skupiny Fiat, ktoré neprijímajú žiadny typ podobných služieb od tretích strán, nie je možné interné porovnanie. Daňový poradca sa preto domnieva, že je vhodnejšie vykonať externé porovnanie, v ktorom sa určia čisté marže, ktoré by sa dosiahli pri porovnateľných transakciách nezávislých spoločností (19). |
| --- | --- |

(55)

Podľa správy o transferovom oceňovaní sa za najvhodnejšiu metódu určovania zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat považuje metóda čistého obchodného rozpätia. Podľa daňového poradcu je metóda čistého obchodného rozpätia vhodná najmä vtedy, keď v rámci transakcie istá časť nepredstavuje unikátny a cenný príspevok, a keďže podľa daňového poradcu spoločnosť FFT poskytuje len finančné služby, táto metóda sa považuje za najvhodnejšiu metódu určenia nezávislých trhových cien v súlade s platnými zásadami OECD o transferovom oceňovaní. Keďže spoločnosť FFT okrem toho vykonáva svoje funkcie len pre spoločnosti skupiny Fiat, ktoré neprijímajú žiadny typ podobných služieb od tretích strán, nie je možné interné porovnanie. Daňový poradca sa preto domnieva, že je vhodnejšie vykonať externé porovnanie, v ktorom sa určia čisté marže, ktoré by sa dosiahli pri porovnateľných transakciách nezávislých spoločností (19).

19

| (56) | V správe o transferovom oceňovaní daňový poradca stanovuje odmenu splatnú spoločnosti FFT, ktorá predstavuje zdaniteľný zisk, pričom vychádza z kapitálu, ktorý FFT potrebuje na výkon svojich funkcií a na znášanie rizík, ktoré jej vznikajú, s prihliadnutím na použité aktíva (20). |
| --- | --- |

(56)

V správe o transferovom oceňovaní daňový poradca stanovuje odmenu splatnú spoločnosti FFT, ktorá predstavuje zdaniteľný zisk, pričom vychádza z kapitálu, ktorý FFT potrebuje na výkon svojich funkcií a na znášanie rizík, ktoré jej vznikajú, s prihliadnutím na použité aktíva (20).

20

| (57) | Táto odmena je stanovená takto: i) odhad „rizikového kapitálu“ spoločnosti FFT; ii) identifikácia vlastných zdrojov FFT použitých na výkon funkcií a na podporu finančných investícií; iii) odhad očakávanej odmeny za „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT s uplatnením modelu oceňovania kapitálových aktív (ďalej len „model CAPM“ – Capital Asset Pricing Model) (21) a identifikácia návratnosti na odmeňovanie vlastných zdrojov použitých na vykonávanie funkcií a iv) výpočet celkových výnosov, ktoré sa majú ponechať spoločnosti FFT ako odmena za znášanie rizík a vykonávanie funkcií, skombinovaním výsledkov z krokov i) až iii). |
| --- | --- |

(57)

Táto odmena je stanovená takto: i) odhad „rizikového kapitálu“ spoločnosti FFT; ii) identifikácia vlastných zdrojov FFT použitých na výkon funkcií a na podporu finančných investícií; iii) odhad očakávanej odmeny za „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT s uplatnením modelu oceňovania kapitálových aktív (ďalej len „model CAPM“ – Capital Asset Pricing Model) (21) a identifikácia návratnosti na odmeňovanie vlastných zdrojov použitých na vykonávanie funkcií a iv) výpočet celkových výnosov, ktoré sa majú ponechať spoločnosti FFT ako odmena za znášanie rizík a vykonávanie funkcií, skombinovaním výsledkov z krokov i) až iii).

21

| (58) | Pokiaľ ide o krok i), na základe funkčnej analýzy uvedenej v správe o transferovom oceňovaní sa daňový poradca domnieva, že FFT znáša tieto riziká: operačné, úverové riziko a riziko zlyhania protistrany, pričom daňový poradca sa domnieva, že devízové riziko znášané spoločnosťou FFT je nulové. S uplatnením rámca Bazilej II (22) daňový poradca analogicky (23) odhadol minimálne požiadavky na vlastné zdroje spoločnosti FFT, aby bolo možné pokryť tieto riziká: operačné riziko, riziko zlyhania protistrany, devízové a úverové riziko takto:






  — | operačné riziko: 15 % × (príjmové úroky z bankových vkladov – dlžné úroky z bankových úverov), |
| --- | --- | --- |

(58)

Pokiaľ ide o krok i), na základe funkčnej analýzy uvedenej v správe o transferovom oceňovaní sa daňový poradca domnieva, že FFT znáša tieto riziká: operačné, úverové riziko a riziko zlyhania protistrany, pričom daňový poradca sa domnieva, že devízové riziko znášané spoločnosťou FFT je nulové. S uplatnením rámca Bazilej II (22) daňový poradca analogicky (23) odhadol minimálne požiadavky na vlastné zdroje spoločnosti FFT, aby bolo možné pokryť tieto riziká: operačné riziko, riziko zlyhania protistrany, devízové a úverové riziko takto:

22

23

—

operačné riziko: 15 % × (príjmové úroky z bankových vkladov – dlžné úroky z bankových úverov),

| — | riziko zlyhania protistrany: 20 % x 6 % x (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov), |
| --- | --- |

—

riziko zlyhania protistrany: 20 % x 6 % x (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov),

| — | úverové riziko: 20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer). |
| --- | --- |

—

úverové riziko: 20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer).

| (59) | Výsledkom týchto výpočtov je to, čo daňový poradca nazýva „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT zodpovedajúci hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II, ktorý uplatnil daňový poradca spoločnosti FFT a ktorý je zhrnutý v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Minimálne kapitálové požiadavky spoločnosti FFT







  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Minimálne kapitálové požiadavky | 2011 |
| Operačné riziko | 938 |
| Riziko zlyhania protistrany | 2 603 |
| Devízové riziko | 0 |
| Úverové riziko | 24 982 |
| Minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II | 28 523 |

(59)

Výsledkom týchto výpočtov je to, čo daňový poradca nazýva „rizikový kapitál“ spoločnosti FFT zodpovedajúci hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II, ktorý uplatnil daňový poradca spoločnosti FFT a ktorý je zhrnutý v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Minimálne kapitálové požiadavky spoločnosti FFT

Minimálne kapitálové požiadavky spoločnosti FFT

(v tisícoch EUR)

Minimálne kapitálové požiadavky

2011

Operačné riziko

938

Riziko zlyhania protistrany

2 603

Devízové riziko

0

Úverové riziko

24 982

Minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II

28 523

| (60) | Pokiaľ ide o krok ii), to, čo sa v správe o transferovom oceňovaní nazýva „vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ (24), sa odhaduje tak, že od celkových vlastných zdrojov spoločnosti FFT sa odpočíta časť minimálnych kapitálových požiadaviek spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II odhadnutých daňovým poradcom a časť vlastných zdrojov spoločnosti FFT použitá na podporu finančných investícií do FFNA a FFC. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o krok ii), to, čo sa v správe o transferovom oceňovaní nazýva „vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ (24), sa odhaduje tak, že od celkových vlastných zdrojov spoločnosti FFT sa odpočíta časť minimálnych kapitálových požiadaviek spoločnosti FFT podľa rámca Bazilej II odhadnutých daňovým poradcom a časť vlastných zdrojov spoločnosti FFT použitá na podporu finančných investícií do FFNA a FFC.

24

| (61) | Podľa daňového poradcu spoločnosti FFT na konci roka 2011 vlastné imanie spoločnosti FFT dosahovalo 287,5 milióna EUR, z čoho:






  — | 28,5 milióna EUR predstavovali minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II na pokrytie rizík znášaných spoločnosťou FFT („minimálny rizikový kapitál“
   (25)), |
| --- | --- | --- |

(61)

Podľa daňového poradcu spoločnosti FFT na konci roka 2011 vlastné imanie spoločnosti FFT dosahovalo 287,5 milióna EUR, z čoho:

—

28,5 milióna EUR predstavovali minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II na pokrytie rizík znášaných spoločnosťou FFT („minimálny rizikový kapitál“
   (25)),

25

| — | 165,2 milióna EUR je použitých na kompenzáciu podielov spoločnosti FFT v spoločnostiach FFNA a FFC (26) („vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“) a |
| --- | --- |

—

165,2 milióna EUR je použitých na kompenzáciu podielov spoločnosti FFT v spoločnostiach FFNA a FFC (26) („vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“) a

26

| — | 93,7 milióna EUR predstavuje vlastné zdroje použité na výkon funkcií [„vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie (27)
  “]. |
| --- | --- |

—

93,7 milióna EUR predstavuje vlastné zdroje použité na výkon funkcií [„vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie (27)
  “].

27

| (62) | V tabuľke 2 je uvedené rozdelenie celkového vlastného imania spoločnosti FFT, ktoré daňový poradca predstavil v správe o transferovom oceňovaní.

  Tabuľka 2


  Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT







  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT podľa daňového poradcu | Vlastné imanie 2011 |
| Minimálny rizikový kapitál | 28 523 |
| Vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC | 165 244 |
| Vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie | 93 710 |
| Celkové vlastné imanie | 287 477 |

(62)

V tabuľke 2 je uvedené rozdelenie celkového vlastného imania spoločnosti FFT, ktoré daňový poradca predstavil v správe o transferovom oceňovaní.

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT

Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT

(v tisícoch EUR)

Rozdelenie vlastného imania spoločnosti FFT podľa daňového poradcu

Vlastné imanie 2011

Minimálny rizikový kapitál

28 523

Vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC

165 244

Vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie

93 710

Celkové vlastné imanie

Celkové vlastné imanie

287 477

287 477

| (63) | V kroku iii) daňový poradca po prvé navrhuje vyplácať odmenu za časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako „minimálny rizikový kapitál“, čo zodpovedá hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT, ktorý vymedzil daňový poradca v kroku i), prostredníctvom odhadnutia návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori („očakávaná návratnosť pred zdanením“) s využitím modelu CAPM, kde:
  očakávaná návratnosť pred zdanením = (bezriziková úroková sadzba + β × riziková prémia z vlastných zdrojov)/(1 – daňová sadzba) |
| --- | --- |

(63)

V kroku iii) daňový poradca po prvé navrhuje vyplácať odmenu za časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako „minimálny rizikový kapitál“, čo zodpovedá hypotetickému regulatórnemu kapitálu spoločnosti FFT, ktorý vymedzil daňový poradca v kroku i), prostredníctvom odhadnutia návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori („očakávaná návratnosť pred zdanením“) s využitím modelu CAPM, kde:

očakávaná návratnosť pred zdanením = (bezriziková úroková sadzba + β × riziková prémia z vlastných zdrojov)/(1 – daňová sadzba)

| (64) | Pri uplatnení modelu CAPM daňový poradca spoločnosti FFT použil tieto premenné:






  — | bezriziková úroková sadzba vo výške 2,85 % (10-ročné dlhopisy nemeckých spolkových krajín – „bundy“, ročný priemer za rok 2011), |
| --- | --- | --- |

(64)

Pri uplatnení modelu CAPM daňový poradca spoločnosti FFT použil tieto premenné:

—

bezriziková úroková sadzba vo výške 2,85 % (10-ročné dlhopisy nemeckých spolkových krajín – „bundy“, ročný priemer za rok 2011),

| — | beta koeficient β) v hodnote 0,29 odhadovaný (28) na základe súboru 66 porovnateľných spoločností, ktoré vykonávajú finančné služby, a ktoré poskytla webová lokalita Damodaran (29), |
| --- | --- |

—

beta koeficient β) v hodnote 0,29 odhadovaný (28) na základe súboru 66 porovnateľných spoločností, ktoré vykonávajú finančné služby, a ktoré poskytla webová lokalita Damodaran (29),

28

29

| — | riziková prémia z vlastného imania vo výške 5 % za Luxembursko uvedená na webovej lokalite Damodaran (aktualizované v júli 2011), |
| --- | --- |

—

riziková prémia z vlastného imania vo výške 5 % za Luxembursko uvedená na webovej lokalite Damodaran (aktualizované v júli 2011),

| — | luxemburská daňová sadzba vo výške 28,80 %. |
| --- | --- |

—

luxemburská daňová sadzba vo výške 28,80 %.

| (65) | Uplatnením týchto premenných vo vzorci, ktorý je uvedený v odôvodnení 63, sa daňový poradca spoločnosti FFT dopracoval k „návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori za znášané riziká“ vo výške 6,05 %. |
| --- | --- |

(65)

Uplatnením týchto premenných vo vzorci, ktorý je uvedený v odôvodnení 63, sa daňový poradca spoločnosti FFT dopracoval k „návratnosti vlastného imania, ktorú by očakávali investori za znášané riziká“ vo výške 6,05 %.

| (66) | Tabuľka 3 obsahuje zoznam spoločností, ktoré daňový poradca spoločnosti FFT vybral ako porovnateľné spoločnosti a ktoré pôsobia nezávisle vo finančnom sektore, ako aj zoznam ich beta koeficientov použitých vo výpočte beta koeficientu, ktorý sa má použiť v modeli CAPM.

  Tabuľka 3


  Zoznam porovnateľných spoločností poskytujúcich finančné služby







  Názov spoločnosti | Beta koeficient |
| --- | --- | --- |
| ING Groep NV (EXTAM:INGA) | 3,00 |
| UBS AG (SWX:UBSN) | 1,80 |
| Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) | 0,41 |
| Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) | 1,28 |
| Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) | 0,13 |
| London Stock Exchange Group (LSE:LSE) | 1,24 |
| Fimalac SA (ENXTPA:FIM) | 0,68 |
| International Personal FinancePlc (LSE:IPF) | 1,92 |
| GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) | 0,55 |
| Mittel S.p.A (CM:MIT) | 0,93 |
| GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) | 0,56 |
| KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) | 3,61 |
| Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) | 0,25 |
| IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) | 0,75 |
| IFG Group plc (LSE: IFP) | 1,11 |
| Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) | 0,74 |
| NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) | 0,60 |
| H&T Group Plc (AIM:HAT) | – 0,11 |
| Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) | 0,29 |
| Acta Holding ASA (OB:ACTA) | 1,70 |
| Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) | 0,30 |
| PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) | – 0,05 |
| Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) | 0,95 |
| Hypoport AG (DB:HYQ) | 0,70 |
| Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) | 0,16 |
| Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) | 0,21 |
| MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) | neuplatňuje sa |
| Brightside Group plc (AIM:BRT) | 0,11 |
| DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) | 0,83 |
| Autobank AG (DB:AW2) | neuplatňuje sa |
| Ambrian capital plc (AIM:AMBR) | 0,83 |
| Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL) | 0,77 |
| Park Group plc (AIM:PKG) | 0,09 |
| OVB Holding AG (XTRA:O4B) | – 0,19 |
| Albis Leasing AG (DB:ALG) | 0,57 |
| Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) | 1,42 |
| FORIS AG (XTRA:FRS) | 0,20 |
| Creon Corporation Plc (AIM:CRO) | 2,03 |
| Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) | 0,50 |
| Univerma AG | neuplatňuje sa |
| OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) | 0,86 |
| Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) | neuplatňuje sa |
| Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) | 0,20 |
| Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) | 1,07 |
| Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) | 0,54 |
| Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) | 0,42 |
| Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) | 0,14 |
| ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) | 0,48 |
| Baydonhill plc (AIM:BHL) | 0,04 |
| London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) | 0,72 |
| Imarex ASA (OB:IMAREX) | 0,48 |
| Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) | 0,49 |
| Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) | 0,79 |
| S&U plc (LSE:SUS) | 0,27 |
| Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME) | 0,97 |
| Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) | 0,69 |
| Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) | 0,60 |
| SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) | 2,37 |
| Close Brothers Group plc (LSE:CBG) | 0,94 |
| Provident Fiancial plc (LSE:PFG) | 0,35 |
| Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) | 1,43 |
| Investec plc (LSE:INVP) | 1,73 |
| Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) | 0,49 |
| Credit Suisse Group (SWX:CSGN) | 1,43 |
| Deutsche Bank AG (DB:DBK) | 1,98 |
| Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) | 0,22 |
| Zdroj: Damodaran. |

(66)

Tabuľka 3 obsahuje zoznam spoločností, ktoré daňový poradca spoločnosti FFT vybral ako porovnateľné spoločnosti a ktoré pôsobia nezávisle vo finančnom sektore, ako aj zoznam ich beta koeficientov použitých vo výpočte beta koeficientu, ktorý sa má použiť v modeli CAPM.

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Zoznam porovnateľných spoločností poskytujúcich finančné služby

Zoznam porovnateľných spoločností poskytujúcich finančné služby

Názov spoločnosti

Beta koeficient

ING Groep NV (EXTAM:INGA)

3,00

UBS AG (SWX:UBSN)

1,80

Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW)

0,41

Deutsche Börse AG (XTRA:DB1)

1,28

Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO)

0,13

London Stock Exchange Group (LSE:LSE)

1,24

Fimalac SA (ENXTPA:FIM)

0,68

International Personal FinancePlc (LSE:IPF)

1,92

GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ)

0,55

Mittel S.p.A (CM:MIT)

0,93

GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO)

0,56

KBC Ancora (ENXTBR:KBCA)

3,61

Aktiv Kapital ASA (OB:AIK)

0,25

IG Group Holdings Plc (LSE:IGG)

0,75

IFG Group plc (LSE: IFP)

1,11

Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP)

0,74

NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC)

0,60

H&T Group Plc (AIM:HAT)

– 0,11

Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM)

0,29

Acta Holding ASA (OB:ACTA)

1,70

Manx Financial Group PLC (AIM:MFX)

0,30

PLUS Markets Group plc (AIM:PMK)

– 0,05

Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB)

0,95

Hypoport AG (DB:HYQ)

0,70

Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP)

0,16

Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM)

0,21

MCB Finance Group plc (AIM:MCRB)

neuplatňuje sa

Brightside Group plc (AIM:BRT)

0,11

DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6)

0,83

Autobank AG (DB:AW2)

neuplatňuje sa

Ambrian capital plc (AIM:AMBR)

0,83

Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL)

0,77

Park Group plc (AIM:PKG)

0,09

OVB Holding AG (XTRA:O4B)

– 0,19

Albis Leasing AG (DB:ALG)

0,57

Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE)

1,42

FORIS AG (XTRA:FRS)

0,20

Creon Corporation Plc (AIM:CRO)

2,03

Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B)

0,50

Univerma AG

neuplatňuje sa

OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL)

0,86

Ideal GroupSA (ATSE:INTEK)

neuplatňuje sa

Nøtterø SpareBank (OB:NTSG)

0,20

Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP)

1,07

Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG)

0,54

Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F)

0,42

Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO)

0,14

ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA)

0,48

Baydonhill plc (AIM:BHL)

0,04

London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG)

0,72

Imarex ASA (OB:IMAREX)

0,48

Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF)

0,49

Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE)

0,79

S&U plc (LSE:SUS)

0,27

Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME)

0,97

Banca IFIS S.p.A. (CM:IF)

0,69

Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR)

0,60

SNS Reaal NV (ENXTAM:SR)

2,37

Close Brothers Group plc (LSE:CBG)

0,94

Provident Fiancial plc (LSE:PFG)

0,35

Pohola Bank plc (HLSE:POH1S)

1,43

Investec plc (LSE:INVP)

1,73

Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB)

0,49

Credit Suisse Group (SWX:CSGN)

1,43

Deutsche Bank AG (DB:DBK)

1,98

Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN)

0,22

Zdroj: Damodaran.

Zdroj:

| (67) | V tabuľke 4 je uvedené „nezávislé trhové rozpätie“ beta koeficientov vybraných porovnateľných spoločností, ku ktorým sa dopracoval daňový poradca spoločnosti FFT.

  Tabuľka 4


  Nezávislé trhové rozpätie beta koeficientov porovnateľných spoločností







  Nezávislé trhové rozpätie | Beta koeficienty |
| --- | --- | --- |
| Počet spoločností | 66 |
| MAX. | 3,61 |
| 90. percentil | 1,79 |
| 75. percentil | 1,04 |
| Medián | 0,64 |
| 25. percentil | 0,29 |
| 10. percentil | 0,13 |
| MIN. | 0,19 |

(67)

V tabuľke 4 je uvedené „nezávislé trhové rozpätie“ beta koeficientov vybraných porovnateľných spoločností, ku ktorým sa dopracoval daňový poradca spoločnosti FFT.

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Nezávislé trhové rozpätie beta koeficientov porovnateľných spoločností

Nezávislé trhové rozpätie beta koeficientov porovnateľných spoločností

Nezávislé trhové rozpätie

Beta koeficienty

Počet spoločností

66

MAX.

3,61

90. percentil

1,79

75. percentil

1,04

Medián

0,64

25. percentil

0,29

10. percentil

0,13

MIN.

0,19

| (68) | Ďalej daňový poradca spoločnosti FFT navrhuje odmeňovať časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“, čo zodpovedá „vlastným zdrojom použitým na výkon funkcií“ identifikovaným v kroku ii), s použitím trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady (30), ktorá by sa podľa daňového poradcu spoločnosti FFT rovnala 0,87 %. |
| --- | --- |

(68)

Ďalej daňový poradca spoločnosti FFT navrhuje odmeňovať časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“, čo zodpovedá „vlastným zdrojom použitým na výkon funkcií“ identifikovaným v kroku ii), s použitím trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady (30), ktorá by sa podľa daňového poradcu spoločnosti FFT rovnala 0,87 %.

30

| (69) | Daňový poradca spoločnosti FFT ďalej navrhuje, aby sa neodmeňovala časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako časť pokrývajúcu finančné investície spoločnosti FFT do spoločností FFNA a FFC a ktorá sa v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“, t. j. na daňové účely by odmena za túto časť mala byť nulová. |
| --- | --- |

(69)

Daňový poradca spoločnosti FFT ďalej navrhuje, aby sa neodmeňovala časť vlastného imania spoločnosti FFT, ktorú označuje ako časť pokrývajúcu finančné investície spoločnosti FFT do spoločností FFNA a FFC a ktorá sa v tabuľke 2 nazýva „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“, t. j. na daňové účely by odmena za túto časť mala byť nulová.

| (70) | A napokon v kroku iv) daňový poradca vypočítava celkovú odmenu splatnú spoločnosti FFT za jej činnosti financovania a pokladničné služby a za riziká, ktoré znáša. Táto odmena sa skladá z týchto prvkov, ktoré vyplynuli z predchádzajúcich krokov i) až iii):






  — | „odmena za riziko“, ktorá sa vypočíta vynásobením hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, ktorý daňový poradca odhaduje na 28 500 000 EUR prostredníctvom analogického uplatnenia rámca Bazilej II v kroku ii), a očakávanej návratnosti pred zdanením, ktorú daňový poradca odhaduje na 6,05 % pomocou modelu CAPM v kroku iii), a |
| --- | --- | --- |

(70)

A napokon v kroku iv) daňový poradca vypočítava celkovú odmenu splatnú spoločnosti FFT za jej činnosti financovania a pokladničné služby a za riziká, ktoré znáša. Táto odmena sa skladá z týchto prvkov, ktoré vyplynuli z predchádzajúcich krokov i) až iii):

—

„odmena za riziko“, ktorá sa vypočíta vynásobením hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, ktorý daňový poradca odhaduje na 28 500 000 EUR prostredníctvom analogického uplatnenia rámca Bazilej II v kroku ii), a očakávanej návratnosti pred zdanením, ktorú daňový poradca odhaduje na 6,05 % pomocou modelu CAPM v kroku iii), a

| — | „odmena za funkcie“, ktorá sa vypočíta vynásobením toho, čo daňový poradca označuje za vlastné zdroje spoločnosti FFT použité na výkon funkcií, odhadované na 93 710 000 EUR v kroku ii), a trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady, ktorá sa podľa úsudku daňového poradcu spoločnosti FFT v kroku iii) rovná 0,87 %. |
| --- | --- |

—

„odmena za funkcie“, ktorá sa vypočíta vynásobením toho, čo daňový poradca označuje za vlastné zdroje spoločnosti FFT použité na výkon funkcií, odhadované na 93 710 000 EUR v kroku ii), a trhovej úrokovej sadzby uplatňovanej na krátkodobé vklady, ktorá sa podľa úsudku daňového poradcu spoločnosti FFT v kroku iii) rovná 0,87 %.

| (71) | Tabuľka 5 predstavuje odhad daňového poradcu týkajúci sa celkového výnosu, ktorý sa má ponechať spoločnosti FFT na účely zdanenia v Luxembursku.

  Tabuľka 5


  Odhad základu dane spoločnosti FFT







  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Odmena za vlastné imanie | Zisk za rok 2011 pred zdanením |
| Odmena za riziko | 1 726 |
| Odmena za funkcie | 816 |
| Odmena za vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC (31) | 0 |
| Celkový zisk pred zdanením | 2 542 |

(71)

Tabuľka 5 predstavuje odhad daňového poradcu týkajúci sa celkového výnosu, ktorý sa má ponechať spoločnosti FFT na účely zdanenia v Luxembursku.

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Odhad základu dane spoločnosti FFT

Odhad základu dane spoločnosti FFT

(v tisícoch EUR)

Odmena za vlastné imanie

Zisk za rok 2011 pred zdanením

Odmena za riziko

1 726

Odmena za funkcie

816

Odmena za vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC (31)

31

0

Celkový zisk pred zdanením

Celkový zisk pred zdanením

2 542

2 542

| (72) | Celková suma vo výške 2,542 milióna EUR zodpovedá sume v spornom záväznom stanovisku, ktorú luxemburská daňová správa považuje za nezávislú trhovú odmenu (32). |
| --- | --- |

(72)

Celková suma vo výške 2,542 milióna EUR zodpovedá sume v spornom záväznom stanovisku, ktorú luxemburská daňová správa považuje za nezávislú trhovú odmenu (32).

32

| (73) | V tabuľke 6 sú zhrnuté závery, ku ktorým dospel daňový poradca spoločnosti FFT po uskutočnení krokov i) až iv) uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach 58 až 72.

  Tabuľka 6


  Rekapitulačný výpočet minimálnych kapitálových požiadaviek a vplyv na výsledok spoločnosti FFT pred zdanením








  Minimálne kapitálové požiadavky | FFT | |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2011 | |
| (v tisícoch EUR) | |
| Operačné riziko | 938 | a |
| Riziko zlyhania protistrany | 2 603 | b |
| Devízové riziko | 0 | c |
| Úverové riziko | 24 982 | d |
| Minimálne kapitálové požiadavky | 28 523 | e = a + b + c |
| Vlastné zdroje kompenzované úrokmi z podielov | 165 244 | x |
| Prebytkový kapitál | 93 710 | f = g – e – x |
| Vlastné imanie | 287 477 | g |
| Ukazovateľ čistého zisku | | |
| Očakávaná návratnosť vlastného imania | 6,05 % | h |
| Krátkodobá úroková sadzba | 0,87 % | i |
| Odmena za vlastné imanie | | |
| Odmena za riziko | 1 726 | k = h × e |
| Odmena za funkcie | 816 | j = i × f |
| Celkový zisk pred zdanením | 2 542 | l = k + j |
| a | = | 15 % × (finančné výnosy z bankových vkladov – finančné náklady na bankové úvery) |
| b | = | 20 % × 6 % × (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov držaných voči tretím stranám) |
| c | = | 100 % pokrytých derivátmi |
| d | = | 20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer) |
| h | = | odhad s použitím modelu CAPM |
| i | = | ročný priemer indexu EONIA za rok 2011 |

(73)

V tabuľke 6 sú zhrnuté závery, ku ktorým dospel daňový poradca spoločnosti FFT po uskutočnení krokov i) až iv) uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach 58 až 72.

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Rekapitulačný výpočet minimálnych kapitálových požiadaviek a vplyv na výsledok spoločnosti FFT pred zdanením

Rekapitulačný výpočet minimálnych kapitálových požiadaviek a vplyv na výsledok spoločnosti FFT pred zdanením

Minimálne kapitálové požiadavky

FFT

2011

(v tisícoch EUR)

(v tisícoch EUR)

Operačné riziko

938

a

Riziko zlyhania protistrany

2 603

b

Devízové riziko

0

c

Úverové riziko

24 982

d

Minimálne kapitálové požiadavky

28 523

e = a + b + c

Vlastné zdroje kompenzované úrokmi z podielov

165 244

x

Prebytkový kapitál

93 710

f = g – e – x

Vlastné imanie

287 477

g

Ukazovateľ čistého zisku

Očakávaná návratnosť vlastného imania

6,05 %

h

Krátkodobá úroková sadzba

0,87 %

i

Odmena za vlastné imanie

Odmena za riziko

1 726

k = h × e

Odmena za funkcie

816

j = i × f

Celkový zisk pred zdanením

2 542

l = k + j

a

=

15 % × (finančné výnosy z bankových vkladov – finančné náklady na bankové úvery)

b

=

20 % × 6 % × (budúca expozícia + kladná reálna hodnota derivátov držaných voči tretím stranám)

c

=

100 % pokrytých derivátmi

d

=

20 % × 6 % × pohľadávky voči tretím stranám (ročný priemer)

h

=

odhad s použitím modelu CAPM

i

=

ročný priemer indexu EONIA za rok 2011

Poznámka: Hlavná hypotéza sa opiera o neexistenciu úverového rizika/rizika zlyhania protistrany pri operáciách v rámci skupiny.

Poznámka

2.3.   Opis luxemburských pravidiel o transferovom oceňovaní

Opis luxemburských pravidiel o transferovom oceňovaní

| (74) | Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT bolo prijaté na základe článku 164 ods. 3 luxemburského zákona o dani z príjmu (zmenený zákon zo 4. decembra 1967 o dani z príjmu, ďalej len „zákon o dani z príjmu“) a obežníka k zákonu o dani z príjmu č. 164/2 z 28. januára 2011 (ďalej len „obežník“) (33). |
| --- | --- |

(74)

Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT bolo prijaté na základe článku 164 ods. 3 luxemburského zákona o dani z príjmu (zmenený zákon zo 4. decembra 1967 o dani z príjmu, ďalej len „zákon o dani z príjmu“) a obežníka k zákonu o dani z príjmu č. 164/2 z 28. januára 2011 (ďalej len „obežník“) (33).

33

2.3.1.   Článok 164 luxemburského zákona o dani z príjmu

Článok 164 luxemburského zákona o dani z príjmu

| (75) | V článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu sa uvádza, že „skryté rozdelenie zisku je nutné zahrnúť do zdaniteľného základu. Skryté rozdelenie zisku sa vyskytuje najmä vtedy, keď spoločník, akcionár alebo zainteresovaná strana priamo alebo nepriamo získavajú výhody od spoločnosti alebo združenia, ktoré by za bežných okolností nezískali, ak by nemali takéto postavenie“. Týmto ustanovením sa v luxemburskom daňovom práve ustanovuje princíp nezávislého vzťahu, podľa ktorého transakcie medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok. |
| --- | --- |

(75)

V článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu sa uvádza, že „skryté rozdelenie zisku je nutné zahrnúť do zdaniteľného základu. Skryté rozdelenie zisku sa vyskytuje najmä vtedy, keď spoločník, akcionár alebo zainteresovaná strana priamo alebo nepriamo získavajú výhody od spoločnosti alebo združenia, ktoré by za bežných okolností nezískali, ak by nemali takéto postavenie“. Týmto ustanovením sa v luxemburskom daňovom práve ustanovuje princíp nezávislého vzťahu, podľa ktorého transakcie medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok.

2.3.2.   Obežník k zákonu o dani z príjmu č. 164/2

Obežník k zákonu o dani z príjmu č. 164/2

| (76) | Článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu je bližšie vysvetlený v obežníku, ktorý je zostavený takto: V časti 1 sú vymedzené pojmy „spoločnosť financovania skupiny“ (34), „transakcia financovania v rámci skupiny“ (35) a „pridružené podniky“ (36). |
| --- | --- |

(76)

Článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu je bližšie vysvetlený v obežníku, ktorý je zostavený takto: V časti 1 sú vymedzené pojmy „spoločnosť financovania skupiny“ (34), „transakcia financovania v rámci skupiny“ (35) a „pridružené podniky“ (36).

34

35

36

| (77) | V časti 2 nazvanej „Všeobecné informácie“ sa najskôr opisujú tieto služby v rámci skupiny, na ktoré sa vzťahuje obežník: „Služba v rámci skupiny (vrátane transakcie financovania v rámci skupiny) bola poskytnutá, ak by nezávislý podnik v porovnateľných podmienkach bol ochotný zaplatiť inému nezávislému podniku za vykonanie takejto činnosti alebo ak by sám vykonal takúto činnosť.“ Časť 2 obežníka takisto obsahuje opis princípu nezávislého vzťahu tak, ako je vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní, a tak, ako je transponovaný do vnútroštátneho práva. V tejto súvislosti sa uvádza, že „ak bola poskytnutá služba v rámci skupiny, je nutné určiť, podobne ako pri iných typoch transferov v rámci skupiny, či je dohodnutá odmena v súlade s princípom nezávislého vzťahu, t. j. či zodpovedá cene, ktorú by uplatnili a prijali nezávislé podniky za porovnateľných okolností“ (37). |
| --- | --- |

(77)

V časti 2 nazvanej „Všeobecné informácie“ sa najskôr opisujú tieto služby v rámci skupiny, na ktoré sa vzťahuje obežník: „Služba v rámci skupiny (vrátane transakcie financovania v rámci skupiny) bola poskytnutá, ak by nezávislý podnik v porovnateľných podmienkach bol ochotný zaplatiť inému nezávislému podniku za vykonanie takejto činnosti alebo ak by sám vykonal takúto činnosť.“ Časť 2 obežníka takisto obsahuje opis princípu nezávislého vzťahu tak, ako je vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní, a tak, ako je transponovaný do vnútroštátneho práva. V tejto súvislosti sa uvádza, že „ak bola poskytnutá služba v rámci skupiny, je nutné určiť, podobne ako pri iných typoch transferov v rámci skupiny, či je dohodnutá odmena v súlade s princípom nezávislého vzťahu, t. j. či zodpovedá cene, ktorú by uplatnili a prijali nezávislé podniky za porovnateľných okolností“ (37).

37

| (78) | Pokiaľ ide o výraz „porovnateľné okolnosti“, v obežníku sa spresňuje, že analýza porovnateľnosti musí zahŕňať prvky, ako sú „vlastnosti transferovaného tovaru alebo služieb, funkcie zabezpečované jednotlivými stranami, zmluvné podmienky, hospodárske okolnosti strán a podnikateľské alebo obchodné stratégie, ktoré rozvíjajú“ (38). |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o výraz „porovnateľné okolnosti“, v obežníku sa spresňuje, že analýza porovnateľnosti musí zahŕňať prvky, ako sú „vlastnosti transferovaného tovaru alebo služieb, funkcie zabezpečované jednotlivými stranami, zmluvné podmienky, hospodárske okolnosti strán a podnikateľské alebo obchodné stratégie, ktoré rozvíjajú“ (38).

38

| (79) | V časti 3 obežníka sa vysvetľuje, ako určiť nezávislú trhovú odmenu v konkrétnom prípade spoločností financovania skupiny. Funkcie zabezpečované týmito spoločnosťami, na základe ktorých sa určuje odmena každej z nich, musia byť podľa obežníka porovnateľné s funkciami zabezpečovanými nezávislými finančnými inštitúciami, ktoré sa podrobujú dohľadu Dozorného výboru finančného sektora (Commission de Surveillance du Secteur Financier). Nezávislá trhová odmena za zabezpečované funkcie (s prihliadnutím na použité aktíva a znášané riziká) „by sa teda mala zakladať na odmene, ktorú požadujú tieto inštitúcie za porovnateľné úverové operácie“ (39). |
| --- | --- |

(79)

V časti 3 obežníka sa vysvetľuje, ako určiť nezávislú trhovú odmenu v konkrétnom prípade spoločností financovania skupiny. Funkcie zabezpečované týmito spoločnosťami, na základe ktorých sa určuje odmena každej z nich, musia byť podľa obežníka porovnateľné s funkciami zabezpečovanými nezávislými finančnými inštitúciami, ktoré sa podrobujú dohľadu Dozorného výboru finančného sektora (Commission de Surveillance du Secteur Financier). Nezávislá trhová odmena za zabezpečované funkcie (s prihliadnutím na použité aktíva a znášané riziká) „by sa teda mala zakladať na odmene, ktorú požadujú tieto inštitúcie za porovnateľné úverové operácie“ (39).

39

| (80) | Tieto finančné inštitúcie okrem iného pred poskytnutím úveru alebo zálohovej platby vykonávajú analýzu rizík, pričom hodnotia najmä finančné riziko súvisiace s transakciou, riziko zlyhania dlžníka, riziko zlyhania dlžného podniku a štrukturálne riziko. Pokiaľ ide o náklady súvisiace s poskytnutím úverov, v dodatočných nákladoch sa musia okrem iného zohľadňovať „dodatočné náklady vzniknuté v dôsledku požiadaviek na solventnosť, dodatočné náklady súvisiace s úverovým rizikom, náklady na spracovanie alebo dodatočné náklady v dôsledku devízového rizika“ (40). Úverové riziko sa určí na základe podmienok zmluvy o úvere a výsledkov analýzy rizík. |
| --- | --- |

(80)

Tieto finančné inštitúcie okrem iného pred poskytnutím úveru alebo zálohovej platby vykonávajú analýzu rizík, pričom hodnotia najmä finančné riziko súvisiace s transakciou, riziko zlyhania dlžníka, riziko zlyhania dlžného podniku a štrukturálne riziko. Pokiaľ ide o náklady súvisiace s poskytnutím úverov, v dodatočných nákladoch sa musia okrem iného zohľadňovať „dodatočné náklady vzniknuté v dôsledku požiadaviek na solventnosť, dodatočné náklady súvisiace s úverovým rizikom, náklady na spracovanie alebo dodatočné náklady v dôsledku devízového rizika“ (40). Úverové riziko sa určí na základe podmienok zmluvy o úvere a výsledkov analýzy rizík.

40

| (81) | V súlade s obežníkom nezávislí poskytovatelia finančných služieb vo všeobecnosti nastavia výšku odmeny v závislosti od výšky úveru alebo od skutočnej hodnoty aktív, ktoré riadia. Po vzore nezávislých poskytovateľov služieb „by spoločnosti financovania skupiny, ktoré vykonávajú úverové operácie v rámci skupiny, mali pred udelením úveru pridruženému podniku vykonať analýzu rizík a zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na určovanie ich transferového oceňovania“ (41). |
| --- | --- |

(81)

V súlade s obežníkom nezávislí poskytovatelia finančných služieb vo všeobecnosti nastavia výšku odmeny v závislosti od výšky úveru alebo od skutočnej hodnoty aktív, ktoré riadia. Po vzore nezávislých poskytovateľov služieb „by spoločnosti financovania skupiny, ktoré vykonávajú úverové operácie v rámci skupiny, mali pred udelením úveru pridruženému podniku vykonať analýzu rizík a zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na určovanie ich transferového oceňovania“ (41).

41

| (82) | V časti 4 obežníka sa spresňuje, že daňové orgány vydávajú záväzné stanovisko len vtedy, ak je dotknutá spoločnosť skutočne prítomná v Luxembursku. Ďalej sú vymenované rôzne podmienky, ktoré musí spĺňať spoločnosť financovania skupiny, aby sa mohla potvrdiť jej skutočná prítomnosť v krajine. Predovšetkým vlastné imanie spoločnosti musí byť primerané vykonávaným funkciám (vzhľadom na použité aktíva a znášané riziká) a výška vlastného imania musí zodpovedať najmenej 1 % nominálnej hodnoty poskytnutého úveru/úverov alebo 2 miliónom EUR, pokiaľ nie je uvedené inak. |
| --- | --- |

(82)

V časti 4 obežníka sa spresňuje, že daňové orgány vydávajú záväzné stanovisko len vtedy, ak je dotknutá spoločnosť skutočne prítomná v Luxembursku. Ďalej sú vymenované rôzne podmienky, ktoré musí spĺňať spoločnosť financovania skupiny, aby sa mohla potvrdiť jej skutočná prítomnosť v krajine. Predovšetkým vlastné imanie spoločnosti musí byť primerané vykonávaným funkciám (vzhľadom na použité aktíva a znášané riziká) a výška vlastného imania musí zodpovedať najmenej 1 % nominálnej hodnoty poskytnutého úveru/úverov alebo 2 miliónom EUR, pokiaľ nie je uvedené inak.

| (83) | V obežníku sa rovnako uvádza, aké informácie a dokumenty treba predložiť na získanie záväzného stanoviska od daňovej správy. Žiadosť o záväzné stanovisko musí okrem iného obsahovať „správu o transferovom oceňovaní vyhovujúcu zásadám OECD v tejto oblasti, ktorá bude predovšetkým poskytovať kompletný opis navrhovanej metodiky a podrobné informácie a analýzy na podloženie tejto metodiky, napr. identifikácia porovnateľných prvkov a očakávané rozpätie dosiahnutých výsledkov“ (42). V obežníku sa napokon spresňuje, že záväzné stanovisko platí väčšinou päť rokov, pokiaľ sa nezmenia skutočnosti alebo okolnosti, nie sú upravené zákonné ustanovenia, na ktorých sa stanovisko zakladá, alebo nie sú zmenené základné vlastnosti transakcie (43). |
| --- | --- |

(83)

V obežníku sa rovnako uvádza, aké informácie a dokumenty treba predložiť na získanie záväzného stanoviska od daňovej správy. Žiadosť o záväzné stanovisko musí okrem iného obsahovať „správu o transferovom oceňovaní vyhovujúcu zásadám OECD v tejto oblasti, ktorá bude predovšetkým poskytovať kompletný opis navrhovanej metodiky a podrobné informácie a analýzy na podloženie tejto metodiky, napr. identifikácia porovnateľných prvkov a očakávané rozpätie dosiahnutých výsledkov“ (42). V obežníku sa napokon spresňuje, že záväzné stanovisko platí väčšinou päť rokov, pokiaľ sa nezmenia skutočnosti alebo okolnosti, nie sú upravené zákonné ustanovenia, na ktorých sa stanovisko zakladá, alebo nie sú zmenené základné vlastnosti transakcie (43).

42

43

2.4.   Opis usmernení OECD o transferovom oceňovaní

Opis usmernení OECD o transferovom oceňovaní

| (84) | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) poskytuje svojim členským krajinám daňové usmernenia, ktoré sú predstavené v „zásadách o transferovom oceňovaní“ (ďalej len „zásady OECD o transferovom oceňovaní“), čo je nezáväzný právny nástroj poskytujúci usmernenia o transferovom oceňovaní (44). |
| --- | --- |

(84)

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) poskytuje svojim členským krajinám daňové usmernenia, ktoré sú predstavené v „zásadách o transferovom oceňovaní“ (ďalej len „zásady OECD o transferovom oceňovaní“), čo je nezáväzný právny nástroj poskytujúci usmernenia o transferovom oceňovaní (44).

44

| (85) | Transferové ceny sú ceny účtované za obchodné transakcie medzi rôznymi stranami tej istej skupiny spoločností. Nadnárodné spoločnosti majú finančný záujem na pripisovaní čo najmenšieho množstva zisku územiam, v ktorých tento zisk podlieha väčšiemu zdaneniu, čo môže viesť k nadmernému transferovému oceňovaniu, ktoré nemožno prijať ako základ výpočtu zdaniteľného príjmu. Ak sa chcú daňové správy vyhnúť tomuto problému, mali by schváliť transferové oceňovanie medzi spoločnosťami tej istej skupiny len vtedy, ak sú odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok (45). Toto sa nazýva „princíp nezávislého vzťahu“. |
| --- | --- |

(85)

Transferové ceny sú ceny účtované za obchodné transakcie medzi rôznymi stranami tej istej skupiny spoločností. Nadnárodné spoločnosti majú finančný záujem na pripisovaní čo najmenšieho množstva zisku územiam, v ktorých tento zisk podlieha väčšiemu zdaneniu, čo môže viesť k nadmernému transferovému oceňovaniu, ktoré nemožno prijať ako základ výpočtu zdaniteľného príjmu. Ak sa chcú daňové správy vyhnúť tomuto problému, mali by schváliť transferové oceňovanie medzi spoločnosťami tej istej skupiny len vtedy, ak sú odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok (45). Toto sa nazýva „princíp nezávislého vzťahu“.

45

| (86) | Princíp nezávislého vzťahu je vymedzený v článku 9 ods. 1 modelovej daňovej zmluvy OECD, ktorá predstavuje základ pre dvojstranné daňové dohovory, ktoré uzavreli členské krajiny OECD a čoraz väčší počet nečlenských krajín. V článku 9 sa ustanovuje, že „pokiaľ sú oba [pridružené] podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch, viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jedným z týchto podnikov, avšak z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tohto podniku a následne zdaniť“. |
| --- | --- |

(86)

Princíp nezávislého vzťahu je vymedzený v článku 9 ods. 1 modelovej daňovej zmluvy OECD, ktorá predstavuje základ pre dvojstranné daňové dohovory, ktoré uzavreli členské krajiny OECD a čoraz väčší počet nečlenských krajín. V článku 9 sa ustanovuje, že „pokiaľ sú oba [pridružené] podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch, viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jedným z týchto podnikov, avšak z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tohto podniku a následne zdaniť“.

| (87) | Výbor OECD pre daňové záležitosti 27. júna 1995 prijal zásady o transferovom oceňovaní v ich pôvodnom znení (46), ktoré bolo výrazne aktualizované v júli 2010 (47). S prihliadnutím na nezáväznú povahu týchto zásad sa daňovým správam členských krajín OECD len odporúča riadiť sa týmito zásadami. Vo všeobecnosti sa však tieto zásady používajú ako referencia a výrazne ovplyvňujú daňovú prax v členských krajinách (ba dokonca aj v nečlenských krajinách) OECD. V mnohých členských krajinách OECD sa navyše tieto zásady zahrnuli do práva alebo slúžia ako referencia na účely výkladu vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti daní. Komisia v tomto rozhodnutí cituje zásady OECD o transferovom oceňovaní, pretože tieto zásady predstavujú existujúcu príručku v tejto oblasti, ktorá vyplynula z diskusií medzi odborníkmi v rámci OECD, a poskytujú spresnenia postupov, ktoré sa zameriavajú na riešenie spoločných problémov vyplývajúcich z uplatňovania princípu nezávislého vzťahu v konkrétnych situáciách. Zásady OECD o transferovom oceňovaní teda daňovým správam a nadnárodným spoločnostiam poskytujú užitočné usmernenia o uplatňovaní princípu nezávislého vzťahu. Zachytávajú aj medzinárodný konsenzus o transferovom oceňovaní. |
| --- | --- |

(87)

Výbor OECD pre daňové záležitosti 27. júna 1995 prijal zásady o transferovom oceňovaní v ich pôvodnom znení (46), ktoré bolo výrazne aktualizované v júli 2010 (47). S prihliadnutím na nezáväznú povahu týchto zásad sa daňovým správam členských krajín OECD len odporúča riadiť sa týmito zásadami. Vo všeobecnosti sa však tieto zásady používajú ako referencia a výrazne ovplyvňujú daňovú prax v členských krajinách (ba dokonca aj v nečlenských krajinách) OECD. V mnohých členských krajinách OECD sa navyše tieto zásady zahrnuli do práva alebo slúžia ako referencia na účely výkladu vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti daní. Komisia v tomto rozhodnutí cituje zásady OECD o transferovom oceňovaní, pretože tieto zásady predstavujú existujúcu príručku v tejto oblasti, ktorá vyplynula z diskusií medzi odborníkmi v rámci OECD, a poskytujú spresnenia postupov, ktoré sa zameriavajú na riešenie spoločných problémov vyplývajúcich z uplatňovania princípu nezávislého vzťahu v konkrétnych situáciách. Zásady OECD o transferovom oceňovaní teda daňovým správam a nadnárodným spoločnostiam poskytujú užitočné usmernenia o uplatňovaní princípu nezávislého vzťahu. Zachytávajú aj medzinárodný konsenzus o transferovom oceňovaní.

46

47

| (88) | Zásady OECD o transferovom oceňovaní ponúkajú päť metód na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosti tej istej skupiny: i) metóda nezávislej trhovej ceny; ii) metóda zvýšených nákladov; iii) metóda následného predaja; iv) metóda čistého obchodného rozpätia a v) metóda delenia zisku. Zavádza sa nimi rozlišovanie medzi tradičnými transakčnými metódami (teda prvé tri metódy) a transakčnými ziskovými metódami (teda dve posledné metódy). Nadnárodné spoločnosti môžu aj naďalej uplatňovať metódy transferového oceňovania, ktoré nie sú opísané v týchto zásadách, pokiaľ výsledné oceňovanie spĺňa princíp nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(88)

Zásady OECD o transferovom oceňovaní ponúkajú päť metód na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosti tej istej skupiny: i) metóda nezávislej trhovej ceny; ii) metóda zvýšených nákladov; iii) metóda následného predaja; iv) metóda čistého obchodného rozpätia a v) metóda delenia zisku. Zavádza sa nimi rozlišovanie medzi tradičnými transakčnými metódami (teda prvé tri metódy) a transakčnými ziskovými metódami (teda dve posledné metódy). Nadnárodné spoločnosti môžu aj naďalej uplatňovať metódy transferového oceňovania, ktoré nie sú opísané v týchto zásadách, pokiaľ výsledné oceňovanie spĺňa princíp nezávislého vzťahu.

| (89) | Metóda nezávislej trhovej ceny a metóda čistého obchodného rozpätia sú relevantné pre toto rozhodnutie, a preto sa podrobnejšie opisujú v odôvodneniach 90 až 92. |
| --- | --- |

(89)

Metóda nezávislej trhovej ceny a metóda čistého obchodného rozpätia sú relevantné pre toto rozhodnutie, a preto sa podrobnejšie opisujú v odôvodneniach 90 až 92.

| (90) | V metóde nezávislej trhovej ceny sa porovnáva cena účtovaná za transfer tovaru alebo služieb v rámci kontrolovanej transakcie (transakcie medzi dvomi pridruženými podnikmi) s cenou účtovanou za transfer tovaru alebo služieb v rámci porovnateľnej transakcie vykonanej na voľnom trhu (transakcia medzi dvomi nezávislými podnikmi) za porovnateľných okolností. |
| --- | --- |

(90)

V metóde nezávislej trhovej ceny sa porovnáva cena účtovaná za transfer tovaru alebo služieb v rámci kontrolovanej transakcie (transakcie medzi dvomi pridruženými podnikmi) s cenou účtovanou za transfer tovaru alebo služieb v rámci porovnateľnej transakcie vykonanej na voľnom trhu (transakcia medzi dvomi nezávislými podnikmi) za porovnateľných okolností.

| (91) | Metóda čistého obchodného rozpätia patrí medzi „nepriame metódy“ používané na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosťami tej istej skupiny. Spočíva v odhadnutí možnej výšky zisku podľa princípu nezávislého vzťahu za činnosť, ktorá sa posudzuje skôr ako celok, a nie v ponímaní konkrétnych transakcií. Jej cieľom nie je určiť cenu predaného tovaru, ale odhadnúť zisky, ktoré by mohli vytvoriť nezávislé spoločnosti prostredníctvom danej činnosti, ako je napríklad činnosť predaja tovaru. Na tento účel sa zvolí vhodná základňa („ukazovateľ ziskovosti“), ako sú náklady, obrat alebo fixné investície, na ktorú sa uplatní zisková prirážka vychádzajúca zo ziskovej prirážky, ktorá sa vyskytuje v porovnateľných transakciách vykonávaných na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(91)

Metóda čistého obchodného rozpätia patrí medzi „nepriame metódy“ používané na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien za transakcie a rozdelenia zisku medzi spoločnosťami tej istej skupiny. Spočíva v odhadnutí možnej výšky zisku podľa princípu nezávislého vzťahu za činnosť, ktorá sa posudzuje skôr ako celok, a nie v ponímaní konkrétnych transakcií. Jej cieľom nie je určiť cenu predaného tovaru, ale odhadnúť zisky, ktoré by mohli vytvoriť nezávislé spoločnosti prostredníctvom danej činnosti, ako je napríklad činnosť predaja tovaru. Na tento účel sa zvolí vhodná základňa („ukazovateľ ziskovosti“), ako sú náklady, obrat alebo fixné investície, na ktorú sa uplatní zisková prirážka vychádzajúca zo ziskovej prirážky, ktorá sa vyskytuje v porovnateľných transakciách vykonávaných na voľnom trhu.

| (92) | Keďže v metóde čistého obchodného rozpätia sa nestanovujú ceny za jednotlivé transakcie, zdaniteľný príjem subjektu, na ktorý sa uplatňuje, nemusí mať priamy vplyv na zdaniteľný príjem iného subjektu v tej istej skupine spoločností. Táto metóda sa teda odlišuje od použitia metódy nezávislej trhovej ceny spočívajúcej v stanovení transferových cien ako cien za konkrétny tovar alebo službu, ktoré sa následne zapisujú do zdaniteľného príjmu v rovnakej výške v rámci spoločnosti skupiny, ktorá predáva, aj v rámci spoločnosti skupiny, ktorá kupuje príslušný tovar alebo službu. |
| --- | --- |

(92)

Keďže v metóde čistého obchodného rozpätia sa nestanovujú ceny za jednotlivé transakcie, zdaniteľný príjem subjektu, na ktorý sa uplatňuje, nemusí mať priamy vplyv na zdaniteľný príjem iného subjektu v tej istej skupine spoločností. Táto metóda sa teda odlišuje od použitia metódy nezávislej trhovej ceny spočívajúcej v stanovení transferových cien ako cien za konkrétny tovar alebo službu, ktoré sa následne zapisujú do zdaniteľného príjmu v rovnakej výške v rámci spoločnosti skupiny, ktorá predáva, aj v rámci spoločnosti skupiny, ktorá kupuje príslušný tovar alebo službu.

2.5.   Dodatočné informácie poskytnuté po začatí konania vo veci formálneho zisťovania

Dodatočné informácie poskytnuté po začatí konania vo veci formálneho zisťovania

2.5.1.   List Luxemburska z 3. septembra 2014

List Luxemburska z 3. septembra 2014

| (93) | V odpovedi na otázky uvedené v rozhodnutí o začatí konania Luxembursko informovalo Komisiu, že úvery poskytované v rámci skupiny Fiat nie sú ohraničené. |
| --- | --- |

(93)

V odpovedi na otázky uvedené v rozhodnutí o začatí konania Luxembursko informovalo Komisiu, že úvery poskytované v rámci skupiny Fiat nie sú ohraničené.

| (94) | Luxembursko rovnako poskytlo spresnenia o priemerných cenách FFT za úvery a pôžičky v rámci skupiny v rokoch 2011 až 2013. Úroková sadzba uplatniteľná na úvery v rámci skupiny poskytované spoločnosťou FFT je [...]. Na konci roka 2011 zodpovedala sadzbe Euribor s pripočítaním marže [6 – 9 %]. Priemerná úroková sadzba vyberaná zo zostatkov na bežných účtoch spoločností skupiny bola v roku 2012 [6 – 9 %] a v roku 2013 [6 – 9 %]. Priemerná sadzba vyplácaná spoločnosťou FFT z vkladov v rámci skupiny dosahovala v roku 2011 [0 – 3 %], v roku 2012 [0 – 3 %] a v roku 2013 [0 – 3 %] (priemerné paušálne sadzby). |
| --- | --- |

(94)

Luxembursko rovnako poskytlo spresnenia o priemerných cenách FFT za úvery a pôžičky v rámci skupiny v rokoch 2011 až 2013. Úroková sadzba uplatniteľná na úvery v rámci skupiny poskytované spoločnosťou FFT je [...]. Na konci roka 2011 zodpovedala sadzbe Euribor s pripočítaním marže [6 – 9 %]. Priemerná úroková sadzba vyberaná zo zostatkov na bežných účtoch spoločností skupiny bola v roku 2012 [6 – 9 %] a v roku 2013 [6 – 9 %]. Priemerná sadzba vyplácaná spoločnosťou FFT z vkladov v rámci skupiny dosahovala v roku 2011 [0 – 3 %], v roku 2012 [0 – 3 %] a v roku 2013 [0 – 3 %] (priemerné paušálne sadzby).

| (95) | Luxembursko sa ďalej vyjadrilo k odmeňovaniu kapitálu, ktoré bolo schválené v spornom záväznom stanovisku. Predovšetkým uviedlo, že kapitál investovaný do podielov bol odmeňovaný prostredníctvom výplaty dividend a že dividendy pre svoju povahu nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože daná spoločnosť ich získava len na základe svojho akcionárskeho postavenia. Na dividendy sa preto neprihliada pri určovaní významu vykonávaných funkcií a znášaných rizík. |
| --- | --- |

(95)

Luxembursko sa ďalej vyjadrilo k odmeňovaniu kapitálu, ktoré bolo schválené v spornom záväznom stanovisku. Predovšetkým uviedlo, že kapitál investovaný do podielov bol odmeňovaný prostredníctvom výplaty dividend a že dividendy pre svoju povahu nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože daná spoločnosť ich získava len na základe svojho akcionárskeho postavenia. Na dividendy sa preto neprihliada pri určovaní významu vykonávaných funkcií a znášaných rizík.

| (96) | Luxembursko takisto vysvetlilo, že nadobudnutie podielov spoločnosti FFT bolo v celej výške financované z vlastných zdrojov a že vzhľadom na tento typ financovania príslušné finančné prostriedky automaticky prestanú byť dostupné na krytie iných rizík, ktoré znáša spoločnosť FFT. |
| --- | --- |

(96)

Luxembursko takisto vysvetlilo, že nadobudnutie podielov spoločnosti FFT bolo v celej výške financované z vlastných zdrojov a že vzhľadom na tento typ financovania príslušné finančné prostriedky automaticky prestanú byť dostupné na krytie iných rizík, ktoré znáša spoločnosť FFT.

| (97) | Luxembursko sa takisto odvolalo na článok 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (48), podľa ktorého nekonsolidované vlastné zdroje úverových inštitúcií nezahŕňajú podiely v iných úverových inštitúciách nad 10 % ich základného imania. |
| --- | --- |

(97)

Luxembursko sa takisto odvolalo na článok 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (48), podľa ktorého nekonsolidované vlastné zdroje úverových inštitúcií nezahŕňajú podiely v iných úverových inštitúciách nad 10 % ich základného imania.

48

| (98) | Luxembursko sa ďalej odvolalo na základný prístup vymedzený v rámci Bazilej II, v ktorom sa stanovuje sadzba 15 %, ktorú treba uplatniť na priemer troch období hrubých ročných pozitívnych príjmov. |
| --- | --- |

(98)

Luxembursko sa ďalej odvolalo na základný prístup vymedzený v rámci Bazilej II, v ktorom sa stanovuje sadzba 15 %, ktorú treba uplatniť na priemer troch období hrubých ročných pozitívnych príjmov.

2.5.2.   List Luxemburska z 24. marca 2015

List Luxemburska z 24. marca 2015

| (99) | V odpovedi na žiadosť Komisie o poskytnutie príkladov stanovísk adresovaných daňovým subjektom v podobnej situácii ako spoločnosť FFT Luxembursko vo svojom liste z 24. marca 2015 uviedlo, že situácia spoločnosti FFT bola veľmi osobitá. Podľa Luxemburska to súvisí so skutočnosťou, že spoločnosť FFT je finančná inštitúcia, ktorá získava finančné prostriedky na trhu, na rozdiel od väčšiny finančných inštitúcií v Luxembursku, ktoré s pripočítaním marže požičiavajú finančné prostriedky poskytnuté inými spoločnosťami z ich skupiny. |
| --- | --- |

(99)

V odpovedi na žiadosť Komisie o poskytnutie príkladov stanovísk adresovaných daňovým subjektom v podobnej situácii ako spoločnosť FFT Luxembursko vo svojom liste z 24. marca 2015 uviedlo, že situácia spoločnosti FFT bola veľmi osobitá. Podľa Luxemburska to súvisí so skutočnosťou, že spoločnosť FFT je finančná inštitúcia, ktorá získava finančné prostriedky na trhu, na rozdiel od väčšiny finančných inštitúcií v Luxembursku, ktoré s pripočítaním marže požičiavajú finančné prostriedky poskytnuté inými spoločnosťami z ich skupiny.

| (100) | Luxemburská daňová správa okrem toho tvrdí, že situácia každého daňového subjektu je natoľko osobitá, že je nemožné akokoľvek ju porovnávať so situáciou iných daňových subjektov. Práve preto luxemburské vnútroštátne právo obsahuje len všeobecné ustanovenie na vymedzenie rámca transferového oceňovania (t. j. článok 164 zákona o dani z príjmu), aby mohla daňová správa čo najpresnejšie posúdiť ekonomickú realitu jednotlivých prípadov, či už sú alebo nie sú predmetom záväzného stanoviska. |
| --- | --- |

(100)

Luxemburská daňová správa okrem toho tvrdí, že situácia každého daňového subjektu je natoľko osobitá, že je nemožné akokoľvek ju porovnávať so situáciou iných daňových subjektov. Práve preto luxemburské vnútroštátne právo obsahuje len všeobecné ustanovenie na vymedzenie rámca transferového oceňovania (t. j. článok 164 zákona o dani z príjmu), aby mohla daňová správa čo najpresnejšie posúdiť ekonomickú realitu jednotlivých prípadov, či už sú alebo nie sú predmetom záväzného stanoviska.

| (101) | Luxembursko predložilo aj základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013 v súlade s daňovými priznaniami spoločnosti (49), ktorý je zhrnutý v tabuľke 7.

  Tabuľka 7


  Základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013







  (v EUR) |
| --- | --- |
| 2009 | 2 643 424 |
| 2010 | 2 424 869 |
| 2011 | 2 600 416 |
| 2012 | 1 684 103 |
| 2013 | 2 095 969 |

(101)

Luxembursko predložilo aj základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013 v súlade s daňovými priznaniami spoločnosti (49), ktorý je zhrnutý v tabuľke 7.

49

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013

Základ dane spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 až 2013

(v EUR)

2009

2 643 424

2010

2 424 869

2011

2 600 416

2012

1 684 103

2013

2 095 969

| (102) | Podľa Luxemburska z daňového priznania spoločnosti FFT za rok 2013 vyplýva, že obavy vyjadrené v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorých je základ dane pevne stanovený v rozpätí od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR, nemajú žiadne opodstatnenie. Je zrejmé, že sporným záväzným stanoviskom sa povoľuje len použitá metóda a že trhové parametre sú variabilné. |
| --- | --- |

(102)

Podľa Luxemburska z daňového priznania spoločnosti FFT za rok 2013 vyplýva, že obavy vyjadrené v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorých je základ dane pevne stanovený v rozpätí od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR, nemajú žiadne opodstatnenie. Je zrejmé, že sporným záväzným stanoviskom sa povoľuje len použitá metóda a že trhové parametre sú variabilné.

| (103) | Na žiadosť Komisie Luxembursko napokon poskytlo aj všetky záväzné stanoviská, ktoré v minulosti prijala luxemburská daňová správa v súvislosti so spoločnosťami skupiny Fiat. |
| --- | --- |

(103)

Na žiadosť Komisie Luxembursko napokon poskytlo aj všetky záväzné stanoviská, ktoré v minulosti prijala luxemburská daňová správa v súvislosti so spoločnosťami skupiny Fiat.

| (104) | Po prvé, žiadosť o stanovisko z 9. decembra 2009, ktorú luxemburská daňová správa schválila, sa týkala schválenia základu dane spoločnosti FFT [...]. |
| --- | --- |

(104)

Po prvé, žiadosť o stanovisko z 9. decembra 2009, ktorú luxemburská daňová správa schválila, sa týkala schválenia základu dane spoločnosti FFT [...].

| (105) | Po druhé, luxemburská daňová správa poskytla dva listy z 3. septembra 2012. Prvý je sporné záväzné stanovisko, ktoré vychádza zo žiadosti o stanovisko zo 14. marca 2012 tak, ako je uvedené v odôvodnení 9. Táto žiadosť o stanovisko bola opakovane a v plnom znení predložená Komisii v liste Luxemburska z 24. marca 2015, ktorý obsahoval informácie, ktoré Luxembursko predtým začiernilo pri počiatočnom poskytnutí tohto stanoviska Komisii. |
| --- | --- |

(105)

Po druhé, luxemburská daňová správa poskytla dva listy z 3. septembra 2012. Prvý je sporné záväzné stanovisko, ktoré vychádza zo žiadosti o stanovisko zo 14. marca 2012 tak, ako je uvedené v odôvodnení 9. Táto žiadosť o stanovisko bola opakovane a v plnom znení predložená Komisii v liste Luxemburska z 24. marca 2015, ktorý obsahoval informácie, ktoré Luxembursko predtým začiernilo pri počiatočnom poskytnutí tohto stanoviska Komisii.

| (106) | Druhý, takmer totožný list bol poslaný v reakcii na paralelnú žiadosť o stanovisko zaregistrovanú [...] na luxemburskom daňovom úrade 18. apríla 2012 pre spoločnosť s názvom [F], ktorá zrejme zodpovedá spoločnosti FFT v rámci inej štruktúry spoločností financovania skupiny. Opis funkcií [spoločnosti F] v tejto druhej žiadosti o stanovisko je totožný s opisom funkcií spoločnosti FFT, ktorý je uvedený v žiadosti zo 14. marca 2012. Táto iná štruktúra sa odlišuje len tým, že má len jednu pobočku v Spojenom kráľovstve, že nemá žiadnu pobočku v Španielsku a že [spoločnosť F] nevlastní [žiadnu dcérsku spoločnosť]. |
| --- | --- |

(106)

Druhý, takmer totožný list bol poslaný v reakcii na paralelnú žiadosť o stanovisko zaregistrovanú [...] na luxemburskom daňovom úrade 18. apríla 2012 pre spoločnosť s názvom [F], ktorá zrejme zodpovedá spoločnosti FFT v rámci inej štruktúry spoločností financovania skupiny. Opis funkcií [spoločnosti F] v tejto druhej žiadosti o stanovisko je totožný s opisom funkcií spoločnosti FFT, ktorý je uvedený v žiadosti zo 14. marca 2012. Táto iná štruktúra sa odlišuje len tým, že má len jednu pobočku v Spojenom kráľovstve, že nemá žiadnu pobočku v Španielsku a že [spoločnosť F] nevlastní [žiadnu dcérsku spoločnosť].

| (107) | Druhá žiadosť o stanovisko podložená správou o transferovom oceňovaní obsahuje záver, ktorého znenie je totožné so záverom uvedeným v žiadosti spoločnosti FFT o stanovisko (uvedený v odôvodnení 54). Výsledok analýzy transferového oceňovania sa však podstatne odlišuje. Nezávislá trhová odmena pre [spoločnosť F] vymedzená v správe o transferovom oceňovaní má takúto podobu: „V štúdii transferového oceňovania je určená primeraná odmena založená na i) rizikovom kapitáli vo výške 44,6 milióna EUR a ii) kapitáli, ktorý umožňuje odmeňovanie funkcií vykonávaných danou spoločnosťou, vo výške 8,8 milióna EUR s uplatnením rozpätia +/–10 %.“ |
| --- | --- |

(107)

Druhá žiadosť o stanovisko podložená správou o transferovom oceňovaní obsahuje záver, ktorého znenie je totožné so záverom uvedeným v žiadosti spoločnosti FFT o stanovisko (uvedený v odôvodnení 54). Výsledok analýzy transferového oceňovania sa však podstatne odlišuje. Nezávislá trhová odmena pre [spoločnosť F] vymedzená v správe o transferovom oceňovaní má takúto podobu: „V štúdii transferového oceňovania je určená primeraná odmena založená na i) rizikovom kapitáli vo výške 44,6 milióna EUR a ii) kapitáli, ktorý umožňuje odmeňovanie funkcií vykonávaných danou spoločnosťou, vo výške 8,8 milióna EUR s uplatnením rozpätia +/–10 %.“

| (108) | Obidve stanoviská boli uvedené na zozname, ktorý Luxembursko poslalo Komisii 4. júna 2015 a ktorý sa vzťahoval na záväzné stanoviská týkajúce sa správy pokladnice (pozri odôvodnenie 29). |
| --- | --- |

(108)

Obidve stanoviská boli uvedené na zozname, ktorý Luxembursko poslalo Komisii 4. júna 2015 a ktorý sa vzťahoval na záväzné stanoviská týkajúce sa správy pokladnice (pozri odôvodnenie 29).

| (109) | Po tretie, Komisii boli predložené ďalšie dve žiadosti o stanoviská [...], ktoré luxemburská daňová správa schválila. Tieto žiadosti o stanoviská z roku 2002 a 2012 sa týkali ďalších hľadísk štruktúry skupiny Fiat v Luxembursku. Tieto stanoviská sa v tomto rozhodnutí neskúmajú. |
| --- | --- |

(109)

Po tretie, Komisii boli predložené ďalšie dve žiadosti o stanoviská [...], ktoré luxemburská daňová správa schválila. Tieto žiadosti o stanoviská z roku 2002 a 2012 sa týkali ďalších hľadísk štruktúry skupiny Fiat v Luxembursku. Tieto stanoviská sa v tomto rozhodnutí neskúmajú.

2.5.3.   Informácie, ktoré poskytla skupina Fiat 31. marca 2015

Informácie, ktoré poskytla skupina Fiat 31. marca 2015

2.5.3.1.   Informácie o spoločnostiach skupiny Fiat, ktoré majú priamy vzťah so spoločnosťou FFT

Informácie o spoločnostiach skupiny Fiat, ktoré majú priamy vzťah so spoločnosťou FFT

| (110) | Skupina Fiat pripomína, že 40 % spoločnosti FFT vlastní spoločnosť Fiat S.p.A. a 60 % spoločnosť FF, ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Fiat S.p.A. (50). Spoločnosť FFT zase vlastní 100 % spoločností FFNA a FFC (51). Skupina Fiat zároveň pripomína, že spoločnosť FFT je jedna zo spoločností financovania skupiny Fiat, ktoré sú vymenované v odôvodnení 39. |
| --- | --- |

(110)

Skupina Fiat pripomína, že 40 % spoločnosti FFT vlastní spoločnosť Fiat S.p.A. a 60 % spoločnosť FF, ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Fiat S.p.A. (50). Spoločnosť FFT zase vlastní 100 % spoločností FFNA a FFC (51). Skupina Fiat zároveň pripomína, že spoločnosť FFT je jedna zo spoločností financovania skupiny Fiat, ktoré sú vymenované v odôvodnení 39.

50

51

| (111) | Skupina Fiat na žiadosť Komisie poskytla podrobné finančné informácie o spoločnostiach financovania skupiny. Predovšetkým poskytla výročnú správu spoločností FFT, FF, FFNA, FFC a FFB za roky 2011 až 2013 a opis funkcií týchto spoločností. Podľa týchto informácií FF zamestnáva 52 osôb, z ktorých [20 – 30] pracuje na oddelení financovania a [10 – 20] na účtovnom oddelení. FFT má 14 zamestnancov vrátane jedného riaditeľa, [0 – 10] zamestnancov v priamom kontakte s klientmi (kancelária sa nachádza v Spojenom kráľovstve), [0 – 10] administratívnych pracovníkov a [0 – 10] zamestnancov oddelenia účtovníctva a kontrol. Spoločnosť FFNA zamestnáva päť osôb, zatiaľ čo spoločnosť FFC vykonáva obmedzenú činnosť. |
| --- | --- |

(111)

Skupina Fiat na žiadosť Komisie poskytla podrobné finančné informácie o spoločnostiach financovania skupiny. Predovšetkým poskytla výročnú správu spoločností FFT, FF, FFNA, FFC a FFB za roky 2011 až 2013 a opis funkcií týchto spoločností. Podľa týchto informácií FF zamestnáva 52 osôb, z ktorých [20 – 30] pracuje na oddelení financovania a [10 – 20] na účtovnom oddelení. FFT má 14 zamestnancov vrátane jedného riaditeľa, [0 – 10] zamestnancov v priamom kontakte s klientmi (kancelária sa nachádza v Spojenom kráľovstve), [0 – 10] administratívnych pracovníkov a [0 – 10] zamestnancov oddelenia účtovníctva a kontrol. Spoločnosť FFNA zamestnáva päť osôb, zatiaľ čo spoločnosť FFC vykonáva obmedzenú činnosť.

| (112) | Podľa informácií poskytnutých skupinou Fiat účtovná hodnota dcérskych spoločností spoločnosti FFT (FFNA a FFC) [...]. Vo výročnej správe spoločnosti FFT sa uvádza, že spoločnosti FFNA a FFC boli odkúpené od spoločnosti Fiat S.p.A. a spoločnosti FF v roku 2011. Od roku 2011 spoločnosť FFT pripravovala konsolidované účtovné závierky v Luxembursku. |
| --- | --- |

(112)

Podľa informácií poskytnutých skupinou Fiat účtovná hodnota dcérskych spoločností spoločnosti FFT (FFNA a FFC) [...]. Vo výročnej správe spoločnosti FFT sa uvádza, že spoločnosti FFNA a FFC boli odkúpené od spoločnosti Fiat S.p.A. a spoločnosti FF v roku 2011. Od roku 2011 spoločnosť FFT pripravovala konsolidované účtovné závierky v Luxembursku.

| (113) | FF a FFT sú spoločnosti financovania pre eurozónu. Finančné údaje o nich za obdobie rokov 2010 – 2013 na základe poskytnutých výročných správ sú zhrnuté v tabuľkách 8 a 9 (52).

  Tabuľka 8


  Finančné údaje spoločnosti FFT za obdobie rokov 2010 až 2013










  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| | | | | |
| Úroky a podobné príjmy | 613 561 | 650 641 | 664 707 | 736 561 |
| časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny | 605 880 | 626 806 | 648 497 | 731 462 |
| Ostatné príjmy | 72 292 | 76 910 | 29 185 | 10 125 |
| PRÍJMY SPOLU | 685 853 | 727 551 | 693 892 | 746 686 |
| | | | | |
| Prevádzkové výdavky a amortizácia | 3 419 | 3 655 | 2 926 | 2 499 |
| Splatné úroky a iné finančné poplatky | 625 078 | 640 207 | 631 854 | 666 246 |
| časť z nich splatná spoločnostiam skupiny | 59 409 | 55 520 | 38 041 | 20 268 |
| časť z nich súvisiaca s dlhopismi a inými obligáciami | 551 229 | 574 561 | 592 099 | 643 853 |
| Provízia za záruky v súvislosti s dlhopismi splatenými spoločnosti Fiat S.p.A. (53) | 3 161 | 2 851 | 2 702 | 3 006 |
| Iné výdavky | 51 709 | 78 211 | 54 702 | 72 805 |
| VÝDAVKY SPOLU (bez dane z príjmu právnických osôb) | 683 367 | 724 924 | 692 185 | 745 032 |
| Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb | 2 485 | 2 627 | 1 707 | 1 652 |
| Dane | 748 | 776 | 491 | 508 |
| Čistý výnos | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| | | | | |
| Vlastné imanie | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Sumy splatné spoločnostiam skupiny | 4 354 692 | 2 275 578 | 1 530 146 | 1 661 930 |
| Emitované dlhové cenné papiere | 7 716 844 | 7 746 301 | 9 116 345 | 11 030 180 |
| Iné pasíva (bankový dlh, časovo rozlíšené náklady atď.) | 2 470 513 | 446 444 | 144 671 | 158 865 |
| VLASTNÉ IMANIE A PASÍVA SPOLU | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |
| | | | | |
| Pohľadávky voči spoločnostiam skupiny | 11 869 312 | 7 387 279 | 7 950 092 | 9 637 038 |
| Likvidita a prevoditeľné cenné papiere | 2 705 622 | 3 028 255 | 2 853 245 | 3 221 203 |
| Podiely v pridružených podnikoch | 0 | 165 244 | 164 244 | 165 244 |
| Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.) | 252 740 | 175 022 | 112 274 | 117 329 |
| AKTÍVA SPOLU | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |

(113)

FF a FFT sú spoločnosti financovania pre eurozónu. Finančné údaje o nich za obdobie rokov 2010 – 2013 na základe poskytnutých výročných správ sú zhrnuté v tabuľkách 8 a 9 (52).

52

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Finančné údaje spoločnosti FFT za obdobie rokov 2010 až 2013

Finančné údaje spoločnosti FFT za obdobie rokov 2010 až 2013

(v tisícoch EUR)

2010

2011

2012

2013

Úroky a podobné príjmy

613 561

650 641

664 707

736 561

časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny

605 880

626 806

648 497

731 462

Ostatné príjmy

72 292

76 910

29 185

10 125

PRÍJMY SPOLU

685 853

727 551

693 892

746 686

Prevádzkové výdavky a amortizácia

3 419

3 655

2 926

2 499

Splatné úroky a iné finančné poplatky

625 078

640 207

631 854

666 246

časť z nich splatná spoločnostiam skupiny

59 409

55 520

38 041

20 268

časť z nich súvisiaca s dlhopismi a inými obligáciami

551 229

574 561

592 099

643 853

Provízia za záruky v súvislosti s dlhopismi splatenými spoločnosti Fiat S.p.A. (53)

53

3 161

2 851

2 702

3 006

Iné výdavky

51 709

78 211

54 702

72 805

VÝDAVKY SPOLU (bez dane z príjmu právnických osôb)

683 367

724 924

692 185

745 032

Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb

2 485

2 627

1 707

1 652

Dane

748

776

491

508

Čistý výnos

1 737

1 851

1 217

1 146

Vlastné imanie

285 625

287 477

288 693

289 839

Sumy splatné spoločnostiam skupiny

4 354 692

2 275 578

1 530 146

1 661 930

Emitované dlhové cenné papiere

7 716 844

7 746 301

9 116 345

11 030 180

Iné pasíva (bankový dlh, časovo rozlíšené náklady atď.)

2 470 513

446 444

144 671

158 865

VLASTNÉ IMANIE A PASÍVA SPOLU

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

Pohľadávky voči spoločnostiam skupiny

11 869 312

7 387 279

7 950 092

9 637 038

Likvidita a prevoditeľné cenné papiere

2 705 622

3 028 255

2 853 245

3 221 203

Podiely v pridružených podnikoch

0

165 244

164 244

165 244

Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.)

252 740

175 022

112 274

117 329

AKTÍVA SPOLU

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

| (114) | Na konci rokov 2011, 2012 a 2013 spoločnosť FFT vydala v rôznych bankách záruky pre spoločnosti skupiny v celkovej výške 2 560 802 EUR za rok 2011, 10 772 314 EUR za rok 2012 a 10 155 339 EUR za rok 2013.

  Tabuľka 9


  Finančné údaje spoločnosti FF za obdobie rokov 2010 až 2013










  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| | | | | |
| Finančné výnosy | 552 090 | 752 007 | 676 177 | 722 610 |
| časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny | 528 267 | 672 225 | 655 576 | 711 218 |
| Iné príjmy (dividendy, finančné výnosy z derivátov, výmenný kurz atď.) | 29 708 | 18 962 | 18 117 | 8 935 |
| Príjmy vytvorené prostredníctvom služieb poskytnutých skupine | 6 410 | 7 616 | 2 336 | 2 027 |
| Prevádzkové náklady | 14 616 | 13 332 | 8 594 | 9 280 |
| Finančné náklady | 550 331 | 729 851 | 654 763 | 706 825 |
| časť z nich týkajúca sa spoločností skupiny | 523 123 | 698 009 | 625 216 | 687 712 |
| Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb | 23 261 | 35 402 | 33 273 | 17 466 |
| Dane | 5 968 | 10 112 | 8 822 | 6 952 |
| Čistý výnos | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| | | | | |
| Vlastné imanie | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Pasíva | 14 878 871 | 12 567 582 | 11 277 171 | 12 758 761 |
| | | | | |
| Finančné aktíva | 9 267 614 | 8 201 011 | 9 164 768 | 9 905 386 |
| Likvidita a prevoditeľné cenné papiere | 5 519 622 | 4 349 837 | 2 201 190 | 2 928 409 |
| Podiely v pridružených podnikoch | 358 362 | 264 116 | 160 833 | 160 833 |
| Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.) | 4 320 | 21 228 | 19 217 | 20 186 |
| AKTÍVA SPOLU | 15 149 918 | 12 836 192 | 11 546 008 | 13 014 814 |

(114)

Na konci rokov 2011, 2012 a 2013 spoločnosť FFT vydala v rôznych bankách záruky pre spoločnosti skupiny v celkovej výške 2 560 802 EUR za rok 2011, 10 772 314 EUR za rok 2012 a 10 155 339 EUR za rok 2013.

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Finančné údaje spoločnosti FF za obdobie rokov 2010 až 2013

Finančné údaje spoločnosti FF za obdobie rokov 2010 až 2013

(v tisícoch EUR)

2010

2011

2012

2013

Finančné výnosy

552 090

752 007

676 177

722 610

časť z nich pochádzajúca od spoločností skupiny

528 267

672 225

655 576

711 218

Iné príjmy (dividendy, finančné výnosy z derivátov, výmenný kurz atď.)

29 708

18 962

18 117

8 935

Príjmy vytvorené prostredníctvom služieb poskytnutých skupine

6 410

7 616

2 336

2 027

Prevádzkové náklady

14 616

13 332

8 594

9 280

Finančné náklady

550 331

729 851

654 763

706 825

časť z nich týkajúca sa spoločností skupiny

523 123

698 009

625 216

687 712

Zisk pred uplatnením dane z príjmu právnických osôb

23 261

35 402

33 273

17 466

Dane

5 968

10 112

8 822

6 952

Čistý výnos

17 292

25 290

24 450

10 514

Vlastné imanie

271 047

268 610

268 837

256 053

Pasíva

14 878 871

12 567 582

11 277 171

12 758 761

Finančné aktíva

9 267 614

8 201 011

9 164 768

9 905 386

Likvidita a prevoditeľné cenné papiere

5 519 622

4 349 837

2 201 190

2 928 409

Podiely v pridružených podnikoch

358 362

264 116

160 833

160 833

Iné aktíva (neobežné aktíva, časovo rozlíšené príjmy atď.)

4 320

21 228

19 217

20 186

AKTÍVA SPOLU

15 149 918

12 836 192

11 546 008

13 014 814

| (115) | Na konci roka 2013 (a na konci roka 2012) účasť spoločnosti FF na kapitáli pridružených podnikov pozostávala z podielov v spoločnosti FFT v hodnote 157 269 000 EUR (t. j. 60 % základného imania spoločnosti FFT) a v spoločnosti FFB v hodnote 2 013 000 EUR, ako aj z nekontrolných podielov v ďalších spoločnostiach skupiny v hodnote 725 000 EUR.Na konci roka 2011 bolo 100 % akcií spoločnosti FFT zaúčtovaných do podielov spoločnosti FF vo výške 262 102 000 EUR.Na konci roka 2010, pred tým, ako boli spoločnosti FFNA a FFC predané spoločnosti FFT v roku 2011, spoločnosť FF vlastnila podiel v spoločnosti FFC vo výške 7 213 000 EUR, podiel v spoločnosti FFT vo výške 262 077 000 EUR, podiel v spoločnosti FFNA vo výške 87 055 EUR a podiel v spoločnosti FFB vo výške 2 013 000 EUR, čiže celkový podiel v 100 % dcérskych spoločnostiach skupiny Fiat vo výške 358 000 000 EUR tak, ako sa uvádza v tabuľke 8. |
| --- | --- |

(115)

Na konci roka 2013 (a na konci roka 2012) účasť spoločnosti FF na kapitáli pridružených podnikov pozostávala z podielov v spoločnosti FFT v hodnote 157 269 000 EUR (t. j. 60 % základného imania spoločnosti FFT) a v spoločnosti FFB v hodnote 2 013 000 EUR, ako aj z nekontrolných podielov v ďalších spoločnostiach skupiny v hodnote 725 000 EUR.Na konci roka 2011 bolo 100 % akcií spoločnosti FFT zaúčtovaných do podielov spoločnosti FF vo výške 262 102 000 EUR.Na konci roka 2010, pred tým, ako boli spoločnosti FFNA a FFC predané spoločnosti FFT v roku 2011, spoločnosť FF vlastnila podiel v spoločnosti FFC vo výške 7 213 000 EUR, podiel v spoločnosti FFT vo výške 262 077 000 EUR, podiel v spoločnosti FFNA vo výške 87 055 EUR a podiel v spoločnosti FFB vo výške 2 013 000 EUR, čiže celkový podiel v 100 % dcérskych spoločnostiach skupiny Fiat vo výške 358 000 000 EUR tak, ako sa uvádza v tabuľke 8.

2.5.3.2.   Podrobné informácie o aktívach a pasívach spoločnosti FFT

Podrobné informácie o aktívach a pasívach spoločnosti FFT

| (116) | Skupina Fiat poskytla mená 61 protistrán v rámci skupiny, s ktorými spoločnosť FFT uzavrela transakcie počas obdobia rokov 2011 – 2013. Poskytla priemerný stav medzi spoločnosťou FFT a týmito protistranami v súvislosti so šiestimi hlavnými veriteľmi a dlžníkmi za roky 2011, 2012 a 2013. Informácie k roku 2013 sú uvedené v tabuľke 10 (stĺpec týkajúci sa úrokov z priemerného zostatku doplnila Komisia).

  Tabuľka 10


  Protistrany spoločnosti FFT v roku 2013









  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Aktíva | Priemerný stav | Získané úroky | Úroky rozdelené podľa priemerného stavu |
| Protistrana 1 skupiny Fiat | [10 000 000 ] | [500 000 ] | [...] |
| Protistrana 2 skupiny Fiat | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Protistrana 3 skupiny Fiat | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Protistrana 4 skupiny Fiat | [100 000 ] | [5 000 ] | [...] |
| Protistrana 5 skupiny Fiat | [50 000 ] | [4 000 ] | [...] |
| Protistrana 6 skupiny Fiat | [20 000 ] | [3 000 ] | [...] |
| Pasíva | Priemerný stav | Splatené úroky | Úroky rozdelené podľa priemerného stavu |
| Protistrana 7 skupiny Fiat | [450 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Protistrana 8 skupiny Fiat | [250 000 ] | [400] | [...] |
| Protistrana 9 skupiny Fiat | [200 000 ] | [1 000 ] | [...] |
| Protistrana 10 skupiny Fiat | [50 000 ] | [200] | [...] |
| Protistrana 11 skupiny Fiat | [50 000 ] | [150] | [...] |
| Protistrana 12 skupiny Fiat | [50 000 ] | [150] | [...] |

(116)

Skupina Fiat poskytla mená 61 protistrán v rámci skupiny, s ktorými spoločnosť FFT uzavrela transakcie počas obdobia rokov 2011 – 2013. Poskytla priemerný stav medzi spoločnosťou FFT a týmito protistranami v súvislosti so šiestimi hlavnými veriteľmi a dlžníkmi za roky 2011, 2012 a 2013. Informácie k roku 2013 sú uvedené v tabuľke 10 (stĺpec týkajúci sa úrokov z priemerného zostatku doplnila Komisia).

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Protistrany spoločnosti FFT v roku 2013

Protistrany spoločnosti FFT v roku 2013

(v tisícoch EUR)

Aktíva

Priemerný stav

Získané úroky

Úroky rozdelené podľa priemerného stavu

Protistrana 1 skupiny Fiat

[10 000 000 ]

[500 000 ]

[...]

Protistrana 2 skupiny Fiat

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Protistrana 3 skupiny Fiat

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Protistrana 4 skupiny Fiat

[100 000 ]

[5 000 ]

[...]

Protistrana 5 skupiny Fiat

[50 000 ]

[4 000 ]

[...]

Protistrana 6 skupiny Fiat

[20 000 ]

[3 000 ]

[...]

Pasíva

Priemerný stav

Splatené úroky

Úroky rozdelené podľa priemerného stavu

Protistrana 7 skupiny Fiat

[450 000 ]

[10 000 ]

[...]

Protistrana 8 skupiny Fiat

[250 000 ]

[400]

[...]

Protistrana 9 skupiny Fiat

[200 000 ]

[1 000 ]

[...]

Protistrana 10 skupiny Fiat

[50 000 ]

[200]

[...]

Protistrana 11 skupiny Fiat

[50 000 ]

[150]

[...]

Protistrana 12 skupiny Fiat

[50 000 ]

[150]

[...]

| (117) | Skupina Fiat takisto poskytla informácie o emisii dlhových nástrojov spoločnosťou FFT od roku 2009 v rámci programu EMTN (54), čo je hlavný zdroj financovania spoločnosti FFT, ako aj o jej emisnom prospekte. Spoločnosť FFT vykonala počas tohto obdobia 14 emisií s maximálnou splatnosťou 7 rokov. Emitovala dlhopisy v eurách s kupónmi vo výške 5,75 % až 7,75 % (okrem jednej emisie, pri ktorej sa uplatnila sadzba 9 %) a dlhopisy v švajčiarskych frankoch s kupónmi vo výške 4 % až 5 %. |
| --- | --- |

(117)

Skupina Fiat takisto poskytla informácie o emisii dlhových nástrojov spoločnosťou FFT od roku 2009 v rámci programu EMTN (54), čo je hlavný zdroj financovania spoločnosti FFT, ako aj o jej emisnom prospekte. Spoločnosť FFT vykonala počas tohto obdobia 14 emisií s maximálnou splatnosťou 7 rokov. Emitovala dlhopisy v eurách s kupónmi vo výške 5,75 % až 7,75 % (okrem jednej emisie, pri ktorej sa uplatnila sadzba 9 %) a dlhopisy v švajčiarskych frankoch s kupónmi vo výške 4 % až 5 %.

54

| (118) | V informáciách poskytnutých spoločnosťou Fiat sa uvádza splatnosť operácií financovania v rámci skupiny. Na konci roka 2013 bola zmluvná splatnosť pohľadávok kratšia ako jeden rok, pokiaľ ide o pohľadávky vo výške 12 613 000 EUR z celkovej sumy 12 858 000 EUR (likvidita a úvery pre spoločnosti skupiny sú zhrnuté v tabuľke 9). |
| --- | --- |

(118)

V informáciách poskytnutých spoločnosťou Fiat sa uvádza splatnosť operácií financovania v rámci skupiny. Na konci roka 2013 bola zmluvná splatnosť pohľadávok kratšia ako jeden rok, pokiaľ ide o pohľadávky vo výške 12 613 000 EUR z celkovej sumy 12 858 000 EUR (likvidita a úvery pre spoločnosti skupiny sú zhrnuté v tabuľke 9).

| (119) | Z poskytnutých informácií o rôznych transakciách v rámci skupiny vyplýva, že množstvo transakcií predstavuje jednodňové operácie. Spoločnosť FFT však uzatvára aj transakcie s inými dobami splatnosti [...]. Spoločnosť FFT poskytuje skupine úvery v rôznych podobách [...]. Na konci roka 2013 mali takmer všetky vklady splatnosť [...]. Emisie dlhopisov mali rôzne doby splatnosti [...]. |
| --- | --- |

(119)

Z poskytnutých informácií o rôznych transakciách v rámci skupiny vyplýva, že množstvo transakcií predstavuje jednodňové operácie. Spoločnosť FFT však uzatvára aj transakcie s inými dobami splatnosti [...]. Spoločnosť FFT poskytuje skupine úvery v rôznych podobách [...]. Na konci roka 2013 mali takmer všetky vklady splatnosť [...]. Emisie dlhopisov mali rôzne doby splatnosti [...].

| (120) | Skupina Fiat ďalej poskytla dokument o politike skupiny v oblasti likvidity uvedený v správe o transferovom oceňovaní, z ktorej vychádza žiadosť o stanovisko. V tomto dokumente sú stanovené aj vnútorné pravidlá o investovaní peňažných prostriedkov skupiny. [...] |
| --- | --- |

(120)

Skupina Fiat ďalej poskytla dokument o politike skupiny v oblasti likvidity uvedený v správe o transferovom oceňovaní, z ktorej vychádza žiadosť o stanovisko. V tomto dokumente sú stanovené aj vnútorné pravidlá o investovaní peňažných prostriedkov skupiny. [...]

2.5.3.3.   Informácie o politike skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania

Informácie o politike skupiny Fiat v oblasti transferového oceňovania

| (121) | Komisia vo svojom liste z 20. februára 2015 požiadala skupinu Fiat, aby vysvetlila mechanizmus, na základe ktorého sa dopracovala k čistému výsledku, ktorý sa rovná stabilnému podielu vlastného imania v rokoch 2009, 2010 a 2011 (ako to vyplýva z tabuľky 4 uvedenej v odôvodnení 51 rozhodnutia o začatí konania), a to napriek výrazným výkyvom aktív, pasív, ako aj finančných výdavkov a príjmov. |
| --- | --- |

(121)

Komisia vo svojom liste z 20. februára 2015 požiadala skupinu Fiat, aby vysvetlila mechanizmus, na základe ktorého sa dopracovala k čistému výsledku, ktorý sa rovná stabilnému podielu vlastného imania v rokoch 2009, 2010 a 2011 (ako to vyplýva z tabuľky 4 uvedenej v odôvodnení 51 rozhodnutia o začatí konania), a to napriek výrazným výkyvom aktív, pasív, ako aj finančných výdavkov a príjmov.

| (122) | Skupina Fiat predložila dokument s názvom „Transfer Pricing Policy“ (politika transferového oceňovania) v reakcii na túto žiadosť, v ktorej bola vyzvaná vysvetliť určovanie cien úverov a vkladov v rámci skupiny. Z tohto dokumentu vyplýva, že skupina Fiat stanovuje ceny za úvery v rámci skupiny, ktoré poskytujú spoločnosti financovania skupiny, tak, aby tieto spoločnosti dosiahli vopred určenú návratnosť. |
| --- | --- |

(122)

Skupina Fiat predložila dokument s názvom „Transfer Pricing Policy“ (politika transferového oceňovania) v reakcii na túto žiadosť, v ktorej bola vyzvaná vysvetliť určovanie cien úverov a vkladov v rámci skupiny. Z tohto dokumentu vyplýva, že skupina Fiat stanovuje ceny za úvery v rámci skupiny, ktoré poskytujú spoločnosti financovania skupiny, tak, aby tieto spoločnosti dosiahli vopred určenú návratnosť.

| (123) | Funkcie, ktoré podľa opisu vykonáva spoločnosť Fiat, a znášané riziko sú totožné s opisom uvedeným v správe o transferovom oceňovaní, ktorá je zhrnutá v odôvodneniach 38 až 51 okrem niektorých informácií. [...] Dokument o politike transferového oceňovania sa týka úverového rizika a rizika zlyhania protistrany, ktoré podľa opisu v žiadosti o stanovisko neexistuje, pokiaľ ide o aktíva skupiny, pričom v dokumente sa toto riziko označuje za „obmedzené“. |
| --- | --- |

(123)

Funkcie, ktoré podľa opisu vykonáva spoločnosť Fiat, a znášané riziko sú totožné s opisom uvedeným v správe o transferovom oceňovaní, ktorá je zhrnutá v odôvodneniach 38 až 51 okrem niektorých informácií. [...] Dokument o politike transferového oceňovania sa týka úverového rizika a rizika zlyhania protistrany, ktoré podľa opisu v žiadosti o stanovisko neexistuje, pokiaľ ide o aktíva skupiny, pričom v dokumente sa toto riziko označuje za „obmedzené“.

obmedzené

| (124) | V dokumente o politike transferového oceňovania je vysvetlené, že pri odhadovaní oceňovania transakcií v rámci skupiny sa postupuje takto. [...] odhaduje výšku úverov v rámci skupiny, ktoré sa majú financovať. [...] odhaduje maržu, ktorá sa má uplatniť na úvery v rámci skupiny na tomto základe, pričom sumu cieľovej návratnosti zvýšenú o prevádzkové náklady vydelí celkovou výškou úverov, ktoré sa majú financovať. Napokon pripočíta túto maržu k nákladom na financovanie, ktoré vznikajú spoločnostiam financovania, s cieľom vypracovať odhad oceňovania úverov v rámci skupiny. |
| --- | --- |

(124)

V dokumente o politike transferového oceňovania je vysvetlené, že pri odhadovaní oceňovania transakcií v rámci skupiny sa postupuje takto. [...] odhaduje výšku úverov v rámci skupiny, ktoré sa majú financovať. [...] odhaduje maržu, ktorá sa má uplatniť na úvery v rámci skupiny na tomto základe, pričom sumu cieľovej návratnosti zvýšenú o prevádzkové náklady vydelí celkovou výškou úverov, ktoré sa majú financovať. Napokon pripočíta túto maržu k nákladom na financovanie, ktoré vznikajú spoločnostiam financovania, s cieľom vypracovať odhad oceňovania úverov v rámci skupiny.

| (125) | V dokumente o politike transferového oceňovania sa táto metóda oceňovania úverov v rámci skupiny znázorňuje pomocou číselných údajov z roku 2012. Pokiaľ ide očakávanú návratnosť vlastného imania, na rok 2012 sa pre spoločnosť FF a spoločnosť FFT na konsolidovanom základe odhaduje na [4 – 7 %]. Dokument obsahuje odhady beta koeficientov v Európskej únii na rok 2012, ako aj bezrizikovú sadzbu a rizikové prémie pre Taliansko a Luxembursko prezentované oddelene a na tomto základe odhaduje túto očakávanú návratnosť:

  Tabuľka 11


  Informácie uvedené vo vnútropodnikovom dokumente o politike transferového oceňovania







  Nezávislé trhové rozpätie | Beta koeficienty |
| --- | --- | --- |
| Počet spoločností | 75 |
| 75. percentil | 1,22 |
| Medián | 0,80 |
| 25. percentil | 0,34 |

(125)

V dokumente o politike transferového oceňovania sa táto metóda oceňovania úverov v rámci skupiny znázorňuje pomocou číselných údajov z roku 2012. Pokiaľ ide očakávanú návratnosť vlastného imania, na rok 2012 sa pre spoločnosť FF a spoločnosť FFT na konsolidovanom základe odhaduje na [4 – 7 %]. Dokument obsahuje odhady beta koeficientov v Európskej únii na rok 2012, ako aj bezrizikovú sadzbu a rizikové prémie pre Taliansko a Luxembursko prezentované oddelene a na tomto základe odhaduje túto očakávanú návratnosť:

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Informácie uvedené vo vnútropodnikovom dokumente o politike transferového oceňovania

Informácie uvedené vo vnútropodnikovom dokumente o politike transferového oceňovania

Nezávislé trhové rozpätie

Beta koeficienty

Počet spoločností

75

75. percentil

1,22

Medián

0,80

25. percentil

0,34

| (%) |
| --- |
| Variabilná a očakávaná kapitálová návratnosť (55) | Taliansko | Luxembursko |
| Bezriziková sadzba | 1,57 | 1,57 |
| Sadzba dane | 31,4 | 28,8 |
| Riziková prémia investície do vlastného imania | 7,73 | 6,00 |
| Kapitálová návratnosť – 75. percentil | 16,09 | 12,52 |
| Kapitálová návratnosť – medián | 11,27 | 8,92 |
| Kapitálová návratnosť – 25. percentil | 6,16 | 5,10 |

(%)

Variabilná a očakávaná kapitálová návratnosť (55)

55

Taliansko

Luxembursko

Bezriziková sadzba

1,57

1,57

Sadzba dane

31,4

28,8

Riziková prémia investície do vlastného imania

7,73

6,00

Kapitálová návratnosť – 75. percentil

16,09

12,52

Kapitálová návratnosť – medián

11,27

8,92

Kapitálová návratnosť – 25. percentil

6,16

5,10

| (126) | V dokumente sa okrem iného rozlišuje medzi úvermi na vopred určené obdobie, ktoré boli zavedené v minulosti a v súvislosti s ktorými nie je možné meniť podmienky oceňovania, a medzi úvermi v rámci skupiny, ktoré môžno revidovať s uplatnením variabilnej sadzby. [...] |
| --- | --- |

(126)

V dokumente sa okrem iného rozlišuje medzi úvermi na vopred určené obdobie, ktoré boli zavedené v minulosti a v súvislosti s ktorými nie je možné meniť podmienky oceňovania, a medzi úvermi v rámci skupiny, ktoré môžno revidovať s uplatnením variabilnej sadzby. [...]

2.5.4.   List Luxemburska z 10. júla 2015

List Luxemburska z 10. júla 2015

| (127) | Luxembursko vo svojom liste z 10. júla 2015 tvrdí, že Komisia by porušila zásadu právnej istoty, keby v rozhodnutí o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania nariadila vymáhanie údajnej pomoci od príjemcu. Odvoláva sa na predchádzajúce rozhodnutia Komisie o schémach fiškálnej pomoci týkajúcich sa tejto otázky, v rámci ktorých Komisia uznala, že táto zásada by mohla zamedziť vymáhaniu pomoci (56), a schválila prechodné obdobie na základe existencie oprávneného očakávania (57). |
| --- | --- |

(127)

Luxembursko vo svojom liste z 10. júla 2015 tvrdí, že Komisia by porušila zásadu právnej istoty, keby v rozhodnutí o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania nariadila vymáhanie údajnej pomoci od príjemcu. Odvoláva sa na predchádzajúce rozhodnutia Komisie o schémach fiškálnej pomoci týkajúcich sa tejto otázky, v rámci ktorých Komisia uznala, že táto zásada by mohla zamedziť vymáhaniu pomoci (56), a schválila prechodné obdobie na základe existencie oprávneného očakávania (57).

56

57

| (128) | Luxembursko ďalej tvrdí, že vzhľadom na situáciu, keď sa pri určovaní transferového oceňovania presná nezávislá trhová cena nemôže ani nesmie určiť podľa zásad OECD, nie je možné nariadiť vymáhanie presnej výšky pomoci. Luxembursko okrem toho uvádza, že s prihliadnutím na novosť opatrenia a v súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami by Komisia nemala nariadiť vrátenie pomoci, a to v súlade so zásadou oprávneného očakávania (58). |
| --- | --- |

(128)

Luxembursko ďalej tvrdí, že vzhľadom na situáciu, keď sa pri určovaní transferového oceňovania presná nezávislá trhová cena nemôže ani nesmie určiť podľa zásad OECD, nie je možné nariadiť vymáhanie presnej výšky pomoci. Luxembursko okrem toho uvádza, že s prihliadnutím na novosť opatrenia a v súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami by Komisia nemala nariadiť vrátenie pomoci, a to v súlade so zásadou oprávneného očakávania (58).

58

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (129) | Komisia sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože sa predbežne domnievala, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(129)

Komisia sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože sa predbežne domnievala, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (130) | Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti sporného záväzného stanoviska s princípom nezávislého vzťahu. Jej pochybnosti sa týkali prvkov spresnených v ďalej uvedených odôvodneniach 131 až 137. |
| --- | --- |

(130)

Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti sporného záväzného stanoviska s princípom nezávislého vzťahu. Jej pochybnosti sa týkali prvkov spresnených v ďalej uvedených odôvodneniach 131 až 137.

| (131) | Po prvé, v stanovisku sa zrejme schválil pevne stanovený základ dane vo výške 2,542 milióna EUR (+/–10 %) za činnosti spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorý by mohol zaznamenať len malé výkyvy a zostáva stabilný aj napríklad v prípade, ak by činnosti spoločnosti FFT, na ktorých sa zakladá stanovenie základu dane, zaznamenali výrazný nárast. |
| --- | --- |

(131)

Po prvé, v stanovisku sa zrejme schválil pevne stanovený základ dane vo výške 2,542 milióna EUR (+/–10 %) za činnosti spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorý by mohol zaznamenať len malé výkyvy a zostáva stabilný aj napríklad v prípade, ak by činnosti spoločnosti FFT, na ktorých sa zakladá stanovenie základu dane, zaznamenali výrazný nárast.

| (132) | Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o vhodnosti metódy zvolenej daňovým poradcom spoločnosti FFT pri odhadovaní jej odmeny za vykonávané funkcie. Daňový poradca vo svojej analýze transferového oceňovania použil na výpočet tejto odmeny nepriamu metódu – metódu čistého obchodného rozpätia, no Komisia sa domnieva, že v prípadoch, keď sa na trhu vyskytujú porovnateľné transakcie, je vhodné uprednostniť použitie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny. Komisia v tejto súvislosti zaznamenala, že Chrysler, americká spoločnosť skupiny Fiat, priamo využíva kapitálové trhy na financovanie svojich operácií a že niektoré z týchto transakcií sú porovnateľné s transakciami, ktoré vykonáva spoločnosť FFT. |
| --- | --- |

(132)

Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o vhodnosti metódy zvolenej daňovým poradcom spoločnosti FFT pri odhadovaní jej odmeny za vykonávané funkcie. Daňový poradca vo svojej analýze transferového oceňovania použil na výpočet tejto odmeny nepriamu metódu – metódu čistého obchodného rozpätia, no Komisia sa domnieva, že v prípadoch, keď sa na trhu vyskytujú porovnateľné transakcie, je vhodné uprednostniť použitie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny. Komisia v tejto súvislosti zaznamenala, že Chrysler, americká spoločnosť skupiny Fiat, priamo využíva kapitálové trhy na financovanie svojich operácií a že niektoré z týchto transakcií sú porovnateľné s transakciami, ktoré vykonáva spoločnosť FFT.

| (133) | Po tretie, pokiaľ ide o použitie modelu CAPM na odhadnutie kapitálovej návratnosti, Komisia vyjadrila pochybnosti o správnom uplatnení modelu CAPM daňovým poradcom spoločnosti FFT. Poukázala na to, že dve zložky určujúce odmenu spoločnosti FFT na základe modelu CAPM, teda suma odmeneného vlastného imania a úroveň odmeny uplatnená na túto sumu vlastného imania, boli stanovené príliš nízko. |
| --- | --- |

(133)

Po tretie, pokiaľ ide o použitie modelu CAPM na odhadnutie kapitálovej návratnosti, Komisia vyjadrila pochybnosti o správnom uplatnení modelu CAPM daňovým poradcom spoločnosti FFT. Poukázala na to, že dve zložky určujúce odmenu spoločnosti FFT na základe modelu CAPM, teda suma odmeneného vlastného imania a úroveň odmeny uplatnená na túto sumu vlastného imania, boli stanovené príliš nízko.

| (134) | Pokiaľ ide o sumu odmeneného vlastného imania, v záväznom stanovisku sa schválilo uplatnenie modelu CAPM len na zlomok vlastného imania označený ako „rizikový kapitál“, zatiaľ čo kapitálové injekcie do spoločností FFNA a FFC boli odpočítané od vlastného imania určeného na odmeňovanie bez presvedčivého vysvetlenia (59). Okrem iného vyšlo najavo, že výpočet „rizikového kapitálu“ sa premietol do stanovenia príliš nízkeho základu dane, keďže nezahŕňal aktíva v rámci skupiny, a to opäť bez presvedčivého dôvodu. Komisia v rozhodnutí o začatí konania spochybnila hypotézu, podľa ktorej sa nebude vyskytovať úverové riziko pri transakciách uskutočňovaných so spoločnosťami skupiny. Komisia rovnako vyslovila pochybnosti o výpočte minimálnych kapitálových požiadaviek pre riziko zlyhania protistrany a úverové riziko. Neopodstatnený bol najmä výber relatívne nízkeho faktora na váženie rizík 20 % pre riziko zlyhania protistrany, a takisto nebola uvedená žiadna informácia o postupe v prípade, keby sa musel výrazne zmeniť regulačný rámec. V správe daňového poradcu o transferovom oceňovaní sa nevysvetľuje, prečo „rozdiel medzi príjmovými úrokmi z bankových vkladov a medzi dlžnými úrokmi z bankových úverov“ predstavuje dobré vyjadrenie prevádzkového rizika, ani sa podrobnejšie nespresňuje dôvod, pre ktorý sa má použiť riziková váha 15 %. Takisto nie je vysvetlené, prečo je riziko zlyhania protistrany vynásobené 6 % namiesto 8 %, keďže v minimálnych kapitálových požiadavkách pre riziko zlyhania protistrany podľa rámca Bazilej II, na ktoré sa vyslovene odvoláva správa o transferovom oceňovaní, sa uvádza 8 %. |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o sumu odmeneného vlastného imania, v záväznom stanovisku sa schválilo uplatnenie modelu CAPM len na zlomok vlastného imania označený ako „rizikový kapitál“, zatiaľ čo kapitálové injekcie do spoločností FFNA a FFC boli odpočítané od vlastného imania určeného na odmeňovanie bez presvedčivého vysvetlenia (59). Okrem iného vyšlo najavo, že výpočet „rizikového kapitálu“ sa premietol do stanovenia príliš nízkeho základu dane, keďže nezahŕňal aktíva v rámci skupiny, a to opäť bez presvedčivého dôvodu. Komisia v rozhodnutí o začatí konania spochybnila hypotézu, podľa ktorej sa nebude vyskytovať úverové riziko pri transakciách uskutočňovaných so spoločnosťami skupiny. Komisia rovnako vyslovila pochybnosti o výpočte minimálnych kapitálových požiadaviek pre riziko zlyhania protistrany a úverové riziko. Neopodstatnený bol najmä výber relatívne nízkeho faktora na váženie rizík 20 % pre riziko zlyhania protistrany, a takisto nebola uvedená žiadna informácia o postupe v prípade, keby sa musel výrazne zmeniť regulačný rámec. V správe daňového poradcu o transferovom oceňovaní sa nevysvetľuje, prečo „rozdiel medzi príjmovými úrokmi z bankových vkladov a medzi dlžnými úrokmi z bankových úverov“ predstavuje dobré vyjadrenie prevádzkového rizika, ani sa podrobnejšie nespresňuje dôvod, pre ktorý sa má použiť riziková váha 15 %. Takisto nie je vysvetlené, prečo je riziko zlyhania protistrany vynásobené 6 % namiesto 8 %, keďže v minimálnych kapitálových požiadavkách pre riziko zlyhania protistrany podľa rámca Bazilej II, na ktoré sa vyslovene odvoláva správa o transferovom oceňovaní, sa uvádza 8 %.

59

rozdiel medzi príjmovými úrokmi z bankových vkladov a medzi dlžnými úrokmi z bankových úverov

| (135) | Pokiaľ ide o odmeňovanie tohto kapitálu, Komisia vyjadrila pochybnosti o určovaní beta koeficientu, ktorý sa zdá byť príliš nízky v porovnaní s koeficientom, ktorý uplatňujú iné spoločnosti poskytujúce finančné služby. Takisto spochybnila výber 25. percentilu namiesto mediánu, ktorý pri výpočte beta koeficientu zvolil daňový poradca. |
| --- | --- |

(135)

Pokiaľ ide o odmeňovanie tohto kapitálu, Komisia vyjadrila pochybnosti o určovaní beta koeficientu, ktorý sa zdá byť príliš nízky v porovnaní s koeficientom, ktorý uplatňujú iné spoločnosti poskytujúce finančné služby. Takisto spochybnila výber 25. percentilu namiesto mediánu, ktorý pri výpočte beta koeficientu zvolil daňový poradca.

| (136) | Po štvrté, pokiaľ ide o očakávanú návratnosť kapitálu považovaného za nadmerný kapitál v žiadosti o stanovisko, Komisia vyjadrila pochybnosti o schválení použitia veľmi nízkej sadzby 0,87 % v spornom záväznom stanovisku bez akéhokoľvek odôvodnenia. |
| --- | --- |

(136)

Po štvrté, pokiaľ ide o očakávanú návratnosť kapitálu považovaného za nadmerný kapitál v žiadosti o stanovisko, Komisia vyjadrila pochybnosti o schválení použitia veľmi nízkej sadzby 0,87 % v spornom záväznom stanovisku bez akéhokoľvek odôvodnenia.

| (137) | Keďže sa zdá, že v analýze transferového oceňovania, ktorá bola schválená v spornom záväznom stanovisku, nebol dodržaný princíp nezávislého vzťahu, Komisia predbežne dospela k záveru, že týmto stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila výhoda. Usúdilo sa, že táto výhoda bola získaná každý rok a opakovala sa zakaždým, keď luxemburská daňová správa schválila splatnú daň vypočítanú na základe tohto stanoviska. Podľa Komisie bola táto výhoda zároveň udelená selektívne, pretože predstavovala odchýlku od správnej praxe a osobitne zvýhodňovala spoločnosť FFT voči spoločnostiam, ktoré sa nachádzali v podobnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(137)

Keďže sa zdá, že v analýze transferového oceňovania, ktorá bola schválená v spornom záväznom stanovisku, nebol dodržaný princíp nezávislého vzťahu, Komisia predbežne dospela k záveru, že týmto stanoviskom sa spoločnosti FFT udelila výhoda. Usúdilo sa, že táto výhoda bola získaná každý rok a opakovala sa zakaždým, keď luxemburská daňová správa schválila splatnú daň vypočítanú na základe tohto stanoviska. Podľa Komisie bola táto výhoda zároveň udelená selektívne, pretože predstavovala odchýlku od správnej praxe a osobitne zvýhodňovala spoločnosť FFT voči spoločnostiam, ktoré sa nachádzali v podobnej skutkovej a právnej situácii.

| (138) | Keďže všetky ostatné podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ boli splnené a neexistovalo žiadne zrejmé účtovné opodstatnenie, Komisia dospela k predbežnému záveru, že sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Preto sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania zamerané na toto záväzné stanovisko. |
| --- | --- |

(138)

Keďže všetky ostatné podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ boli splnené a neexistovalo žiadne zrejmé účtovné opodstatnenie, Komisia dospela k predbežnému záveru, že sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Preto sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania zamerané na toto záväzné stanovisko.

| (139) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania okrem iného požiadala Luxembursko v súlade s článkom 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999, aby jej poskytlo všetky dokumenty, informácie a údaje týkajúce sa sporného opatrenia potrebné na to, aby mohla posúdiť existenciu štátnej pomoci, a prípadne zlučiteľnosť tejto pomoci s vnútorným trhom. V prípade, že by Luxembursko neposkytlo všetky požadované informácie, vyzvala by ho na základe článku 6a ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, aby súhlasilo s tým, že sa so žiadosťou o požadované informácie obráti na príjemcu spornej pomoci, t. j. na spoločnosť FFT. |
| --- | --- |

(139)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania okrem iného požiadala Luxembursko v súlade s článkom 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999, aby jej poskytlo všetky dokumenty, informácie a údaje týkajúce sa sporného opatrenia potrebné na to, aby mohla posúdiť existenciu štátnej pomoci, a prípadne zlučiteľnosť tejto pomoci s vnútorným trhom. V prípade, že by Luxembursko neposkytlo všetky požadované informácie, vyzvala by ho na základe článku 6a ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, aby súhlasilo s tým, že sa so žiadosťou o požadované informácie obráti na príjemcu spornej pomoci, t. j. na spoločnosť FFT.

4.   PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

| (140) | Luxembursko zaslalo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 19. júla 2014. V prvom rade tvrdí, že konanie je nedostatočne odôvodnené, a v druhom rade, že Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania dopustila zásadných chýb. |
| --- | --- |

(140)

Luxembursko zaslalo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 19. júla 2014. V prvom rade tvrdí, že konanie je nedostatočne odôvodnené, a v druhom rade, že Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania dopustila zásadných chýb.

4.1.   Pripomienky Luxemburska o konaní Komisie

Pripomienky Luxemburska o konaní Komisie

| (141) | Pokiaľ ide o konanie, Luxembursko tvrdí že v predmetnom prípade nebol dodržaný správny postup na vyslovenie príkazu na poskytnutie informácií v tom zmysle, že podľa nariadenia (ES) č. 659/1999 Komisia nemôže vydávať príkazy v rozhodnutí o začatí konania. Pred tým, ako bolo možné vydať takýto príkaz, mal byť splnený postup uvedený v článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Pokiaľ ide o konanie, Luxembursko tvrdí že v predmetnom prípade nebol dodržaný správny postup na vyslovenie príkazu na poskytnutie informácií v tom zmysle, že podľa nariadenia (ES) č. 659/1999 Komisia nemôže vydávať príkazy v rozhodnutí o začatí konania. Pred tým, ako bolo možné vydať takýto príkaz, mal byť splnený postup uvedený v článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (142) | Luxembursko ďalej tvrdí, že pokiaľ ide o informácie požadované v rozhodnutí o príkaze, Komisia nevysvetlila, prečo bolo potrebné zverejniť totožnosť príjemcu na posúdenie opatrenia podľa pravidiel štátnej pomoci. Vzhľadom na množstvo únikov informácií a ľahkovážnych vyjadrení Komisie na verejnosti Luxembursko nemohlo v danej fáze zverejniť totožnosť príjemcu. V rozhodnutí o príkaze sa okrem toho nespresňovali žiadne ďalšie konkrétne informácie, ktoré mali byť poskytnuté. Podľa príručky postupov Komisie sa v príkaze musí jasne vysvetliť, aké informácie sú potrebné v rámci sporného postupu. |
| --- | --- |

(142)

Luxembursko ďalej tvrdí, že pokiaľ ide o informácie požadované v rozhodnutí o príkaze, Komisia nevysvetlila, prečo bolo potrebné zverejniť totožnosť príjemcu na posúdenie opatrenia podľa pravidiel štátnej pomoci. Vzhľadom na množstvo únikov informácií a ľahkovážnych vyjadrení Komisie na verejnosti Luxembursko nemohlo v danej fáze zverejniť totožnosť príjemcu. V rozhodnutí o príkaze sa okrem toho nespresňovali žiadne ďalšie konkrétne informácie, ktoré mali byť poskytnuté. Podľa príručky postupov Komisie sa v príkaze musí jasne vysvetliť, aké informácie sú potrebné v rámci sporného postupu.

| (143) | Luxembursko takisto tvrdí, že keďže v rozhodnutí o začatí konania sa nevysvetľuje, v čom sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc, nemôže uplatniť povinnosť zachovať existujúci stav. Spoločnosť FFT musí podať daňové priznanie, a keďže Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania nespresnila, akú metódu treba uplatniť na vypočítanie splatnej dane, luxemburská daňová správa použije metodiku dohodnutú v záväznom stanovisku. |
| --- | --- |

(143)

Luxembursko takisto tvrdí, že keďže v rozhodnutí o začatí konania sa nevysvetľuje, v čom sporné záväzné stanovisko predstavuje štátnu pomoc, nemôže uplatniť povinnosť zachovať existujúci stav. Spoločnosť FFT musí podať daňové priznanie, a keďže Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania nespresnila, akú metódu treba uplatniť na vypočítanie splatnej dane, luxemburská daňová správa použije metodiku dohodnutú v záväznom stanovisku.

| (144) | Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia porušila zásadu lojálnej spolupráce, nestrannosti a dobrej správy vecí verejných, a to predovšetkým nereagovaním na jeho návrhy na stretnutia, na ktorých by luxemburské orgány mohli vysvetliť metódu použitú v spornom záväznom stanovisku. |
| --- | --- |

(144)

Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia porušila zásadu lojálnej spolupráce, nestrannosti a dobrej správy vecí verejných, a to predovšetkým nereagovaním na jeho návrhy na stretnutia, na ktorých by luxemburské orgány mohli vysvetliť metódu použitú v spornom záväznom stanovisku.

| (145) | Luxembursko namieta voči rozhodnutiu Komisie o začatí konania zameraného na spoločnosť FFT (pod novým číslom veci SA.38375), ktoré sa oddeľuje od všeobecného konania o praxi Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk začatého pod číslom veci SA.37267. Keďže Luxembursko podalo odvolanie na Súdnom dvore voči príkazu na poskytnutie informácií, ktorý Komisia prijala v rámci veci SA.37267, Komisii sa podarilo umelo obísť zrušenie daného príkazu začatím novej veci. |
| --- | --- |

(145)

Luxembursko namieta voči rozhodnutiu Komisie o začatí konania zameraného na spoločnosť FFT (pod novým číslom veci SA.38375), ktoré sa oddeľuje od všeobecného konania o praxi Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk začatého pod číslom veci SA.37267. Keďže Luxembursko podalo odvolanie na Súdnom dvore voči príkazu na poskytnutie informácií, ktorý Komisia prijala v rámci veci SA.37267, Komisii sa podarilo umelo obísť zrušenie daného príkazu začatím novej veci.

| (146) | Luxembursko napokon tvrdí, že Komisia zneužila svoju právomoc tak, že si zmýlila diskrečnú právomoc s jednoduchým výkladom pravidla spoločného práva. Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT nevyplynulo z výkonu diskrečnej právomoci luxemburskej daňovej správy, ale pridržiava sa článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a jeho obežníka. Luxembursko tvrdí, že pri uplatňovaní týchto ustanovení sa nemožno vyhnúť ich výkladu s prihliadnutím na skutkovú podstatu danej veci s cieľom dospieť k riešeniam, ktoré sú určené danými okolnosťami a zakladajú sa na nich. Komisia nepozná rozdiel medzi diskrečnou právomocou a výkladom pravidiel obsahujúcich abstraktné právne pojmy, ktoré sa následne musia uplatňovať v spornej veci. Okrem toho sa Komisia výkladom luxemburského práva stavia na miesto luxemburských orgánov, a zasahuje tak do právomoci členských štátov v oblasti priamych daní. |
| --- | --- |

(146)

Luxembursko napokon tvrdí, že Komisia zneužila svoju právomoc tak, že si zmýlila diskrečnú právomoc s jednoduchým výkladom pravidla spoločného práva. Záväzné stanovisko pre spoločnosť FFT nevyplynulo z výkonu diskrečnej právomoci luxemburskej daňovej správy, ale pridržiava sa článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a jeho obežníka. Luxembursko tvrdí, že pri uplatňovaní týchto ustanovení sa nemožno vyhnúť ich výkladu s prihliadnutím na skutkovú podstatu danej veci s cieľom dospieť k riešeniam, ktoré sú určené danými okolnosťami a zakladajú sa na nich. Komisia nepozná rozdiel medzi diskrečnou právomocou a výkladom pravidiel obsahujúcich abstraktné právne pojmy, ktoré sa následne musia uplatňovať v spornej veci. Okrem toho sa Komisia výkladom luxemburského práva stavia na miesto luxemburských orgánov, a zasahuje tak do právomoci členských štátov v oblasti priamych daní.

| (147) | Luxembursko tvrdí, že vzhľadom na to, že jeho daňová správa si neuplatnila diskrečnú právomoc v prípade spoločnosti FFT, Komisia nemohla dokázať, že sporné záväzné stanovisko predstavuje výnimku z bežnej správnej praxe. Luxembursko vysvetlilo, že vo svojich správnych postupoch vychádza zo zásady zákonnosti a rovnosti, a teda pristupuje rovnako ku všetkým daňovým subjektom, ktoré sa nachádzajú v zásade v rovnakej situácii. Luxembursko tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa skúma len na základe zásad OECD o transferovom oceňovaní bez zohľadnenia luxemburskej správnej praxe. |
| --- | --- |

(147)

Luxembursko tvrdí, že vzhľadom na to, že jeho daňová správa si neuplatnila diskrečnú právomoc v prípade spoločnosti FFT, Komisia nemohla dokázať, že sporné záväzné stanovisko predstavuje výnimku z bežnej správnej praxe. Luxembursko vysvetlilo, že vo svojich správnych postupoch vychádza zo zásady zákonnosti a rovnosti, a teda pristupuje rovnako ku všetkým daňovým subjektom, ktoré sa nachádzajú v zásade v rovnakej situácii. Luxembursko tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa skúma len na základe zásad OECD o transferovom oceňovaní bez zohľadnenia luxemburskej správnej praxe.

4.2.   Pripomienky Luxemburska o zásadných chybách v rozhodnutí o začatí konania

Pripomienky Luxemburska o zásadných chybách v rozhodnutí o začatí konania

| (148) | Luxembursko všeobecne tvrdí, že Komisia sa dopustila zásadnej chyby, keď si za referenčný systém určovania selektívnej výhody zvolila princíp nezávislého vzťahu vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní namiesto vnútroštátnych právnych predpisov a vnútroštátnej praxe. |
| --- | --- |

(148)

Luxembursko všeobecne tvrdí, že Komisia sa dopustila zásadnej chyby, keď si za referenčný systém určovania selektívnej výhody zvolila princíp nezávislého vzťahu vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní namiesto vnútroštátnych právnych predpisov a vnútroštátnej praxe.

| (149) | Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia neprávne vyložila zásady OECD o transferovom oceňovaní. V odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania Komisia zaviedla akúsi hierarchiu metód na stanovenie transferových cien, pričom tvrdí, že je vhodné uprednostňovať používanie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny, pred nepriamymi metódami, ako je metóda čistého obchodného rozpätia. Komisia teda neprihliada na to, že od roku 2010 zásady OECD o transferovom oceňovaní viac nezvažuje hierarchiu metód v súlade s aktuálnymi požiadavkami a praxou. S odvolaním sa na odsek 113 týchto zásad Luxembursko uvádza, že „stanovenie transferových cien nie je exaktná veda“ a že „výber metódy na stanovenie nezávislej trhovej ceny v mnohých prípadoch nie je úplne zrejmý“. Keďže daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že výber metódy čistého obchodného rozpätia bol opodstatnený, a uplatnil článok 164 zákona o dani z príjmu, luxemburská daňová správa jednoducho potvrdila, že analýza bola z právneho hľadiska správna. |
| --- | --- |

(149)

Luxembursko ďalej tvrdí, že Komisia neprávne vyložila zásady OECD o transferovom oceňovaní. V odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania Komisia zaviedla akúsi hierarchiu metód na stanovenie transferových cien, pričom tvrdí, že je vhodné uprednostňovať používanie priamych metód, a najmä metódu nezávislej trhovej ceny, pred nepriamymi metódami, ako je metóda čistého obchodného rozpätia. Komisia teda neprihliada na to, že od roku 2010 zásady OECD o transferovom oceňovaní viac nezvažuje hierarchiu metód v súlade s aktuálnymi požiadavkami a praxou. S odvolaním sa na odsek 113 týchto zásad Luxembursko uvádza, že „stanovenie transferových cien nie je exaktná veda“ a že „výber metódy na stanovenie nezávislej trhovej ceny v mnohých prípadoch nie je úplne zrejmý“. Keďže daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že výber metódy čistého obchodného rozpätia bol opodstatnený, a uplatnil článok 164 zákona o dani z príjmu, luxemburská daňová správa jednoducho potvrdila, že analýza bola z právneho hľadiska správna.

| (150) | Podľa Luxemburska Komisia uznáva, že výklad a uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu sa líši medzi jednotlivými daňovými správami a medzi daňovými správami a spoločnosťami (60), a preto nemôže na jednej strane povoliť, aby princíp nezávislého vzťahu podliehal rôznym výkladom a uplatneniam, a na druhej strane usúdiť, že existuje len jedna správna metóda, podľa ktorej malo Luxemburska uplatniť princíp nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(150)

Podľa Luxemburska Komisia uznáva, že výklad a uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu sa líši medzi jednotlivými daňovými správami a medzi daňovými správami a spoločnosťami (60), a preto nemôže na jednej strane povoliť, aby princíp nezávislého vzťahu podliehal rôznym výkladom a uplatneniam, a na druhej strane usúdiť, že existuje len jedna správna metóda, podľa ktorej malo Luxemburska uplatniť princíp nezávislého vzťahu.

60

| (151) | Luxembursko ďalej kritizuje Komisiu, že v tejto veci neuplatnila príslušné vnútroštátne legislatívne ustanovenie, t. j. článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu ani správnu prax, ktorá z neho vyplýva, ale zvolila si za referenciu len zásady OECD o transferovom oceňovaní. Komisia tak stanovuje metódu výpočtu, ktorá sa jej zdá najvhodnejšia, zatiaľ čo v luxemburskom práve sa nestanovuje použitie konkrétnych metód na stanovenie transferového oceňovania. Komisia tak úplne prehliada právny rámec a luxemburskú správnu prax v tejto oblasti. Okrem toho Komisia na účely analýzy selektívnosti nepredkladá porovnanie daňového prístupu k FFT s prístupom uplatňovaným voči iným spoločnostiam, ktoré sú v Luxembursku v podobnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(151)

Luxembursko ďalej kritizuje Komisiu, že v tejto veci neuplatnila príslušné vnútroštátne legislatívne ustanovenie, t. j. článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu ani správnu prax, ktorá z neho vyplýva, ale zvolila si za referenciu len zásady OECD o transferovom oceňovaní. Komisia tak stanovuje metódu výpočtu, ktorá sa jej zdá najvhodnejšia, zatiaľ čo v luxemburskom práve sa nestanovuje použitie konkrétnych metód na stanovenie transferového oceňovania. Komisia tak úplne prehliada právny rámec a luxemburskú správnu prax v tejto oblasti. Okrem toho Komisia na účely analýzy selektívnosti nepredkladá porovnanie daňového prístupu k FFT s prístupom uplatňovaným voči iným spoločnostiam, ktoré sú v Luxembursku v podobnej skutkovej a právnej situácii.

| (152) | Pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, Luxembursko kritizuje Komisiu, že sa príliš veľa a príliš jednostranne sústreďovala na údajnú daňovú stratégiu skupiny Fiat na úrovni skupiny, bez zohľadnenia skutočnosti, že skupina Fiat, keďže ide o skupinu, mohla byť motivovaná inými dôvodmi na vytvorenie štruktúry zvoleným spôsobom. |
| --- | --- |

(152)

Pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, Luxembursko kritizuje Komisiu, že sa príliš veľa a príliš jednostranne sústreďovala na údajnú daňovú stratégiu skupiny Fiat na úrovni skupiny, bez zohľadnenia skutočnosti, že skupina Fiat, keďže ide o skupinu, mohla byť motivovaná inými dôvodmi na vytvorenie štruktúry zvoleným spôsobom.

| (153) | Po prvé, luxemburské daňové orgány istotne neschválili „pevne stanovený základ dane“, ako sa tvrdí v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania. Zdaniteľný príjem spoločnosti FFT závisí od objemu poskytnutých úverov a v správe o transferovom oceňovaní sa stanovuje len rozpätie bázických bodov pre maržu, ktorá sa má dosiahnuť. |
| --- | --- |

(153)

Po prvé, luxemburské daňové orgány istotne neschválili „pevne stanovený základ dane“, ako sa tvrdí v odôvodnení 64 rozhodnutia o začatí konania. Zdaniteľný príjem spoločnosti FFT závisí od objemu poskytnutých úverov a v správe o transferovom oceňovaní sa stanovuje len rozpätie bázických bodov pre maržu, ktorá sa má dosiahnuť.

| (154) | Po druhé, pokiaľ ide o výšku požadovaných vlastných zdrojov a pochybností, ktoré v tejto súvislosti vyjadrila Komisia, Luxembursko sa domnieva, že zvolenie rámca Bazilej II je opodstatnené, ako aj rozhodnutie nezapočítať podiely. Luxembursko trvá na tom, že bolo logické nezahrnúť do výpočtu finančné podiely, pretože nepatria do rámca vymedzeného pre transferové oceňovanie úverov v rámci skupiny. Okrem toho podľa správy o transferovom oceňovaní sa suma, ktorá slúži na financovanie podielov, rovná 165 244 000 EUR, čo zodpovedá nákupnej cene podielov spoločnosti FFT, a preto ju podľa Luxemburska nemožno napadnúť. Príjem z podielov je navyše podľa luxemburského práva oslobodený, a teda ani náklady, ktoré s nimi súvisia, ako sú úrokové náklady, nemožno odpočítať. Napokon sa odmena za podiely vypláca prostredníctvom dividend z dcérskych spoločností, ktorých výška môže kolísať v závislosti od výsledkov dcérskych spoločností a ich reinvestičných potrieb, a preto koncepcia marže uplatňovanej na tento príjmový tok nemá z komerčného hľadiska zmysel. |
| --- | --- |

(154)

Po druhé, pokiaľ ide o výšku požadovaných vlastných zdrojov a pochybností, ktoré v tejto súvislosti vyjadrila Komisia, Luxembursko sa domnieva, že zvolenie rámca Bazilej II je opodstatnené, ako aj rozhodnutie nezapočítať podiely. Luxembursko trvá na tom, že bolo logické nezahrnúť do výpočtu finančné podiely, pretože nepatria do rámca vymedzeného pre transferové oceňovanie úverov v rámci skupiny. Okrem toho podľa správy o transferovom oceňovaní sa suma, ktorá slúži na financovanie podielov, rovná 165 244 000 EUR, čo zodpovedá nákupnej cene podielov spoločnosti FFT, a preto ju podľa Luxemburska nemožno napadnúť. Príjem z podielov je navyše podľa luxemburského práva oslobodený, a teda ani náklady, ktoré s nimi súvisia, ako sú úrokové náklady, nemožno odpočítať. Napokon sa odmena za podiely vypláca prostredníctvom dividend z dcérskych spoločností, ktorých výška môže kolísať v závislosti od výsledkov dcérskych spoločností a ich reinvestičných potrieb, a preto koncepcia marže uplatňovanej na tento príjmový tok nemá z komerčného hľadiska zmysel.

| (155) | Po tretie, Luxembursko tvrdí, že nezahrnutie pohľadávok v rámci skupiny do výpočtu je takisto opodstatnené, keďže dlhy spoločnosti FFT sú kryté výslovnými zárukami v prospech veriteľov spoločnosti FFT. Vzhľadom na priemyselnú stratégiu, hospodárske záujmy a riziko potenciálneho konkurzu pre dobré meno spoločnosti je riziko zlyhania spoločnosti FFT veľmi malé a „voľná“ suma 93 710 000 EUR je nanajvýš postačujúca na pokrytie tohto rizika. |
| --- | --- |

(155)

Po tretie, Luxembursko tvrdí, že nezahrnutie pohľadávok v rámci skupiny do výpočtu je takisto opodstatnené, keďže dlhy spoločnosti FFT sú kryté výslovnými zárukami v prospech veriteľov spoločnosti FFT. Vzhľadom na priemyselnú stratégiu, hospodárske záujmy a riziko potenciálneho konkurzu pre dobré meno spoločnosti je riziko zlyhania spoločnosti FFT veľmi malé a „voľná“ suma 93 710 000 EUR je nanajvýš postačujúca na pokrytie tohto rizika.

| (156) | Po štvrté, Luxembursko kritizuje Komisiu za spochybnenie spôsobu výpočtu beta koeficientu na účely stanovenia rizikovej prémie. Po prvé, tieto výpočty nie sú čisto matematické a rôzne výsledky možno odôvodniť, a teda výsledky dosiahnuté v správe o transferovom oceňovaní sú plne odôvodniteľné a solídne. Po druhé, ak by aj výsledky, ku ktorým by dospela Komisia, boli rozdielne, Komisia by aj tak musela preskúmať, či sa tým spoločnosti FFT udeľuje výhoda v porovnaní s inými podnikmi usadenými v Luxembursku. Po tretie, dokonca aj pri alternatívnom posúdení, pri ktorom by sa porovnala riziková prémia vypočítaná pre spoločnosť FFT s odmenou vyplatenou akcionárom spoločnosti kótovanej na burze, ktorá dosahuje percentuálnu úroveň 3,5 až 4 %, čo je oveľa menej ako riziková prémia 6,05 % vypočítaná pre spoločnosť FFT, z tohto porovnania vyplýva, že riziková prémia 6,05 % je úplne opodstatnená a plne vyhovuje požiadavkám článku 164 zákona o dani z príjmu. |
| --- | --- |

(156)

Po štvrté, Luxembursko kritizuje Komisiu za spochybnenie spôsobu výpočtu beta koeficientu na účely stanovenia rizikovej prémie. Po prvé, tieto výpočty nie sú čisto matematické a rôzne výsledky možno odôvodniť, a teda výsledky dosiahnuté v správe o transferovom oceňovaní sú plne odôvodniteľné a solídne. Po druhé, ak by aj výsledky, ku ktorým by dospela Komisia, boli rozdielne, Komisia by aj tak musela preskúmať, či sa tým spoločnosti FFT udeľuje výhoda v porovnaní s inými podnikmi usadenými v Luxembursku. Po tretie, dokonca aj pri alternatívnom posúdení, pri ktorom by sa porovnala riziková prémia vypočítaná pre spoločnosť FFT s odmenou vyplatenou akcionárom spoločnosti kótovanej na burze, ktorá dosahuje percentuálnu úroveň 3,5 až 4 %, čo je oveľa menej ako riziková prémia 6,05 % vypočítaná pre spoločnosť FFT, z tohto porovnania vyplýva, že riziková prémia 6,05 % je úplne opodstatnená a plne vyhovuje požiadavkám článku 164 zákona o dani z príjmu.

| (157) | Luxembursko napokon tvrdí, že vzhľadom na to, že skupina pre kódex správania (v oblasti zdaňovania podnikov) výslovne potvrdila, že prax Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk je v súlade s kódexom správania a so zásadami OECD, zo zásady oprávneného očakávania vyplýva, že spoločnosť FFT sa mohla opierať o záväzné stanovisko z 3. septembra 2012 počas celej jeho platnosti, t. j. päť rokov. |
| --- | --- |

(157)

Luxembursko napokon tvrdí, že vzhľadom na to, že skupina pre kódex správania (v oblasti zdaňovania podnikov) výslovne potvrdila, že prax Luxemburska v oblasti záväzných stanovísk je v súlade s kódexom správania a so zásadami OECD, zo zásady oprávneného očakávania vyplýva, že spoločnosť FFT sa mohla opierať o záväzné stanovisko z 3. septembra 2012 počas celej jeho platnosti, t. j. päť rokov.

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (158) | Spoločnosť FFT zaslala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 30. októbra 2014. Tieto pripomienky boli doručené v dvoch samostatných dokumentoch. |
| --- | --- |

(158)

Spoločnosť FFT zaslala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 30. októbra 2014. Tieto pripomienky boli doručené v dvoch samostatných dokumentoch.

5.1.   Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT

Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT

| (159) | Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT je rozdelený na dve časti. V prvej časti sú predstavené dôvody, pre ktoré sa spoločnosť FFT domnieva, že Komisia nesprávne uplatnila zásady OECD o transferovom oceňovaní na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. V druhej časti sa opisuje, prečo rozhodnutie o začatí konania nie je v súlade s požadovanou právnou normou na stanovenie selektívnej povahy podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(159)

Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT je rozdelený na dve časti. V prvej časti sú predstavené dôvody, pre ktoré sa spoločnosť FFT domnieva, že Komisia nesprávne uplatnila zásady OECD o transferovom oceňovaní na stanovisko k metóde ocenenia vo FFT. V druhej časti sa opisuje, prečo rozhodnutie o začatí konania nie je v súlade s požadovanou právnou normou na stanovenie selektívnej povahy podľa článku 107 ods. 1 zmluvy.

5.1.1.   Nesprávne uplatnenie zásad OECD

Nesprávne uplatnenie zásad OECD

| (160) | Po prvé, v rozpore s tvrdeniami Komisie v rozhodnutí o začatí konania spoločnosť FFT uvádza, že sa nedohodla s luxemburskou daňovou správou na pevne stanovenom zdaniteľnom príjme. Dohoda sa týkala len metódy odmeňovania pokladničných služieb vykonávaných spoločnosťou FFT. Každý rok od roku 2011 spoločnosť FFT aktualizuje všetky použité parametre pri odhadovaní vlastného imania vystaveného riziku a kapitálovej návratnosti s cieľom vypočítať svoj cieľový zisk. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT navyše platí päť rokov len v prípade, že sa nezmenia skutočnosti a okolnosti, na ktorých sa zakladá, pričom táto doba platnosti zodpovedá praxi iných členských štátov v oblasti záväzných stanovísk. |
| --- | --- |

(160)

Po prvé, v rozpore s tvrdeniami Komisie v rozhodnutí o začatí konania spoločnosť FFT uvádza, že sa nedohodla s luxemburskou daňovou správou na pevne stanovenom zdaniteľnom príjme. Dohoda sa týkala len metódy odmeňovania pokladničných služieb vykonávaných spoločnosťou FFT. Každý rok od roku 2011 spoločnosť FFT aktualizuje všetky použité parametre pri odhadovaní vlastného imania vystaveného riziku a kapitálovej návratnosti s cieľom vypočítať svoj cieľový zisk. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT navyše platí päť rokov len v prípade, že sa nezmenia skutočnosti a okolnosti, na ktorých sa zakladá, pričom táto doba platnosti zodpovedá praxi iných členských štátov v oblasti záväzných stanovísk.

| (161) | Po druhé, nie je žiadny dôvod, prečo by daňový poradca spoločnosti FFT nemohol použiť metódu čistého obchodného rozpätia, keďže neexistujú žiadne vnútropodnikové prvky na porovnanie s transakciami spoločnosti FFT, ktoré by bolo možné použiť na uplatnenie metódy nezávislej trhovej ceny. Dôvodom je to, že i) spoločnosť FFT neposkytuje úvery tretím stranám a že ii) spoločnosti skupiny Fiat nezískavajú podobné úvery od tretích strán. Spoločnosť FFT sa odvoláva na odsek 22 zásad OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorého je pri výbere metódy vždy potrebné zamerať sa na nájdenie najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. Spoločnosť FFT ďalej uvádza odsek 24 týchto zásad, podľa ktorého sa vyskytujú situácie, v ktorých sú transakčné ziskové metódy vhodnejšie ako tradičné metódy založené na transakciách. |
| --- | --- |

(161)

Po druhé, nie je žiadny dôvod, prečo by daňový poradca spoločnosti FFT nemohol použiť metódu čistého obchodného rozpätia, keďže neexistujú žiadne vnútropodnikové prvky na porovnanie s transakciami spoločnosti FFT, ktoré by bolo možné použiť na uplatnenie metódy nezávislej trhovej ceny. Dôvodom je to, že i) spoločnosť FFT neposkytuje úvery tretím stranám a že ii) spoločnosti skupiny Fiat nezískavajú podobné úvery od tretích strán. Spoločnosť FFT sa odvoláva na odsek 22 zásad OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorého je pri výbere metódy vždy potrebné zamerať sa na nájdenie najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. Spoločnosť FFT ďalej uvádza odsek 24 týchto zásad, podľa ktorého sa vyskytujú situácie, v ktorých sú transakčné ziskové metódy vhodnejšie ako tradičné metódy založené na transakciách.

| (162) | Spoločnosť FFT tvrdí, že ak by daňový poradca na ocenenie jej dlhopisov uplatnil metódu nezávislej trhovej ceny s cieľom stanoviť transferové ceny uplatňované na úvery poskytnuté spoločnostiam skupiny, spoločnosti FFT by vznikali straty, pretože by sa jej nevrátili náklady na likviditu potrebné na pokrytie finančných potrieb skupiny. Spoločnosť FFT je menej zložitý subjekt ako iné spoločnosti skupiny, ktorých marže je možné overiť prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia. Táto metóda sa v analýzach transferového oceňovania používa čoraz častejšie a zásady OECD o transferovom oceňovaní z roku 2010 nestanovujú žiadnu hierarchiu metód. |
| --- | --- |

(162)

Spoločnosť FFT tvrdí, že ak by daňový poradca na ocenenie jej dlhopisov uplatnil metódu nezávislej trhovej ceny s cieľom stanoviť transferové ceny uplatňované na úvery poskytnuté spoločnostiam skupiny, spoločnosti FFT by vznikali straty, pretože by sa jej nevrátili náklady na likviditu potrebné na pokrytie finančných potrieb skupiny. Spoločnosť FFT je menej zložitý subjekt ako iné spoločnosti skupiny, ktorých marže je možné overiť prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia. Táto metóda sa v analýzach transferového oceňovania používa čoraz častejšie a zásady OECD o transferovom oceňovaní z roku 2010 nestanovujú žiadnu hierarchiu metód.

| (163) | Okrem toho spoločnosť FFT uvádza, že vlastné imanie môže často vyplynúť z predchádzajúcich rozhodnutí o činnosti spoločnosti a nemusí byť priamo prepojené s výškou vlastného imania potrebného na znášanie rizík súvisiacich s činnosťou spoločnosti. |
| --- | --- |

(163)

Okrem toho spoločnosť FFT uvádza, že vlastné imanie môže často vyplynúť z predchádzajúcich rozhodnutí o činnosti spoločnosti a nemusí byť priamo prepojené s výškou vlastného imania potrebného na znášanie rizík súvisiacich s činnosťou spoločnosti.

| (164) | Spoločnosť FFT napokon pripomína, že v zásadách OECD o transferovom oceňovaní sa uznáva, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda. V tejto súvislosti sa odvoláva na odsek 113 týchto zásad, a konkrétne na toto odôvodnenie: „Je dôležité mať na pamäti cieľ, ktorým je dosiahnutie odôvodnenej aproximácie nezávislého trhového výsledku na základe dôveryhodných informácií. Treba rovnako pripomenúť, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda a vyžaduje si posúdenie daňovej správy, ako aj daňového subjektu.“ Spoločnosť FFT uvádza, že vyvinula všetko potrebné úsilie na odhadnutie nezávislej trhovej odmeny za svoju činnosť. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť FFT napokon pripomína, že v zásadách OECD o transferovom oceňovaní sa uznáva, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda. V tejto súvislosti sa odvoláva na odsek 113 týchto zásad, a konkrétne na toto odôvodnenie: „Je dôležité mať na pamäti cieľ, ktorým je dosiahnutie odôvodnenej aproximácie nezávislého trhového výsledku na základe dôveryhodných informácií. Treba rovnako pripomenúť, že stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda a vyžaduje si posúdenie daňovej správy, ako aj daňového subjektu.“ Spoločnosť FFT uvádza, že vyvinula všetko potrebné úsilie na odhadnutie nezávislej trhovej odmeny za svoju činnosť.

| (165) | Po tretie, pokiaľ ide o vhodnosť vlastného imania FFT, spoločnosť musí preukázať, že jej vlastné imanie je dostatočné na znášanie rizík súvisiacich s jej činnosťou financovania. V obežníku nie sú žiadne konkrétne usmernenia, ktoré treba dodržiavať pri určovaní vhodnej výšky rizikového kapitálu. Spoločnosť FFT sa preto rozhodla analyzovať svoje vlastné imanie s cieľom posúdiť, aká časť tohto vlastného imania bola potrebná na výkon jej činností a znášanie rizík s prihliadnutím na rámec Bazilej II.V obežníku sa takisto porovnávajú spoločnosti vykonávajúce činnosť finančného sprostredkovania s nezávislými finančnými inštitúciami. V obežníku sa ustanovuje aj to, že daňové subjekty vykonávajúce transakcie financovania v rámci skupiny musia mať dostatočné vlastné zdroje na znášanie rizík financovania súvisiacich s týmito transakciami. Naopak, podielové činnosti nie sú zahrnuté na účely stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, a preto bolo opodstatnené vylúčiť podiely spoločnosti FFT z jej rizikového kapitálu. Okrem toho suma vlastného imania, ktorá sa rovná investíciám do dcérskych spoločností FFT, nebola zohľadnená, pretože je súčasťou neportfóliových investícií do dcérskych spoločností, ktoré sa odmeňujú prostredníctvom dividend. Dividendy však nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože sa v nich neprihliada na význam vykonávaných funkcií ani na znášané riziká. Tento odpočet je takisto v súlade s rámcom Bazilej II (61) a s článkom 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (tzv. CRD III) (62). |
| --- | --- |

(165)

Po tretie, pokiaľ ide o vhodnosť vlastného imania FFT, spoločnosť musí preukázať, že jej vlastné imanie je dostatočné na znášanie rizík súvisiacich s jej činnosťou financovania. V obežníku nie sú žiadne konkrétne usmernenia, ktoré treba dodržiavať pri určovaní vhodnej výšky rizikového kapitálu. Spoločnosť FFT sa preto rozhodla analyzovať svoje vlastné imanie s cieľom posúdiť, aká časť tohto vlastného imania bola potrebná na výkon jej činností a znášanie rizík s prihliadnutím na rámec Bazilej II.V obežníku sa takisto porovnávajú spoločnosti vykonávajúce činnosť finančného sprostredkovania s nezávislými finančnými inštitúciami. V obežníku sa ustanovuje aj to, že daňové subjekty vykonávajúce transakcie financovania v rámci skupiny musia mať dostatočné vlastné zdroje na znášanie rizík financovania súvisiacich s týmito transakciami. Naopak, podielové činnosti nie sú zahrnuté na účely stanoviska k metóde ocenenia vo FFT, a preto bolo opodstatnené vylúčiť podiely spoločnosti FFT z jej rizikového kapitálu. Okrem toho suma vlastného imania, ktorá sa rovná investíciám do dcérskych spoločností FFT, nebola zohľadnená, pretože je súčasťou neportfóliových investícií do dcérskych spoločností, ktoré sa odmeňujú prostredníctvom dividend. Dividendy však nepodliehajú analýze transferového oceňovania, pretože sa v nich neprihliada na význam vykonávaných funkcií ani na znášané riziká. Tento odpočet je takisto v súlade s rámcom Bazilej II (61) a s článkom 57 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (tzv. CRD III) (62).

61

62

| (166) | Po štvrté, pokiaľ ide o analýzu Komisie zameranú na pohľadávky v rámci skupiny a o skutočnosť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT nezohľadňuje všetky aktíva okrem aktív vo vlastníctve tretích strán, spoločnosť FFT tvrdí, že úverový rating skupiny je už zahrnutý do nákladov na financovanie skupiny spoločnosťou FFT. Keďže spoločnosť FFT a všetky pridružené spoločnosti skupiny majú úverový rating, ktorý je ekvivalentný ratingu spoločnosti Fiat S.p.A. (63), spoločnosť FFT nie je vystavená dodatočnému úverovému riziku, pokiaľ ide o úvery poskytované pridruženým spoločnostiam v rámci skupiny. Úroková sadzba, ktorú spoločnosť FFT vyžaduje od svojich pridružených podnikov v rámci skupiny, sa v dôsledku tejto skutočnosti rovná súčtu i) nákladov na financovanie skupiny; ii) záručných poplatkov vyplatených spoločnosti Fiat S.p.A.; iii) prevádzkových nákladov, ktoré spoločnosť znáša, aby mohla poskytovať svoje služby iným spoločnostiam skupiny; iv) nákladov na negatívne preklenovanie, ktoré vznikajú preto, že veľké sumy požičiavané spoločnosťou FFT musia byť krátkodobé a s nižšími úrokovými sadzbami, aby sa naplnili potreby skupiny na krátkodobú likviditu; a v) odmeny za kapitál pri znášaní rizík, ktorá súvisí s funkciami, ktoré zabezpečuje spoločnosť FFT v rámci správy pokladnice skupiny. |
| --- | --- |

(166)

Po štvrté, pokiaľ ide o analýzu Komisie zameranú na pohľadávky v rámci skupiny a o skutočnosť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT nezohľadňuje všetky aktíva okrem aktív vo vlastníctve tretích strán, spoločnosť FFT tvrdí, že úverový rating skupiny je už zahrnutý do nákladov na financovanie skupiny spoločnosťou FFT. Keďže spoločnosť FFT a všetky pridružené spoločnosti skupiny majú úverový rating, ktorý je ekvivalentný ratingu spoločnosti Fiat S.p.A. (63), spoločnosť FFT nie je vystavená dodatočnému úverovému riziku, pokiaľ ide o úvery poskytované pridruženým spoločnostiam v rámci skupiny. Úroková sadzba, ktorú spoločnosť FFT vyžaduje od svojich pridružených podnikov v rámci skupiny, sa v dôsledku tejto skutočnosti rovná súčtu i) nákladov na financovanie skupiny; ii) záručných poplatkov vyplatených spoločnosti Fiat S.p.A.; iii) prevádzkových nákladov, ktoré spoločnosť znáša, aby mohla poskytovať svoje služby iným spoločnostiam skupiny; iv) nákladov na negatívne preklenovanie, ktoré vznikajú preto, že veľké sumy požičiavané spoločnosťou FFT musia byť krátkodobé a s nižšími úrokovými sadzbami, aby sa naplnili potreby skupiny na krátkodobú likviditu; a v) odmeny za kapitál pri znášaní rizík, ktorá súvisí s funkciami, ktoré zabezpečuje spoločnosť FFT v rámci správy pokladnice skupiny.

63

| (167) | Po piate, podľa spoločnosti FFT bolo opodstatnené použiť koeficient 6 % uplatnený na rizikovo vážené aktíva, keďže to zodpovedá koncepcii spoločnosti FFT, pokiaľ ide o rámec Bazilej II transponovaný na nebankové finančné inštitúcie na určitých územiach EÚ (napr. v Taliansku) miestnymi regulačnými orgánmi v súlade so smernicou CRD. Navyše, keďže expozícia aktív spoločnosti FFT voči tretím stranám spočíva hlavne v bankových vkladoch, riziková váha 20 % bola uplatnená v súlade so štandardným prístupom rámca Bazilej II (64). Podobne, pokiaľ ide o rizikovú váhu 15 % uplatnenú na prevádzkové riziko, spoločnosť FFT upozorňuje Komisiu na prístup základného ukazovateľa, pri ktorom je v súlade s bodom 649 rámca Bazilej II vhodné uplatniť takýto koeficient. Podľa tohto istého prístupu hrubý príjem zodpovedá čistým úrokovým výnosom plus čistým neúrokovým výnosom vrátane všetkých rezerv a prevádzkových výdavkov, ale bez mimoriadnych položiek. Keďže spoločnosť FFT nemá neúrokové príjmy, uvedenie príjmových úrokov z bankových vkladov bez dlžných úrokov z bankových úverov je opodstatnené, pretože predstavuje najlepšiu aproximáciu operačných rizík spoločnosti FFT. Pokiaľ ide o akékoľvek potenciálne zmeny regulačného rámca, spoločnosť FFT tvrdí, že aj v rámci nástroja Bazilej III (65) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (66) (tzv. CRD IV) o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami sú príslušné kritéria aj naďalej platné. |
| --- | --- |

(167)

Po piate, podľa spoločnosti FFT bolo opodstatnené použiť koeficient 6 % uplatnený na rizikovo vážené aktíva, keďže to zodpovedá koncepcii spoločnosti FFT, pokiaľ ide o rámec Bazilej II transponovaný na nebankové finančné inštitúcie na určitých územiach EÚ (napr. v Taliansku) miestnymi regulačnými orgánmi v súlade so smernicou CRD. Navyše, keďže expozícia aktív spoločnosti FFT voči tretím stranám spočíva hlavne v bankových vkladoch, riziková váha 20 % bola uplatnená v súlade so štandardným prístupom rámca Bazilej II (64). Podobne, pokiaľ ide o rizikovú váhu 15 % uplatnenú na prevádzkové riziko, spoločnosť FFT upozorňuje Komisiu na prístup základného ukazovateľa, pri ktorom je v súlade s bodom 649 rámca Bazilej II vhodné uplatniť takýto koeficient. Podľa tohto istého prístupu hrubý príjem zodpovedá čistým úrokovým výnosom plus čistým neúrokovým výnosom vrátane všetkých rezerv a prevádzkových výdavkov, ale bez mimoriadnych položiek. Keďže spoločnosť FFT nemá neúrokové príjmy, uvedenie príjmových úrokov z bankových vkladov bez dlžných úrokov z bankových úverov je opodstatnené, pretože predstavuje najlepšiu aproximáciu operačných rizík spoločnosti FFT. Pokiaľ ide o akékoľvek potenciálne zmeny regulačného rámca, spoločnosť FFT tvrdí, že aj v rámci nástroja Bazilej III (65) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (66) (tzv. CRD IV) o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami sú príslušné kritéria aj naďalej platné.

64

65

66

| (168) | Po šieste, pokiaľ ide o pochybnosti Komisie o použitom beta koeficiente, spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby sa vylúčili niektoré porovnávacie prvky (napr. vnútroštátne banky), nezávislé trhové rozpätie sa takmer nemení. Keďže spoločnosť FFT pôsobí ako spoločnosť financovania a nemožno ju považovať za banku, spoločnosť FFT a [daňový poradca] považujú za najvhodnejšie porovnávacie prvky beta koeficienty spoločností financovania. V obežníku sa navyše jasne uvádzajú poskytovatelia finančných služieb. Na tomto základe je pri určovaní vhodného beta koeficientu opodstatnené zohľadniť všetky spoločnosti pôsobiace v sektore finančných služieb. Pokiaľ ide o použitie 25. percentilu z nezávislého trhového rozpätia, je to v súlade so zásadami OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorej všetky body nezávislého trhového rozpätia vedú k nezávislým trhovým cenám/ziskom. Okrem toho podľa odhadov spoločnosť FFT znáša obmedzené riziká, pretože pracuje výlučne pre spoločnosti skupiny, činnosti skupiny sú vysoko integrované a materská spoločnosť má veľký záujem na podpore činnosti svojich dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(168)

Po šieste, pokiaľ ide o pochybnosti Komisie o použitom beta koeficiente, spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby sa vylúčili niektoré porovnávacie prvky (napr. vnútroštátne banky), nezávislé trhové rozpätie sa takmer nemení. Keďže spoločnosť FFT pôsobí ako spoločnosť financovania a nemožno ju považovať za banku, spoločnosť FFT a [daňový poradca] považujú za najvhodnejšie porovnávacie prvky beta koeficienty spoločností financovania. V obežníku sa navyše jasne uvádzajú poskytovatelia finančných služieb. Na tomto základe je pri určovaní vhodného beta koeficientu opodstatnené zohľadniť všetky spoločnosti pôsobiace v sektore finančných služieb. Pokiaľ ide o použitie 25. percentilu z nezávislého trhového rozpätia, je to v súlade so zásadami OECD o transferovom oceňovaní, podľa ktorej všetky body nezávislého trhového rozpätia vedú k nezávislým trhovým cenám/ziskom. Okrem toho podľa odhadov spoločnosť FFT znáša obmedzené riziká, pretože pracuje výlučne pre spoločnosti skupiny, činnosti skupiny sú vysoko integrované a materská spoločnosť má veľký záujem na podpore činnosti svojich dcérskych spoločností.

| (169) | Po siedme, spoločnosť FFT nesúhlasí s pochybnosťami Komisie o tom, že by kapitálová návratnosť vo výške 0,87 % bola príliš nízka. Prebytkový kapitál, čiže kapitál, ktorý nie je potrebný na krytie rizík znášaných spoločnosťou FFT v rámci činnosti financovania, sa požičiava inej spoločnosti skupiny, ktorá potrebuje dodatočné financovanie, alebo sa používa na financovanie prevádzkových nákladov spoločnosti FFT v rámci poskytovania finančných služieb. Jeho odmeňovanie preto musí byť prispôsobené krátkodobým investíciám likvidity. |
| --- | --- |

(169)

Po siedme, spoločnosť FFT nesúhlasí s pochybnosťami Komisie o tom, že by kapitálová návratnosť vo výške 0,87 % bola príliš nízka. Prebytkový kapitál, čiže kapitál, ktorý nie je potrebný na krytie rizík znášaných spoločnosťou FFT v rámci činnosti financovania, sa požičiava inej spoločnosti skupiny, ktorá potrebuje dodatočné financovanie, alebo sa používa na financovanie prevádzkových nákladov spoločnosti FFT v rámci poskytovania finančných služieb. Jeho odmeňovanie preto musí byť prispôsobené krátkodobým investíciám likvidity.

5.1.2.   Analýza selektívnosti, ktorú vykonala Komisia

Analýza selektívnosti, ktorú vykonala Komisia

| (170) | Spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby bola analýza Komisie zameraná na dodržanie princípu nezávislého vzťahu správna, rozhodnutie o začatí konania neobsahuje žiadny dôkaz o tom, že spoločnosť FFT získala zvýhodnené zaobchádzanie v porovnaní s akýmkoľvek iným luxemburským daňovým subjektom, ktorý sa nachádza v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V rozhodnutí o začatí konania nie je žiadne porovnanie postavenia spoločnosti FFT s postavením iného luxemburského daňového subjektu, ako je 21 iných daňových subjektov, ktorých stanoviská k metóde ocenenia Komisia preskúmala. |
| --- | --- |

(170)

Spoločnosť FFT tvrdí, že aj keby bola analýza Komisie zameraná na dodržanie princípu nezávislého vzťahu správna, rozhodnutie o začatí konania neobsahuje žiadny dôkaz o tom, že spoločnosť FFT získala zvýhodnené zaobchádzanie v porovnaní s akýmkoľvek iným luxemburským daňovým subjektom, ktorý sa nachádza v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V rozhodnutí o začatí konania nie je žiadne porovnanie postavenia spoločnosti FFT s postavením iného luxemburského daňového subjektu, ako je 21 iných daňových subjektov, ktorých stanoviská k metóde ocenenia Komisia preskúmala.

| (171) | Spoločnosti FFT bolo povolené uzatvoriť stanovisko k metóde ocenenia s luxemburskou daňovou správou tak isto ako akémukoľvek inému luxemburskému daňovému subjektu, ktorý je skutočne prítomný v Luxembursku. |
| --- | --- |

(171)

Spoločnosti FFT bolo povolené uzatvoriť stanovisko k metóde ocenenia s luxemburskou daňovou správou tak isto ako akémukoľvek inému luxemburskému daňovému subjektu, ktorý je skutočne prítomný v Luxembursku.

| (172) | Navyše, keďže globálna sadzba dane pre právnické osoby v Luxembursku uplatnená na spoločnosť FFT bola 28,8 % (za účtovný rok 2011), pričom v Taliansku je hlavná sadzba dane pre právnické osoby približne 33 %, v Taliansku by vyšší zisk spoločnosti FFT viedol k vyšším odpočítateľným nákladom, pretože väčšina úverov poskytovaných spoločnosťou FFT je adresovaná spoločnosti Fiat Finance S.p.A. Preto nie je zrejmé, aký typ „pomoci“ skupina ako celok získala, ak spoločnosť FFT vykázala nižší zisk v Luxembursku a v dôsledku toho využila nižší odpočet úrokov v Taliansku. |
| --- | --- |

(172)

Navyše, keďže globálna sadzba dane pre právnické osoby v Luxembursku uplatnená na spoločnosť FFT bola 28,8 % (za účtovný rok 2011), pričom v Taliansku je hlavná sadzba dane pre právnické osoby približne 33 %, v Taliansku by vyšší zisk spoločnosti FFT viedol k vyšším odpočítateľným nákladom, pretože väčšina úverov poskytovaných spoločnosťou FFT je adresovaná spoločnosti Fiat Finance S.p.A. Preto nie je zrejmé, aký typ „pomoci“ skupina ako celok získala, ak spoločnosť FFT vykázala nižší zisk v Luxembursku a v dôsledku toho využila nižší odpočet úrokov v Taliansku.

5.2.   Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT

Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT

5.2.1.   Stanoviskom k metóde ocenenia sa neudeľuje žiadna „výhoda“

Stanoviskom k metóde ocenenia sa neudeľuje žiadna „výhoda“

| (173) | Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT sa začína vysvetlením všeobecnému významu stanovísk k metóde ocenenia, ktoré sa považujú za súčasť všeobecného daňového systému a schvaľujú sa aj v luxemburskom daňovom systéme. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT sa pridržiava usmernení vymedzených v obežníku a neodkláňa sa od všeobecného luxemburského daňového systému. Doba platnosti stanoviska k metóde ocenenia vo FFT v trvaní päť rokov je v súlade so štandardnou dobou platnosti stanovísk k metóde ocenenia v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

(173)

Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT sa začína vysvetlením všeobecnému významu stanovísk k metóde ocenenia, ktoré sa považujú za súčasť všeobecného daňového systému a schvaľujú sa aj v luxemburskom daňovom systéme. Stanovisko k metóde ocenenia vo FFT sa pridržiava usmernení vymedzených v obežníku a neodkláňa sa od všeobecného luxemburského daňového systému. Doba platnosti stanoviska k metóde ocenenia vo FFT v trvaní päť rokov je v súlade so štandardnou dobou platnosti stanovísk k metóde ocenenia v iných členských štátoch.

| (174) | Luxemburské pravidlá transferového oceňovania, ktoré sú základom obežníka, sú súčasťou všeobecného daňového systému, keďže sa uplatňujú medzi pridruženými spoločnosťami v rámci skupiny pri medzipodnikových transakciách. Luxemburské pravidlá transferového oceňovania sa neodkláňajú od všeobecného daňového systému v tom zmysle, že v praxi sa pridŕžajú zásad OECD o transferovom oceňovaní a zameriavajú sa na stanovenie nezávislého trhového zisku. |
| --- | --- |

(174)

Luxemburské pravidlá transferového oceňovania, ktoré sú základom obežníka, sú súčasťou všeobecného daňového systému, keďže sa uplatňujú medzi pridruženými spoločnosťami v rámci skupiny pri medzipodnikových transakciách. Luxemburské pravidlá transferového oceňovania sa neodkláňajú od všeobecného daňového systému v tom zmysle, že v praxi sa pridŕžajú zásad OECD o transferovom oceňovaní a zameriavajú sa na stanovenie nezávislého trhového zisku.

| (175) | Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s výberom metódy na stanovenie transferových cien, spoločnosť FFT tvrdí, že metóda čistého obchodného rozpätia je všeobecne uznávaná metóda schválená OECD, ktorá je v súlade so všeobecným luxemburským daňovým systémom. Komisia uznala rozšírené používanie metódy čistého obchodného rozpätia, ako aj to, že pri jej uplatnení sa môžu vyskytnúť ťažkosti (67). Usmernenia o určitých bližších hľadiskách sú nedostatočné, ale Komisia si nárokuje právo vyriešiť kontroverzné otázky transferového oceňovania prostredníctvom vlastnej vízie spôsobu, akým by sa metóda čistého obchodného rozpätia mala uplatniť v predmetnom prípade. Navyše zdaniteľný zisk spoločnosti FFT je zosúladený so štatutárnym ziskom, čím sa potvrdzuje, že použitím metódy čistého obchodného rozpätia nebola spoločnosti FFT udelená žiadna hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s výberom metódy na stanovenie transferových cien, spoločnosť FFT tvrdí, že metóda čistého obchodného rozpätia je všeobecne uznávaná metóda schválená OECD, ktorá je v súlade so všeobecným luxemburským daňovým systémom. Komisia uznala rozšírené používanie metódy čistého obchodného rozpätia, ako aj to, že pri jej uplatnení sa môžu vyskytnúť ťažkosti (67). Usmernenia o určitých bližších hľadiskách sú nedostatočné, ale Komisia si nárokuje právo vyriešiť kontroverzné otázky transferového oceňovania prostredníctvom vlastnej vízie spôsobu, akým by sa metóda čistého obchodného rozpätia mala uplatniť v predmetnom prípade. Navyše zdaniteľný zisk spoločnosti FFT je zosúladený so štatutárnym ziskom, čím sa potvrdzuje, že použitím metódy čistého obchodného rozpätia nebola spoločnosti FFT udelená žiadna hospodárska výhoda.

67

| (176) | Podľa spoločnosti FFT by daňové orgány mali mať určitý manévrovací priestor pri uplatňovaní metódy čistého obchodného rozpätia, ktorá pri určovaní zdaniteľného zisku nikdy nevedie k jedinému výsledku, ale k súboru platných výsledkov. Rozdiel medzi zdaniteľným príjmom, ku ktorému dospela spoločnosť FFT (a ktorý schválili luxemburské daňové orgány), a údajným zdaniteľným príjmom podľa Komisie by sa preto nemal považovať za výhodu v zmysle pravidiel o štátnej pomoci. Takáto výhoda vzniká len vtedy, keď sa opatrenie výrazne odkláňa od štandardných pravidiel stanovovania transferových cien a zachádza za rámec manévrovacieho priestoru daňovej správy (68). V opačnom prípade by išlo o zásah Komisie do právomocí členského štátu v oblasti daní. |
| --- | --- |

(176)

Podľa spoločnosti FFT by daňové orgány mali mať určitý manévrovací priestor pri uplatňovaní metódy čistého obchodného rozpätia, ktorá pri určovaní zdaniteľného zisku nikdy nevedie k jedinému výsledku, ale k súboru platných výsledkov. Rozdiel medzi zdaniteľným príjmom, ku ktorému dospela spoločnosť FFT (a ktorý schválili luxemburské daňové orgány), a údajným zdaniteľným príjmom podľa Komisie by sa preto nemal považovať za výhodu v zmysle pravidiel o štátnej pomoci. Takáto výhoda vzniká len vtedy, keď sa opatrenie výrazne odkláňa od štandardných pravidiel stanovovania transferových cien a zachádza za rámec manévrovacieho priestoru daňovej správy (68). V opačnom prípade by išlo o zásah Komisie do právomocí členského štátu v oblasti daní.

68

| (177) | Spoločnosť FFT napokon tvrdí, že pri hodnotení existencie výhody mala Komisia prihliadať na celkový vplyv „na skupinu“. V tejto súvislosti skupina Fiat nezískava žiadnu výhodu, pretože akékoľvek zvýšenie základu dane v Luxembursku sa kompenzuje zvýšením odpočtu dane v iných európskych krajinách (v uplynulých rokoch najmä v Taliansku). Podľa spoločnosti FFT bol tento vplyv uznaný vo viacerých rozhodnutiach Komisie. (69) |
| --- | --- |

(177)

Spoločnosť FFT napokon tvrdí, že pri hodnotení existencie výhody mala Komisia prihliadať na celkový vplyv „na skupinu“. V tejto súvislosti skupina Fiat nezískava žiadnu výhodu, pretože akékoľvek zvýšenie základu dane v Luxembursku sa kompenzuje zvýšením odpočtu dane v iných európskych krajinách (v uplynulých rokoch najmä v Taliansku). Podľa spoločnosti FFT bol tento vplyv uznaný vo viacerých rozhodnutiach Komisie. (69)

69

5.2.2.   Neexistencia „selektívnosti“

Neexistencia „selektívnosti“

| (178) | Spoločnosť FFT tvrdí, že referenčný systém na posúdenie selektívnosti môže zahŕňať len spoločnosti, ktoré podliehajú pravidlám transferového oceňovania, t. j. spoločnosti, ktoré sú vo výlučnom styku s prepojenými tretími stranami. Táto zásada bola uznaná v rozhodnutí Komisie o schéme groepsrentebox (70), v ktorej v súvislosti s činnosťami financovania úverov uviedla, že prepojené podniky sa nachádzajú v skutkovej a právnej situácii, ktorú nemožno porovnávať so situáciou neprepojených podnikov. Na preukázanie selektívnosti by Komisia musela dokázať, že spoločnosť FFT získala stanovisko k metóde ocenenia za iných podmienok, ako sú podmienky uplatňované na iné subjekty luxemburskej skupiny, ktorá vykonáva činnosti financovania. V obežníku je pritom vysvetlené, že stanoviská k metóde ocenenia sú k dispozícii všetkým spoločnostiam finančných skupín. Preto nedochádza k selektívnosti. |
| --- | --- |

(178)

Spoločnosť FFT tvrdí, že referenčný systém na posúdenie selektívnosti môže zahŕňať len spoločnosti, ktoré podliehajú pravidlám transferového oceňovania, t. j. spoločnosti, ktoré sú vo výlučnom styku s prepojenými tretími stranami. Táto zásada bola uznaná v rozhodnutí Komisie o schéme groepsrentebox (70), v ktorej v súvislosti s činnosťami financovania úverov uviedla, že prepojené podniky sa nachádzajú v skutkovej a právnej situácii, ktorú nemožno porovnávať so situáciou neprepojených podnikov. Na preukázanie selektívnosti by Komisia musela dokázať, že spoločnosť FFT získala stanovisko k metóde ocenenia za iných podmienok, ako sú podmienky uplatňované na iné subjekty luxemburskej skupiny, ktorá vykonáva činnosti financovania. V obežníku je pritom vysvetlené, že stanoviská k metóde ocenenia sú k dispozícii všetkým spoločnostiam finančných skupín. Preto nedochádza k selektívnosti.

groepsrentebox

70

| (179) | Komisia vo všeobecnosti uznáva záväzné stanoviská ako prostriedok na poskytnutie právnej istoty a predvídateľnosti daňovým subjektom v súvislosti s ich daňovým postavením. Záväzné stanoviská prijaté luxemburskou daňovou správou nie sú svojvoľné, keďže sa pridržiavajú zásad obežníka, v ktorom sa konkrétne uvádza princíp nezávislého vzťahu vymedzený v článku 9 modelovej daňovej zmluvy OECD a ktorý obsahuje usmernenia a spresnenia o minimálnych kapitálových požiadavkách a analýze transferového oceňovania, ktoré musí dodržiavať luxemburská spoločnosť vykonávajúca činnosť financovania v rámci skupiny. Manévrovací priestor luxemburskej daňovej správy, ak nejaký má, je tak obmedzený usmerneniami obežníka. Tento obmedzený manévrovací priestor, ktorý sa ponecháva daňovej správe, je navyše zahrnutý do uplatňovania zásad OECD o transferovom oceňovaní. Len na základe tejto skutočnosti nemožno konštatovať prítomnosť štátnej pomoci. Spoločnosť FFT okrem toho dodáva, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT podlieha pravidelnému preskúmaniu a má maximálnu dobu platnosti päť rokov. |
| --- | --- |

(179)

Komisia vo všeobecnosti uznáva záväzné stanoviská ako prostriedok na poskytnutie právnej istoty a predvídateľnosti daňovým subjektom v súvislosti s ich daňovým postavením. Záväzné stanoviská prijaté luxemburskou daňovou správou nie sú svojvoľné, keďže sa pridržiavajú zásad obežníka, v ktorom sa konkrétne uvádza princíp nezávislého vzťahu vymedzený v článku 9 modelovej daňovej zmluvy OECD a ktorý obsahuje usmernenia a spresnenia o minimálnych kapitálových požiadavkách a analýze transferového oceňovania, ktoré musí dodržiavať luxemburská spoločnosť vykonávajúca činnosť financovania v rámci skupiny. Manévrovací priestor luxemburskej daňovej správy, ak nejaký má, je tak obmedzený usmerneniami obežníka. Tento obmedzený manévrovací priestor, ktorý sa ponecháva daňovej správe, je navyše zahrnutý do uplatňovania zásad OECD o transferovom oceňovaní. Len na základe tejto skutočnosti nemožno konštatovať prítomnosť štátnej pomoci. Spoločnosť FFT okrem toho dodáva, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT podlieha pravidelnému preskúmaniu a má maximálnu dobu platnosti päť rokov.

| (180) | Spoločnosť FFT ďalej tvrdí, že Komisia nepreukázala, v čom sa uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia v stanovisku k metóde ocenenia vo FFT odlišuje od iných záväzných stanovísk vydaných v prípade spoločností v porovnateľnej situácii ako spoločnosť FFT. Podľa spoločnosti FFT iná porovnateľná spoločnosť, ktorá by sa ocitla v podobnej situácii, by istotne požiadala o záväzné stanovisko a stanovila svoj zdaniteľný zisk na základe metódy čistého obchodného rozpätia. Keďže spoločnosť FFT a porovnateľné spoločnosti podliehajú tomu istému daňovému režimu, nemá zmysel stanovovať, či metóda na stanovenie transferových cien uplatnená spoločnosťou FFT bola alebo nebola v súlade so zásad OECD o transferovom oceňovaní (čo v každom prípade bola). |
| --- | --- |

(180)

Spoločnosť FFT ďalej tvrdí, že Komisia nepreukázala, v čom sa uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia v stanovisku k metóde ocenenia vo FFT odlišuje od iných záväzných stanovísk vydaných v prípade spoločností v porovnateľnej situácii ako spoločnosť FFT. Podľa spoločnosti FFT iná porovnateľná spoločnosť, ktorá by sa ocitla v podobnej situácii, by istotne požiadala o záväzné stanovisko a stanovila svoj zdaniteľný zisk na základe metódy čistého obchodného rozpätia. Keďže spoločnosť FFT a porovnateľné spoločnosti podliehajú tomu istému daňovému režimu, nemá zmysel stanovovať, či metóda na stanovenie transferových cien uplatnená spoločnosťou FFT bola alebo nebola v súlade so zásad OECD o transferovom oceňovaní (čo v každom prípade bola).

5.2.3.   Skutková situácia spoločnosti FFT sa podstatne odlišuje od situácie v iných rozhodnutiach o koordinačných centrách

Skutková situácia spoločnosti FFT sa podstatne odlišuje od situácie v iných rozhodnutiach o koordinačných centrách

| (181) | Podľa spoločnosti FFT je rozhodnutie o začatí konania vo viacerých bodoch podstatne odlišné od predchádzajúcich rozhodnutí, v ktorých Komisia spochybnila uplatnenie metódy na stanovenie transferových cien (konkrétne metódu zvýšených nákladov) ako daňové opatrenie, prostredníctvom ktorého sa udelila selektívna výhoda (71). V daných rozhodnutiach bol režim dostupný len pre daňové subjekty, ktoré vyhovovali určitým požiadavkám, zatiaľ čo v rozhodnutí o začatí konania Komisia spochybňuje len uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia, čiže konkrétne určenie zdaniteľného zisku, v kontexte postupu vydania stanoviska k metóde ocenenia, ktorý je dostupný pre všetky luxemburské daňové subjekty vykonávajúce činnosti financovania s prepojenými stranami. |
| --- | --- |

(181)

Podľa spoločnosti FFT je rozhodnutie o začatí konania vo viacerých bodoch podstatne odlišné od predchádzajúcich rozhodnutí, v ktorých Komisia spochybnila uplatnenie metódy na stanovenie transferových cien (konkrétne metódu zvýšených nákladov) ako daňové opatrenie, prostredníctvom ktorého sa udelila selektívna výhoda (71). V daných rozhodnutiach bol režim dostupný len pre daňové subjekty, ktoré vyhovovali určitým požiadavkám, zatiaľ čo v rozhodnutí o začatí konania Komisia spochybňuje len uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia, čiže konkrétne určenie zdaniteľného zisku, v kontexte postupu vydania stanoviska k metóde ocenenia, ktorý je dostupný pre všetky luxemburské daňové subjekty vykonávajúce činnosti financovania s prepojenými stranami.

71

| (182) | V týchto rozhodnutiach sa navyše príjem stanovený pomocou metódy zvýšených nákladov mohol značne rozchádzať so štatutárnym ziskom, čo neplatí v prípade spoločnosti FFT, ktorej príjem stanovený pomocou metódy čistého obchodného rozpätia zodpovedá účtovnému výsledku samotnej spoločnosti. Podobne uplatnenie metódy na stanovenie transferových cien v predchádzajúcich rozhodnutiach jednoznačne nebolo v súlade so zásadami OECD o transferovom oceňovaní. V predmetnom prípade nedochádza k porušeniu týchto zásad. Na rozdiel od skutočností uvedených v rozhodnutiach o koordinačných centrách zásady OECD o transferovom oceňovaní ani neobsahujú jasné usmernenia o stanovovaní transferových cien za niektoré činnosti vykonávané spoločnosťou FFT (ako sú činnosti financovania a správy pokladnice). |
| --- | --- |

(182)

V týchto rozhodnutiach sa navyše príjem stanovený pomocou metódy zvýšených nákladov mohol značne rozchádzať so štatutárnym ziskom, čo neplatí v prípade spoločnosti FFT, ktorej príjem stanovený pomocou metódy čistého obchodného rozpätia zodpovedá účtovnému výsledku samotnej spoločnosti. Podobne uplatnenie metódy na stanovenie transferových cien v predchádzajúcich rozhodnutiach jednoznačne nebolo v súlade so zásadami OECD o transferovom oceňovaní. V predmetnom prípade nedochádza k porušeniu týchto zásad. Na rozdiel od skutočností uvedených v rozhodnutiach o koordinačných centrách zásady OECD o transferovom oceňovaní ani neobsahujú jasné usmernenia o stanovovaní transferových cien za niektoré činnosti vykonávané spoločnosťou FFT (ako sú činnosti financovania a správy pokladnice).

| (183) | Spoločnosť FFT ďalej uvádza, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT vychádzalo z hospodárskej štúdie vyhovujúcej zásadám OECD o transferovom oceňovaní, čo dosvedčuje, že určenie zisku nebolo svojvoľné a že luxemburské daňové orgány si neuplatnili žiadnu diskrečnú právomoc. |
| --- | --- |

(183)

Spoločnosť FFT ďalej uvádza, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že stanovisko k metóde ocenenia vo FFT vychádzalo z hospodárskej štúdie vyhovujúcej zásadám OECD o transferovom oceňovaní, čo dosvedčuje, že určenie zisku nebolo svojvoľné a že luxemburské daňové orgány si neuplatnili žiadnu diskrečnú právomoc.

6.   ODPOVEĎ LUXEMBURSKA NA PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

ODPOVEĎ LUXEMBURSKA NA PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (184) | Listom z 5. januára 2015 Luxembursko uviedlo, že plne súhlasí s pripomienkami, ktoré predložila skupina Fiat. |
| --- | --- |

(184)

Listom z 5. januára 2015 Luxembursko uviedlo, že plne súhlasí s pripomienkami, ktoré predložila skupina Fiat.

7.   POSÚDENIE SPORNÉHO OPATRENIA

POSÚDENIE SPORNÉHO OPATRENIA

7.1.   Existencia pomoci

Existencia pomoci

| (185) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(185)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (186) | Podľa ustálenej judikatúry kvalifikovanie ako štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ vyžaduje, aby boli splnené všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (72). Je teda nesporné, že na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc podľa tohto ustanovenia, musí, po prvé, ísť o štátne opatrenie alebo o opatrenie financované zo štátnych prostriedkov, po druhé, musí byť toto opatrenie spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, po tretie, musí priniesť príjemcovi selektívnu výhodu a po štvrté, musí narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže (73). |
| --- | --- |

(186)

Podľa ustálenej judikatúry kvalifikovanie ako štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ vyžaduje, aby boli splnené všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (72). Je teda nesporné, že na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc podľa tohto ustanovenia, musí, po prvé, ísť o štátne opatrenie alebo o opatrenie financované zo štátnych prostriedkov, po druhé, musí byť toto opatrenie spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, po tretie, musí priniesť príjemcovi selektívnu výhodu a po štvrté, musí narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže (73).

72

73

| (187) | Pokiaľ ide o prvú podmienku existencie pomoci, sporné stanovisko vydal orgán „Administration des contributions directes“, ktorý je súčasťou daňovej správy Luxemburského veľkovojvodstva. Toto stanovisko obsahuje schválenie luxemburskej daňovej správy týkajúce sa metódy prideľovania ziskov v prospech spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktorú navrhol daňový poradca skupiny, ktorou sa luxemburská daňová správa zaväzuje na päť rokov a na základe ktorej spoločnosť FFT každý rok vypočíta výšku dane z príjmu právnických osôb na úhradu v Luxembursku. Sporné stanovisko je teda pripísateľné Luxembursku. |
| --- | --- |

(187)

Pokiaľ ide o prvú podmienku existencie pomoci, sporné stanovisko vydal orgán „Administration des contributions directes“, ktorý je súčasťou daňovej správy Luxemburského veľkovojvodstva. Toto stanovisko obsahuje schválenie luxemburskej daňovej správy týkajúce sa metódy prideľovania ziskov v prospech spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktorú navrhol daňový poradca skupiny, ktorou sa luxemburská daňová správa zaväzuje na päť rokov a na základe ktorej spoločnosť FFT každý rok vypočíta výšku dane z príjmu právnických osôb na úhradu v Luxembursku. Sporné stanovisko je teda pripísateľné Luxembursku.

| (188) | Pokiaľ ide o financovanie opatrenia zo štátnych prostriedkov, podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktorým verejné orgány priznajú určitým podnikom daňové úľavy, ktoré napriek tomu, že nepredstavujú kladný prevod štátnych prostriedkov, stavajú ich príjemcov do výhodnejšej finančnej situácie, ako je situácia iných daňovníkov, predstavuje štátnu pomoc (74). V oddieli 7.2 Komisia preukáže, že zo sporného stanoviska vyplýva zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT v Luxembursku tak, že sa odchyľuje od dane, ktorú by spoločnosť FFT v opačnom prípade musela uhradiť podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Sporné stanovisko sa preto musí považovať za stanovisko vedúce k strate štátnych zdrojov, keďže z akékoľvek zníženia dane splatnej spoločnosťou FFT vyplýva strata daňových príjmov, ktorými by mohlo Luxembursko disponovať v prípade neexistencie tohto zníženia. |
| --- | --- |

(188)

Pokiaľ ide o financovanie opatrenia zo štátnych prostriedkov, podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktorým verejné orgány priznajú určitým podnikom daňové úľavy, ktoré napriek tomu, že nepredstavujú kladný prevod štátnych prostriedkov, stavajú ich príjemcov do výhodnejšej finančnej situácie, ako je situácia iných daňovníkov, predstavuje štátnu pomoc (74). V oddieli 7.2 Komisia preukáže, že zo sporného stanoviska vyplýva zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT v Luxembursku tak, že sa odchyľuje od dane, ktorú by spoločnosť FFT v opačnom prípade musela uhradiť podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Sporné stanovisko sa preto musí považovať za stanovisko vedúce k strate štátnych zdrojov, keďže z akékoľvek zníženia dane splatnej spoločnosťou FFT vyplýva strata daňových príjmov, ktorými by mohlo Luxembursko disponovať v prípade neexistencie tohto zníženia.

74

| (189) | Pokiaľ ide o druhú podmienku existencie pomoci, spoločnosť FFT patrí do skupiny Fiat, čo je subjekt s prítomnosťou na celom svete a s pôsobnosťou vo všetkých členských štátoch Únie, a teda akákoľvek pomoc v jeho prospech môže ovplyvniť obchod vo vnútri Únie. Opatrenie, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (75). V rozsahu, v akom sa sporným stanoviskom spoločnosť FFT oslobodzuje od daňového dlhu, ktorý by za bežných okolností musela zaplatiť podľa všeobecného systému dane z príjmov právnických osôb v Luxembursku, toto stanovisko narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, z čoho vyplýva, že v predmetnom prípade je splnená aj štvrtá podmienka existencie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(189)

Pokiaľ ide o druhú podmienku existencie pomoci, spoločnosť FFT patrí do skupiny Fiat, čo je subjekt s prítomnosťou na celom svete a s pôsobnosťou vo všetkých členských štátoch Únie, a teda akákoľvek pomoc v jeho prospech môže ovplyvniť obchod vo vnútri Únie. Opatrenie, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (75). V rozsahu, v akom sa sporným stanoviskom spoločnosť FFT oslobodzuje od daňového dlhu, ktorý by za bežných okolností musela zaplatiť podľa všeobecného systému dane z príjmov právnických osôb v Luxembursku, toto stanovisko narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, z čoho vyplýva, že v predmetnom prípade je splnená aj štvrtá podmienka existencie štátnej pomoci.

75

| (190) | Pokiaľ ide o tretiu podmienku existencie pomoci, Komisia v oddiele 7.2 vysvetlí dôvody, pre ktoré sa domnieva, že sporným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda v prospech spoločnosti FFT, keďže z neho vyplýva zníženie dane splatnej zainteresovanou stranou v Luxembursku odchýlením sa od dane, ktorú by spoločnosť FFT musela zaplatiť podľa bežného systému dane z príjmu právnických osôb, a teda sú splnené všetky podmienky existencie pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(190)

Pokiaľ ide o tretiu podmienku existencie pomoci, Komisia v oddiele 7.2 vysvetlí dôvody, pre ktoré sa domnieva, že sporným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda v prospech spoločnosti FFT, keďže z neho vyplýva zníženie dane splatnej zainteresovanou stranou v Luxembursku odchýlením sa od dane, ktorú by spoločnosť FFT musela zaplatiť podľa bežného systému dane z príjmu právnických osôb, a teda sú splnené všetky podmienky existencie pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.   Existencia selektívnej výhody

Existencia selektívnej výhody

| (191) | Podľa ustálenej judikatúry: „článok 107 ods. 1 Zmluvy ukladá určiť, či v rámci danej právnej úpravy môže vnútroštátne opatrenie vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa základnú podmienku selektívnosti“ (76). |
| --- | --- |

(191)

Podľa ustálenej judikatúry: „článok 107 ods. 1 Zmluvy ukladá určiť, či v rámci danej právnej úpravy môže vnútroštátne opatrenie vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa základnú podmienku selektívnosti“ (76).

76

| (192) | Súdny dvor stanovil v daňových veciach analýzu v troch krokoch s cieľom určiť, či je konkrétne daňové opatrenie selektívne (77). Po prvé, je nutné určiť, aký bežný alebo normálny daňový režim sa uplatňuje v danom členskom štáte – tzv. referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či predmetné daňové opatrenie predstavuje výnimku v rámci tohto systému tým, že sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na vlastné ciele systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ak opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, je, po tretie, potrebné stanoviť, či toto opatrenie odôvodňuje povaha alebo všeobecná štruktúra referenčného systému. Daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému totiž možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (78). Ak to platí, daňové opatrenie nie je selektívne. Ťarchu dokazovania v tomto treťom kroku znáša členský štát. |
| --- | --- |

(192)

Súdny dvor stanovil v daňových veciach analýzu v troch krokoch s cieľom určiť, či je konkrétne daňové opatrenie selektívne (77). Po prvé, je nutné určiť, aký bežný alebo normálny daňový režim sa uplatňuje v danom členskom štáte – tzv. referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či predmetné daňové opatrenie predstavuje výnimku v rámci tohto systému tým, že sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na vlastné ciele systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ak opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, je, po tretie, potrebné stanoviť, či toto opatrenie odôvodňuje povaha alebo všeobecná štruktúra referenčného systému. Daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému totiž možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (78). Ak to platí, daňové opatrenie nie je selektívne. Ťarchu dokazovania v tomto treťom kroku znáša členský štát.

77

78

7.2.1.   Vymedzenie referenčného systému

Vymedzenie referenčného systému

7.2.1.1.   Referenčný systém pozostávajúci zo všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku

Referenčný systém pozostávajúci zo všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku

| (193) | Podľa všeobecného pravidla na účely analýzy selektívnej povahy opatrenia pomoci sa referenčný systém skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. |
| --- | --- |

(193)

Podľa všeobecného pravidla na účely analýzy selektívnej povahy opatrenia pomoci sa referenčný systém skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom.

| (194) | V predmetnom prípade sa Komisia domnieva, že referenčný systém je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorého cieľom je zdanenie ziskov všetkých spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku (79). Systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa uplatňuje na domáce spoločnosti a na zahraničné spoločnosti so sídlom v Luxembursku vrátane luxemburských pobočiek zahraničných spoločností. V Luxembursku sa spoločnosť považuje za rezidenta, ak sa jej podnikové sídlo alebo administratívna centrála nachádza v Luxembursku. Domáce spoločnosti a zahraničné spoločnosti, ktoré sú rezidentmi v Luxembursku, sú povinné platiť daň z príjmu právnických osôb, ktorá sa vzťahuje na zisky dosiahnuté na celosvetovej úrovni, pokiaľ sa neuplatňuje dohovor o zamedzení dvojitého zdanenia. Spoločnosti, ktoré nie sú rezidentmi, podliehajú dani z príjmu právnických osôb len vo vzťahu k určitým typom osobitných príjmov luxemburského pôvodu (80). Daň sa platí z dosiahnutého zisku zníženého o daňovo odpočítateľné výdavky a straty, ktoré možno odkladať v neobmedzenej lehote. |
| --- | --- |

(194)

V predmetnom prípade sa Komisia domnieva, že referenčný systém je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorého cieľom je zdanenie ziskov všetkých spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku (79). Systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa uplatňuje na domáce spoločnosti a na zahraničné spoločnosti so sídlom v Luxembursku vrátane luxemburských pobočiek zahraničných spoločností. V Luxembursku sa spoločnosť považuje za rezidenta, ak sa jej podnikové sídlo alebo administratívna centrála nachádza v Luxembursku. Domáce spoločnosti a zahraničné spoločnosti, ktoré sú rezidentmi v Luxembursku, sú povinné platiť daň z príjmu právnických osôb, ktorá sa vzťahuje na zisky dosiahnuté na celosvetovej úrovni, pokiaľ sa neuplatňuje dohovor o zamedzení dvojitého zdanenia. Spoločnosti, ktoré nie sú rezidentmi, podliehajú dani z príjmu právnických osôb len vo vzťahu k určitým typom osobitných príjmov luxemburského pôvodu (80). Daň sa platí z dosiahnutého zisku zníženého o daňovo odpočítateľné výdavky a straty, ktoré možno odkladať v neobmedzenej lehote.

79

80

| (195) | Daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku pozostáva z dane zo zisku spoločnosti („impôt sur le revenu des collectivités“ alebo „IRC“), ktorej sadzba je stanovená na 21 %, a pre spoločnosti so sídlom v meste Luxemburg z komunálnej dane zo zisku obchodných spoločností („impôt commercial communal“), ktorej sadzba je stanovená na 6,75 %. Na IRC so sadzbou 21 % sa okrem toho uplatňuje prirážka 5 % ako príspevok do fondu zamestnanosti (81). Od 1. januára 2011 tak celkové kumulované zdanenie príjmu právnických osôb v Luxembursku dosahuje 28,80 % (82). (83) |
| --- | --- |

(195)

Daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku pozostáva z dane zo zisku spoločnosti („impôt sur le revenu des collectivités“ alebo „IRC“), ktorej sadzba je stanovená na 21 %, a pre spoločnosti so sídlom v meste Luxemburg z komunálnej dane zo zisku obchodných spoločností („impôt commercial communal“), ktorej sadzba je stanovená na 6,75 %. Na IRC so sadzbou 21 % sa okrem toho uplatňuje prirážka 5 % ako príspevok do fondu zamestnanosti (81). Od 1. januára 2011 tak celkové kumulované zdanenie príjmu právnických osôb v Luxembursku dosahuje 28,80 % (82). (83)

81

82

83

| (196) | Výpočet zdaniteľného zisku na účely luxemburskej dane z príjmu právnických osôb v zásade vychádza z podnikového účtovníctva daňového subjektu s výhradou úprav vyžadovaných v luxemburských daňových právnych predpisoch, ktoré sa týkajú najmä oslobodenia dividend/výnosov, opätovného zahrnutia neodpočítateľných výdavkov (84), opráv zdaniteľného výnosu z transakcií, ktoré neboli vykonané podľa nezávislých trhových podmienok, a uplatnenia odlišných pravidiel amortizácie na účtovnej úrovni a na úrovni dane. |
| --- | --- |

(196)

Výpočet zdaniteľného zisku na účely luxemburskej dane z príjmu právnických osôb v zásade vychádza z podnikového účtovníctva daňového subjektu s výhradou úprav vyžadovaných v luxemburských daňových právnych predpisoch, ktoré sa týkajú najmä oslobodenia dividend/výnosov, opätovného zahrnutia neodpočítateľných výdavkov (84), opráv zdaniteľného výnosu z transakcií, ktoré neboli vykonané podľa nezávislých trhových podmienok, a uplatnenia odlišných pravidiel amortizácie na účtovnej úrovni a na úrovni dane.

84

| (197) | Zatiaľ čo výpočet zdaniteľného zisku v prípade samostatných neintegrovaných/domácich spoločností vykonávajúcich transakcie na trhu je pomerne jednoduchý, pretože vychádza z rozdielu medzi príjmami a nákladmi na trhu s aktívnou hospodárskou súťažou, výpočet zdaniteľného zisku v prípade daňovo integrovaných spoločností skupiny, ako je spoločnosť FFT, si vyžaduje použitie nepriamych údajov. Samostatné neintegrované spoločnosti môžu použiť účtovné zisky ako východisko pri určovaní základu dane z príjmu právnických osôb, pretože tieto zisky sa odvíjajú od cien stanovených trhom, či už za vstupy alebo za výrobky a služby predávané spoločnosťou. Naopak integrovaná spoločnosť, ktorá vykonáva transakcie so spoločnosťami z tej istej skupiny, musí odhadnúť ceny uplatňované na transakcie v rámci skupiny s cieľom určiť svoj zdaniteľný zisk na daňové účely, pričom tento odhad vykonáva tá istá spoločnosť, ktorá kontroluje skupinu, namiesto toho, aby bol stanovený trhom. |
| --- | --- |

(197)

Zatiaľ čo výpočet zdaniteľného zisku v prípade samostatných neintegrovaných/domácich spoločností vykonávajúcich transakcie na trhu je pomerne jednoduchý, pretože vychádza z rozdielu medzi príjmami a nákladmi na trhu s aktívnou hospodárskou súťažou, výpočet zdaniteľného zisku v prípade daňovo integrovaných spoločností skupiny, ako je spoločnosť FFT, si vyžaduje použitie nepriamych údajov. Samostatné neintegrované spoločnosti môžu použiť účtovné zisky ako východisko pri určovaní základu dane z príjmu právnických osôb, pretože tieto zisky sa odvíjajú od cien stanovených trhom, či už za vstupy alebo za výrobky a služby predávané spoločnosťou. Naopak integrovaná spoločnosť, ktorá vykonáva transakcie so spoločnosťami z tej istej skupiny, musí odhadnúť ceny uplatňované na transakcie v rámci skupiny s cieľom určiť svoj zdaniteľný zisk na daňové účely, pričom tento odhad vykonáva tá istá spoločnosť, ktorá kontroluje skupinu, namiesto toho, aby bol stanovený trhom.

| (198) | Tento rozdiel vo výpočte zdaniteľného zisku medzi neintegrovanými spoločnosťami, t. j. spoločnosťami, ktoré nepatria do skupiny a označujú sa prívlastkom „samostatné“, a integrovanými spoločnosťami, t. j. spoločnosťami, ktoré patria do skupiny, nemá žiadny vplyv na cieľ systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností so sídlom v Luxembursku bez ohľadu na to, či sú integrované alebo neintegrované. IRC sa týka subjektov pôsobiacich v Luxembursku, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb, a zahŕňa „všetky hospodárske subjekty, ktoré priamo podliehajú dani z príjmu spoločností (impôt sur le revenu des collectivités)“. Forma podniku ani jeho štruktúra (skupina podnikov alebo nie) nepredstavujú rozhodujúce kritérium o zdanení spoločností v Luxembursku. Okrem toho, možno síce uznať, že rozhodnutia o financovaní sa prijímajú vo vyššom záujme skupiny ako celku, no luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa vyberá od jednotlivých subjektov, a nie od skupín, pričom sporné záväzné stanovisko sa týka len zdaniteľného zisku spoločnosti FFT, a teda akékoľvek zníženie daňových príjmov jednotlivo vychádza z výsledkov danej spoločnosti. Je pravda, že daňové právne predpisy obsahujú osobitné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na skupiny (napr. režim daňovej integrácie (85)), no ich zámerom je zrovnoprávniť neintegrované spoločnosti a štruktúrované hospodárske subjekty vo forme skupín, ale nie zvýhodňovať skupiny (86). |
| --- | --- |

(198)

Tento rozdiel vo výpočte zdaniteľného zisku medzi neintegrovanými spoločnosťami, t. j. spoločnosťami, ktoré nepatria do skupiny a označujú sa prívlastkom „samostatné“, a integrovanými spoločnosťami, t. j. spoločnosťami, ktoré patria do skupiny, nemá žiadny vplyv na cieľ systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností so sídlom v Luxembursku bez ohľadu na to, či sú integrované alebo neintegrované. IRC sa týka subjektov pôsobiacich v Luxembursku, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb, a zahŕňa „všetky hospodárske subjekty, ktoré priamo podliehajú dani z príjmu spoločností (impôt sur le revenu des collectivités)“. Forma podniku ani jeho štruktúra (skupina podnikov alebo nie) nepredstavujú rozhodujúce kritérium o zdanení spoločností v Luxembursku. Okrem toho, možno síce uznať, že rozhodnutia o financovaní sa prijímajú vo vyššom záujme skupiny ako celku, no luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa vyberá od jednotlivých subjektov, a nie od skupín, pričom sporné záväzné stanovisko sa týka len zdaniteľného zisku spoločnosti FFT, a teda akékoľvek zníženie daňových príjmov jednotlivo vychádza z výsledkov danej spoločnosti. Je pravda, že daňové právne predpisy obsahujú osobitné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na skupiny (napr. režim daňovej integrácie (85)), no ich zámerom je zrovnoprávniť neintegrované spoločnosti a štruktúrované hospodárske subjekty vo forme skupín, ale nie zvýhodňovať skupiny (86).

85

86

| (199) | Skutočnosť, že zdaniteľný zisk sa musí vypočítať iným spôsobom v prípade integrovaných spoločností ako v prípade neintegrovaných spoločností, teda nemá žiadnu dôležitosť pri stanovovaní referenčného systému na účely analýzy selektívnosti v predmetnom prípade. Keďže podľa systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa zisk všetkých spoločností so sídlom v Luxembursku zdaňuje rovnakým spôsobom, bez akéhokoľvek rozlišovania medzi integrovanými spoločnosťami a neintegrovanými spoločnosťami, tieto dva typy spoločností je nutné považovať za spoločnosti v podobnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na základný cieľ tohto systému (87). Keďže cieľom sporného záväzného stanoviska je stanoviť zdaniteľný zisk spoločnosti FFT na účely výberu dane z príjmu právnických osôb na základe všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, práve tento systém predstavuje referenčný systém, z hľadiska ktorého je nutné preskúmať stanovisko s cieľom stanoviť, či spoločnosť FFT získala selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(199)

Skutočnosť, že zdaniteľný zisk sa musí vypočítať iným spôsobom v prípade integrovaných spoločností ako v prípade neintegrovaných spoločností, teda nemá žiadnu dôležitosť pri stanovovaní referenčného systému na účely analýzy selektívnosti v predmetnom prípade. Keďže podľa systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa zisk všetkých spoločností so sídlom v Luxembursku zdaňuje rovnakým spôsobom, bez akéhokoľvek rozlišovania medzi integrovanými spoločnosťami a neintegrovanými spoločnosťami, tieto dva typy spoločností je nutné považovať za spoločnosti v podobnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na základný cieľ tohto systému (87). Keďže cieľom sporného záväzného stanoviska je stanoviť zdaniteľný zisk spoločnosti FFT na účely výberu dane z príjmu právnických osôb na základe všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, práve tento systém predstavuje referenčný systém, z hľadiska ktorého je nutné preskúmať stanovisko s cieľom stanoviť, či spoločnosť FFT získala selektívnu výhodu.

87

| (200) | V reakcii na rôzne argumenty predložené spoločnosťou FFT, v ktorých tvrdí, že spoločnosti skupiny a samostatné spoločnosti nepodliehajú tomu istému referenčnému systému, Komisia uvádza tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(200)

V reakcii na rôzne argumenty predložené spoločnosťou FFT, v ktorých tvrdí, že spoločnosti skupiny a samostatné spoločnosti nepodliehajú tomu istému referenčnému systému, Komisia uvádza tieto pripomienky.

| (201) | Podľa spoločnosti FFT by referenčný systém na posúdenie selektívnosti sporného stanoviska mal zahŕňať iba podniky podliehajúce pravidlám transferového oceňovania, t. j. podniky, ktoré obchodujú len s pridruženými podnikmi (88), a preto by Komisia na preukázanie selektívnosti tohto opatrenia mala dokázať, že spoločnosť FFT získala záväzné stanovisko za iných podmienok, ako sú podmienky uplatňované na iné subjekty skupiny, ktoré pôsobia v Luxembursku a vykonávajú činnosti financovania (89). Spoločnosť FFT sa domnieva, že tento výklad potvrdzujú rozhodnutia Komisie o schéme groepsrentebox a o daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku (90). |
| --- | --- |

(201)

Podľa spoločnosti FFT by referenčný systém na posúdenie selektívnosti sporného stanoviska mal zahŕňať iba podniky podliehajúce pravidlám transferového oceňovania, t. j. podniky, ktoré obchodujú len s pridruženými podnikmi (88), a preto by Komisia na preukázanie selektívnosti tohto opatrenia mala dokázať, že spoločnosť FFT získala záväzné stanovisko za iných podmienok, ako sú podmienky uplatňované na iné subjekty skupiny, ktoré pôsobia v Luxembursku a vykonávajú činnosti financovania (89). Spoločnosť FFT sa domnieva, že tento výklad potvrdzujú rozhodnutia Komisie o schéme groepsrentebox a o daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku (90).

88

89

90

| (202) | Komisia v prvom rade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať jednotlivo na základe objektívnych kritérií vymedzených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, takže aj keby sa musela stanoviť existencia protichodnej rozhodovacej praxe, táto prax sa nemôže dotknúť platnosti záverov tohto rozhodnutia (91). |
| --- | --- |

(202)

Komisia v prvom rade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať jednotlivo na základe objektívnych kritérií vymedzených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, takže aj keby sa musela stanoviť existencia protichodnej rozhodovacej praxe, táto prax sa nemôže dotknúť platnosti záverov tohto rozhodnutia (91).

91

| (203) | V každom prípade a v rozpore s tým, čo uvádza spoločnosť FFT, v žiadnom z týchto rozhodnutí sa nepotvrdzuje, že keď je daňové opatrenie poskytnuté v prospech integrovanej spoločnosti, referenčný systém sa musí nutne obmedzovať na tento typ spoločností. Okrem toho v obidvoch prípadoch cieľ daňového opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Komisie, nie je porovnateľný s cieľom opatrenia posudzovaného v predmetnej veci, a teda závery, ktoré možno vyvodiť z týchto rozhodnutí, sa nevzťahujú na predmetnú vec. |
| --- | --- |

(203)

V každom prípade a v rozpore s tým, čo uvádza spoločnosť FFT, v žiadnom z týchto rozhodnutí sa nepotvrdzuje, že keď je daňové opatrenie poskytnuté v prospech integrovanej spoločnosti, referenčný systém sa musí nutne obmedzovať na tento typ spoločností. Okrem toho v obidvoch prípadoch cieľ daňového opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Komisie, nie je porovnateľný s cieľom opatrenia posudzovaného v predmetnej veci, a teda závery, ktoré možno vyvodiť z týchto rozhodnutí, sa nevzťahujú na predmetnú vec.

| (204) | Schému groepsrentebox zaviedli holandské orgány s cieľom zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi financovaním prostredníctvom vlastného imania a financovaním prostredníctvom úveru v rámci skupiny, a znížiť tak arbitráž medzi týmito dvomi spôsobmi financovania v rámci skupiny (92). Komisia vo svojom konečnom rozhodnutí uviedla, že vzhľadom na cieľ opatrenia, ktorým bolo zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi financovaním prostredníctvom vlastného imania a financovaním prostredníctvom úveru v rámci skupiny, a znížiť tak arbitráž medzi týmito dvomi spôsobmi financovania v rámci skupiny, „arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru môže existovať len v rámci skupín [a nie v rámci samostatných spoločností]“ (93). Na základe tejto pripomienky, ako aj na základe cieľa schémy, ktorým je cieľ „zníženia stimulov na arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru a cieľ zabezpečenia daňovej neutrality v tomto smere (94)“ Komisia dospela k záveru, že referenčný systém v danej veci zahŕňa len podniky podliehajúce dani z príjmu právnických osôb, ktoré sa zapájajú do vnútroskupinových vzťahov (95). |
| --- | --- |

(204)

Schému groepsrentebox zaviedli holandské orgány s cieľom zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi financovaním prostredníctvom vlastného imania a financovaním prostredníctvom úveru v rámci skupiny, a znížiť tak arbitráž medzi týmito dvomi spôsobmi financovania v rámci skupiny (92). Komisia vo svojom konečnom rozhodnutí uviedla, že vzhľadom na cieľ opatrenia, ktorým bolo zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi financovaním prostredníctvom vlastného imania a financovaním prostredníctvom úveru v rámci skupiny, a znížiť tak arbitráž medzi týmito dvomi spôsobmi financovania v rámci skupiny, „arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru môže existovať len v rámci skupín [a nie v rámci samostatných spoločností]“ (93). Na základe tejto pripomienky, ako aj na základe cieľa schémy, ktorým je cieľ „zníženia stimulov na arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru a cieľ zabezpečenia daňovej neutrality v tomto smere (94)“ Komisia dospela k záveru, že referenčný systém v danej veci zahŕňa len podniky podliehajúce dani z príjmu právnických osôb, ktoré sa zapájajú do vnútroskupinových vzťahov (95).

groepsrentebox

92

93

94

95

| (205) | Na druhej strane, cieľom sporného záväzného stanoviska je stanoviť základ dane spoločnosti FFT na účely výpočtu dane splatnej touto spoločnosťou v rámci dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Po prvé, zatiaľ čo cieľ odôvodňujúci rozhodnutie o groepsrentebox možno považovať za platný výlučne v kontexte skupiny (v dôsledku skutočnosti, že samostatné spoločnosti sa nestretávajú s problémami s arbitrážou medzi rôznymi formami financovania), stanovenie základu dane na účely výpočtu dane splatnej každý rok v rámci dane z príjmu právnických osôb sa týka subjektov patriacich do skupiny aj samostatných spoločností. |
| --- | --- |

(205)

Na druhej strane, cieľom sporného záväzného stanoviska je stanoviť základ dane spoločnosti FFT na účely výpočtu dane splatnej touto spoločnosťou v rámci dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Po prvé, zatiaľ čo cieľ odôvodňujúci rozhodnutie o groepsrentebox možno považovať za platný výlučne v kontexte skupiny (v dôsledku skutočnosti, že samostatné spoločnosti sa nestretávajú s problémami s arbitrážou medzi rôznymi formami financovania), stanovenie základu dane na účely výpočtu dane splatnej každý rok v rámci dane z príjmu právnických osôb sa týka subjektov patriacich do skupiny aj samostatných spoločností.

groepsrentebox

| (206) | Po druhé, spoločnosť FFT vykonáva funkciu spoločnosti financovania a poskytuje služby len ostatným spoločnostiam skupiny Fiat. Transakcie, ktoré vykonáva, by sa však mohli takisto vykonávať v inom kontexte ako v rámci skupiny. V obežníku sa tento typ transakcie financovania v rámci skupiny porovnáva s transakciami, ktoré vykonávajú nezávislé finančné inštitúcie (96), a vyžaduje sa, aby sa odmeňovanie týchto finančných služieb odvíjalo od vypožičanej sumy peňazí alebo od skutočnej hodnoty spravovaných aktív, t. j. aby zodpovedalo odmene, ktorú by si vypýtala nezávislá finančná inštitúcia. V obežníku sa teda uznáva, že transakcie, a dokonca aj transakcie vykonávané v rámci skupiny, sú priamo porovnateľné s bežnými transakciami vykonávanými na trhu. |
| --- | --- |

(206)

Po druhé, spoločnosť FFT vykonáva funkciu spoločnosti financovania a poskytuje služby len ostatným spoločnostiam skupiny Fiat. Transakcie, ktoré vykonáva, by sa však mohli takisto vykonávať v inom kontexte ako v rámci skupiny. V obežníku sa tento typ transakcie financovania v rámci skupiny porovnáva s transakciami, ktoré vykonávajú nezávislé finančné inštitúcie (96), a vyžaduje sa, aby sa odmeňovanie týchto finančných služieb odvíjalo od vypožičanej sumy peňazí alebo od skutočnej hodnoty spravovaných aktív, t. j. aby zodpovedalo odmene, ktorú by si vypýtala nezávislá finančná inštitúcia. V obežníku sa teda uznáva, že transakcie, a dokonca aj transakcie vykonávané v rámci skupiny, sú priamo porovnateľné s bežnými transakciami vykonávanými na trhu.

96

| (207) | Tieto vlastnosti predmetnej veci opäť potvrdzujú, že pripomienku Komisie uvedenú v rozhodnutí o groepsrentebox – t. j. že pokiaľ ide o činnosti financovania prostredníctvom úveru, prepojené spoločnosti nie sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako neprepojené spoločnosti – nemožno všeobecne uplatniť na situácie, v ktorých je cieľom záväzného stanoviska stanoviť základ dane na účely výberu dane z príjmu právnických osôb. Vyhlásenie uvedené v obežníku týkajúce sa porovnateľnosti transakcií odzrkadľuje zásady, na ktorých spočíva princíp nezávislého vzťahu a podľa ktorých sa obchodné a finančné vzťahy medzi pridruženými podnikmi nesmú odlišovať od vzťahov, na ktorých by sa dohodli nezávislé podniky (97). Cieľom pravidiel transferového oceňovania je práve porovnávať transakcie medzi prepojenými spoločnosťami/v rámci tej istej skupiny s transakciami medzi nezávislými spoločnosťami a zabezpečovať úpravu akýchkoľvek rozdielov. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa spoločnosť FFT pri podložení svojej argumentácie nesprávne odvoláva na rozhodnutie o groepsrentebox. |
| --- | --- |

(207)

Tieto vlastnosti predmetnej veci opäť potvrdzujú, že pripomienku Komisie uvedenú v rozhodnutí o groepsrentebox – t. j. že pokiaľ ide o činnosti financovania prostredníctvom úveru, prepojené spoločnosti nie sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako neprepojené spoločnosti – nemožno všeobecne uplatniť na situácie, v ktorých je cieľom záväzného stanoviska stanoviť základ dane na účely výberu dane z príjmu právnických osôb. Vyhlásenie uvedené v obežníku týkajúce sa porovnateľnosti transakcií odzrkadľuje zásady, na ktorých spočíva princíp nezávislého vzťahu a podľa ktorých sa obchodné a finančné vzťahy medzi pridruženými podnikmi nesmú odlišovať od vzťahov, na ktorých by sa dohodli nezávislé podniky (97). Cieľom pravidiel transferového oceňovania je práve porovnávať transakcie medzi prepojenými spoločnosťami/v rámci tej istej skupiny s transakciami medzi nezávislými spoločnosťami a zabezpečovať úpravu akýchkoľvek rozdielov. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa spoločnosť FFT pri podložení svojej argumentácie nesprávne odvoláva na rozhodnutie o groepsrentebox.

groepsrentebox

97

groepsrentebox

| (208) | Ten istý záver platí pre rozhodnutie o daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku, z ktorého takisto vychádza spoločnosť FFT. Toto rozhodnutie sa týkalo režimu, ktorého cieľom bolo zmenšiť arbitráž (vo vzťahoch medzi maďarskými spoločnosťami) prostredníctvom priblíženia zdaňovania vnútroskupinových úrokov k zdaňovaniu vnútroskupinových dividend, a tým posilniť formálnu neutralitu daňového systému (98). Cieľ zmenšenia arbitráže, ktorý Komisia v tom čase považovala za vlastný vnútroskupinovým vzťahom, sa odlišuje od cieľa predmetného opatrenia, ktorým je určiť základ dane spoločnosti FFT, na ktorý sa uplatňuje daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Tento cieľ neodlišuje spoločnosť FFT ako subjekt skupiny od žiadneho iného (samostatného) subjektu, ktorý sa obracia na luxemburské daňové orgány na účely stanovenia svojho základu dane. Je zrejmé, že v prípade spoločnosti FFT je stanovenie základu dane zložitejšie, keďže zahŕňa uplatnenie pravidiel transferového oceňovania a princípu nezávislého vzťahu, zatiaľ čo v prípade samostatnej spoločnosti je zdaniteľný príjem v zásade ekvivalentný účtovnému príjmu s výhradou možných úprav stanovených v daňových právnych predpisoch. Cieľom právnych predpisov o zdaňovaní spoločností a záväzných stanovísk je však vybrať daň zo všetkých ziskov spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku, ktorá sa uplatňuje bez ohľadu na to, či daňový subjekt patrí alebo nepatrí do skupiny. |
| --- | --- |

(208)

Ten istý záver platí pre rozhodnutie o daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku, z ktorého takisto vychádza spoločnosť FFT. Toto rozhodnutie sa týkalo režimu, ktorého cieľom bolo zmenšiť arbitráž (vo vzťahoch medzi maďarskými spoločnosťami) prostredníctvom priblíženia zdaňovania vnútroskupinových úrokov k zdaňovaniu vnútroskupinových dividend, a tým posilniť formálnu neutralitu daňového systému (98). Cieľ zmenšenia arbitráže, ktorý Komisia v tom čase považovala za vlastný vnútroskupinovým vzťahom, sa odlišuje od cieľa predmetného opatrenia, ktorým je určiť základ dane spoločnosti FFT, na ktorý sa uplatňuje daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Tento cieľ neodlišuje spoločnosť FFT ako subjekt skupiny od žiadneho iného (samostatného) subjektu, ktorý sa obracia na luxemburské daňové orgány na účely stanovenia svojho základu dane. Je zrejmé, že v prípade spoločnosti FFT je stanovenie základu dane zložitejšie, keďže zahŕňa uplatnenie pravidiel transferového oceňovania a princípu nezávislého vzťahu, zatiaľ čo v prípade samostatnej spoločnosti je zdaniteľný príjem v zásade ekvivalentný účtovnému príjmu s výhradou možných úprav stanovených v daňových právnych predpisoch. Cieľom právnych predpisov o zdaňovaní spoločností a záväzných stanovísk je však vybrať daň zo všetkých ziskov spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku, ktorá sa uplatňuje bez ohľadu na to, či daňový subjekt patrí alebo nepatrí do skupiny.

daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku

98

| (209) | Na základe týchto skutočností Komisia dospela k záveru, že referenčný systém, podľa ktorého je potrebné preskúmať sporné stanovisko, je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorý pozostáva z pravidiel v oblasti dani z príjmu spoločností (IRC) v Luxembursku opísaných v odôvodneniach 193 až 208. Tento referenčný systém sa konkrétne skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré sa uplatňujú na základe objektívnych kritérií na zdaňovanie zisku samostatných spoločností, pri ktorých sa zdaniteľný zisk zvyčajne zhoduje s účtovným ziskom (s výhradou určitých úprav ustanovených v daňových právnych predpisoch), ako aj zisku spoločností skupiny, ktoré využívajú transferové oceňovanie na rozdelenie zisku. Vzhľadom na základný cieľ tohto systému sa obidva typy spoločností, či už integrované spoločnosti alebo neintegrované spoločnosti, musia považovať sa spoločnosti v podobnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(209)

Na základe týchto skutočností Komisia dospela k záveru, že referenčný systém, podľa ktorého je potrebné preskúmať sporné stanovisko, je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ktorý pozostáva z pravidiel v oblasti dani z príjmu spoločností (IRC) v Luxembursku opísaných v odôvodneniach 193 až 208. Tento referenčný systém sa konkrétne skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré sa uplatňujú na základe objektívnych kritérií na zdaňovanie zisku samostatných spoločností, pri ktorých sa zdaniteľný zisk zvyčajne zhoduje s účtovným ziskom (s výhradou určitých úprav ustanovených v daňových právnych predpisoch), ako aj zisku spoločností skupiny, ktoré využívajú transferové oceňovanie na rozdelenie zisku. Vzhľadom na základný cieľ tohto systému sa obidva typy spoločností, či už integrované spoločnosti alebo neintegrované spoločnosti, musia považovať sa spoločnosti v podobnej skutkovej a právnej situácii.

7.2.1.2.   Článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu, obežník a správna prax v tejto oblasti nepredstavujú vhodný referenčný systém

Článok 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu, obežník a správna prax v tejto oblasti nepredstavujú vhodný referenčný systém

| (210) | Luxembursko sa domnieva, že referenčný systém by mal zahŕňať len spoločnosti skupiny podliehajúce článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu (99) a zdá sa, že spoločnosť FFT zachádza ešte ďalej, keď tvrdí, že referenčný systém by mal vychádzať z obežníka a zahŕňať len spoločnosti skupiny, ktoré vykonávajú činnosti financovania (100). Podľa týchto názorov selektívnosť opatrenia možno konštatovať, len ak by sa dokázalo, že so spoločnosťou FFT sa zaobchádzalo inak ako s inými subjektmi skupiny vykonávajúcimi činnosti financovania, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť FFT vzhľadom na ciele článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a/alebo obežníka. Komisia mala preto porovnať sporné záväzné stanovisko s predchádzajúcimi cenovými dohodami 21 iných daňových subjektov, ktoré jej boli predložené (pozri odôvodnenie 8) (101). Luxembursko a spoločnosť FFT tvrdia, že vzhľadom na to, že so spoločnosťou FFT sa zaobchádzalo v súlade s článkom 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a s obežníkom a so správnou praxou v tejto oblasti, záväzným stanoviskom sa neudelila žiadna selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(210)

Luxembursko sa domnieva, že referenčný systém by mal zahŕňať len spoločnosti skupiny podliehajúce článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu (99) a zdá sa, že spoločnosť FFT zachádza ešte ďalej, keď tvrdí, že referenčný systém by mal vychádzať z obežníka a zahŕňať len spoločnosti skupiny, ktoré vykonávajú činnosti financovania (100). Podľa týchto názorov selektívnosť opatrenia možno konštatovať, len ak by sa dokázalo, že so spoločnosťou FFT sa zaobchádzalo inak ako s inými subjektmi skupiny vykonávajúcimi činnosti financovania, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť FFT vzhľadom na ciele článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a/alebo obežníka. Komisia mala preto porovnať sporné záväzné stanovisko s predchádzajúcimi cenovými dohodami 21 iných daňových subjektov, ktoré jej boli predložené (pozri odôvodnenie 8) (101). Luxembursko a spoločnosť FFT tvrdia, že vzhľadom na to, že so spoločnosťou FFT sa zaobchádzalo v súlade s článkom 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a s obežníkom a so správnou praxou v tejto oblasti, záväzným stanoviskom sa neudelila žiadna selektívna výhoda.

99

100

101

| (211) | Komisia túto argumentáciu zamieta. |
| --- | --- |

(211)

Komisia túto argumentáciu zamieta.

| (212) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 198, cieľom systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku je zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré spadajú do jeho daňovej právomoci, či už ide o integrované spoločnosti alebo neintegrované spoločnosti. Ako je vysvetlené v odôvodnení 194, daň z príjmu právnických osôb sa vyberá zo ziskov, ktoré na celosvetovej úrovni dosiahli domáce spoločnosti a zahraničné spoločnosti, ktoré sú rezidentmi v Luxembursku (pokiaľ sa neuplatňuje dohovor o zamedzení dvojitého zdanenia) vrátane luxemburských pobočiek zahraničných spoločností, zatiaľ čo pri nerezidentných spoločnostiach sa zdaňujú len určité typy konkrétnych príjmov luxemburského pôvodu. |
| --- | --- |

(212)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 198, cieľom systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku je zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré spadajú do jeho daňovej právomoci, či už ide o integrované spoločnosti alebo neintegrované spoločnosti. Ako je vysvetlené v odôvodnení 194, daň z príjmu právnických osôb sa vyberá zo ziskov, ktoré na celosvetovej úrovni dosiahli domáce spoločnosti a zahraničné spoločnosti, ktoré sú rezidentmi v Luxembursku (pokiaľ sa neuplatňuje dohovor o zamedzení dvojitého zdanenia) vrátane luxemburských pobočiek zahraničných spoločností, zatiaľ čo pri nerezidentných spoločnostiach sa zdaňujú len určité typy konkrétnych príjmov luxemburského pôvodu.

| (213) | Prístup Luxemburska a spoločnosti FFT, podľa ktorých referenčný systém zahŕňa len spoločnosti skupiny, pretože len takéto spoločnosti musia stanovovať ceny v súlade s princípom nezávislého vzťahu na účely stanovenia ich základu dane, vedie k umelému rozlišovaniu medzi spoločnosťami na základe ich štruktúry v súvislosti s určovaním ich zdaniteľného zisku, pričom takéto rozdelenie všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku neuznáva pri zdaňovaní zisku spoločností, ktoré spadajú do jeho daňovej právomoci. |
| --- | --- |

(213)

Prístup Luxemburska a spoločnosti FFT, podľa ktorých referenčný systém zahŕňa len spoločnosti skupiny, pretože len takéto spoločnosti musia stanovovať ceny v súlade s princípom nezávislého vzťahu na účely stanovenia ich základu dane, vedie k umelému rozlišovaniu medzi spoločnosťami na základe ich štruktúry v súvislosti s určovaním ich zdaniteľného zisku, pričom takéto rozdelenie všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku neuznáva pri zdaňovaní zisku spoločností, ktoré spadajú do jeho daňovej právomoci.

| (214) | Podobne rozlišovanie spoločnosti FFT medzi skupinami a samostatnými spoločnosťami na základe činností vykonávaných subjektmi posudzovanej skupiny, pričom tvrdí, že referenčný systém zahŕňa len spoločnosti, ktoré uplatňujú obežník, nie je v súlade s cieľom systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Síce je pravda, že činnosti spoločnosti FFT sa týkajú takmer výlučne transakcií v rámci skupiny (102), finančné transakcie, ktoré vykonáva, by mohli byť vykonávané aj mimo skupiny nezávislými finančnými inštitúciami, ako sa uvádza v obežníku. Na účely výberu dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku je teda vhodné porovnávať spoločnosť FFT s akýmkoľvek iným typom spoločnosti, či už je integrovaná alebo neintegrovaná, ktorá vykonáva hospodársku činnosť, keďže podľa luxemburských právnych predpisov o zdaňovaní spoločností zisk nezávislých finančných inštitúcií podlieha tým istým pravidlám zdaňovania spoločností ako zisk vytvorený transakciami v rámci skupiny vypočítaný na základe princípu nezávislého vzťahu. Komisia preto zamieta argument spoločnosti FFT, podľa ktorého by referenčný systém mal zahŕňať len spoločnosti skupiny, ktoré vykonávajú transakcie financovania skupiny. |
| --- | --- |

(214)

Podobne rozlišovanie spoločnosti FFT medzi skupinami a samostatnými spoločnosťami na základe činností vykonávaných subjektmi posudzovanej skupiny, pričom tvrdí, že referenčný systém zahŕňa len spoločnosti, ktoré uplatňujú obežník, nie je v súlade s cieľom systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Síce je pravda, že činnosti spoločnosti FFT sa týkajú takmer výlučne transakcií v rámci skupiny (102), finančné transakcie, ktoré vykonáva, by mohli byť vykonávané aj mimo skupiny nezávislými finančnými inštitúciami, ako sa uvádza v obežníku. Na účely výberu dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku je teda vhodné porovnávať spoločnosť FFT s akýmkoľvek iným typom spoločnosti, či už je integrovaná alebo neintegrovaná, ktorá vykonáva hospodársku činnosť, keďže podľa luxemburských právnych predpisov o zdaňovaní spoločností zisk nezávislých finančných inštitúcií podlieha tým istým pravidlám zdaňovania spoločností ako zisk vytvorený transakciami v rámci skupiny vypočítaný na základe princípu nezávislého vzťahu. Komisia preto zamieta argument spoločnosti FFT, podľa ktorého by referenčný systém mal zahŕňať len spoločnosti skupiny, ktoré vykonávajú transakcie financovania skupiny.

102

| (215) | Komisia preto dospela k záveru, že v predmetnom prípade referenčný systém, podľa ktorého sa má preskúmať sporné záväzné stanovisko, je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku opísaný v odôvodneniach 193 až 208 bez ohľadu na to, či sa daň z príjmu právnických osôb vyberá zo zisku spoločností skupiny alebo samostatných spoločností, a bez ohľadu na činnosti vykonávané týmito spoločnosťami. |
| --- | --- |

(215)

Komisia preto dospela k záveru, že v predmetnom prípade referenčný systém, podľa ktorého sa má preskúmať sporné záväzné stanovisko, je všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku opísaný v odôvodneniach 193 až 208 bez ohľadu na to, či sa daň z príjmu právnických osôb vyberá zo zisku spoločností skupiny alebo samostatných spoločností, a bez ohľadu na činnosti vykonávané týmito spoločnosťami.

7.2.2.   Selektívna výhoda vyplývajúca z výnimky zo všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku

Selektívna výhoda vyplývajúca z výnimky zo všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku

| (216) | Všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa považuje za referenčný systém, podľa ktorého sa musí preskúmať sporné stanovisko, a preto je potrebné určiť, či toto stanovisko predstavuje výnimku z tohto referenčného systému, z ktorej vyplýva nerovnocenné zaobchádzanie so spoločnosťami, ktoré sú v podobnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(216)

Všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku sa považuje za referenčný systém, podľa ktorého sa musí preskúmať sporné stanovisko, a preto je potrebné určiť, či toto stanovisko predstavuje výnimku z tohto referenčného systému, z ktorej vyplýva nerovnocenné zaobchádzanie so spoločnosťami, ktoré sú v podobnej skutkovej a právnej situácii.

| (217) | V súvislosti s touto druhou fázou analýzy selektívnosti otázku, či daňové opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, zvyčajne sprevádza identifikácia výhody poskytnutej príjemcovi prostredníctvom tohto opatrenia. V skutočnosti, keď je výsledkom daňového opatrenia neodôvodnené zníženie dane splatnej príjemcom, ktorý by v prípade neexistencie tohto opatrenia musel zaplatiť vyššiu daň podľa referenčného systému, toto zníženie predstavuje výhodu získanú na základe daňového opatrenia, a zároveň výnimku z referenčného systému. |
| --- | --- |

(217)

V súvislosti s touto druhou fázou analýzy selektívnosti otázku, či daňové opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, zvyčajne sprevádza identifikácia výhody poskytnutej príjemcovi prostredníctvom tohto opatrenia. V skutočnosti, keď je výsledkom daňového opatrenia neodôvodnené zníženie dane splatnej príjemcom, ktorý by v prípade neexistencie tohto opatrenia musel zaplatiť vyššiu daň podľa referenčného systému, toto zníženie predstavuje výhodu získanú na základe daňového opatrenia, a zároveň výnimku z referenčného systému.

| (218) | Podľa Súdneho dvora v prípade individuálneho opatrenia pomoci na rozdiel od režimu „určenie ekonomickej výhody v zásade umožňuje predpokladať jeho selektivitu“ (103). V predmetnom prípade individuálne opatrenie pomoci v prospech spoločnosti FFT je sporné záväzné stanovisko, v ktorom sa schvaľuje metodika výpočtu zdaniteľného zisku zainteresovanej strany v Luxembursku za funkcie, ktoré vykonáva v rámci skupiny Fiat, pričom tento zisk sa následne zdaňuje podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku. |
| --- | --- |

(218)

Podľa Súdneho dvora v prípade individuálneho opatrenia pomoci na rozdiel od režimu „určenie ekonomickej výhody v zásade umožňuje predpokladať jeho selektivitu“ (103). V predmetnom prípade individuálne opatrenie pomoci v prospech spoločnosti FFT je sporné záväzné stanovisko, v ktorom sa schvaľuje metodika výpočtu zdaniteľného zisku zainteresovanej strany v Luxembursku za funkcie, ktoré vykonáva v rámci skupiny Fiat, pričom tento zisk sa následne zdaňuje podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku.

103

7.2.2.1.   Selektívna výhoda vyplývajúca z odklonenia sa od princípu nezávislého vzťahu

Selektívna výhoda vyplývajúca z odklonenia sa od princípu nezávislého vzťahu

| (219) | Cieľom záväzného stanoviska je v zásade vopred stanoviť, ako sa bude uplatňovať všeobecný daňový systém na konkrétny prípad vzhľadom na súbor skutočností a okolností daného prípadu počas daného obdobia, pokiaľ sa tieto skutočnosti a okolnosti podstatne nezmenia počas doby uplatňovania tohto stanoviska. Záväzné stanovisko založené na metóde hodnotenia, ktorá sa neodôvodnene odkláňa od výsledku bežného uplatňovania všeobecného daňového systému, sa bude považovať za zdroj selektívnej výhody pre príjemcu, pokiaľ toto selektívne zaobchádzanie vedie k zníženiu daňového dlhu daného príjemcu v dotknutom členskom štáte v porovnaní so spoločnosťami, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(219)

Cieľom záväzného stanoviska je v zásade vopred stanoviť, ako sa bude uplatňovať všeobecný daňový systém na konkrétny prípad vzhľadom na súbor skutočností a okolností daného prípadu počas daného obdobia, pokiaľ sa tieto skutočnosti a okolnosti podstatne nezmenia počas doby uplatňovania tohto stanoviska. Záväzné stanovisko založené na metóde hodnotenia, ktorá sa neodôvodnene odkláňa od výsledku bežného uplatňovania všeobecného daňového systému, sa bude považovať za zdroj selektívnej výhody pre príjemcu, pokiaľ toto selektívne zaobchádzanie vedie k zníženiu daňového dlhu daného príjemcu v dotknutom členskom štáte v porovnaní so spoločnosťami, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii.

| (220) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (104). Výhoda je teda prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku (105). Toto zlepšenie sa preukáže porovnaním finančnej situácie podniku vyplývajúcej zo sporného opatrenia a finančnej situácie toho istého podniku za neprítomnosti sporného opatrenia (106). Výhoda môže spočívať v udelení pozitívnych hospodárskych výhod, ako aj v odľahčení nákladov, ktoré za bežných okolností zaťažujú rozpočet podniku (107). |
| --- | --- |

(220)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (104). Výhoda je teda prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku (105). Toto zlepšenie sa preukáže porovnaním finančnej situácie podniku vyplývajúcej zo sporného opatrenia a finančnej situácie toho istého podniku za neprítomnosti sporného opatrenia (106). Výhoda môže spočívať v udelení pozitívnych hospodárskych výhod, ako aj v odľahčení nákladov, ktoré za bežných okolností zaťažujú rozpočet podniku (107).

104

105

106

107

| (221) | Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 52 a nasl., Luxembursko prijatím sporného záväzného stanoviska schválilo metódu na stanovenie zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorú navrhol daňový poradca tejto spoločnosti vo svojej správe o transferovom oceňovaní a ktorá umožňuje spoločnosti FFT vypočítať daň z príjmu právnických osôb, ktorú musí zaplatiť v Luxembursku, na ročnom základe počas celej doby uplatňovania tohto záväzného stanoviska. V správe o transferovom oceňovaní prijatej v spornom záväznom stanovisku sa za predpokladu neexistencie transakcií odvíjajúcich sa od trhu, ako by to bolo v prípade nezávislej neintegrovanej spoločnosti, konkrétne stanovuje zisk, ktorý sa má pripísať tejto spoločnosti skupiny Fiat a ktorý sa premieta do stanovenia cien za transakcie, ktoré spoločnosť uzatvára s ostatnými spoločnosťami skupiny. |
| --- | --- |

(221)

Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 52 a nasl., Luxembursko prijatím sporného záväzného stanoviska schválilo metódu na stanovenie zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorú navrhol daňový poradca tejto spoločnosti vo svojej správe o transferovom oceňovaní a ktorá umožňuje spoločnosti FFT vypočítať daň z príjmu právnických osôb, ktorú musí zaplatiť v Luxembursku, na ročnom základe počas celej doby uplatňovania tohto záväzného stanoviska. V správe o transferovom oceňovaní prijatej v spornom záväznom stanovisku sa za predpokladu neexistencie transakcií odvíjajúcich sa od trhu, ako by to bolo v prípade nezávislej neintegrovanej spoločnosti, konkrétne stanovuje zisk, ktorý sa má pripísať tejto spoločnosti skupiny Fiat a ktorý sa premieta do stanovenia cien za transakcie, ktoré spoločnosť uzatvára s ostatnými spoločnosťami skupiny.

| (222) | Súdny dvor už rozhodol, že znížením základu dane, ktoré vyplýva z daňového opatrenia umožňujúceho daňovému subjektu využívať transferové ceny v rámci vnútroskupinových transakcií, ktoré sa odďaľujú od cien, ktoré by medzi sebou uplatnili rokujúce nezávislé podniky v nezávislých trhových podmienkach za porovnateľných okolností v súlade s princípom nezávislého vzťahu, sa tomuto daňovému subjektu udeľuje selektívna výhoda, pretože daň, ktorú má zaplatiť pri uplatnení všeobecného daňového systému, je nižšia ako daň, ktorú majú zaplatiť nezávislé spoločnosti, ktoré vypočítavajú svoj základ dane za základe účtovného zisku (108). |
| --- | --- |

(222)

Súdny dvor už rozhodol, že znížením základu dane, ktoré vyplýva z daňového opatrenia umožňujúceho daňovému subjektu využívať transferové ceny v rámci vnútroskupinových transakcií, ktoré sa odďaľujú od cien, ktoré by medzi sebou uplatnili rokujúce nezávislé podniky v nezávislých trhových podmienkach za porovnateľných okolností v súlade s princípom nezávislého vzťahu, sa tomuto daňovému subjektu udeľuje selektívna výhoda, pretože daň, ktorú má zaplatiť pri uplatnení všeobecného daňového systému, je nižšia ako daň, ktorú majú zaplatiť nezávislé spoločnosti, ktoré vypočítavajú svoj základ dane za základe účtovného zisku (108).

108

| (223) | V rozsudku Súdneho dvora o daňovom režime uplatňovanom Belgickom na koordinačné centrá (109) Súdny dvor preskúmal žalobu podanú proti rozhodnutiu Komisie, v ktorom sa konštatovalo najmä to, že spôsobom určenia zdaniteľných príjmov podľa tohto režimu sa týmto centrám udelila selektívna výhoda (110). Zdaniteľný zisk bol v rámci uvedeného režimu stanovený v paušálnej výške zodpovedajúcej percentuálnej sadzbe z plnej výšky prevádzkových nákladov a výdavkov, z ktorých boli vylúčené náklady na zamestnancov a finančné náklady. Podľa Súdneho dvora „na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné, ako to naznačuje Komisia v bode 95 napadnutého rozhodnutia, porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom na základe rozdielov medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže“. Súdny dvor takisto uviedol, že „vyňatie [nákladov na zamestnancov a finančných nákladov] z výdavkov slúžiacich na určenie zdaniteľných príjmov týchto centier neumožňuje dospieť k prevodným cenám blízkym cenám používaným v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže“, a ďalej rozhodol, že „táto skutočnosť poskytuje dotknutým koordinačným centrám výhodu“ (111). |
| --- | --- |

(223)

V rozsudku Súdneho dvora o daňovom režime uplatňovanom Belgickom na koordinačné centrá (109) Súdny dvor preskúmal žalobu podanú proti rozhodnutiu Komisie, v ktorom sa konštatovalo najmä to, že spôsobom určenia zdaniteľných príjmov podľa tohto režimu sa týmto centrám udelila selektívna výhoda (110). Zdaniteľný zisk bol v rámci uvedeného režimu stanovený v paušálnej výške zodpovedajúcej percentuálnej sadzbe z plnej výšky prevádzkových nákladov a výdavkov, z ktorých boli vylúčené náklady na zamestnancov a finančné náklady. Podľa Súdneho dvora „na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné, ako to naznačuje Komisia v bode 95 napadnutého rozhodnutia, porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom na základe rozdielov medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže“. Súdny dvor takisto uviedol, že „vyňatie [nákladov na zamestnancov a finančných nákladov] z výdavkov slúžiacich na určenie zdaniteľných príjmov týchto centier neumožňuje dospieť k prevodným cenám blízkym cenám používaným v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže“, a ďalej rozhodol, že „táto skutočnosť poskytuje dotknutým koordinačným centrám výhodu“ (111).

109

110

111

| (224) | Súdny dvor teda uznal, že daňovým opatrením, na základe ktorého spoločnosť patriaca do skupiny účtuje transferové ceny neprimerané cenám, ktoré by sa účtovali v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, t. j. ceny vyplývajúce z rokovaní medzi nezávislými podnikmi za porovnateľných okolností podľa princípu nezávislého vzťahu, sa tejto spoločnosti udeľuje výhoda, pretože vedie k zníženiu jej základu dane, a teda k zníženiu splatnej dane pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(224)

Súdny dvor teda uznal, že daňovým opatrením, na základe ktorého spoločnosť patriaca do skupiny účtuje transferové ceny neprimerané cenám, ktoré by sa účtovali v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, t. j. ceny vyplývajúce z rokovaní medzi nezávislými podnikmi za porovnateľných okolností podľa princípu nezávislého vzťahu, sa tejto spoločnosti udeľuje výhoda, pretože vedie k zníženiu jej základu dane, a teda k zníženiu splatnej dane pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb.

| (225) | Princíp, podľa ktorého transakcie uskutočňované medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok, sa zvykne nazývať „princíp nezávislého vzťahu“. Súdny dvor vo svojom rozsudku o belgických koordinačných centrách schválil princíp nezávislého vzťahu ako referenčné kritérium na stanovenie toho, či spoločnosť skupiny má k dispozícii výhodu podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ v dôsledku daňového opatrenia, v ktorom sú stanovené jej transferové ceny, a teda aj základ dane. |
| --- | --- |

(225)

Princíp, podľa ktorého transakcie uskutočňované medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované spôsobom, s ktorým by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok, sa zvykne nazývať „princíp nezávislého vzťahu“. Súdny dvor vo svojom rozsudku o belgických koordinačných centrách schválil princíp nezávislého vzťahu ako referenčné kritérium na stanovenie toho, či spoločnosť skupiny má k dispozícii výhodu podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ v dôsledku daňového opatrenia, v ktorom sú stanovené jej transferové ceny, a teda aj základ dane.

| (226) | Cieľom princípu nezávislého vzťahu je zaručiť, aby sa s transakciami, ktoré medzi sebou vykonávajú spoločnosti tej istej skupiny, zaobchádzalo na daňové účely s prihliadnutím na zisk, ktorý by dosiahli, ak by tie isté transakcie uzavreli nezávislé spoločnosti, pretože v opačnom prípade by spoločnosti skupiny získali výhodné zaobchádzanie podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb, pokiaľ ide o výpočet ich zdaniteľného zisku, oproti nezávislým spoločnostiam, čo by viedlo k nerovnakému zaobchádzaniu so spoločnosťami, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ daného systému, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností podliehajúcich jeho daňovej právomoci. |
| --- | --- |

(226)

Cieľom princípu nezávislého vzťahu je zaručiť, aby sa s transakciami, ktoré medzi sebou vykonávajú spoločnosti tej istej skupiny, zaobchádzalo na daňové účely s prihliadnutím na zisk, ktorý by dosiahli, ak by tie isté transakcie uzavreli nezávislé spoločnosti, pretože v opačnom prípade by spoločnosti skupiny získali výhodné zaobchádzanie podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb, pokiaľ ide o výpočet ich zdaniteľného zisku, oproti nezávislým spoločnostiam, čo by viedlo k nerovnakému zaobchádzaniu so spoločnosťami, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ daného systému, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností podliehajúcich jeho daňovej právomoci.

| (227) | Komisia preto na posúdenie toho, či Luxembursko udelilo spoločnosti FFT selektívnu výhodu, musí overiť, či sa metóda prijatá luxemburskou daňovou správou v spornom záväznom stanovisku na účely stanovenia zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku odkláňa od metódy vedúcej k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda aj od princípu nezávislého vzťahu. V rozsahu, v akom metóda prijatá Luxemburskom v spornom záväznom stanovisku vedie k zníženiu daňového dlhu spoločnosti FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku v porovnaní s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých zdaniteľné príjmy sa podľa tohto systému stanovujú na základe trhu, toto záväzné stanovisko sa považuje za stanovisko, ktorým sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(227)

Komisia preto na posúdenie toho, či Luxembursko udelilo spoločnosti FFT selektívnu výhodu, musí overiť, či sa metóda prijatá luxemburskou daňovou správou v spornom záväznom stanovisku na účely stanovenia zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku odkláňa od metódy vedúcej k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda aj od princípu nezávislého vzťahu. V rozsahu, v akom metóda prijatá Luxemburskom v spornom záväznom stanovisku vedie k zníženiu daňového dlhu spoločnosti FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku v porovnaní s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých zdaniteľné príjmy sa podľa tohto systému stanovujú na základe trhu, toto záväzné stanovisko sa považuje za stanovisko, ktorým sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (228) | Princíp nezávislého vzťahu teda nevyhnutne tvorí súčasť posúdenia Komisie týkajúceho sa daňových opatrení v prospech spoločností skupiny podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ bez ohľadu na to, či členský štát začlenil tento princíp do svojho vnútroštátneho právneho systému. Uplatňuje sa s cieľom určiť, či zdaniteľný zisk spoločnosti patriacej do skupiny na účely výpočtu dane z príjmu právnických osôb bol vypočítaný s uplatnením metódy, ktorá sa približuje trhovým podmienkam tak, aby táto spoločnosť nezískala priaznivejšie zaobchádzanie pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb oproti zaobchádzaniu s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých zdaniteľný zisk sa stanovuje podľa trhu. V záujme odstránenia akýchkoľvek nejasností Komisia pri posudzovaní štátnej pomoci neuplatňuje princíp nezávislého vzťahu podľa článku 9 modelovej daňovej zmluvy OECD, ktorá predstavuje nezáväzný nástroj. Ide o všeobecný princíp o rovnakom zaobchádzaní v daňovej oblasti odvíjajúci sa od uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorým sú viazané členské štáty a ktorého rozsah pôsobnosti nevylučuje vnútroštátne daňové pravidlá (112). |
| --- | --- |

(228)

Princíp nezávislého vzťahu teda nevyhnutne tvorí súčasť posúdenia Komisie týkajúceho sa daňových opatrení v prospech spoločností skupiny podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ bez ohľadu na to, či členský štát začlenil tento princíp do svojho vnútroštátneho právneho systému. Uplatňuje sa s cieľom určiť, či zdaniteľný zisk spoločnosti patriacej do skupiny na účely výpočtu dane z príjmu právnických osôb bol vypočítaný s uplatnením metódy, ktorá sa približuje trhovým podmienkam tak, aby táto spoločnosť nezískala priaznivejšie zaobchádzanie pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb oproti zaobchádzaniu s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých zdaniteľný zisk sa stanovuje podľa trhu. V záujme odstránenia akýchkoľvek nejasností Komisia pri posudzovaní štátnej pomoci neuplatňuje princíp nezávislého vzťahu podľa článku 9 modelovej daňovej zmluvy OECD, ktorá predstavuje nezáväzný nástroj. Ide o všeobecný princíp o rovnakom zaobchádzaní v daňovej oblasti odvíjajúci sa od uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorým sú viazané členské štáty a ktorého rozsah pôsobnosti nevylučuje vnútroštátne daňové pravidlá (112).

112

| (229) | V reakcii na tvrdenie Luxemburska, podľa ktorého sa Komisia vykonaním takéhoto posúdenia stavia na miesto vnútroštátnych daňových orgánov pri výklade luxemburského práva (113), Komisia pripomína, že neskúma, či je sporné záväzné stanovisko v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktorý je vymedzený v článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu alebo v obežníku, ale jej zámerom je určiť, či luxemburská daňová správa udelila selektívnu výhodu spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ prostredníctvom prijatia záväzného stanoviska, v ktorom schválila rozdelenie zisku odkláňajúceho sa od výšky zisku, ktorý by bol zdaňovaný pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ak by tie isté transakcie vykonali nezávislé spoločnosti, ktoré rokujú za porovnateľných okolností a pridržiavajú sa princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(229)

V reakcii na tvrdenie Luxemburska, podľa ktorého sa Komisia vykonaním takéhoto posúdenia stavia na miesto vnútroštátnych daňových orgánov pri výklade luxemburského práva (113), Komisia pripomína, že neskúma, či je sporné záväzné stanovisko v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktorý je vymedzený v článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu alebo v obežníku, ale jej zámerom je určiť, či luxemburská daňová správa udelila selektívnu výhodu spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ prostredníctvom prijatia záväzného stanoviska, v ktorom schválila rozdelenie zisku odkláňajúceho sa od výšky zisku, ktorý by bol zdaňovaný pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ak by tie isté transakcie vykonali nezávislé spoločnosti, ktoré rokujú za porovnateľných okolností a pridržiavajú sa princípu nezávislého vzťahu.

113

| (230) | V reakcii na tvrdenie Luxemburska a spoločnosti FFT, podľa ktorého by malo byť posudzovanie Komisie týkajúce sa dohody o stanovení metódy ocenenia prijatej v spornom záväznom stanovisku nevyhnutne obmedzené, keďže stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda, Komisia poukazuje na to, že „aproximačná“ zložka transferového oceňovania sa musí posudzovať z hľadiska tohto cieľa. V odseku 1.13 zásad OECD o transferovom oceňovaní sa skutočne uznáva, že transferové oceňovanie nie je exaktná veda, no na tom istom mieste sa vysvetľuje, že, po prvé, „je dôležité nezabúdať na cieľ, ktorým je dosiahnuť logickú aproximáciu nezávislého trhového výsledku na základe spoľahlivých informácií“. Cieľom zásad OECD o transferovom oceňovaní je vymedziť pre daňové správy a nadnárodné podniky najvhodnejšie metódy na odhadovanie nezávislých trhových cien za cezhraničné transakcie, ktoré vykonávajú prepojené podniky na daňové účely. Tento cieľ by nebolo možné dosiahnuť, ak by sa aproximačná povaha stanovenia transferových cien mohla využiť na obchádzanie konsenzu o vhodných metódach na stanovenie transferového oceňovania, ktorý predstavujú tieto zásady. Aproximačná povaha princípu nezávislého vzťahu sa preto nemôže použiť na odôvodnenie analýzy transferového oceňovania, ktorá nie je logická vzhľadom na metodiku alebo sa opiera o nevhodný výber porovnateľných prvkov. |
| --- | --- |

(230)

V reakcii na tvrdenie Luxemburska a spoločnosti FFT, podľa ktorého by malo byť posudzovanie Komisie týkajúce sa dohody o stanovení metódy ocenenia prijatej v spornom záväznom stanovisku nevyhnutne obmedzené, keďže stanovenie transferového oceňovania nie je exaktná veda, Komisia poukazuje na to, že „aproximačná“ zložka transferového oceňovania sa musí posudzovať z hľadiska tohto cieľa. V odseku 1.13 zásad OECD o transferovom oceňovaní sa skutočne uznáva, že transferové oceňovanie nie je exaktná veda, no na tom istom mieste sa vysvetľuje, že, po prvé, „je dôležité nezabúdať na cieľ, ktorým je dosiahnuť logickú aproximáciu nezávislého trhového výsledku na základe spoľahlivých informácií“. Cieľom zásad OECD o transferovom oceňovaní je vymedziť pre daňové správy a nadnárodné podniky najvhodnejšie metódy na odhadovanie nezávislých trhových cien za cezhraničné transakcie, ktoré vykonávajú prepojené podniky na daňové účely. Tento cieľ by nebolo možné dosiahnuť, ak by sa aproximačná povaha stanovenia transferových cien mohla využiť na obchádzanie konsenzu o vhodných metódach na stanovenie transferového oceňovania, ktorý predstavujú tieto zásady. Aproximačná povaha princípu nezávislého vzťahu sa preto nemôže použiť na odôvodnenie analýzy transferového oceňovania, ktorá nie je logická vzhľadom na metodiku alebo sa opiera o nevhodný výber porovnateľných prvkov.

| (231) | Keďže možno na záver preukázať, že metóda, ktorú prijala luxemburská daňová správa prostredníctvom sporného záväzného stanoviska na účely stanovenia zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku, sa odkláňa od metódy vedúcej k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda od princípu nezávislého vzťahu, toto záväzné stanovisko sa bude považovať za stanovisko, ktorým sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ v rozsahu, v akom vedie k zníženiu daňového dlhu spoločnosti FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku v porovnaní s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých základ dane sa určuje podľa zisku dosiahnutého za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(231)

Keďže možno na záver preukázať, že metóda, ktorú prijala luxemburská daňová správa prostredníctvom sporného záväzného stanoviska na účely stanovenia zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku, sa odkláňa od metódy vedúcej k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda od princípu nezávislého vzťahu, toto záväzné stanovisko sa bude považovať za stanovisko, ktorým sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ v rozsahu, v akom vedie k zníženiu daňového dlhu spoločnosti FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku v porovnaní s neintegrovanými spoločnosťami, ktorých základ dane sa určuje podľa zisku dosiahnutého za trhových podmienok.

7.2.2.2.   Úvodná pripomienka – pochybnosti o existencii pevne stanoveného základu dane

Úvodná pripomienka – pochybnosti o existencii pevne stanoveného základu dane

| (232) | Prvá pochybnosť Komisie v rozhodnutí o začatí konania sa týkala skutočnosti, že základ dane spoločnosti FFT prijatý v spornom záväznom stanovisku sa javí ako pevne stanovené rozpätie. Dokumenty predložené počas formálneho zisťovania dosvedčujú, že základ dane spoločnosti FFT bol pevne stanovený na 2 milióny EUR ročne pred tým, ako bolo prijaté sporné záväzné stanovisko. Napriek tomu, že spoločnosť FFT je podľa obežníka povinná obnoviť svoju predchádzajúcu žiadosť o záväzné stanovisko na základe správy o transferovom oceňovaní, správa o transferovom oceňovaní vypracovaná na účely sporného záväzného stanoviska vedie k výsledku, pokiaľ ide o základ dane, ktorý je prakticky totožný s predtým prijatou paušálnou sumou. |
| --- | --- |

(232)

Prvá pochybnosť Komisie v rozhodnutí o začatí konania sa týkala skutočnosti, že základ dane spoločnosti FFT prijatý v spornom záväznom stanovisku sa javí ako pevne stanovené rozpätie. Dokumenty predložené počas formálneho zisťovania dosvedčujú, že základ dane spoločnosti FFT bol pevne stanovený na 2 milióny EUR ročne pred tým, ako bolo prijaté sporné záväzné stanovisko. Napriek tomu, že spoločnosť FFT je podľa obežníka povinná obnoviť svoju predchádzajúcu žiadosť o záväzné stanovisko na základe správy o transferovom oceňovaní, správa o transferovom oceňovaní vypracovaná na účely sporného záväzného stanoviska vedie k výsledku, pokiaľ ide o základ dane, ktorý je prakticky totožný s predtým prijatou paušálnou sumou.

| (233) | Vzhľadom na spresnenia poskytnuté v rámci administratívneho postupu Luxemburskom, ktoré vysvetlilo, že v spornom záväznom stanovisku sa prijala metóda, a nie pevne stanovené rozpätie (114), ako aj vzhľadom na údaje preukazujúce, že základ dane spoločnosti FFT za rok 2012 a za rok 2013 bol nižší ako spodná hranica údajne prijatého rozpätia v danom záväznom stanovisku (115), sa však Komisia domnieva, že jej pochybnosti boli dostatočne vyvrátené. |
| --- | --- |

(233)

Vzhľadom na spresnenia poskytnuté v rámci administratívneho postupu Luxemburskom, ktoré vysvetlilo, že v spornom záväznom stanovisku sa prijala metóda, a nie pevne stanovené rozpätie (114), ako aj vzhľadom na údaje preukazujúce, že základ dane spoločnosti FFT za rok 2012 a za rok 2013 bol nižší ako spodná hranica údajne prijatého rozpätia v danom záväznom stanovisku (115), sa však Komisia domnieva, že jej pochybnosti boli dostatočne vyvrátené.

114

115

7.2.2.3.   Zvolenie metódy, parametrov a úprav na podloženie sporného záväzného stanoviska

Zvolenie metódy, parametrov a úprav na podloženie sporného záväzného stanoviska

| (234) | V spornom záväznom stanovisku sa prijíma metóda na stanovenie rozdelenia zisku v prospech spoločnosti FFT, ktorá sa odvíja od analýzy transferového oceňovania, ktorú vypracoval daňový poradca tejto spoločnosti, pričom vypočítal odmenu za funkcie financovania v rámci skupiny a správy pokladnice poskytované spoločnosťou FFT a za riziká znášané touto spoločnosťou. |
| --- | --- |

(234)

V spornom záväznom stanovisku sa prijíma metóda na stanovenie rozdelenia zisku v prospech spoločnosti FFT, ktorá sa odvíja od analýzy transferového oceňovania, ktorú vypracoval daňový poradca tejto spoločnosti, pričom vypočítal odmenu za funkcie financovania v rámci skupiny a správy pokladnice poskytované spoločnosťou FFT a za riziká znášané touto spoločnosťou.

| (235) | Táto analýza transferového oceňovania je podložená niekoľkými metodickými voľbami: i) rozhodnutie uplatniť metódu čistého obchodného rozpätia na odhadnutie zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku; ii) zvolenie kapitálu ako ukazovateľa zisku na účely metódy čistého obchodného rozpätia; iii) zvolenie rámca Bazilej II na účely výpočtu tohto kapitálu a iv) rozhodnutie uplatniť model CAPM založený na cene za akcie s cieľom určiť požadovanú návratnosť tohto kapitálu. |
| --- | --- |

(235)

Táto analýza transferového oceňovania je podložená niekoľkými metodickými voľbami: i) rozhodnutie uplatniť metódu čistého obchodného rozpätia na odhadnutie zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku; ii) zvolenie kapitálu ako ukazovateľa zisku na účely metódy čistého obchodného rozpätia; iii) zvolenie rámca Bazilej II na účely výpočtu tohto kapitálu a iv) rozhodnutie uplatniť model CAPM založený na cene za akcie s cieľom určiť požadovanú návratnosť tohto kapitálu.

| (236) | Ako sa vysvetľuje v nasledujúcich oddieloch v odôvodneniach 241 až 301, voľba i) je výberom z piatich metód, ktoré sú podrobne opísané a preskúmané v zásadách OECD. Zásady OECD sa takisto vzťahujú na voľbu ii) týkajúcu sa ukazovateľa zisku na účely uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia. Ďalšie metodické voľby iii) a iv) však nie sú pokryté týmito zásadami. |
| --- | --- |

(236)

Ako sa vysvetľuje v nasledujúcich oddieloch v odôvodneniach 241 až 301, voľba i) je výberom z piatich metód, ktoré sú podrobne opísané a preskúmané v zásadách OECD. Zásady OECD sa takisto vzťahujú na voľbu ii) týkajúcu sa ukazovateľa zisku na účely uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia. Ďalšie metodické voľby iii) a iv) však nie sú pokryté týmito zásadami.

| (237) | Daňový poradca spoločnosti FFT si následne zvolil niekoľko parametrov, t. j. aktuálne číselné údaje, ktoré sa majú použiť pri odhadovaní výšky vlastného imania pred ich odmeňovaním [v prípade voľby iii)] a požadovanej úrovne návratnosti kapitálu [v prípade voľby iv)]. Pokiaľ ide o výšku odmeňovaného vlastného imania, daňový poradca si zvolil parametre váženia rizika a minimálnych kapitálových požiadaviek s cieľom odhadnúť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT. Pokiaľ ide o požadovanú úroveň návratnosti, ktorá sa má uplatniť na toto vlastné imanie, daňový poradca si zvolil parametre bezrizikovej sadzby, beta koeficientu a trhovej prirážky, ktoré sa vyžadujú pri uplatňovaní modelu CAPM (116). |
| --- | --- |

(237)

Daňový poradca spoločnosti FFT si následne zvolil niekoľko parametrov, t. j. aktuálne číselné údaje, ktoré sa majú použiť pri odhadovaní výšky vlastného imania pred ich odmeňovaním [v prípade voľby iii)] a požadovanej úrovne návratnosti kapitálu [v prípade voľby iv)]. Pokiaľ ide o výšku odmeňovaného vlastného imania, daňový poradca si zvolil parametre váženia rizika a minimálnych kapitálových požiadaviek s cieľom odhadnúť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT. Pokiaľ ide o požadovanú úroveň návratnosti, ktorá sa má uplatniť na toto vlastné imanie, daňový poradca si zvolil parametre bezrizikovej sadzby, beta koeficientu a trhovej prirážky, ktoré sa vyžadujú pri uplatňovaní modelu CAPM (116).

116

| (238) | Daňový poradca sa napokon rozhodol, že pri výpočte nezávislej trhovej odmeny nebude prihliadať na celkovú výšku vlastného imania spoločnosti FFT – od vlastného imania preto odpočítal sumu podielov, ktoré má spoločnosť FFT v spoločnostiach FFNA a FFC, a vypočítal odmenu za vykonávané funkcie na základe zostávajúcej sumy (117). Tieto voľby však nevychádzajú z parametrov. Naopak sa zdá, že na metódu sa nimi uplatňujú úpravy, ktoré umožňujú určiť rozdelenie zisku v prospech spoločnosti FFT, ale nezodpovedajú žiadnej bežne uplatňovanej metóde. |
| --- | --- |

(238)

Daňový poradca sa napokon rozhodol, že pri výpočte nezávislej trhovej odmeny nebude prihliadať na celkovú výšku vlastného imania spoločnosti FFT – od vlastného imania preto odpočítal sumu podielov, ktoré má spoločnosť FFT v spoločnostiach FFNA a FFC, a vypočítal odmenu za vykonávané funkcie na základe zostávajúcej sumy (117). Tieto voľby však nevychádzajú z parametrov. Naopak sa zdá, že na metódu sa nimi uplatňujú úpravy, ktoré umožňujú určiť rozdelenie zisku v prospech spoločnosti FFT, ale nezodpovedajú žiadnej bežne uplatňovanej metóde.

117

| (239) | Na základe týchto metodických volieb, zvolenia parametrov na účely ich uplatnenia a úprav [...], daňový poradca dospel k úrovni odmeňovania za činnosti financovania v rámci skupiny a správu pokladnice spoločnosti FFT, ktorá sa v spornom záväznom stanovisku prijíma ako v súlade s obežníkom a s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(239)

Na základe týchto metodických volieb, zvolenia parametrov na účely ich uplatnenia a úprav [...], daňový poradca dospel k úrovni odmeňovania za činnosti financovania v rámci skupiny a správu pokladnice spoločnosti FFT, ktorá sa v spornom záväznom stanovisku prijíma ako v súlade s obežníkom a s princípom nezávislého vzťahu.

| (240) | V nasledujúcich oddieloch v odôvodneniach 241 až 301 Komisia spresní dôvody, pre ktoré sa domnieva, že viaceré z týchto metodických volieb, zvolenie parametrov a úprav [...] vedú k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti dani, ktorú by museli zaplatiť neintegrované spoločnosti, ktorých zdaniteľný zisk sa určuje na základe transakcií uzavretých podľa trhových podmienok, a teda prečo sa sporným záväzným stanoviskom prostredníctvom prijatia týchto volieb a úprav udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ tak, že sa odkláňa od princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(240)

V nasledujúcich oddieloch v odôvodneniach 241 až 301 Komisia spresní dôvody, pre ktoré sa domnieva, že viaceré z týchto metodických volieb, zvolenie parametrov a úprav [...] vedú k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT pri uplatnení všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti dani, ktorú by museli zaplatiť neintegrované spoločnosti, ktorých zdaniteľný zisk sa určuje na základe transakcií uzavretých podľa trhových podmienok, a teda prečo sa sporným záväzným stanoviskom prostredníctvom prijatia týchto volieb a úprav udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ tak, že sa odkláňa od princípu nezávislého vzťahu.

7.2.2.4.   Zvolenie metódy čistého obchodného rozpätia a funkčná analýza uvedená v správe o transferovom oceňovaní

Zvolenie metódy čistého obchodného rozpätia a funkčná analýza uvedená v správe o transferovom oceňovaní

| (241) | Pokiaľ ide o voľbu i), daňový poradca odhaduje odmenu za poskytované funkcie a znášanie rizika spoločnosťou FFT prijatú v spornom záväznom stanovisku prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia (118). Táto voľba je výberom z piatich metód, ktoré sú podrobne opísané a preskúmané v zásadách OECD o transferovom oceňovaní. Vo všeobecnosti sa v týchto zásadách vyžaduje nájsť najvhodnejšiu metódu na odhadnutie nezávislej trhovej ceny v kontexte transferového oceňovania (119). |
| --- | --- |

(241)

Pokiaľ ide o voľbu i), daňový poradca odhaduje odmenu za poskytované funkcie a znášanie rizika spoločnosťou FFT prijatú v spornom záväznom stanovisku prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia (118). Táto voľba je výberom z piatich metód, ktoré sú podrobne opísané a preskúmané v zásadách OECD o transferovom oceňovaní. Vo všeobecnosti sa v týchto zásadách vyžaduje nájsť najvhodnejšiu metódu na odhadnutie nezávislej trhovej ceny v kontexte transferového oceňovania (119).

118

119

| (242) | Uplatnenie metódy si vyžaduje aj použitie jedného alebo viacerých parametrov, aby táto metóda mohla viesť k aktuálnemu výsledku. Zvolenie metódy a parametrov nemôže byť ľubovoľné. Ak by sa táto voľba úplne ponechala na uváženie daňového subjektu, zvýhodňovali by sa cezhraničné integrované skupiny oproti spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie na trhu – tieto skupiny by si samé mohli zvoliť metódu a parametre na stanovenie ceny za transakcie v rámci skupiny na účely výpočtu ich základu dane, zatiaľ čo neintegrované spoločnosti by vykonávali svoje transakcie za trhových podmienok a nemali by možnosť upravovať svoj základ dane. Preto sa musia tieto voľby pridržiavať cieľa dosiahnutia nezávislej trhovej ceny za transakcie v rámci skupiny. |
| --- | --- |

(242)

Uplatnenie metódy si vyžaduje aj použitie jedného alebo viacerých parametrov, aby táto metóda mohla viesť k aktuálnemu výsledku. Zvolenie metódy a parametrov nemôže byť ľubovoľné. Ak by sa táto voľba úplne ponechala na uváženie daňového subjektu, zvýhodňovali by sa cezhraničné integrované skupiny oproti spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie na trhu – tieto skupiny by si samé mohli zvoliť metódu a parametre na stanovenie ceny za transakcie v rámci skupiny na účely výpočtu ich základu dane, zatiaľ čo neintegrované spoločnosti by vykonávali svoje transakcie za trhových podmienok a nemali by možnosť upravovať svoj základ dane. Preto sa musia tieto voľby pridržiavať cieľa dosiahnutia nezávislej trhovej ceny za transakcie v rámci skupiny.

| (243) | Pri odhadovaní nezávislej trhovej ceny na účely transferového oceňovania však uplatnenie metódy, ktorá predstavuje druhú najlepšiu voľbu, neprináša spravidla výhodu cezhraničným integrovaným skupinám. Ak sa použije takáto metóda a uplatní sa spolu so súborom nadmerne obozretných parametrov, výpočet odmeny môže napriek tomu viesť k výsledku, ktorý sa v tomto konkrétnom prípade rovná výsledku založenému na trhu, alebo môže viesť k nadmernému daňovému zaťaženiu, a v tom prípade by sa záväzným stanoviskom prijímajúcim túto druhú metódu neudeľovala žiadna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(243)

Pri odhadovaní nezávislej trhovej ceny na účely transferového oceňovania však uplatnenie metódy, ktorá predstavuje druhú najlepšiu voľbu, neprináša spravidla výhodu cezhraničným integrovaným skupinám. Ak sa použije takáto metóda a uplatní sa spolu so súborom nadmerne obozretných parametrov, výpočet odmeny môže napriek tomu viesť k výsledku, ktorý sa v tomto konkrétnom prípade rovná výsledku založenému na trhu, alebo môže viesť k nadmernému daňovému zaťaženiu, a v tom prípade by sa záväzným stanoviskom prijímajúcim túto druhú metódu neudeľovala žiadna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (244) | Na druhej strane, aj keby sa použila najvhodnejšia metóda, pri jej uplatnení spolu s nadmerne priaznivými parametrami by odmena vypočítaná podľa tejto metódy mohla podceňovať daň splatnú daňovým subjektom, a teda by mu mohla udeľovať výhodu podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(244)

Na druhej strane, aj keby sa použila najvhodnejšia metóda, pri jej uplatnení spolu s nadmerne priaznivými parametrami by odmena vypočítaná podľa tejto metódy mohla podceňovať daň splatnú daňovým subjektom, a teda by mu mohla udeľovať výhodu podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (245) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, že metóda čistého obchodného rozpätia môže predstavovať najvhodnejšiu metódu na stanovenie nezávislej trhovej odmeny, a teda aj zdaniteľného zisku spoločnosti FFT. V porovnaní s ostatnými štyrmi priamymi metódami zásad OECD o transferovom oceňovaní je metóda nezávislej trhovej ceny priamejšia a ak by sa uplatnila, poskytla by dôveryhodnejšiu aproximáciu výsledku založenú na trhu. |
| --- | --- |

(245)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, že metóda čistého obchodného rozpätia môže predstavovať najvhodnejšiu metódu na stanovenie nezávislej trhovej odmeny, a teda aj zdaniteľného zisku spoločnosti FFT. V porovnaní s ostatnými štyrmi priamymi metódami zásad OECD o transferovom oceňovaní je metóda nezávislej trhovej ceny priamejšia a ak by sa uplatnila, poskytla by dôveryhodnejšiu aproximáciu výsledku založenú na trhu.

| (246) | Vzhľadom na informácie poskytnuté počas konania vo veci formálneho zisťovania však Komisia uznáva tvrdenie spoločnosti FFT, že metóda nezávislej trhovej ceny by v prípade spoločnosti FFT nemusela byť najvhodnejšia. Z týchto informácií vyplýva, že spoločnosť FFT uzatvára transakcie s rôznymi protistranami skupiny Fiat a že uplatňované sadzby, forma a doba platnosti poskytnutých úverov a dlhopisov emitovaných spoločnosťou FFT sa rôznia, aj napriek tomu, že škála príslušných nástrojov sa javí nemenná. Keďže uplatnenie metódy nezávislej trhovej ceny na účely transferového oceňovania by si vyžadovalo nájdenie porovnateľných transakcií ku každému jednotlivému úveru poskytnutému spoločnosťou FFT, uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia daňovým poradcom pri odhadovaní nezávislej trhovej odmeny za vykonávané funkcie a znášané riziko spoločnosťou FFT sa zdá vhodné. |
| --- | --- |

(246)

Vzhľadom na informácie poskytnuté počas konania vo veci formálneho zisťovania však Komisia uznáva tvrdenie spoločnosti FFT, že metóda nezávislej trhovej ceny by v prípade spoločnosti FFT nemusela byť najvhodnejšia. Z týchto informácií vyplýva, že spoločnosť FFT uzatvára transakcie s rôznymi protistranami skupiny Fiat a že uplatňované sadzby, forma a doba platnosti poskytnutých úverov a dlhopisov emitovaných spoločnosťou FFT sa rôznia, aj napriek tomu, že škála príslušných nástrojov sa javí nemenná. Keďže uplatnenie metódy nezávislej trhovej ceny na účely transferového oceňovania by si vyžadovalo nájdenie porovnateľných transakcií ku každému jednotlivému úveru poskytnutému spoločnosťou FFT, uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia daňovým poradcom pri odhadovaní nezávislej trhovej odmeny za vykonávané funkcie a znášané riziko spoločnosťou FFT sa zdá vhodné.

| (247) | Komisia takisto uznáva, že analýza transferového oceňovania týkajúca sa spoločnosti FFT vychádza z návratnosti vlastného imania, ktorá predstavuje prijateľný ukazovateľ výkonnosti vo finančnom sektore, a že funkcie poskytované spoločnosťou FFT možno porovnať s funkciami finančných inštitúcií. Zložitosť štruktúry aktív a pasív spoločnosti FFT dosvedčuje, že táto spoločnosť zabezpečuje funkciu transformácie splatností a funkciu finančného sprostredkovania, pretože sa obracia na externých investorov, aby naplnila potreby financovania skupiny (120). Komisia preto konštatuje, že uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania je v prípade spoločnosti FFT vhodná voľba. |
| --- | --- |

(247)

Komisia takisto uznáva, že analýza transferového oceňovania týkajúca sa spoločnosti FFT vychádza z návratnosti vlastného imania, ktorá predstavuje prijateľný ukazovateľ výkonnosti vo finančnom sektore, a že funkcie poskytované spoločnosťou FFT možno porovnať s funkciami finančných inštitúcií. Zložitosť štruktúry aktív a pasív spoločnosti FFT dosvedčuje, že táto spoločnosť zabezpečuje funkciu transformácie splatností a funkciu finančného sprostredkovania, pretože sa obracia na externých investorov, aby naplnila potreby financovania skupiny (120). Komisia preto konštatuje, že uplatnenie metódy čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania je v prípade spoločnosti FFT vhodná voľba.

120

7.2.2.5.   Výška odmeňovaného vlastného imania

Výška odmeňovaného vlastného imania

| (248) | Komisia síce považuje za vhodné, že daňový poradca v prípade spoločnosti FFT použil metódu čistého obchodného rozpätia, no domnieva sa, že viaceré metodické voľby, zvolenie parametrov a úprav [...], ktoré daňový poradca použil pri uplatnení metódy, nie sú vhodné na výpočet základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku. |
| --- | --- |

(248)

Komisia síce považuje za vhodné, že daňový poradca v prípade spoločnosti FFT použil metódu čistého obchodného rozpätia, no domnieva sa, že viaceré metodické voľby, zvolenie parametrov a úprav [...], ktoré daňový poradca použil pri uplatnení metódy, nie sú vhodné na výpočet základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku.

7.2.2.6.   Použitie hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT ako ukazovateľa ziskovosti

Použitie hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT ako ukazovateľa ziskovosti

| (249) | Komisia si nemyslí, že regulatórny kapitál zvolený daňovým poradcom predstavuje vhodný ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia s cieľom odhadnúť nezávislú trhovú odmenu za funkcie vykonávané spoločnosťou FFT. Komisia sa skôr domnieva, že vzhľadom na to, že daňový poradca zvolil metódu čistého obchodného rozpätia, ktorá súvisí s návratnosťou vlastného imania odhadovanou pomocou modelu CAPM, je vhodné použiť účtovné vlastné imanie ako ukazovateľ ziskovosti, na ktorý sa uplatňuje návratnosť vlastného imania s cieľom vypočítať túto odmenu, ak má byť hľadaný výsledok dôveryhodnou aproximáciou výsledku odvíjajúceho sa od trhu. |
| --- | --- |

(249)

Komisia si nemyslí, že regulatórny kapitál zvolený daňovým poradcom predstavuje vhodný ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia s cieľom odhadnúť nezávislú trhovú odmenu za funkcie vykonávané spoločnosťou FFT. Komisia sa skôr domnieva, že vzhľadom na to, že daňový poradca zvolil metódu čistého obchodného rozpätia, ktorá súvisí s návratnosťou vlastného imania odhadovanou pomocou modelu CAPM, je vhodné použiť účtovné vlastné imanie ako ukazovateľ ziskovosti, na ktorý sa uplatňuje návratnosť vlastného imania s cieľom vypočítať túto odmenu, ak má byť hľadaný výsledok dôveryhodnou aproximáciou výsledku odvíjajúceho sa od trhu.

| (250) | Konkrétnejšie, na zaistenie toho, aby základ dane spoločnosti FFT odzrkadľoval dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu, metóda použitá na dosiahnutie nezávislej trhovej odmeny za funkcie, ktoré vykonáva, musí vykazovať metodickú logiku z účtovného hľadiska, čo neplatí pre voľby daňového poradcu. |
| --- | --- |

(250)

Konkrétnejšie, na zaistenie toho, aby základ dane spoločnosti FFT odzrkadľoval dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu, metóda použitá na dosiahnutie nezávislej trhovej odmeny za funkcie, ktoré vykonáva, musí vykazovať metodickú logiku z účtovného hľadiska, čo neplatí pre voľby daňového poradcu.

| (251) | V správe o transferovom oceňovaní sa uvádza, že odhadovaný základ dane spoločnosti FFT má dve zložky: „odmeňovanie rizika“ a „odmeňovanie funkcií“ (121). Daňový poradca stanovuje prvú zložku, t. j. odmeňovanie rizika pre spoločnosť FFT, vynásobením odhadu odmeňovaného vlastného imania, ku ktorého sa dopracoval vypočítaním hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT na základe analógie s rámcom Bazilej II (122), a požadovanej návratnosti tohto vlastného imania odhadovanej na základe modelu CAPM. |
| --- | --- |

(251)

V správe o transferovom oceňovaní sa uvádza, že odhadovaný základ dane spoločnosti FFT má dve zložky: „odmeňovanie rizika“ a „odmeňovanie funkcií“ (121). Daňový poradca stanovuje prvú zložku, t. j. odmeňovanie rizika pre spoločnosť FFT, vynásobením odhadu odmeňovaného vlastného imania, ku ktorého sa dopracoval vypočítaním hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT na základe analógie s rámcom Bazilej II (122), a požadovanej návratnosti tohto vlastného imania odhadovanej na základe modelu CAPM.

121

122

| (252) | Modelom CAPM sa však odhaduje požadovaná teoretická miera návratnosti kapitálových investícií a beta koeficient použitý v tomto výpočte vychádza z kolísania návratnosti cien za akcie spoločností (alebo kapitálovej návratnosti) (123). Z výpočtu modelu CAPM konštrukčne vyplýva skôr návratnosť vlastného imania ako návratnosť akéhokoľvek iného typu kapitálu, ako je hypotetický regulatórny kapitál určený analogickým uplatnením rámca Bazilej II (124). |
| --- | --- |

(252)

Modelom CAPM sa však odhaduje požadovaná teoretická miera návratnosti kapitálových investícií a beta koeficient použitý v tomto výpočte vychádza z kolísania návratnosti cien za akcie spoločností (alebo kapitálovej návratnosti) (123). Z výpočtu modelu CAPM konštrukčne vyplýva skôr návratnosť vlastného imania ako návratnosť akéhokoľvek iného typu kapitálu, ako je hypotetický regulatórny kapitál určený analogickým uplatnením rámca Bazilej II (124).

123

124

| (253) | Návratnosť vlastného imania je ukazovateľom obratu aktív. Kapitál je odmeňovaný prostredníctvom čistého zisku spoločnosti, t. j. príjmy mínus celkové výdavky, ktoré znášala spoločnosť počas daňového roka svojej činnosti, ale aj mínus všetky finančné poplatky uhradené veriteľom. Tento čistý zisk je teda zisk, ktorý zostane spoločnosti na odmeňovanie akcionárov – predstavuje návratnosť vlastného imania prostredníctvom distribúcie alebo zvýšením hodnoty spoločnosti. Na zaručenie logiky je preto vhodné, aby sa návratnosť vlastného imania rovnala čistému zisku v účtovnom vyjadrení, ktorý sa ponecháva akcionárom po zaplatení všetkých ostatných výdavkov, vydelenému hodnotou akcií v účtovnom vyjadrení (t. j. kapitál), ktoré sa odmeňujú zo zisku. |
| --- | --- |

(253)

Návratnosť vlastného imania je ukazovateľom obratu aktív. Kapitál je odmeňovaný prostredníctvom čistého zisku spoločnosti, t. j. príjmy mínus celkové výdavky, ktoré znášala spoločnosť počas daňového roka svojej činnosti, ale aj mínus všetky finančné poplatky uhradené veriteľom. Tento čistý zisk je teda zisk, ktorý zostane spoločnosti na odmeňovanie akcionárov – predstavuje návratnosť vlastného imania prostredníctvom distribúcie alebo zvýšením hodnoty spoločnosti. Na zaručenie logiky je preto vhodné, aby sa návratnosť vlastného imania rovnala čistému zisku v účtovnom vyjadrení, ktorý sa ponecháva akcionárom po zaplatení všetkých ostatných výdavkov, vydelenému hodnotou akcií v účtovnom vyjadrení (t. j. kapitál), ktoré sa odmeňujú zo zisku.

| (254) | Naopak, nie je logické zohľadniť čistý účtovný zisk spoločnosti na odmeňovanie regulatórneho kapitálu. Regulatórny kapitál je odhad regulačného orgánu týkajúci sa minimálnej úrovne kapitalizácie, ktorú musí zachovávať banka alebo iná finančná inštitúcia, a ako taký nepredstavuje v tom istom pomere právo na zisk regulovaného subjektu. Finančné inštitúcie musia mať neustále v držbe kapitál na tejto úrovni, čo prakticky znamená, že vo všeobecnosti majú v držbe väčší kapitál ako len požadovanú úroveň regulatórneho kapitálu, aby mali vankúš, ktorý im umožňuje neporušovať minimálne kapitálové požiadavky v prípade strát, čím sa znižuje výška disponibilného kapitálu. Akékoľvek vlastné imanie doplnené k minimálnej požadovanej úrovni sa musí rovnako odmeňovať z hľadiska investorov. |
| --- | --- |

(254)

Naopak, nie je logické zohľadniť čistý účtovný zisk spoločnosti na odmeňovanie regulatórneho kapitálu. Regulatórny kapitál je odhad regulačného orgánu týkajúci sa minimálnej úrovne kapitalizácie, ktorú musí zachovávať banka alebo iná finančná inštitúcia, a ako taký nepredstavuje v tom istom pomere právo na zisk regulovaného subjektu. Finančné inštitúcie musia mať neustále v držbe kapitál na tejto úrovni, čo prakticky znamená, že vo všeobecnosti majú v držbe väčší kapitál ako len požadovanú úroveň regulatórneho kapitálu, aby mali vankúš, ktorý im umožňuje neporušovať minimálne kapitálové požiadavky v prípade strát, čím sa znižuje výška disponibilného kapitálu. Akékoľvek vlastné imanie doplnené k minimálnej požadovanej úrovni sa musí rovnako odmeňovať z hľadiska investorov.

| (255) | Na zaručenie logickej metodiky z účtovného hľadiska, a teda dôveryhodnej aproximácie trhového výsledku, mal daňový poradca spoločnosti FFT uplatniť na účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT návratnosť vlastného imania vypočítanú pomocou modelu CAPM. Vodorovné šípky v uvedenej tabuľke naznačujú, aké prístupy by boli logické z hľadiska metodiky, diagonálna šípka znázorňuje prístup uplatnený daňovým poradcom spoločnosti FFT:



  Opatrenia návratnosti
  Vlastné zdroje
  Návratnosť vlastného imania (RoE) = zisk/vlastné imanie podľa IFRS
  Odhad spoločnosti FFT pomocou rámca CAPM s koeficientom β vychádzajúcim zo vzorky 66 spoločností
  Vlastné imanie podľa IFRS
  Prevzaté z účtovnej závierky spoločnosti FFT
  Kapitálová návratnosť so zohľadnením rizika (RARoC) = zisk / regulatórny kapitál
  K dispozícii nie sú žiadne odhady
  Regulatórny kapitál podľa rámca Bazilej II
  proxy regulatórneho kapitálu poskytla spoločnosť FFT, hoci bol nesprávne odhadnutý |
| --- | --- |

(255)

Na zaručenie logickej metodiky z účtovného hľadiska, a teda dôveryhodnej aproximácie trhového výsledku, mal daňový poradca spoločnosti FFT uplatniť na účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT návratnosť vlastného imania vypočítanú pomocou modelu CAPM. Vodorovné šípky v uvedenej tabuľke naznačujú, aké prístupy by boli logické z hľadiska metodiky, diagonálna šípka znázorňuje prístup uplatnený daňovým poradcom spoločnosti FFT:

Opatrenia návratnosti

Vlastné zdroje

Návratnosť vlastného imania (RoE) = zisk/vlastné imanie podľa IFRS

Odhad spoločnosti FFT pomocou rámca CAPM s koeficientom β vychádzajúcim zo vzorky 66 spoločností

Vlastné imanie podľa IFRS

Prevzaté z účtovnej závierky spoločnosti FFT

Kapitálová návratnosť so zohľadnením rizika (RARoC) = zisk / regulatórny kapitál

K dispozícii nie sú žiadne odhady

Regulatórny kapitál podľa rámca Bazilej II

proxy regulatórneho kapitálu poskytla spoločnosť FFT, hoci bol nesprávne odhadnutý

| (256) | Použitím nelogickej metódy, ktorá spočívala v uplatnení návratnosti vlastného imania na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadovanej úrovni odmeny za vykonávané funkcie a riziká vzniknuté spoločnosti FFT, ktorá nepredstavuje dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu. Táto nedostatočná logika má značný vplyv na zdaniteľnú odmenu spoločnosti FFT v Luxembursku. V roku 2011 účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT dosahovalo 287,5 milióna EUR, no daňový poradca pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia použil ako ukazovateľ ziskovosti hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT – 28,5 milióna EUR. Uplatnením odhadovanej návratnosti vlastného imania, ku ktorej daňový poradca dospel pomocou metódy čistého obchodného rozpätia, na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT namiesto účtovného vlastného imania sa desaťnásobne znížila zdaniteľná odmena spoločnosti FFT v Luxembursku (125). Inými slovami, metodické voľby daňového poradcu vedú k zníženiu základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktorých zdaniteľný zisk vymedzujú trhové podmienky. |
| --- | --- |

(256)

Použitím nelogickej metódy, ktorá spočívala v uplatnení návratnosti vlastného imania na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadovanej úrovni odmeny za vykonávané funkcie a riziká vzniknuté spoločnosti FFT, ktorá nepredstavuje dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu. Táto nedostatočná logika má značný vplyv na zdaniteľnú odmenu spoločnosti FFT v Luxembursku. V roku 2011 účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT dosahovalo 287,5 milióna EUR, no daňový poradca pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia použil ako ukazovateľ ziskovosti hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT – 28,5 milióna EUR. Uplatnením odhadovanej návratnosti vlastného imania, ku ktorej daňový poradca dospel pomocou metódy čistého obchodného rozpätia, na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT namiesto účtovného vlastného imania sa desaťnásobne znížila zdaniteľná odmena spoločnosti FFT v Luxembursku (125). Inými slovami, metodické voľby daňového poradcu vedú k zníženiu základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktorých zdaniteľný zisk vymedzujú trhové podmienky.

125

| (257) | Keďže úroveň vlastného imania spoločnosti FFT je pozorovateľná a metódou čistého obchodného rozpätia možno odhadnúť návratnosť vlastného imania, daňový poradca mal pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia použiť účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT namiesto hypotetickej úrovne regulatórneho kapitálu s cieľom stanoviť základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku v súlade s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(257)

Keďže úroveň vlastného imania spoločnosti FFT je pozorovateľná a metódou čistého obchodného rozpätia možno odhadnúť návratnosť vlastného imania, daňový poradca mal pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia použiť účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT namiesto hypotetickej úrovne regulatórneho kapitálu s cieľom stanoviť základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

| (258) | Komisia nesúhlasí s tvrdením spoločnosti FFT v tejto súvislosti, podľa ktorého nie je potrebné pri stanovovaní transferových cien prihliadať na svoju aktuálnu úroveň vlastného imania, pretože táto úroveň vyplýva z predchádzajúcich rozhodnutí (126). Toto tvrdenie naznačuje, že úroveň účtovného vlastného imania spoločnosti FFT je príliš vysoké z historických dôvodov a nemusí sa odmeňovať v danom rozsahu. Toto tvrdenie však nevyhovuje trhovým požiadavkám, pretože nevyhovujúca úroveň vlastného imania nie je na konkurenčnom trhu udržateľná. Pre spoločnosti je nákladnejšie odmeňovať vlastné imanie ako pohľadávky. Ak by spoločnosť pôsobiaca v situácii voľnej hospodárskej súťaže bola prekapitalizovaná z historických dôvodov, ako to tvrdí spoločnosť FFT, nadbytočné vlastné imanie by vrátila svojim akcionárom (napr. odkúpením alebo distribúciou akcií), pretože tieto finančné prostriedky by bolo možné efektívnejšie využiť v iných investičných projektoch. Pri výpočte základu dane spoločností pôsobiacich v situácii voľnej hospodárskej súťaže musia tieto spoločnosti odmeňovať celé vlastné imanie poskytnuté ich akcionármi na úrovni, ktorú možno považovať za vyhovujúcu trhovým požiadavkám. |
| --- | --- |

(258)

Komisia nesúhlasí s tvrdením spoločnosti FFT v tejto súvislosti, podľa ktorého nie je potrebné pri stanovovaní transferových cien prihliadať na svoju aktuálnu úroveň vlastného imania, pretože táto úroveň vyplýva z predchádzajúcich rozhodnutí (126). Toto tvrdenie naznačuje, že úroveň účtovného vlastného imania spoločnosti FFT je príliš vysoké z historických dôvodov a nemusí sa odmeňovať v danom rozsahu. Toto tvrdenie však nevyhovuje trhovým požiadavkám, pretože nevyhovujúca úroveň vlastného imania nie je na konkurenčnom trhu udržateľná. Pre spoločnosti je nákladnejšie odmeňovať vlastné imanie ako pohľadávky. Ak by spoločnosť pôsobiaca v situácii voľnej hospodárskej súťaže bola prekapitalizovaná z historických dôvodov, ako to tvrdí spoločnosť FFT, nadbytočné vlastné imanie by vrátila svojim akcionárom (napr. odkúpením alebo distribúciou akcií), pretože tieto finančné prostriedky by bolo možné efektívnejšie využiť v iných investičných projektoch. Pri výpočte základu dane spoločností pôsobiacich v situácii voľnej hospodárskej súťaže musia tieto spoločnosti odmeňovať celé vlastné imanie poskytnuté ich akcionármi na úrovni, ktorú možno považovať za vyhovujúcu trhovým požiadavkám.

126

| (259) | V zásadách OECD o transferovom oceňovaní sa uvádza, že kapitálová návratnosť môže byť dobrým ukazovateľom ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia na finančné činnosti s vysokou kapitálovou intenzitou (127). V tých istých zásadách sa zároveň poukazuje na „vložený kapitál“, ktorý môže byť možným vhodným ukazovateľom ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia (128). Pojem „vložený kapitál“ sa síce v zásadách OECD presnejšie nevymedzuje, no zjavne nezodpovedá označeniu regulatórny kapitál, ktorý sa používa v rámci Bazilej II či Bazilej III alebo v príslušných transpozičných smerniciach. |
| --- | --- |

(259)

V zásadách OECD o transferovom oceňovaní sa uvádza, že kapitálová návratnosť môže byť dobrým ukazovateľom ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia na finančné činnosti s vysokou kapitálovou intenzitou (127). V tých istých zásadách sa zároveň poukazuje na „vložený kapitál“, ktorý môže byť možným vhodným ukazovateľom ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia (128). Pojem „vložený kapitál“ sa síce v zásadách OECD presnejšie nevymedzuje, no zjavne nezodpovedá označeniu regulatórny kapitál, ktorý sa používa v rámci Bazilej II či Bazilej III alebo v príslušných transpozičných smerniciach.

127

128

| (260) | V obežníku sa takisto presnejšie nevymedzuje kapitál, ktorý má slúžiť ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia (129). Uvádzajú sa dva možné základy odmeňovania funkcií financovania a správy pokladnice, konkrétne hodnota poskytnutých úverov a objem spravovaných aktív (130). Výberom metódy čistého obchodného rozpätia so základom vo forme hypotetického regulatórneho kapitálu si však spoločnosť FFT nezvolila odmeňovanie priamo založené na hodnote poskytnutých úverov, pričom spravované aktíva sa týkajú aktív držaných v mene tretích strán (napr. správcovia fondov), čo je funkcia, ktorú v zásade spoločnosť FFT nevykonáva. |
| --- | --- |

(260)

V obežníku sa takisto presnejšie nevymedzuje kapitál, ktorý má slúžiť ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia (129). Uvádzajú sa dva možné základy odmeňovania funkcií financovania a správy pokladnice, konkrétne hodnota poskytnutých úverov a objem spravovaných aktív (130). Výberom metódy čistého obchodného rozpätia so základom vo forme hypotetického regulatórneho kapitálu si však spoločnosť FFT nezvolila odmeňovanie priamo založené na hodnote poskytnutých úverov, pričom spravované aktíva sa týkajú aktív držaných v mene tretích strán (napr. správcovia fondov), čo je funkcia, ktorú v zásade spoločnosť FFT nevykonáva.

129

130

| (261) | V každom prípade, hoci sa účtovné vlastné imanie bežne používa vo finančnom sektore ako základ výpočtu ziskovosti spoločnosti, Komisia uznáva, že iný kapitálový základ by v zásade mohol byť použitý pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania, pokiaľ je metóda použitá na dopracovanie sa k odmeňovaniu transakcií v rámci skupiny logická. V konkrétnom prípade spoločnosti FFT sa však Komisia domnieva, že voľba daňového poradcu v tejto otázke, t. j. použitie hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, nie je vhodná na dosiahnutie dôveryhodnej aproximácie výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a to z dôvodov vysvetlených ďalej v texte. |
| --- | --- |

(261)

V každom prípade, hoci sa účtovné vlastné imanie bežne používa vo finančnom sektore ako základ výpočtu ziskovosti spoločnosti, Komisia uznáva, že iný kapitálový základ by v zásade mohol byť použitý pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania, pokiaľ je metóda použitá na dopracovanie sa k odmeňovaniu transakcií v rámci skupiny logická. V konkrétnom prípade spoločnosti FFT sa však Komisia domnieva, že voľba daňového poradcu v tejto otázke, t. j. použitie hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, nie je vhodná na dosiahnutie dôveryhodnej aproximácie výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a to z dôvodov vysvetlených ďalej v texte.

| (262) | Po prvé, keďže spoločnosť FFT nie je regulovaný finančný subjekt, na ktorý sa vzťahuje rámec Bazilej II, pokiaľ sa tento rámec použije len na daňové účely, je ťažké overiť jeho uplatnenie na odhadnutie hypotetického regulatórneho kapitálu. Rámcom Bazilej II sa vymedzuje požadovaný regulatórny kapitál ako podiel aktív v držbe inštitúcie vážený rizikom súvisiacim s jednotlivými aktívami. Konkrétne, váženie rizika jednotlivých aktív vykonávané na regulačné účely závisí najmä od úverového ratingu protistrany, ale aj od ďalších kritérií, ktoré sa posudzujú podľa konkrétneho aktíva. Zaťaženie správy, pokiaľ ide o overovanie rizikových váh jednotlivých aktív, sa vymyká z jej rámca prudenciálneho dohľadu, keď táto váha slúži na výpočet základu dane s cieľom stanoviť transferové ceny namiesto minimálnych požiadaviek na regulatórny kapitál. Je preto málo pravdepodobné, že výsledky získané takýmto spôsobom môže daňová správa ľahko overiť a považovať ich za dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(262)

Po prvé, keďže spoločnosť FFT nie je regulovaný finančný subjekt, na ktorý sa vzťahuje rámec Bazilej II, pokiaľ sa tento rámec použije len na daňové účely, je ťažké overiť jeho uplatnenie na odhadnutie hypotetického regulatórneho kapitálu. Rámcom Bazilej II sa vymedzuje požadovaný regulatórny kapitál ako podiel aktív v držbe inštitúcie vážený rizikom súvisiacim s jednotlivými aktívami. Konkrétne, váženie rizika jednotlivých aktív vykonávané na regulačné účely závisí najmä od úverového ratingu protistrany, ale aj od ďalších kritérií, ktoré sa posudzujú podľa konkrétneho aktíva. Zaťaženie správy, pokiaľ ide o overovanie rizikových váh jednotlivých aktív, sa vymyká z jej rámca prudenciálneho dohľadu, keď táto váha slúži na výpočet základu dane s cieľom stanoviť transferové ceny namiesto minimálnych požiadaviek na regulatórny kapitál. Je preto málo pravdepodobné, že výsledky získané takýmto spôsobom môže daňová správa ľahko overiť a považovať ich za dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

| (263) | Po druhé, keďže návratnosť minimálneho regulatórneho kapitálu nie je vo finančnom sektore bežne používaný ukazovateľ výkonnosti, priemery tejto návratnosti sa bežne neanalyzujú a nie sú k dispozícii (131). Znamená to, že akýkoľvek výsledok dosiahnutý na základe kapitálu istotne povedie k menej dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v porovnaní s použitím účtovného vlastného imania ako ukazovateľa ziskovosti, na ktorý sa uplatní návratnosť vlastného imania v súlade s normami sektora. |
| --- | --- |

(263)

Po druhé, keďže návratnosť minimálneho regulatórneho kapitálu nie je vo finančnom sektore bežne používaný ukazovateľ výkonnosti, priemery tejto návratnosti sa bežne neanalyzujú a nie sú k dispozícii (131). Znamená to, že akýkoľvek výsledok dosiahnutý na základe kapitálu istotne povedie k menej dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v porovnaní s použitím účtovného vlastného imania ako ukazovateľa ziskovosti, na ktorý sa uplatní návratnosť vlastného imania v súlade s normami sektora.

131

| (264) | Po tretie, 66 porovnateľných prvkov, ktoré vybral daňový poradca na odhadnutie návratnosti vlastného imania pomocou modelu CAPM, je jednoznačne nevhodných na odhadnutie priemerného regulatórneho kapitálu v sektore alebo požadovanej návratnosti týchto vlastných zdrojov. Viaceré z týchto spoločností nie sú regulované subjekty podľa rámca Bazilej (ako napr. burzy). Tieto spoločnosti by nemohli vypočítať odhad svojich požiadaviek na regulatórny kapitál a len na základe verejne dostupných informácií by nebolo možné odhadnúť minimálne regulatórne požiadavky jednotlivých neregulovaných inštitúcií. |
| --- | --- |

(264)

Po tretie, 66 porovnateľných prvkov, ktoré vybral daňový poradca na odhadnutie návratnosti vlastného imania pomocou modelu CAPM, je jednoznačne nevhodných na odhadnutie priemerného regulatórneho kapitálu v sektore alebo požadovanej návratnosti týchto vlastných zdrojov. Viaceré z týchto spoločností nie sú regulované subjekty podľa rámca Bazilej (ako napr. burzy). Tieto spoločnosti by nemohli vypočítať odhad svojich požiadaviek na regulatórny kapitál a len na základe verejne dostupných informácií by nebolo možné odhadnúť minimálne regulatórne požiadavky jednotlivých neregulovaných inštitúcií.

| (265) | Ak by sa v predmetnom prípade použilo účtovné vlastné imanie ako ukazovateľ ziskovosti, daňový poradca by nemusel vypočítať samostatnú „odmenu za funkcie“, čo je druhý prvok odhadovaného základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorý ako taký nie je založený na žiadnej solídnej metóde, ako je vysvetlené v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania. To, čo daňový poradca spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní nazýva „vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ zrejme nezodpovedá žiadnej zvyčajnej zložke vlastných zdrojov použitých pri výpočte požiadaviek na návratnosť v rámci trhového posúdenia. Tento pojem nie je vymedzený v správe o transferovom oceňovaní a nič nenasvedčuje tomu, že takéto riziko založené na denominácii použitej daňovým poradcom by nebolo pokryté niektorou z kategórií regulatórneho kapitálu, napr. vlastnými zdrojmi držanými na pokrytie prevádzkového rizika, a najmä riziko súvisiace s postupom, keby daňový poradca správne odhadol hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, čo nespravil. Ďalšie obavy súvisiace s rozdelením jednotlivých zložiek, na ktoré sa uplatňujú rôzne úrovne návratnosti až po nulu, sú podrobne opísané v ďalšom texte v odôvodneniach 277 až 289. |
| --- | --- |

(265)

Ak by sa v predmetnom prípade použilo účtovné vlastné imanie ako ukazovateľ ziskovosti, daňový poradca by nemusel vypočítať samostatnú „odmenu za funkcie“, čo je druhý prvok odhadovaného základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, ktorý ako taký nie je založený na žiadnej solídnej metóde, ako je vysvetlené v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania. To, čo daňový poradca spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní nazýva „vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ zrejme nezodpovedá žiadnej zvyčajnej zložke vlastných zdrojov použitých pri výpočte požiadaviek na návratnosť v rámci trhového posúdenia. Tento pojem nie je vymedzený v správe o transferovom oceňovaní a nič nenasvedčuje tomu, že takéto riziko založené na denominácii použitej daňovým poradcom by nebolo pokryté niektorou z kategórií regulatórneho kapitálu, napr. vlastnými zdrojmi držanými na pokrytie prevádzkového rizika, a najmä riziko súvisiace s postupom, keby daňový poradca správne odhadol hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, čo nespravil. Ďalšie obavy súvisiace s rozdelením jednotlivých zložiek, na ktoré sa uplatňujú rôzne úrovne návratnosti až po nulu, sú podrobne opísané v ďalšom texte v odôvodneniach 277 až 289.

| (266) | Komisia v dôsledku uvedeného dospela k záveru, že sporné záväzné stanovisko sa odkláňa od výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pretože schvaľuje voľbu daňového poradcu, ktorou je použiť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia a uplatniť naň návratnosť vlastného imania odhadnutého na základe modelu CAPM s cieľom dospieť k zložke zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku. Keďže táto metodická voľba vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok (132), je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(266)

Komisia v dôsledku uvedeného dospela k záveru, že sporné záväzné stanovisko sa odkláňa od výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pretože schvaľuje voľbu daňového poradcu, ktorou je použiť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia a uplatniť naň návratnosť vlastného imania odhadnutého na základe modelu CAPM s cieľom dospieť k zložke zdaniteľného zisku spoločnosti FFT v Luxembursku. Keďže táto metodická voľba vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok (132), je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

132

7.2.2.7.   Nelogické uplatnenie rámca Bazilej II na výpočet daného kapitálu

Nelogické uplatnenie rámca Bazilej II na výpočet daného kapitálu

| (267) | Bez toho, aby boli dotknuté námietky Komisie týkajúce sa použitia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, sa Komisia takisto domnieva, že nelogickým spôsobom, ktorým daňový poradca spoločnosti FFT analogicky uplatnil rámec Bazilej II, aby sa dopracoval k úrovni hypotetického regulatórneho kapitálu, sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT na účely článku 107 ods. 7 ZFEÚ, pretože z nej zároveň vyplýva zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(267)

Bez toho, aby boli dotknuté námietky Komisie týkajúce sa použitia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, sa Komisia takisto domnieva, že nelogickým spôsobom, ktorým daňový poradca spoločnosti FFT analogicky uplatnil rámec Bazilej II, aby sa dopracoval k úrovni hypotetického regulatórneho kapitálu, sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT na účely článku 107 ods. 7 ZFEÚ, pretože z nej zároveň vyplýva zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok.

| (268) | Správne uplatnenie rámca Bazilej II si v prvom rade vyžaduje odhadnutie rizikovo vážených aktív spoločnosti FFT a následne uplatnenie vhodného pomeru regulatórneho kapitálu na tento odhad. Daňový poradca spoločnosti FFT podceňuje tieto dve zložky v správe o transferovom oceňovaní. |
| --- | --- |

(268)

Správne uplatnenie rámca Bazilej II si v prvom rade vyžaduje odhadnutie rizikovo vážených aktív spoločnosti FFT a následne uplatnenie vhodného pomeru regulatórneho kapitálu na tento odhad. Daňový poradca spoločnosti FFT podceňuje tieto dve zložky v správe o transferovom oceňovaní.

| (269) | Po prvé, hypotetické rizikovo vážené aktíva spoločnosti FFT neboli správne vypočítané, pretože daňový poradca pripisuje vnútroskupinovým aktívam nulovú rizikovú váhu (133). Z odôvodnenia 123 je zrejmé, že úvery v rámci skupiny, ktoré predstavujú väčšinu aktív spoločnosti FFT, nie sú bez rizika, čo protirečí tvrdeniam Luxemburska a spoločnosti FFT, a nič nenasvedčuje tomu, že tieto úvery predstavujú menšie riziko ako úvery poskytované bankami. V každom prípade, keďže v internom dokumente skupiny Fiat o politike transferového oceňovania sa úverové riziko a riziko zlyhania protistrany spoločnosti FFT označujú skôr za „obmedzené“ ako za neexistujúce, nulová riziková váha je jednoznačne nevhodná. Hypotetické rizikovo vážené aktíva spoločnosti FFT boli navyše vypočítane nesprávne, pretože Luxembursko ani spoločnosť FFT nikdy neopodstatnili rizikovú váhu 20 % uplatnenú na aktíva tretích strán. |
| --- | --- |

(269)

Po prvé, hypotetické rizikovo vážené aktíva spoločnosti FFT neboli správne vypočítané, pretože daňový poradca pripisuje vnútroskupinovým aktívam nulovú rizikovú váhu (133). Z odôvodnenia 123 je zrejmé, že úvery v rámci skupiny, ktoré predstavujú väčšinu aktív spoločnosti FFT, nie sú bez rizika, čo protirečí tvrdeniam Luxemburska a spoločnosti FFT, a nič nenasvedčuje tomu, že tieto úvery predstavujú menšie riziko ako úvery poskytované bankami. V každom prípade, keďže v internom dokumente skupiny Fiat o politike transferového oceňovania sa úverové riziko a riziko zlyhania protistrany spoločnosti FFT označujú skôr za „obmedzené“ ako za neexistujúce, nulová riziková váha je jednoznačne nevhodná. Hypotetické rizikovo vážené aktíva spoločnosti FFT boli navyše vypočítane nesprávne, pretože Luxembursko ani spoločnosť FFT nikdy neopodstatnili rizikovú váhu 20 % uplatnenú na aktíva tretích strán.

133

| (270) | Ak by sa priemerná európska riziková váha aktív bánk vo výške 36 % platná v roku 2010 uplatnila ako relevantný porovnateľný prvok (134) (ktorý bol k dispozícii v čase vydania sporného stanoviska) na celkové aktíva spoločnosti FFT vo výške 14 827 674 000 EUR s cieľom preukázať, ako by mohla vyzerať správna úroveň hypotetických rizikovo vážených aktív spoločnosti FFT, tieto hypotetické rizikovo vážené aktíva by sa pohybovali okolo sumy 5 338 000 000 EUR. Ak by sa požadovaný pomer vlastných zdrojov 8 % ustanovený v rámci Bazilej použil ako minimálna úroveň kapitalizácie, spoločnosť FFT by musela disponovať minimálnou úrovňou hypotetického regulatórneho kapitálu podľa rámca Bazilej II vo výške 427 miliónov EUR, a nie minimálnou úrovňou 28,5 milióna EUR, ktorú odhadol daňový poradca spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní. |
| --- | --- |

(270)

Ak by sa priemerná európska riziková váha aktív bánk vo výške 36 % platná v roku 2010 uplatnila ako relevantný porovnateľný prvok (134) (ktorý bol k dispozícii v čase vydania sporného stanoviska) na celkové aktíva spoločnosti FFT vo výške 14 827 674 000 EUR s cieľom preukázať, ako by mohla vyzerať správna úroveň hypotetických rizikovo vážených aktív spoločnosti FFT, tieto hypotetické rizikovo vážené aktíva by sa pohybovali okolo sumy 5 338 000 000 EUR. Ak by sa požadovaný pomer vlastných zdrojov 8 % ustanovený v rámci Bazilej použil ako minimálna úroveň kapitalizácie, spoločnosť FFT by musela disponovať minimálnou úrovňou hypotetického regulatórneho kapitálu podľa rámca Bazilej II vo výške 427 miliónov EUR, a nie minimálnou úrovňou 28,5 milióna EUR, ktorú odhadol daňový poradca spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní.

134

| (271) | Po druhé, výpočet úverového rizika a rizika zlyhania protistrany znášaných spoločnosťou FFT, ktorý daňový poradca vykonal analogickým uplatnením rámca Bazilej II (135), na základe ktorého musia banky disponovať vlastnými zdrojmi pomerne k svojim rizikovo váženým aktívam, je v rozpore s týmto rámcom. Na stanovenie vlastných zdrojov spoločnosti FFT vystavených riziku v rámci analýzy transferového oceňovania daňový poradca použil požadovaný pomer vlastných zdrojov 6 % s cieľom vypočítať tieto riziká, zatiaľ čo správny pomer podľa rámca je 8 %. |
| --- | --- |

(271)

Po druhé, výpočet úverového rizika a rizika zlyhania protistrany znášaných spoločnosťou FFT, ktorý daňový poradca vykonal analogickým uplatnením rámca Bazilej II (135), na základe ktorého musia banky disponovať vlastnými zdrojmi pomerne k svojim rizikovo váženým aktívam, je v rozpore s týmto rámcom. Na stanovenie vlastných zdrojov spoločnosti FFT vystavených riziku v rámci analýzy transferového oceňovania daňový poradca použil požadovaný pomer vlastných zdrojov 6 % s cieľom vypočítať tieto riziká, zatiaľ čo správny pomer podľa rámca je 8 %.

135

| (272) | V reakcii na obavy Komisie v tejto otázke uvedené v rozhodnutí o začatí konania (136) spoločnosť FFT odôvodnila pomer 6 % poukázaním na transpozíciu požiadavky na nebankové finančné inštitúcie v Taliansku (137). Spoločnosť FFT však neposkytla žiadnu referenciu na túto transpozíciu ani nespresnila, prečo by sa mala transpozícia talianskeho zákonodarcu uplatňovať v Luxembursku alebo používať ako referencia. |
| --- | --- |

(272)

V reakcii na obavy Komisie v tejto otázke uvedené v rozhodnutí o začatí konania (136) spoločnosť FFT odôvodnila pomer 6 % poukázaním na transpozíciu požiadavky na nebankové finančné inštitúcie v Taliansku (137). Spoločnosť FFT však neposkytla žiadnu referenciu na túto transpozíciu ani nespresnila, prečo by sa mala transpozícia talianskeho zákonodarcu uplatňovať v Luxembursku alebo používať ako referencia.

136

137

| (273) | Zatiaľ čo v rámci Bazilej II by polovica požiadavky 8 % mohla pozostávať z vlastných zdrojov kategórie 2, spoločnosť FFT podľa všetkého nevlastní tento typ vlastných zdrojov, ktoré by mohli byť použité na regulačné účely, ak by sa táto požiadavka uplatnila. V prípade neexistencie iných oprávnených foriem disponibilného kapitálu by sa muselo na krytie vlastného imania použiť 8 %. |
| --- | --- |

(273)

Zatiaľ čo v rámci Bazilej II by polovica požiadavky 8 % mohla pozostávať z vlastných zdrojov kategórie 2, spoločnosť FFT podľa všetkého nevlastní tento typ vlastných zdrojov, ktoré by mohli byť použité na regulačné účely, ak by sa táto požiadavka uplatnila. V prípade neexistencie iných oprávnených foriem disponibilného kapitálu by sa muselo na krytie vlastného imania použiť 8 %.

| (274) | Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že požadovaný pomer vlastných zdrojov podľa rámca Bazilej II je 8 % a že použitie pomeru 6 % daňovým poradcom a jeho schválenie daňovou správou v Luxembursku spochybňuje záver uvedený v spornom stanovisku, t. j. že rozdelenie zisku v spoločnosti FFT, ktoré z neho vyplýva, odzrkadľuje dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(274)

Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že požadovaný pomer vlastných zdrojov podľa rámca Bazilej II je 8 % a že použitie pomeru 6 % daňovým poradcom a jeho schválenie daňovou správou v Luxembursku spochybňuje záver uvedený v spornom stanovisku, t. j. že rozdelenie zisku v spoločnosti FFT, ktoré z neho vyplýva, odzrkadľuje dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

| (275) | Pokiaľ ide o výpočet prevádzkového rizika, ktorý vykonal daňový poradca, Komisia síce schvaľuje použitie číselného údaju 15 % na základe vysvetlení spoločnosti FFT (138) a Luxemburska (139), základ, na ktorý sa táto marža 15 % uplatňuje, zrejme nezodpovedá správnemu odhadu hrubého ročného príjmu spoločnosti FFT. Daňový poradca spoločnosti FFT uplatnil tento percentuálny podiel len na čistý príjem pochádzajúci z bankových vkladov a úverov (140), čo nie je v súlade s metodikou predloženou Luxemburskom (141), zatiaľ čo celá vnútroskupinová činnosť bola vylúčená z výpočtu hrubého ročného príjmu. Úvery a vklady v bankách však predstavujú len malú časť aktív a pasív spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(275)

Pokiaľ ide o výpočet prevádzkového rizika, ktorý vykonal daňový poradca, Komisia síce schvaľuje použitie číselného údaju 15 % na základe vysvetlení spoločnosti FFT (138) a Luxemburska (139), základ, na ktorý sa táto marža 15 % uplatňuje, zrejme nezodpovedá správnemu odhadu hrubého ročného príjmu spoločnosti FFT. Daňový poradca spoločnosti FFT uplatnil tento percentuálny podiel len na čistý príjem pochádzajúci z bankových vkladov a úverov (140), čo nie je v súlade s metodikou predloženou Luxemburskom (141), zatiaľ čo celá vnútroskupinová činnosť bola vylúčená z výpočtu hrubého ročného príjmu. Úvery a vklady v bankách však predstavujú len malú časť aktív a pasív spoločnosti FFT.

138

139

140

141

hrubého

| (276) | Komisia dospela k záveru, že aj keby bolo možné schváliť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, daňový poradca podcenil tieto vlastné zdroje, pretože na aktíva uplatnil ľubovoľný a slabý faktor rizikovej váhy (s vylúčením väčšiny aktív rizikovej váhy), pričom použil nižší pomer, ako je predpísaný v rámci Bazilej II a nezahrnul príjem vytvorený aktívami a pasívami skupiny do hrubého ročného príjmu spoločnosti FFT. Komisia preto konštatuje, že sporné záväzné stanovisko sa prijatím týchto volieb odkláňa od výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Keďže tieto voľby vedú k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(276)

Komisia dospela k záveru, že aj keby bolo možné schváliť hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, daňový poradca podcenil tieto vlastné zdroje, pretože na aktíva uplatnil ľubovoľný a slabý faktor rizikovej váhy (s vylúčením väčšiny aktív rizikovej váhy), pričom použil nižší pomer, ako je predpísaný v rámci Bazilej II a nezahrnul príjem vytvorený aktívami a pasívami skupiny do hrubého ročného príjmu spoločnosti FFT. Komisia preto konštatuje, že sporné záväzné stanovisko sa prijatím týchto volieb odkláňa od výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Keďže tieto voľby vedú k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.2.8.   Nevhodné odpočty odmeňovaných vlastných zdrojov

Nevhodné odpočty odmeňovaných vlastných zdrojov

| (277) | Daňový poradca okrem podcenenia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT takisto pristúpil k viacerým odpočtom zostávajúceho vlastného imania spoločnosti FFT, ktoré sa odkláňajú od výsledku odvíjajúceho sa od trhu. Ako vyplýva z tabuľky 2, na dosiahnutie sumy, ktorú daňový poradca nazval „vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“, sa zostávajúce vlastné imanie spoločnosti FFT bez podceneného hypotetického regulatórneho kapitálu odpočítavajú od toho, čo daňový poradca nazval „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“. V prípade správneho odhadnutia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT by vlastné imanie pravdepodobne nebolo vyššie ako regulatórny kapitál (142). Znamená to, že ani jedna z dvoch zložiek odhadovaných vlastných zdrojov by sa neuplatňovala. |
| --- | --- |

(277)

Daňový poradca okrem podcenenia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT takisto pristúpil k viacerým odpočtom zostávajúceho vlastného imania spoločnosti FFT, ktoré sa odkláňajú od výsledku odvíjajúceho sa od trhu. Ako vyplýva z tabuľky 2, na dosiahnutie sumy, ktorú daňový poradca nazval „vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“, sa zostávajúce vlastné imanie spoločnosti FFT bez podceneného hypotetického regulatórneho kapitálu odpočítavajú od toho, čo daňový poradca nazval „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“. V prípade správneho odhadnutia hypotetického regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT by vlastné imanie pravdepodobne nebolo vyššie ako regulatórny kapitál (142). Znamená to, že ani jedna z dvoch zložiek odhadovaných vlastných zdrojov by sa neuplatňovala.

142

| (278) | Bez ohľadu na túto pripomienku sa Komisia takisto domnieva, že rozhodnutie daňového poradcu oddeliť zložku vlastných zdrojov nazvanú „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“ a prideliť jej nulové odmeňovanie na účely odhadu základu dane spoločnosti FFT je nevhodné (143), pretože vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(278)

Bez ohľadu na túto pripomienku sa Komisia takisto domnieva, že rozhodnutie daňového poradcu oddeliť zložku vlastných zdrojov nazvanú „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“ a prideliť jej nulové odmeňovanie na účely odhadu základu dane spoločnosti FFT je nevhodné (143), pretože vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok.

143

| (279) | Predbežne nie je zrejmé, či voľba daňového poradcu oddeliť dve zložky vlastného imania je údajné uplatnenie rámca Bazilej II alebo či odpočet podielov v spoločnostiach FFNA a FFC vykonaný daňovým poradcom bola úprava ad hoc, pričom tieto podiely by takisto odpočítal od vlastného imania spoločnosti FFT na účely výpočtu základu dane spoločnosti FFT, ak by správne zvolil účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia. Ako je vysvetlené v odôvodnení 238, dôvod bol taký, že daňový poradca zrejme nevychádzal z nijakej bežne používanej metódy, keď rozdelil vlastné imanie spoločnosti FFT na tri zložky (144). |
| --- | --- |

(279)

Predbežne nie je zrejmé, či voľba daňového poradcu oddeliť dve zložky vlastného imania je údajné uplatnenie rámca Bazilej II alebo či odpočet podielov v spoločnostiach FFNA a FFC vykonaný daňovým poradcom bola úprava ad hoc, pričom tieto podiely by takisto odpočítal od vlastného imania spoločnosti FFT na účely výpočtu základu dane spoločnosti FFT, ak by správne zvolil účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT ako ukazovateľ ziskovosti pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia. Ako je vysvetlené v odôvodnení 238, dôvod bol taký, že daňový poradca zrejme nevychádzal z nijakej bežne používanej metódy, keď rozdelil vlastné imanie spoločnosti FFT na tri zložky (144).

144

| (280) | V každom prípade, z dôvodov uvedených v odôvodneniach 281 až 290, voľba daňového poradcu prideliť nulové odmeňovanie tejto zložke vlastných zdrojov FFT nazvanej „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“ je nevhodná. Keďže táto voľba skutočne vedie k neopodstatnenému zníženiu odmeňovaného vlastného imania, a teda aj základu dane spoločnosti FFT na daňové účely, žiadnu metódu transferového oceňovania založenú na tejto voľbe nie je možné považovať za metódu vedúcu k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(280)

V každom prípade, z dôvodov uvedených v odôvodneniach 281 až 290, voľba daňového poradcu prideliť nulové odmeňovanie tejto zložke vlastných zdrojov FFT nazvanej „vlastné zdroje pokrývajúce finančné investície do FFNA a FFC“ je nevhodná. Keďže táto voľba skutočne vedie k neopodstatnenému zníženiu odmeňovaného vlastného imania, a teda aj základu dane spoločnosti FFT na daňové účely, žiadnu metódu transferového oceňovania založenú na tejto voľbe nie je možné považovať za metódu vedúcu k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

| (281) | Po prvé, tvrdenia Luxemburska o odpočítateľnosti podielov v iných úverových inštitúciách podľa rámca Bazilej II sa v prípade spoločnosti FFT neuplatňujú (145). Dôvodom nie je len to, čo sa uvádza v odôvodnení 262, a síce že spoločnosť FFT nie je regulovaná inštitúcia, ale aj to, že odseky tohto rámca, na ktoré odkazujú Luxembursko a spoločnosť FFT, sa uplatňujú na nekonsolidované subjekty, pričom v predmetnom prípade sú spoločnosti FFNA a FFC konsolidované subjekty. Ako je vysvetlené v odôvodnení 112, spoločnosť FFT predkladá konsolidované účty v Luxembursku. V zásade by konsolidované vlastné zdroje mali byť vyššie ako vlastné zdroje, ktoré sa nachádzajú v nekonsolidovaných účtoch spoločnosti FFT pred akýmkoľvek odpočtom za podiely. Ak by teda Luxembursko a skupina Fiat správne a systematicky uplatňovali regulačné odpočty, odhad vlastného imania, na ktoré by sa uplatnila návratnosť vlastného imania, by bol vyšší, čo znamená, že aj výsledný základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku by bol vyšší. |
| --- | --- |

(281)

Po prvé, tvrdenia Luxemburska o odpočítateľnosti podielov v iných úverových inštitúciách podľa rámca Bazilej II sa v prípade spoločnosti FFT neuplatňujú (145). Dôvodom nie je len to, čo sa uvádza v odôvodnení 262, a síce že spoločnosť FFT nie je regulovaná inštitúcia, ale aj to, že odseky tohto rámca, na ktoré odkazujú Luxembursko a spoločnosť FFT, sa uplatňujú na nekonsolidované subjekty, pričom v predmetnom prípade sú spoločnosti FFNA a FFC konsolidované subjekty. Ako je vysvetlené v odôvodnení 112, spoločnosť FFT predkladá konsolidované účty v Luxembursku. V zásade by konsolidované vlastné zdroje mali byť vyššie ako vlastné zdroje, ktoré sa nachádzajú v nekonsolidovaných účtoch spoločnosti FFT pred akýmkoľvek odpočtom za podiely. Ak by teda Luxembursko a skupina Fiat správne a systematicky uplatňovali regulačné odpočty, odhad vlastného imania, na ktoré by sa uplatnila návratnosť vlastného imania, by bol vyšší, čo znamená, že aj výsledný základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku by bol vyšší.

145

| (282) | Po druhé a zo všeobecnejšieho pohľadu, pokiaľ ide o odpočty vlastného imania podľa rámca Bazilej II a v rámci oceňovania účtovného vlastného imania spoločnosti FFT, tvrdenie Luxemburska, podľa ktorého nákup podielov spoločnosťou FFT bol úplne financovaný z vlastného imania (146), čo je spôsob financovania automaticky naznačujúci, že tieto zdroje viac nie sú dostupné na krytie iných rizík znášaných spoločnosťou FFT, toto tvrdenie nie je pre Komisiu prijateľné. Zdroje financovania, či už ide o vlastné imanie alebo dlhy uvedené na strane pasív účtovnej súvahy, sa nepripisujú identifikovateľnému aktívu, pokiaľ sa osobitnými právnymi ustanoveniami neprepája pasívum a aktívum s konkrétnym celkom aktív (ako to platí pre hypotekárne záložné listy). Ak žiadna konkrétna pohľadávka nie je prepojená s pasívami spoločnosti, vlastné imanie a pasíva spoločne prispievajú na financovanie aktív spoločnosti. V prípade platobnej neschopnosti by tieto zdroje boli dostupné na absorbovanie strát vyplývajúcich z aktív spoločnosti FFT v protiklade k tvrdeniu Luxemburska, ktoré sa uvádza skôr v texte. Skutočnosť, že sumy odpočtov z vlastného imania spoločnosti FFT uvedené v správe o transferovom oceňovaní zodpovedajú cenám za nákup spoločností FFNA a FFC (147), nemá žiadny vplyv na to, že zdroje financovania sa v zásade nemôžu prideliť konkrétnym aktívam, čo by platilo pre akúkoľvek sumu podielov. Celé vlastné imanie spoločnosti FFT je dostupné na podporu solventnosti spoločnosti FFT a malo by sa odmeňovať v celom svojom rozsahu podľa rizík aktív spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(282)

Po druhé a zo všeobecnejšieho pohľadu, pokiaľ ide o odpočty vlastného imania podľa rámca Bazilej II a v rámci oceňovania účtovného vlastného imania spoločnosti FFT, tvrdenie Luxemburska, podľa ktorého nákup podielov spoločnosťou FFT bol úplne financovaný z vlastného imania (146), čo je spôsob financovania automaticky naznačujúci, že tieto zdroje viac nie sú dostupné na krytie iných rizík znášaných spoločnosťou FFT, toto tvrdenie nie je pre Komisiu prijateľné. Zdroje financovania, či už ide o vlastné imanie alebo dlhy uvedené na strane pasív účtovnej súvahy, sa nepripisujú identifikovateľnému aktívu, pokiaľ sa osobitnými právnymi ustanoveniami neprepája pasívum a aktívum s konkrétnym celkom aktív (ako to platí pre hypotekárne záložné listy). Ak žiadna konkrétna pohľadávka nie je prepojená s pasívami spoločnosti, vlastné imanie a pasíva spoločne prispievajú na financovanie aktív spoločnosti. V prípade platobnej neschopnosti by tieto zdroje boli dostupné na absorbovanie strát vyplývajúcich z aktív spoločnosti FFT v protiklade k tvrdeniu Luxemburska, ktoré sa uvádza skôr v texte. Skutočnosť, že sumy odpočtov z vlastného imania spoločnosti FFT uvedené v správe o transferovom oceňovaní zodpovedajú cenám za nákup spoločností FFNA a FFC (147), nemá žiadny vplyv na to, že zdroje financovania sa v zásade nemôžu prideliť konkrétnym aktívam, čo by platilo pre akúkoľvek sumu podielov. Celé vlastné imanie spoločnosti FFT je dostupné na podporu solventnosti spoločnosti FFT a malo by sa odmeňovať v celom svojom rozsahu podľa rizík aktív spoločnosti FFT.

146

147

| (283) | V každom prípade, výročné správy spoločnosti FFT zjavne nepotvrdzujú tvrdenie Luxemburska, že tieto akvizície boli financované z vlastného imania, pokiaľ toto tvrdenie znamená, že skupina poskytla dodatočné vlastné imanie spoločnosti FFT na účely akvizície spoločností FFNA a FFC. Úroveň vlastných zdrojov spoločnosti FFT (t. j. deklarovaný kapitál a rezervy) dosahovala 286 000 000 EUR v roku 2010, čiže pred akvizíciou, a v roku 2011, čiže po akvizícii, sa zachovala na 287 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(283)

V každom prípade, výročné správy spoločnosti FFT zjavne nepotvrdzujú tvrdenie Luxemburska, že tieto akvizície boli financované z vlastného imania, pokiaľ toto tvrdenie znamená, že skupina poskytla dodatočné vlastné imanie spoločnosti FFT na účely akvizície spoločností FFNA a FFC. Úroveň vlastných zdrojov spoločnosti FFT (t. j. deklarovaný kapitál a rezervy) dosahovala 286 000 000 EUR v roku 2010, čiže pred akvizíciou, a v roku 2011, čiže po akvizícii, sa zachovala na 287 000 000 EUR.

| (284) | Luxembursko takisto tvrdí, že náklady na podiely nie sú v Luxembursku daňovo odpočítateľné a že dividendy nie sú zdaniteľné (148). Keďže podiely v spoločnostiach FFNA a FFC sú odmeňované prostredníctvom dividend, nemali by sa zdaňovať a započítavať do oceňovania vykonávaných funkcií a znášaných rizík (149). Toto tvrdenie, ako aj všetky podobné tvrdenia spoločnosti FFT (150), je nutné zamietnuť. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že spoločnosti FFNA a FFC nevydali počas doby platnosti sporného záväzného stanoviska žiadnu dividendu. Ak by tak aj niektorá z nich spravila, nijako by sa tým nezmenil výpočet zdaniteľnej odmeny spoločnosti FFT, pretože táto odmena bola stanovená daňovým poradcom prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia uplatnenej na vlastné imanie. Metóda čistého obchodného rozpätia je transakčná metóda vychádzajúca zo ziskov, ktorá sa uplatňuje na úroveň vlastných zdrojov za funkcie správy pokladnice vykonávané spoločnosťou FFT. Keby daňový poradca spoločnosti FFT použil metódu nezávislej trhovej ceny na stanovenie transferového oceňovania, jednotlivé transakcie alebo toky odmeňovania, ako sú jednotlivé úvery alebo v prípade spoločnosti FFT vyplácanie dividend, by boli relevantné na výpočet zdaniteľnej odmeny spoločnosti FFT. Metóda nezávislej trhovej ceny spočíva v stanovení jednotlivých transferových cien, zatiaľ čo cieľom metódy čistého obchodného rozpätia je odhadnúť ziskovosť funkcie. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 161 však daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že metóda čistého obchodného rozpätia bola najvhodnejšia metóda v prípade spoločnosti FFT. Poukazovaním na relevantnosť určitých typov odmien vyplácaných za určité aktíva spoločnosti FFT (dividendy) sa Luxembursko a spoločnosť FFT usilujú o skombinovanie metódy nezávislej trhovej ceny a metódy čistého obchodného rozpätia s cieľom stanoviť zdaniteľnú odmenu spoločnosti FFT bez toho, aby akokoľvek odôvodnili túto hybridnú metódu v správe o transferovom oceňovaní. Vzhľadom na to, že daňový poradca v danej správe odôvodnil použitie metódy čistého obchodného rozpätia, použitie tejto kombinácie bez ďalšieho odôvodnenia by neviedlo k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu. |
| --- | --- |

(284)

Luxembursko takisto tvrdí, že náklady na podiely nie sú v Luxembursku daňovo odpočítateľné a že dividendy nie sú zdaniteľné (148). Keďže podiely v spoločnostiach FFNA a FFC sú odmeňované prostredníctvom dividend, nemali by sa zdaňovať a započítavať do oceňovania vykonávaných funkcií a znášaných rizík (149). Toto tvrdenie, ako aj všetky podobné tvrdenia spoločnosti FFT (150), je nutné zamietnuť. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že spoločnosti FFNA a FFC nevydali počas doby platnosti sporného záväzného stanoviska žiadnu dividendu. Ak by tak aj niektorá z nich spravila, nijako by sa tým nezmenil výpočet zdaniteľnej odmeny spoločnosti FFT, pretože táto odmena bola stanovená daňovým poradcom prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia uplatnenej na vlastné imanie. Metóda čistého obchodného rozpätia je transakčná metóda vychádzajúca zo ziskov, ktorá sa uplatňuje na úroveň vlastných zdrojov za funkcie správy pokladnice vykonávané spoločnosťou FFT. Keby daňový poradca spoločnosti FFT použil metódu nezávislej trhovej ceny na stanovenie transferového oceňovania, jednotlivé transakcie alebo toky odmeňovania, ako sú jednotlivé úvery alebo v prípade spoločnosti FFT vyplácanie dividend, by boli relevantné na výpočet zdaniteľnej odmeny spoločnosti FFT. Metóda nezávislej trhovej ceny spočíva v stanovení jednotlivých transferových cien, zatiaľ čo cieľom metódy čistého obchodného rozpätia je odhadnúť ziskovosť funkcie. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 161 však daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že metóda čistého obchodného rozpätia bola najvhodnejšia metóda v prípade spoločnosti FFT. Poukazovaním na relevantnosť určitých typov odmien vyplácaných za určité aktíva spoločnosti FFT (dividendy) sa Luxembursko a spoločnosť FFT usilujú o skombinovanie metódy nezávislej trhovej ceny a metódy čistého obchodného rozpätia s cieľom stanoviť zdaniteľnú odmenu spoločnosti FFT bez toho, aby akokoľvek odôvodnili túto hybridnú metódu v správe o transferovom oceňovaní. Vzhľadom na to, že daňový poradca v danej správe odôvodnil použitie metódy čistého obchodného rozpätia, použitie tejto kombinácie bez ďalšieho odôvodnenia by neviedlo k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu.

148

149

150

| (285) | Po tretie, pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia založenej na vlastnom imaní, by sa pri akomkoľvek odhadovaní vlastného imania malo dbať na to, aby bola spoločnosť FFT správne kapitalizovaná podľa sektorových noriem. Vyplýva to aj z prístupu uvedeného v obežníku, v ktorom sa funkcie vykonávané spoločnosťami vnútroskupinového financovania v zásade považujú za porovnateľné s funkciami nezávislých finančných inštitúcií. |
| --- | --- |

(285)

Po tretie, pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia založenej na vlastnom imaní, by sa pri akomkoľvek odhadovaní vlastného imania malo dbať na to, aby bola spoločnosť FFT správne kapitalizovaná podľa sektorových noriem. Vyplýva to aj z prístupu uvedeného v obežníku, v ktorom sa funkcie vykonávané spoločnosťami vnútroskupinového financovania v zásade považujú za porovnateľné s funkciami nezávislých finančných inštitúcií.

| (286) | Na konci roka 2011, čo je referenčný dátum uvedený v správe o transferovom oceňovaní, priemerný pákový pomer vymedzený ako pomer medzi vlastnými zdrojmi kategórie 1 a celkovou expozíciou účtovnej súvahy (151) bol podľa Európskeho orgánu pre bankovníctvo 2,9 % pre banky z kontrolnej skupiny 1 (väčšie európske banky) a 3,3 % pre banky z kontrolnej skupiny 2 (menšie európske banky). Z uplatnenia pákového pomeru (vlastné zdroje/celkové aktíva) v súlade so sektorovými normami (a opäť s rámcom Bazilej III) vyplýva, že vlastné imanie spoločnosti FFT podľa IFRS nie je vyššie v porovnaní s trhom. Na základe tohto výpočtu je pákový pomer spoločnosti FFT [2 – 3 %] (152), [...]. Inými slovami, [...] úroveň vlastného imania spoločnosti FFT neumožňuje žiadny odpočet, či už odhadovaných vlastných zdrojov alebo akýchkoľvek iných podielov, pretože takýmito odpočtami by klesla úroveň vlastného imania spoločnosti FFT [...]. |
| --- | --- |

(286)

Na konci roka 2011, čo je referenčný dátum uvedený v správe o transferovom oceňovaní, priemerný pákový pomer vymedzený ako pomer medzi vlastnými zdrojmi kategórie 1 a celkovou expozíciou účtovnej súvahy (151) bol podľa Európskeho orgánu pre bankovníctvo 2,9 % pre banky z kontrolnej skupiny 1 (väčšie európske banky) a 3,3 % pre banky z kontrolnej skupiny 2 (menšie európske banky). Z uplatnenia pákového pomeru (vlastné zdroje/celkové aktíva) v súlade so sektorovými normami (a opäť s rámcom Bazilej III) vyplýva, že vlastné imanie spoločnosti FFT podľa IFRS nie je vyššie v porovnaní s trhom. Na základe tohto výpočtu je pákový pomer spoločnosti FFT [2 – 3 %] (152), [...]. Inými slovami, [...] úroveň vlastného imania spoločnosti FFT neumožňuje žiadny odpočet, či už odhadovaných vlastných zdrojov alebo akýchkoľvek iných podielov, pretože takýmito odpočtami by klesla úroveň vlastného imania spoločnosti FFT [...].

151

152

| (287) | Úroveň kapitalizácie spoločnosti FFT preto neumožňovala žiadne zníženie vlastného imania alebo hypotetického regulatórneho kapitálu na daňové účely (153), [...]. Vzhľadom na tento záver obavy uvedené v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania, ktoré sa týkali zníženej úrovne miery odmeňovania nadmerných vlastných zdrojov, sú neopodstatnené, pretože nie je priestor na diferencované odmeňovanie. |
| --- | --- |

(287)

Úroveň kapitalizácie spoločnosti FFT preto neumožňovala žiadne zníženie vlastného imania alebo hypotetického regulatórneho kapitálu na daňové účely (153), [...]. Vzhľadom na tento záver obavy uvedené v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania, ktoré sa týkali zníženej úrovne miery odmeňovania nadmerných vlastných zdrojov, sú neopodstatnené, pretože nie je priestor na diferencované odmeňovanie.

153

| (288) | Po štvrté, nelogickosť odpočtu podielov v spoločnostiach FFNA a FFC z vlastného imania spoločnosti FFT na výpočet odhadu odmeňovaného kapitálu v rámci analýzy transferového oceňovania sa prejaví v celom svojom rozsahu pri uplatnení tej istej metódy na účty spoločnosti FF. Podľa interného dokumentu skupiny Fiat o politike transferového oceňovania (154) sa odmeňovanie spoločností FFT a FF za stanovenie cien za úvery riadi tou istou metódou, no v tomto dokumente sa opisuje len uplatnenie tejto metódy pri podrobnom odhadovaní základu dane spoločnosti FFT. Ak by sa však odmeňované vlastné imanie spoločnosti FF odhadovalo podľa tej istej metódy, ako sa uplatňuje na spoločnosť FFT v správe o transferovom oceňovaní, v roku 2010, keď spoločnosť FF vlastnila podiely v spoločnostiach FFNA a FFC, by z tohto odhadu vyplývalo, že odhadované vlastné imanie spoločnosti FF je negatívne (155). Na konci roka 2010 vlastné imanie spoločnosti FF dosahovalo 271 miliónov EUR, zatiaľ čo celková hodnota podielov, ktoré by sa odpočítali od tohto vlastného imania v prípade uplatnenia tej istej metódy, ako bola schválená v spornom záväznom stanovisku, by bola 358 miliónov EUR. Odmeňované vlastné imanie spoločnosti FF by tak bolo negatívne vo výške 87 miliónov EUR. Keďže hodnota podielov bola vyššia ako celková suma vlastného imania spoločnosti FF, odhad odmeňovaného kapitálu pomocou tej istej metódy, ako sa uplatnila v správe o transferovom oceňovaní s cieľom určiť základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku, by viedol k negatívnemu vlastnému imaniu, ktoré sa vyskytuje u nesolventných spoločností. Spoločnosť FF však v tom čase nebola nesolventná a len na základe tejto skutočnosti možno preukázať, že odpočet podielov z vlastného imania spoločnosti FFT sa nejaví ako dobrá metóda na výpočet odhadu odmeňovaného kapitálu na účely stanovenia základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku. |
| --- | --- |

(288)

Po štvrté, nelogickosť odpočtu podielov v spoločnostiach FFNA a FFC z vlastného imania spoločnosti FFT na výpočet odhadu odmeňovaného kapitálu v rámci analýzy transferového oceňovania sa prejaví v celom svojom rozsahu pri uplatnení tej istej metódy na účty spoločnosti FF. Podľa interného dokumentu skupiny Fiat o politike transferového oceňovania (154) sa odmeňovanie spoločností FFT a FF za stanovenie cien za úvery riadi tou istou metódou, no v tomto dokumente sa opisuje len uplatnenie tejto metódy pri podrobnom odhadovaní základu dane spoločnosti FFT. Ak by sa však odmeňované vlastné imanie spoločnosti FF odhadovalo podľa tej istej metódy, ako sa uplatňuje na spoločnosť FFT v správe o transferovom oceňovaní, v roku 2010, keď spoločnosť FF vlastnila podiely v spoločnostiach FFNA a FFC, by z tohto odhadu vyplývalo, že odhadované vlastné imanie spoločnosti FF je negatívne (155). Na konci roka 2010 vlastné imanie spoločnosti FF dosahovalo 271 miliónov EUR, zatiaľ čo celková hodnota podielov, ktoré by sa odpočítali od tohto vlastného imania v prípade uplatnenia tej istej metódy, ako bola schválená v spornom záväznom stanovisku, by bola 358 miliónov EUR. Odmeňované vlastné imanie spoločnosti FF by tak bolo negatívne vo výške 87 miliónov EUR. Keďže hodnota podielov bola vyššia ako celková suma vlastného imania spoločnosti FF, odhad odmeňovaného kapitálu pomocou tej istej metódy, ako sa uplatnila v správe o transferovom oceňovaní s cieľom určiť základ dane spoločnosti FFT v Luxembursku, by viedol k negatívnemu vlastnému imaniu, ktoré sa vyskytuje u nesolventných spoločností. Spoločnosť FF však v tom čase nebola nesolventná a len na základe tejto skutočnosti možno preukázať, že odpočet podielov z vlastného imania spoločnosti FFT sa nejaví ako dobrá metóda na výpočet odhadu odmeňovaného kapitálu na účely stanovenia základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku.

154

155

| (289) | Takýto nelogický výsledok by sa vyskytol aj v prípade, ak by spoločnosť FFT nadobudla nové podiely počas doby platnosti sporného záväzného stanoviska. Potvrdením odpočtu podielov na základe chybnej metódy by sporné záväzné stanovisko mohlo skutočne viesť k nulovému zdaneniu spoločnosti FFT v Luxembursku, keby hodnota podielov nadobudnutých neskôr spôsobila, že odmeňovaný kapitál spoločnosti FFT by bol nulový, alebo dokonca negatívny. V takom prípade by funkcie vnútroskupinového financovania vykonávané spoločnosťou FFT mohli zostať nemenné, ale zdanenie by bolo značne menšie, ba dokonca nulové, ak by sa uplatnila metóda potvrdená v spornom záväznom stanovisku. |
| --- | --- |

(289)

Takýto nelogický výsledok by sa vyskytol aj v prípade, ak by spoločnosť FFT nadobudla nové podiely počas doby platnosti sporného záväzného stanoviska. Potvrdením odpočtu podielov na základe chybnej metódy by sporné záväzné stanovisko mohlo skutočne viesť k nulovému zdaneniu spoločnosti FFT v Luxembursku, keby hodnota podielov nadobudnutých neskôr spôsobila, že odmeňovaný kapitál spoločnosti FFT by bol nulový, alebo dokonca negatívny. V takom prípade by funkcie vnútroskupinového financovania vykonávané spoločnosťou FFT mohli zostať nemenné, ale zdanenie by bolo značne menšie, ba dokonca nulové, ak by sa uplatnila metóda potvrdená v spornom záväznom stanovisku.

| (290) | Keby daňový poradca spoločnosti FFT správne uplatnil rámec Bazilej II s cieľom stanoviť transferové oceňovanie, tieto odpočty by neboli možné vzhľadom na aktuálnu úroveň kapitalizácie spoločnosti FFT. Keďže však spoločnosť FFT nie je regulovaný subjekt, k dispozícii nie sú žiadne informácie o úrovni rizikovo vážených aktív, ktoré by orgán pre reguláciu finančných inštitúcií mohol považovať za prijateľné. Táto úroveň hypotetického regulatórneho kapitálu by spoločnosti FFT takisto neumožnila vlastniť podiely, ak ich hodnota musí byť odpočítaná od vlastných zdrojov (156). |
| --- | --- |

(290)

Keby daňový poradca spoločnosti FFT správne uplatnil rámec Bazilej II s cieľom stanoviť transferové oceňovanie, tieto odpočty by neboli možné vzhľadom na aktuálnu úroveň kapitalizácie spoločnosti FFT. Keďže však spoločnosť FFT nie je regulovaný subjekt, k dispozícii nie sú žiadne informácie o úrovni rizikovo vážených aktív, ktoré by orgán pre reguláciu finančných inštitúcií mohol považovať za prijateľné. Táto úroveň hypotetického regulatórneho kapitálu by spoločnosti FFT takisto neumožnila vlastniť podiely, ak ich hodnota musí byť odpočítaná od vlastných zdrojov (156).

156

| (291) | Na základe týchto pripomienok Komisia dospela k záveru, že sporným záväzným stanoviskom sa schválením návrhu daňového poradcu na uplatnenie návratnosti odhadnutej pomocou modelu CAPM na hypotetický regulatórny kapitál, pričom tento hypotetický regulatórny kapitál bol podcenený vzhľadom na nesprávne uplatnenie rámca Bazilej II a nevhodné odpočty, sa odkláňa od princípu nezávislého vzťahu. Keďže táto odchýlka vedie k zníženiu základu dane spoločnosti FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(291)

Na základe týchto pripomienok Komisia dospela k záveru, že sporným záväzným stanoviskom sa schválením návrhu daňového poradcu na uplatnenie návratnosti odhadnutej pomocou modelu CAPM na hypotetický regulatórny kapitál, pričom tento hypotetický regulatórny kapitál bol podcenený vzhľadom na nesprávne uplatnenie rámca Bazilej II a nevhodné odpočty, sa odkláňa od princípu nezávislého vzťahu. Keďže táto odchýlka vedie k zníženiu základu dane spoločnosti FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.2.9.   Úroveň požadovanej návratnosti uplatňovanej na odmeňovaný kapitál

Úroveň požadovanej návratnosti uplatňovanej na odmeňovaný kapitál

| (292) | Okrem záveru o nelogickom spôsobe, akým daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadu výšky odmeňovaného kapitálu pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, sa Komisia domnieva, že spôsob, akým daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadu požadovanej návratnosti, ktorá sa má uplatniť na tento kapitálový základ, nevedie k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda nie je v súlade s princípom nezávislého vzťahu z dôvodov uvedených ďalej v texte v odôvodneniach 293 až 300. |
| --- | --- |

(292)

Okrem záveru o nelogickom spôsobe, akým daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadu výšky odmeňovaného kapitálu pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia, sa Komisia domnieva, že spôsob, akým daňový poradca spoločnosti FFT dospel k odhadu požadovanej návratnosti, ktorá sa má uplatniť na tento kapitálový základ, nevedie k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu, a teda nie je v súlade s princípom nezávislého vzťahu z dôvodov uvedených ďalej v texte v odôvodneniach 293 až 300.

| (293) | Po prvé, beta koeficient 0,29, ktorý si zvolil daňový poradca na použitie v modeli CAPM, pravdepodobne nezodpovedá beta koeficientom spoločností finančného sektora, ktoré sa považujú za platné porovnateľné prvky v analýze transferového oceňovania a ktoré mali byť zvolené za referenčné parametre odhadovanej úrovne požadovanej návratnosti. Úroveň beta koeficientov týchto spoločností zvykne byť veľmi vysoká (pozri tabuľku 3) a často je oveľa vyššia ako priemerný beta koeficient na trhu, ktorý sa rovná 1. Komisia sa odvoláva napríklad na beta koeficient podindexu Stoxx 50 Bank, ktorý sa rovnal 1,36 v období od 31. decembra 2009 do 31. decembra 2011 (157), pričom poukazuje na to, že takmer všetky banky zahrnuté do tohto podindexu mali beta koeficient vyšší ako 1. |
| --- | --- |

(293)

Po prvé, beta koeficient 0,29, ktorý si zvolil daňový poradca na použitie v modeli CAPM, pravdepodobne nezodpovedá beta koeficientom spoločností finančného sektora, ktoré sa považujú za platné porovnateľné prvky v analýze transferového oceňovania a ktoré mali byť zvolené za referenčné parametre odhadovanej úrovne požadovanej návratnosti. Úroveň beta koeficientov týchto spoločností zvykne byť veľmi vysoká (pozri tabuľku 3) a často je oveľa vyššia ako priemerný beta koeficient na trhu, ktorý sa rovná 1. Komisia sa odvoláva napríklad na beta koeficient podindexu Stoxx 50 Bank, ktorý sa rovnal 1,36 v období od 31. decembra 2009 do 31. decembra 2011 (157), pričom poukazuje na to, že takmer všetky banky zahrnuté do tohto podindexu mali beta koeficient vyšší ako 1.

157

| (294) | Po druhé, zoznam 66 spoločností uvedených v tabuľke 3 obsahuje spoločnosti, ktoré pôsobia v obchodných sektoroch, ktoré sa veľmi odlišujú od sektora spoločnosti FFT, a dokonca zahŕňajú dve centrálne banky: Banque Nationale de Belgique a Schweizerische Nationalbank. Mnohé spoločnosti zahrnuté do vzorky vykonávajú špecializovanú finančnú činnosť, ako je lízing alebo faktoring alebo sú skôr burzy ako banky (158), zatiaľ čo veľa európskych bánk, ktoré sa v zásade zapájajú do činností financovania veľkoobchodu, nie sú súčasťou vzorky. Porovnateľné prvky zvolené daňovým poradcom na výpočet beta koeficientu nie sú teda vhodné v tomto postupe v záujme dosiahnutia dôveryhodnej aproximácie výsledku odvíjajúceho sa od trhu. |
| --- | --- |

(294)

Po druhé, zoznam 66 spoločností uvedených v tabuľke 3 obsahuje spoločnosti, ktoré pôsobia v obchodných sektoroch, ktoré sa veľmi odlišujú od sektora spoločnosti FFT, a dokonca zahŕňajú dve centrálne banky: Banque Nationale de Belgique a Schweizerische Nationalbank. Mnohé spoločnosti zahrnuté do vzorky vykonávajú špecializovanú finančnú činnosť, ako je lízing alebo faktoring alebo sú skôr burzy ako banky (158), zatiaľ čo veľa európskych bánk, ktoré sa v zásade zapájajú do činností financovania veľkoobchodu, nie sú súčasťou vzorky. Porovnateľné prvky zvolené daňovým poradcom na výpočet beta koeficientu nie sú teda vhodné v tomto postupe v záujme dosiahnutia dôveryhodnej aproximácie výsledku odvíjajúceho sa od trhu.

158

| (295) | Po tretie a nezávisle od vhodnosti alebo nevhodnosti porovnateľných prvkov zahrnutých do vzorky, ktorú si zvolil daňový poradca spoločnosti FFT, sa v analýze transferového oceňovania na výpočet beta koeficientu nepoužíva medián, ale 25. percentil, a to bez akéhokoľvek opodstatnenia. Takýmto spôsobom si spoločnosť FFT zvolila relatívne slabý beta koeficient 0,29, pričom z mediánu vzorky by vyplynul beta koeficient 0,64 (159). Z odseku 3.57 zásad OECD o transferovom oceňovaní však vyplýva, že čím viac je problémov s porovnateľnosťou, tým viac sa musí v nezávislom trhovom rozpätí zohľadňovať centrálna tendencia vzorky. |
| --- | --- |

(295)

Po tretie a nezávisle od vhodnosti alebo nevhodnosti porovnateľných prvkov zahrnutých do vzorky, ktorú si zvolil daňový poradca spoločnosti FFT, sa v analýze transferového oceňovania na výpočet beta koeficientu nepoužíva medián, ale 25. percentil, a to bez akéhokoľvek opodstatnenia. Takýmto spôsobom si spoločnosť FFT zvolila relatívne slabý beta koeficient 0,29, pričom z mediánu vzorky by vyplynul beta koeficient 0,64 (159). Z odseku 3.57 zásad OECD o transferovom oceňovaní však vyplýva, že čím viac je problémov s porovnateľnosťou, tým viac sa musí v nezávislom trhovom rozpätí zohľadňovať centrálna tendencia vzorky.

159

| (296) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že beta koeficient predstavuje nediverzifikovateľné riziko návratnosti vlastného imania. V tomto kontexte by úverové portfóliá bánk boli v zásade diverzifikovanejšie ako portfólio spoločnosti FFT, ktorého expozícia je sústredená na spoločnosti automobilového priemyslu patriace do skupiny Fiat. Preto možno konštatovať, že daňový poradca spoločnosti FFT mal pri stanovovaní beta koeficientu zvoliť vyššie umiestnený prvok zo zoznamu porovnateľných prvkov, bezpochyby skôr nad mediánom ako na úrovni 25. percentilu. |
| --- | --- |

(296)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že beta koeficient predstavuje nediverzifikovateľné riziko návratnosti vlastného imania. V tomto kontexte by úverové portfóliá bánk boli v zásade diverzifikovanejšie ako portfólio spoločnosti FFT, ktorého expozícia je sústredená na spoločnosti automobilového priemyslu patriace do skupiny Fiat. Preto možno konštatovať, že daňový poradca spoločnosti FFT mal pri stanovovaní beta koeficientu zvoliť vyššie umiestnený prvok zo zoznamu porovnateľných prvkov, bezpochyby skôr nad mediánom ako na úrovni 25. percentilu.

| (297) | Samotný obežník sa pri stanovovaní vhodného odmeňovania konkrétne odvoláva na riziko zlyhania protistrany, a konkrétnejšie na sektorové riziko, ktoré je v danom prípade zvýšené koncentráciou spoločnosti FFT v jedinom sektore. V obežníku sa síce konkrétne neuvádza, ako sa majú tieto riziká zapracovať do aktuálneho výpočtu odmeňovania, no metóda zvolená daňovým poradcom spoločnosti FFT, pri uplatnení ktorej riziká vnútroskupinových úverov (oproti pohľadávkam voči tretím stranám) sa nespájajú so žiadnou rizikovou váhou, a teda z nich nevyplýva žiadna požiadavka na vlastné zdroje a žiadne odmeňovanie, nie je v súlade s obežníkom. Preto nemožno prijať úvahy o zníženom riziku činností spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(297)

Samotný obežník sa pri stanovovaní vhodného odmeňovania konkrétne odvoláva na riziko zlyhania protistrany, a konkrétnejšie na sektorové riziko, ktoré je v danom prípade zvýšené koncentráciou spoločnosti FFT v jedinom sektore. V obežníku sa síce konkrétne neuvádza, ako sa majú tieto riziká zapracovať do aktuálneho výpočtu odmeňovania, no metóda zvolená daňovým poradcom spoločnosti FFT, pri uplatnení ktorej riziká vnútroskupinových úverov (oproti pohľadávkam voči tretím stranám) sa nespájajú so žiadnou rizikovou váhou, a teda z nich nevyplýva žiadna požiadavka na vlastné zdroje a žiadne odmeňovanie, nie je v súlade s obežníkom. Preto nemožno prijať úvahy o zníženom riziku činností spoločnosti FFT.

| (298) | V internom dokumente skupiny Fiat o politike transferového oceňovania sa navyše vyzdvihuje dôležitá funkcia, ktorá nie je uvedená v správe o transferovom oceňovaní. Ako je uvedené v odôvodnení 123, spoločnosť nevykonáva len funkcie uvedené v tejto správe, ale poskytuje aj záruky pre spoločnosti skupiny Fiat. V roku 2013 sa tieto záruky rovnali 10 miliónom EUR (160). V dokumente o politike transferového oceňovania sa takisto uznáva, že v protiklade s tým, čo je uvedené v správe o transferovom oceňovaní, úvery v rámci skupiny predstavujú určité riziko zlyhania protistrany a úverové riziko (161). [...] |
| --- | --- |

(298)

V internom dokumente skupiny Fiat o politike transferového oceňovania sa navyše vyzdvihuje dôležitá funkcia, ktorá nie je uvedená v správe o transferovom oceňovaní. Ako je uvedené v odôvodnení 123, spoločnosť nevykonáva len funkcie uvedené v tejto správe, ale poskytuje aj záruky pre spoločnosti skupiny Fiat. V roku 2013 sa tieto záruky rovnali 10 miliónom EUR (160). V dokumente o politike transferového oceňovania sa takisto uznáva, že v protiklade s tým, čo je uvedené v správe o transferovom oceňovaní, úvery v rámci skupiny predstavujú určité riziko zlyhania protistrany a úverové riziko (161). [...]

160

161

| (299) | Pokiaľ ide o záruky, ktoré spoločnosť Fiat S.p.A. poskytla spoločnosti FFT a ktoré Luxembursko spomína vo svojich pripomienkach (162), tieto záruky pokrývajú pasíva spoločnosti FFT, ale nie jej aktíva. Znamená to, že z nich majú prospech držitelia vydaných záručných zmeniek, ale neznižuje sa nimi riziko aktív spoločnosti FFT. Zisk vo forme nákladov na financovanie, ktorý vytvárajú záruky za zmenky a dlhopisy vydané spoločnosťou Fiat S.p.A., je prenesený na spoločnosti skupiny pomocou mechanizmu stanovenia cien opísaného v odôvodnení 124. Ceny úverov poskytovaných spoločnostiam sa vypočítajú uplatnením marže nákladov na financovanie spoločností financovania, v ktorej sa odzrkadľuje prípadný zisk vytvorený zárukou materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(299)

Pokiaľ ide o záruky, ktoré spoločnosť Fiat S.p.A. poskytla spoločnosti FFT a ktoré Luxembursko spomína vo svojich pripomienkach (162), tieto záruky pokrývajú pasíva spoločnosti FFT, ale nie jej aktíva. Znamená to, že z nich majú prospech držitelia vydaných záručných zmeniek, ale neznižuje sa nimi riziko aktív spoločnosti FFT. Zisk vo forme nákladov na financovanie, ktorý vytvárajú záruky za zmenky a dlhopisy vydané spoločnosťou Fiat S.p.A., je prenesený na spoločnosti skupiny pomocou mechanizmu stanovenia cien opísaného v odôvodnení 124. Ceny úverov poskytovaných spoločnostiam sa vypočítajú uplatnením marže nákladov na financovanie spoločností financovania, v ktorej sa odzrkadľuje prípadný zisk vytvorený zárukou materskej spoločnosti.

162

| (300) | Na základe týchto pripomienok Komisia konštatuje, že implicitnými zárukami ani explicitnými zárukami sa výrazne neznižuje riziko znášané spoločnosťou FFT pri vykonávaní funkcií. Toto riziko je vyššie ako riziko predstavené v správe o transferovom oceňovaní vzhľadom na existenciu záruk poskytnutých spoločnostiam skupiny, ktoré vedú k výraznej expozícii mimo účtovnej súvahy, a preto sa mal zvoliť vyšší beta koeficient ako 25. percentil. |
| --- | --- |

(300)

Na základe týchto pripomienok Komisia konštatuje, že implicitnými zárukami ani explicitnými zárukami sa výrazne neznižuje riziko znášané spoločnosťou FFT pri vykonávaní funkcií. Toto riziko je vyššie ako riziko predstavené v správe o transferovom oceňovaní vzhľadom na existenciu záruk poskytnutých spoločnostiam skupiny, ktoré vedú k výraznej expozícii mimo účtovnej súvahy, a preto sa mal zvoliť vyšší beta koeficient ako 25. percentil.

| (301) | Záverom Komisia konštatuje, že sporné záväzné stanovisko prostredníctvom schválenia voľby daňového poradcu, pokiaľ ide o beta koeficient 0,29 pri uplatnení modelu CAPM s cieľom stanoviť návratnosť vlastného imania, ktorá sa má uplatniť na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, vedie k prideleniu zisku spoločnosti FFT, ktoré sa odkláňa od trhových podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Keďže táto odchýlka vedie k zníženiu splatnej dane spoločnosti FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(301)

Záverom Komisia konštatuje, že sporné záväzné stanovisko prostredníctvom schválenia voľby daňového poradcu, pokiaľ ide o beta koeficient 0,29 pri uplatnení modelu CAPM s cieľom stanoviť návratnosť vlastného imania, ktorá sa má uplatniť na hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT, vedie k prideleniu zisku spoločnosti FFT, ktoré sa odkláňa od trhových podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Keďže táto odchýlka vedie k zníženiu splatnej dane spoločnosti FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti daňovo neintegrovaným spoločnostiam, ktoré uzatvárajú transakcie za trhových podmienok, je vhodné konštatovať, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.2.10.   Závery o výške odmeňovaného kapitálu a požadovanej úrovni návratnosti tohto kapitálu

Závery o výške odmeňovaného kapitálu a požadovanej úrovni návratnosti tohto kapitálu

| (302) | Vzhľadom na to, že daňový poradca si zvolil metódu čistého obchodného rozpätia v analýze transferového oceňovania a na základe pripomienok uvedených v predchádzajúcom texte, Komisia zastáva názor, že na zabezpečenie vhodnej úrovne odmeny pre spoločnosť FFT odvíjajúcej sa od trhu za funkcie financovania a správy pokladnice, ktoré zabezpečuje v skupine Fiat v súlade s princípom nezávislého vzťahu, sa táto odmena musí stanoviť na základe účtovných vlastných zdrojov spoločnosti FFT na základe konkrétneho skutkového stavu a okolností. |
| --- | --- |

(302)

Vzhľadom na to, že daňový poradca si zvolil metódu čistého obchodného rozpätia v analýze transferového oceňovania a na základe pripomienok uvedených v predchádzajúcom texte, Komisia zastáva názor, že na zabezpečenie vhodnej úrovne odmeny pre spoločnosť FFT odvíjajúcej sa od trhu za funkcie financovania a správy pokladnice, ktoré zabezpečuje v skupine Fiat v súlade s princípom nezávislého vzťahu, sa táto odmena musí stanoviť na základe účtovných vlastných zdrojov spoločnosti FFT na základe konkrétneho skutkového stavu a okolností.

| (303) | Komisia schvaľuje rok 2012 ako referenčný rok na posúdenie základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku. Komisia sa nestavia ani voči vyhľadávaniu v základni porovnateľných prvkov s cieľom odhadnúť nezávislú trhovú návratnosť, ale potvrdzuje svoje námietky týkajúce sa vhodného výberu porovnateľných prvkov uvedených v odôvodnení 294. |
| --- | --- |

(303)

Komisia schvaľuje rok 2012 ako referenčný rok na posúdenie základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku. Komisia sa nestavia ani voči vyhľadávaniu v základni porovnateľných prvkov s cieľom odhadnúť nezávislú trhovú návratnosť, ale potvrdzuje svoje námietky týkajúce sa vhodného výberu porovnateľných prvkov uvedených v odôvodnení 294.

| (304) | Z analýzy uvedenej v oddiele 7.2.2.9 vyplýva, že riziká vzniknuté spoločnosti FFT, ktoré musia byť zohľadnené vo výpočte nezávislej trhovej odmeny, sú vyššie ako riziká predstavené v správe o transferovom oceňovaní, a teda že návratnosť vlastného imania pred zdanením vo výške 6,05 % (a po zdanení 4,3 %) schválená v spornom záväznom stanovisku, ktorú vypočítal daňový poradca spoločnosti FFT pomocou modelu CAPM, je oveľa nižšia ako návratnosť vlastného imania požadovaná vo finančnom sektore, ktorá sa neustále drží na 10 % a vyššie, čo potvrdzuje záver Komisie, podľa ktorého porovnateľné prvky zvolené daňovým poradcom neboli vhodné. |
| --- | --- |

(304)

Z analýzy uvedenej v oddiele 7.2.2.9 vyplýva, že riziká vzniknuté spoločnosti FFT, ktoré musia byť zohľadnené vo výpočte nezávislej trhovej odmeny, sú vyššie ako riziká predstavené v správe o transferovom oceňovaní, a teda že návratnosť vlastného imania pred zdanením vo výške 6,05 % (a po zdanení 4,3 %) schválená v spornom záväznom stanovisku, ktorú vypočítal daňový poradca spoločnosti FFT pomocou modelu CAPM, je oveľa nižšia ako návratnosť vlastného imania požadovaná vo finančnom sektore, ktorá sa neustále drží na 10 % a vyššie, čo potvrdzuje záver Komisie, podľa ktorého porovnateľné prvky zvolené daňovým poradcom neboli vhodné.

| (305) | Okrem toho z porovnania návratnosti vykázanej spoločnosťou FF a spoločnosťou FFT, ktoré sú spoločnosti financovania skupiny Fiat v eurozóne, vyplýva, že rozdiel v zisku spoločnosti FF a spoločnosti FFT napriek podobnej štruktúre aktív, podobným funkciám a príjmom možno vysvetliť zámerom zníženia úrovne vykázanej návratnosti v Luxembursku. Na základe štruktúry aktív a pasív a výkazu ziskov a strát spoločností FF a FFT (163) tieto dve spoločnosti majú veľmi podobný objem súvahy a štruktúru aktív. Výška ich úrokových výnosov a výška ich výdavkov sú takisto porovnateľné. Spoločnosť FF je hlavnou protistranou spoločnosti FFT, ktorá využíva trh na získanie zdrojov financovania a časť financovania posúva spoločnosti FF, ktorá tieto prostriedky požičiava talianskym spoločnostiam skupiny Fiat. [...] |
| --- | --- |

(305)

Okrem toho z porovnania návratnosti vykázanej spoločnosťou FF a spoločnosťou FFT, ktoré sú spoločnosti financovania skupiny Fiat v eurozóne, vyplýva, že rozdiel v zisku spoločnosti FF a spoločnosti FFT napriek podobnej štruktúre aktív, podobným funkciám a príjmom možno vysvetliť zámerom zníženia úrovne vykázanej návratnosti v Luxembursku. Na základe štruktúry aktív a pasív a výkazu ziskov a strát spoločností FF a FFT (163) tieto dve spoločnosti majú veľmi podobný objem súvahy a štruktúru aktív. Výška ich úrokových výnosov a výška ich výdavkov sú takisto porovnateľné. Spoločnosť FF je hlavnou protistranou spoločnosti FFT, ktorá využíva trh na získanie zdrojov financovania a časť financovania posúva spoločnosti FF, ktorá tieto prostriedky požičiava talianskym spoločnostiam skupiny Fiat. [...]

163

| (306) | Pravdepodobným cieľom interného dokumentu skupiny Fiat o politike transferového oceňovania je odmeňovať obidve spoločnosti s podobnými výnosmi (164). Skutočné zapísané a zdaniteľné výnosy z vlastného imania na úrovni spoločností sú však oveľa vyššie v prípade spoločnosti FF ako v prípade spoločnosti FFT. Na základe údajov uvedených v tabuľkách v odôvodneniach 113 a 114, tabuľky uvedené v tomto odôvodnení predstavujú dosiahnutú návratnosť vlastného imania vypočítanú pre spoločnosť FF a spoločnosť FFT.









  FF | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý zisk v tisícoch EUR | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| Vlastné imanie v tisícoch EUR | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Návratnosť vlastného imania (%) | 6,4 | 9,4 | 9,1 | 4,1 |

(306)

Pravdepodobným cieľom interného dokumentu skupiny Fiat o politike transferového oceňovania je odmeňovať obidve spoločnosti s podobnými výnosmi (164). Skutočné zapísané a zdaniteľné výnosy z vlastného imania na úrovni spoločností sú však oveľa vyššie v prípade spoločnosti FF ako v prípade spoločnosti FFT. Na základe údajov uvedených v tabuľkách v odôvodneniach 113 a 114, tabuľky uvedené v tomto odôvodnení predstavujú dosiahnutú návratnosť vlastného imania vypočítanú pre spoločnosť FF a spoločnosť FFT.

164

FF

2010

2011

2012

2013

Čistý zisk v tisícoch EUR

17 292

25 290

24 450

10 514

Vlastné imanie v tisícoch EUR

271 047

268 610

268 837

256 053

Návratnosť vlastného imania (%)

6,4

9,4

9,1

4,1

| FFT | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý zisk v tisícoch EUR | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| Vlastné imanie v tisícoch EUR | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Návratnosť vlastného imania (%) | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |

FFT

2010

2011

2012

2013

Čistý zisk v tisícoch EUR

1 737

1 851

1 217

1 146

Vlastné imanie v tisícoch EUR

285 625

287 477

288 693

289 839

Návratnosť vlastného imania (%)

0,6

0,6

0,4

0,4

| (307) | Z tabuliek uvedených v odôvodnení 306 vyplýva, že za obdobie rokov 2010 – 2013 bola priemerná návratnosť vlastného imania 7,2 % pre spoločnosť FF a 0,5 % pre spoločnosť FFT, čo opäť potvrdzuje, že voľba porovnateľných prvkov vykonaná daňovým poradcom v správe o transferovom oceňovaní a návratnosť vlastných zdrojov, ktorá z nej vyplýva, neboli vhodné. |
| --- | --- |

(307)

Z tabuliek uvedených v odôvodnení 306 vyplýva, že za obdobie rokov 2010 – 2013 bola priemerná návratnosť vlastného imania 7,2 % pre spoločnosť FF a 0,5 % pre spoločnosť FFT, čo opäť potvrdzuje, že voľba porovnateľných prvkov vykonaná daňovým poradcom v správe o transferovom oceňovaní a návratnosť vlastných zdrojov, ktorá z nej vyplýva, neboli vhodné.

| (308) | Na stanovenie primeranej návratnosti vlastného imania, ktorá sa má uplatniť na účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT, sa súhrnné štatistické údaje o bankovom sektore javia vhodnejšie ako súbor 66 finančných spoločností, z ktorých väčšina vykonáva osobitné finančné činnosti. Prvé riešenie by v každom prípade umožnilo viac sa priblížiť k centrálnej tendencii. |
| --- | --- |

(308)

Na stanovenie primeranej návratnosti vlastného imania, ktorá sa má uplatniť na účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT, sa súhrnné štatistické údaje o bankovom sektore javia vhodnejšie ako súbor 66 finančných spoločností, z ktorých väčšina vykonáva osobitné finančné činnosti. Prvé riešenie by v každom prípade umožnilo viac sa priblížiť k centrálnej tendencii.

| (309) | Ako bolo uvedené v odôvodnení 304, aktuálna návratnosť vlastného imania požadovaná od európskych bánk je približne 10 %, čo je úroveň zachovaná dokonca aj počas finančnej krízy. Informácie z obdobia sporného záväzného stanoviska potvrdzujú túto úroveň požadovanej návratnosti vlastného imania. Podľa publikácie Banky pre medzinárodné zúčtovanie z roku 2011 „z dlhodobého hľadiska sa návratnosť vlastných zdrojov finančných podnikov pohybuje v rozmedzí 11 – 12 %“ (165). Okrem toho v štúdii ECB z roku 2011 bol uvedený záver, podľa ktorého „na úrovni priemernej kapitalizácie vo vzorke [54 medzinárodných bánk] požadovaná návratnosť vlastného imania dosahuje približne [...] 10,3 %“ (166). Tieto úrovne sa potvrdzujú aj v rešeršných správach o nehnuteľnom majetku z roku 2011 – Deutsche Bank uvádza, že „[Deutsche Bank] sa zameriava na [cieľ oceňovania akcií] odvíjajúci sa od životaschopnej návratnosti vlastného imania nad hodnotou desať, ale v okolí tejto hodnoty, a od nákladov na vlastné zdroje, ktoré [Deutsche Bank] chce zachovať nad 10 % v rámci aktuálneho cyklu“ (167), zatiaľ čo v rešeršnej správe o nehnuteľnom majetku z 19. marca 2015, ktorú vypracovali Morgan Stanley a Oliver Wyman, sa stanovuje cieľová návratnosť 10 – 12 %. |
| --- | --- |

(309)

Ako bolo uvedené v odôvodnení 304, aktuálna návratnosť vlastného imania požadovaná od európskych bánk je približne 10 %, čo je úroveň zachovaná dokonca aj počas finančnej krízy. Informácie z obdobia sporného záväzného stanoviska potvrdzujú túto úroveň požadovanej návratnosti vlastného imania. Podľa publikácie Banky pre medzinárodné zúčtovanie z roku 2011 „z dlhodobého hľadiska sa návratnosť vlastných zdrojov finančných podnikov pohybuje v rozmedzí 11 – 12 %“ (165). Okrem toho v štúdii ECB z roku 2011 bol uvedený záver, podľa ktorého „na úrovni priemernej kapitalizácie vo vzorke [54 medzinárodných bánk] požadovaná návratnosť vlastného imania dosahuje približne [...] 10,3 %“ (166). Tieto úrovne sa potvrdzujú aj v rešeršných správach o nehnuteľnom majetku z roku 2011 – Deutsche Bank uvádza, že „[Deutsche Bank] sa zameriava na [cieľ oceňovania akcií] odvíjajúci sa od životaschopnej návratnosti vlastného imania nad hodnotou desať, ale v okolí tejto hodnoty, a od nákladov na vlastné zdroje, ktoré [Deutsche Bank] chce zachovať nad 10 % v rámci aktuálneho cyklu“ (167), zatiaľ čo v rešeršnej správe o nehnuteľnom majetku z 19. marca 2015, ktorú vypracovali Morgan Stanley a Oliver Wyman, sa stanovuje cieľová návratnosť 10 – 12 %.

165

166

167

| (310) | Komisia ďalej poukazuje na to, že nezávislá trhová odmena nemôže byť nižšia ako rozdiel medzi príjmom a výdavkami spoločnosti. Ak by musela byť upravená odmena za poskytované úvery a inkasované vklady spoločnosťou FFT a ak by vyplývajúca odmena spoločnosti FFT bola vyššia ako odmena vypočítaná prostredníctvom transferového oceňovania, musel by sa zdaniť celkový zaznamenaný zisk, pretože tretia strana by nesúhlasila so znížením svojej odmeny bez oprávneného nároku jej protistrán na zvýšenie odmeny, ktoré inkasujú za svoje vklady, alebo na zníženie odmeny, ktorú platia za získané úvery. |
| --- | --- |

(310)

Komisia ďalej poukazuje na to, že nezávislá trhová odmena nemôže byť nižšia ako rozdiel medzi príjmom a výdavkami spoločnosti. Ak by musela byť upravená odmena za poskytované úvery a inkasované vklady spoločnosťou FFT a ak by vyplývajúca odmena spoločnosti FFT bola vyššia ako odmena vypočítaná prostredníctvom transferového oceňovania, musel by sa zdaniť celkový zaznamenaný zisk, pretože tretia strana by nesúhlasila so znížením svojej odmeny bez oprávneného nároku jej protistrán na zvýšenie odmeny, ktoré inkasujú za svoje vklady, alebo na zníženie odmeny, ktorú platia za získané úvery.

| (311) | Komisia preto zastáva názor, že ak by sa použila metóda čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania s cieľom vypočítať vhodnú odmenu splatnú spoločnosti FFT za funkcie vykonávané v rámci skupiny Fiat, správny odhad základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku by zodpovedal najmenej 10 % po zdanení, ktoré by sa uplatnili na celkovú sumu jej účtovného vlastného imania, ktoré sa všeobecne považuje za vyhovujúce priemeru v sektore, pokiaľ ide o pomer finančnej páky. Základ dane vypočítaný na tomto základe by viedol k rozdeleniu zisku odvíjajúcemu sa od trhových podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pretože je to úroveň zisku, ktorej dosiahnutie by očakávali samostatné finančné inštitúcie na trhu, a takto by sa akýmkoľvek záväzným stanoviskom schvaľujúcim tento základ na stanovenie dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku neudeľovala žiadna selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(311)

Komisia preto zastáva názor, že ak by sa použila metóda čistého obchodného rozpätia na účely transferového oceňovania s cieľom vypočítať vhodnú odmenu splatnú spoločnosti FFT za funkcie vykonávané v rámci skupiny Fiat, správny odhad základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku by zodpovedal najmenej 10 % po zdanení, ktoré by sa uplatnili na celkovú sumu jej účtovného vlastného imania, ktoré sa všeobecne považuje za vyhovujúce priemeru v sektore, pokiaľ ide o pomer finančnej páky. Základ dane vypočítaný na tomto základe by viedol k rozdeleniu zisku odvíjajúcemu sa od trhových podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pretože je to úroveň zisku, ktorej dosiahnutie by očakávali samostatné finančné inštitúcie na trhu, a takto by sa akýmkoľvek záväzným stanoviskom schvaľujúcim tento základ na stanovenie dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku neudeľovala žiadna selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.3.   
  „Výhoda pre skupinu“

„Výhoda pre skupinu“

| (312) | Spoločnosť FFT vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdí, že Komisia mala zohľadniť „vplyv [opatrenia] na skupinu“, t. j. na skutočnosť, že skupina Fiat nezískala žiadnu výhodu, pretože akékoľvek zvýšenie základu dane v Luxembursku by takisto bolo kompenzované zvýšením odpočtu dane v iných členských štátoch (168). Podľa spoločnosti FFT bol tento vplyv uznaný vo viacerých rozhodnutiach Komisie (169). |
| --- | --- |

(312)

Spoločnosť FFT vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdí, že Komisia mala zohľadniť „vplyv [opatrenia] na skupinu“, t. j. na skutočnosť, že skupina Fiat nezískala žiadnu výhodu, pretože akékoľvek zvýšenie základu dane v Luxembursku by takisto bolo kompenzované zvýšením odpočtu dane v iných členských štátoch (168). Podľa spoločnosti FFT bol tento vplyv uznaný vo viacerých rozhodnutiach Komisie (169).

vplyv [opatrenia] na skupinu

168

169

| (313) | Komisia predbežne pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou a že každé opatrenie sa musí posudzovať na základe príslušnej skutkovej podstaty v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ (170). V každom prípade, odvolanie spoločnosti FFT na rozhodnutie o odpočte vnútroskupinových úrokov z daňového základu v Maďarsku, v rámci ktorého Komisia uznala takýto „vplyv na skupinu“, vychádza z chybného čítania tohto rozhodnutia. V danom rozhodnutí Komisia zamietla tvrdenie Maďarska, ktoré presadzovalo posúdenie existencie výhody na úrovni skupiny, pričom dospela k záveru, že výhoda sa musí posudzovať na úrovni každého subjektu. |
| --- | --- |

(313)

Komisia predbežne pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou a že každé opatrenie sa musí posudzovať na základe príslušnej skutkovej podstaty v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ (170). V každom prípade, odvolanie spoločnosti FFT na rozhodnutie o odpočte vnútroskupinových úrokov z daňového základu v Maďarsku, v rámci ktorého Komisia uznala takýto „vplyv na skupinu“, vychádza z chybného čítania tohto rozhodnutia. V danom rozhodnutí Komisia zamietla tvrdenie Maďarska, ktoré presadzovalo posúdenie existencie výhody na úrovni skupiny, pričom dospela k záveru, že výhoda sa musí posudzovať na úrovni každého subjektu.

170

vplyv na skupinu

| (314) | V predmetnom rozhodnutí sa skúma, či Luxembursko vydaním sporného záväzného stanoviska udelilo selektívnu výhodu spoločnosti FFT tak, že sa znížila jeho daň splatná v tomto členskom štáte. Posúdenie, podľa ktorého sa týmto stanoviskom udeľuje výhoda, musí vychádzať so zaobchádzania, ktoré sa uplatňuje na spoločnosť v predmetnom členskom štáte, t. j. na spoločnosť FFT v Luxembursku, a nemôže zohľadňovať možnosť, či je vplyv neutrálny na úrovni iných spoločností skupiny Fiat v dôsledku zaobchádzania, ktoré sa na ne uplatňuje v iných členských štátoch (171). V každom prípade, podľa judikatúry (172) samotná okolnosť, že dané opatrenie oslobodenia je kompenzované zhoršením špecifického zaťaženia, ktoré nesúvisí s prvým opatrením, neznamená, že prvé opatrenie sa vyhne kvalifikácii ako štátnej pomoci. Inými slovami, výhoda udelená spoločnosti členským štátom nemôže byť kompenzovaná nevýhodou, ktorá postihuje inú spoločnosť, a to ani vtedy, ak obidve spoločnosti patria do tej istej skupiny. |
| --- | --- |

(314)

V predmetnom rozhodnutí sa skúma, či Luxembursko vydaním sporného záväzného stanoviska udelilo selektívnu výhodu spoločnosti FFT tak, že sa znížila jeho daň splatná v tomto členskom štáte. Posúdenie, podľa ktorého sa týmto stanoviskom udeľuje výhoda, musí vychádzať so zaobchádzania, ktoré sa uplatňuje na spoločnosť v predmetnom členskom štáte, t. j. na spoločnosť FFT v Luxembursku, a nemôže zohľadňovať možnosť, či je vplyv neutrálny na úrovni iných spoločností skupiny Fiat v dôsledku zaobchádzania, ktoré sa na ne uplatňuje v iných členských štátoch (171). V každom prípade, podľa judikatúry (172) samotná okolnosť, že dané opatrenie oslobodenia je kompenzované zhoršením špecifického zaťaženia, ktoré nesúvisí s prvým opatrením, neznamená, že prvé opatrenie sa vyhne kvalifikácii ako štátnej pomoci. Inými slovami, výhoda udelená spoločnosti členským štátom nemôže byť kompenzovaná nevýhodou, ktorá postihuje inú spoločnosť, a to ani vtedy, ak obidve spoločnosti patria do tej istej skupiny.

171

172

7.2.4.   Doplnková úvaha – selektívna výhoda z dôvodu odchýlenia sa od článku 164 zákona o dani z príjmu a/alebo obežníka

Doplnková úvaha – selektívna výhoda z dôvodu odchýlenia sa od článku 164 zákona o dani z príjmu a/alebo obežníka

| (315) | Luxembursko a spoločnosť FFT presadzovali článok 164 zákona o dani z príjmu alebo obežník za referenčný systém, na základe ktorého je vhodné stanoviť existenciu selektívnej výhody vyplývajúcej zo sporného záväzného stanoviska. Luxembursko zároveň tvrdilo, že luxemburská daňová správa len vyložila pravidlá a že nič nenasvedčuje tomu, že by sa v prípade spoločnosti FFT odklonila od všeobecne platných daňových predpisov, ak by ich Komisia preskúmala (173). |
| --- | --- |

(315)

Luxembursko a spoločnosť FFT presadzovali článok 164 zákona o dani z príjmu alebo obežník za referenčný systém, na základe ktorého je vhodné stanoviť existenciu selektívnej výhody vyplývajúcej zo sporného záväzného stanoviska. Luxembursko zároveň tvrdilo, že luxemburská daňová správa len vyložila pravidlá a že nič nenasvedčuje tomu, že by sa v prípade spoločnosti FFT odklonila od všeobecne platných daňových predpisov, ak by ich Komisia preskúmala (173).

173

| (316) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 210 až 215, Komisia nesúhlasí s tvrdeniami Luxemburska a spoločnosti FFT o platnom referenčnom rámci. V rámci doplnkovej úvahy však Komisia konštatuje, že sporným záväzným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT aj v rámci obmedzenejšieho referenčného systému pozostávajúceho zo spoločností skupiny, ktoré uplatňujú transferové oceňovanie a podliehajú článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a obežníku. Týmto ustanovením sa v luxemburskom daňovom práve ustanovuje princíp nezávislého vzťahu, podľa ktorého transakcie medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované na úrovni cien, s ktorými by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok. Časť 2 obežníka takisto obsahuje opis princípu nezávislého vzťahu tak, ako je vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní, a tak, ako je prevzatý do vnútroštátneho práva (174). |
| --- | --- |

(316)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 210 až 215, Komisia nesúhlasí s tvrdeniami Luxemburska a spoločnosti FFT o platnom referenčnom rámci. V rámci doplnkovej úvahy však Komisia konštatuje, že sporným záväzným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda spoločnosti FFT aj v rámci obmedzenejšieho referenčného systému pozostávajúceho zo spoločností skupiny, ktoré uplatňujú transferové oceňovanie a podliehajú článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a obežníku. Týmto ustanovením sa v luxemburskom daňovom práve ustanovuje princíp nezávislého vzťahu, podľa ktorého transakcie medzi spoločnosťami tej istej skupiny musia byť odmeňované na úrovni cien, s ktorými by súhlasili nezávislé spoločnosti rokujúce za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok. Časť 2 obežníka takisto obsahuje opis princípu nezávislého vzťahu tak, ako je vymedzený v zásadách OECD o transferovom oceňovaní, a tak, ako je prevzatý do vnútroštátneho práva (174).

174

| (317) | S prihliadnutím na to, že Komisia už v oddiele 7.2.2 preukázala, že v spornom záväznom stanovisku je prijatých niekoľko metód, parametrov vykonávania a úprav ad hoc, ktoré daňový poradca spoločnosti zvolil na stanovenie transferového oceňovania a ktoré nemožno považovať za prvky umožňujúce dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu a vedú k zníženiu základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, Komisia môže takisto konštatovať, že týmto záväzným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda aj podľa obmedzenejšieho referenčného systému vychádzajúceho z článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu alebo z obežníka, pretože vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT v porovnaní so situáciou správneho uplatnenia princípu nezávislého vzťahu uvedeného v tomto ustanovení. |
| --- | --- |

(317)

S prihliadnutím na to, že Komisia už v oddiele 7.2.2 preukázala, že v spornom záväznom stanovisku je prijatých niekoľko metód, parametrov vykonávania a úprav ad hoc, ktoré daňový poradca spoločnosti zvolil na stanovenie transferového oceňovania a ktoré nemožno považovať za prvky umožňujúce dôveryhodnú aproximáciu výsledku odvíjajúceho sa od trhu a vedú k zníženiu základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, Komisia môže takisto konštatovať, že týmto záväzným stanoviskom sa udeľuje selektívna výhoda aj podľa obmedzenejšieho referenčného systému vychádzajúceho z článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu alebo z obežníka, pretože vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT v porovnaní so situáciou správneho uplatnenia princípu nezávislého vzťahu uvedeného v tomto ustanovení.

7.2.5.   Komisia neidentifikovala žiadnu ucelenú prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúcu z obežníka, ktorá by mohla predstavovať vhodný referenčný systém

Komisia neidentifikovala žiadnu ucelenú prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúcu z obežníka, ktorá by mohla predstavovať vhodný referenčný systém

| (318) | Spoločnosť FFT rovnako tvrdila, že na preukázanie existencie selektívneho zaobchádzania v jej prospech, ktorá by vyplývala zo sporného záväzného stanoviska, by Komisia musela porovnať toto stanovisko so správnou praxou luxemburskej daňovej správy vychádzajúcej z obežníka, a najmä so stanoviskami vydanými iným spoločnostiam financovania a správy pokladnice, ktoré Luxembursko predložilo Komisii v rámci vzorky predstavujúcej jeho prax v oblasti záväzných stanovísk (175). |
| --- | --- |

(318)

Spoločnosť FFT rovnako tvrdila, že na preukázanie existencie selektívneho zaobchádzania v jej prospech, ktorá by vyplývala zo sporného záväzného stanoviska, by Komisia musela porovnať toto stanovisko so správnou praxou luxemburskej daňovej správy vychádzajúcej z obežníka, a najmä so stanoviskami vydanými iným spoločnostiam financovania a správy pokladnice, ktoré Luxembursko predložilo Komisii v rámci vzorky predstavujúcej jeho prax v oblasti záväzných stanovísk (175).

175

| (319) | Komisia nesúhlasí s týmito úvahami, pretože by to znamenalo, že referenčným systémom, na základe ktorého by sa malo preskúmať sporné záväzné stanovisko, by bola luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka, ktorý sa týka iných spoločností financovania a správy pokladnice. Komisia už preukázala, prečo všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku predstavuje vhodný referenčný rámec pre potreby analýzy selektívnosti (176). |
| --- | --- |

(319)

Komisia nesúhlasí s týmito úvahami, pretože by to znamenalo, že referenčným systémom, na základe ktorého by sa malo preskúmať sporné záväzné stanovisko, by bola luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka, ktorý sa týka iných spoločností financovania a správy pokladnice. Komisia už preukázala, prečo všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku predstavuje vhodný referenčný rámec pre potreby analýzy selektívnosti (176).

176

| (320) | Komisia napriek tomu v rámci doplnkových úvah preukáže, prečo luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka predstavuje vhodný referenčný rámec na určenie toho, či sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda. Prvým dôvodom je skutočnosť, že obežník je zostavený príliš všeobecne a neumožňuje identifikovať objektívne kritériá, ktoré sa uplatňujú na všetky spoločnosti financovania a správy pokladnice, ktoré žiadajú o vydanie záväzného stanoviska na účely stanovenia transferového oceňovania. Z preskúmania stanovísk, ktoré poskytlo Luxembursko, Komisia takisto vyvodila, že neexistuje žiadny ucelený súbor pravidiel, ktoré by sa všeobecne uplatňovali na základe objektívnych kritérií, podľa ktorých by sporné záväzné stanovisko mohlo byť preskúmané s cieľom určiť, či spoločnosť FFT získala selektívnu výhodu vyplývajúcu z tohto stanoviska. |
| --- | --- |

(320)

Komisia napriek tomu v rámci doplnkových úvah preukáže, prečo luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka predstavuje vhodný referenčný rámec na určenie toho, či sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda. Prvým dôvodom je skutočnosť, že obežník je zostavený príliš všeobecne a neumožňuje identifikovať objektívne kritériá, ktoré sa uplatňujú na všetky spoločnosti financovania a správy pokladnice, ktoré žiadajú o vydanie záväzného stanoviska na účely stanovenia transferového oceňovania. Z preskúmania stanovísk, ktoré poskytlo Luxembursko, Komisia takisto vyvodila, že neexistuje žiadny ucelený súbor pravidiel, ktoré by sa všeobecne uplatňovali na základe objektívnych kritérií, podľa ktorých by sporné záväzné stanovisko mohlo byť preskúmané s cieľom určiť, či spoločnosť FFT získala selektívnu výhodu vyplývajúcu z tohto stanoviska.

7.2.5.1.   Obežník je zostavený príliš všeobecne, aby mohol predstavovať vhodný referenčný systém

Obežník je zostavený príliš všeobecne, aby mohol predstavovať vhodný referenčný systém

| (321) | Ako je uvedené v odôvodnení 193, referenčný systém sa skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií všeobecne platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Komisia sa domnieva, že pre spoločnosti financovania a správy pokladnice v skupine obežník nemôže predstavovať takýto systém vzhľadom na neexistenciu objektívnych kritérií, ktoré by umožňovali jednotné uplatnenie princípu nezávislého vzťahu na transakcie vnútroskupinového financovania. |
| --- | --- |

(321)

Ako je uvedené v odôvodnení 193, referenčný systém sa skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií všeobecne platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Komisia sa domnieva, že pre spoločnosti financovania a správy pokladnice v skupine obežník nemôže predstavovať takýto systém vzhľadom na neexistenciu objektívnych kritérií, ktoré by umožňovali jednotné uplatnenie princípu nezávislého vzťahu na transakcie vnútroskupinového financovania.

| (322) | Obežník je zostavený veľmi všeobecne a faktory, ktoré má zohľadňovať daňová správa na účely uplatnenia princípu nezávislého vzťahu na spoločnosti financovania v rámci skupiny sú opísané veľmi stručne. Medzi týmito faktormi je uvedená povinnosť pre spoločnosti vykonať analýzu vzniknutých rizík a určiť dodatočné výdavky súvisiace s udelením úveru, ktoré sa pripočítavajú k základným nákladom, čo si opäť vyžaduje analýzu úverového rizika. V obežníku sa ďalej uvádza, že „spoločnosť financovania skupiny musí mať dostatočné vlastné imanie, aby mohla znášať riziká súvisiace s jej činnosťou“, a že „je vhodné [...] posúdiť na základe skutkovej podstaty a okolností jednotlivých prípadov, aké sú znášané riziká [...] a či spoločnosť vykonávajúca transakcie financovania skupiny má dostatočnú úroveň vlastného imania, aby mohla znášať tieto riziká“ (177). |
| --- | --- |

(322)

Obežník je zostavený veľmi všeobecne a faktory, ktoré má zohľadňovať daňová správa na účely uplatnenia princípu nezávislého vzťahu na spoločnosti financovania v rámci skupiny sú opísané veľmi stručne. Medzi týmito faktormi je uvedená povinnosť pre spoločnosti vykonať analýzu vzniknutých rizík a určiť dodatočné výdavky súvisiace s udelením úveru, ktoré sa pripočítavajú k základným nákladom, čo si opäť vyžaduje analýzu úverového rizika. V obežníku sa ďalej uvádza, že „spoločnosť financovania skupiny musí mať dostatočné vlastné imanie, aby mohla znášať riziká súvisiace s jej činnosťou“, a že „je vhodné [...] posúdiť na základe skutkovej podstaty a okolností jednotlivých prípadov, aké sú znášané riziká [...] a či spoločnosť vykonávajúca transakcie financovania skupiny má dostatočnú úroveň vlastného imania, aby mohla znášať tieto riziká“ (177).

177

| (323) | V obežníku sa však neposkytujú žiadne informácie o tom, ako sa má odhadovať očakávaná návratnosť vlastného imania, ako zistiť, či bolo použitie modelu CAPM prijateľné a, ak sa uplatňuje, o tom, ako určiť príslušné parametre tohto modelu. Takisto obsahuje veľmi málo informácií o vlastných zdrojoch, ktoré sa majú zohľadniť, pričom sa uvádza len to, že musia byť „dostatočné, aby bolo možné znášať tieto riziká“. |
| --- | --- |

(323)

V obežníku sa však neposkytujú žiadne informácie o tom, ako sa má odhadovať očakávaná návratnosť vlastného imania, ako zistiť, či bolo použitie modelu CAPM prijateľné a, ak sa uplatňuje, o tom, ako určiť príslušné parametre tohto modelu. Takisto obsahuje veľmi málo informácií o vlastných zdrojoch, ktoré sa majú zohľadniť, pričom sa uvádza len to, že musia byť „dostatočné, aby bolo možné znášať tieto riziká“.

| (324) | V pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Luxembursko tvrdí, že záväzné stanovisko vychádza z uplatnenia obmedzenej diskrečnej právomoci udelenej článkom 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu, ktorým sa princíp nezávislého vzťahu zakotvuje do luxemburského daňového práva (178), ale zároveň spresňuje, že „daňové predpisy [...] sa vykladajú vo svetle skutkovej podstaty jednotlivého prípadu, čo si automaticky vyžaduje zohľadnenie povahy činností, ktoré daňový subjekt skutočne vykonáva, a podmienok ich výkonu“ (179). Luxembursko na jednej strane uznáva, že pravidlá musia byť vykladané na základe okolností jednotlivého prípadu, ale na druhej strane nevysvetľuje, ako premietnuť všeobecné kritériá uvedené v obežníku do konkrétneho preskúmania daňovej situácie spoločnosti FFT ani ako zaručiť ucelené zaobchádzanie so všetkými daňovými subjektmi pri uplatňovaní obežníka. Preto nie je prekvapujúce, že okrem jedného odkazu na obežník na začiatku textu sa v správe spoločnosti FFT o transferovom oceňovaní neuvádza žiadny iný odkaz na kritériá obežníka ani sa nespresňuje, ako sa obežník uplatňuje v konkrétnom prípade spoločnosti FFT. |
| --- | --- |

(324)

V pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Luxembursko tvrdí, že záväzné stanovisko vychádza z uplatnenia obmedzenej diskrečnej právomoci udelenej článkom 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu, ktorým sa princíp nezávislého vzťahu zakotvuje do luxemburského daňového práva (178), ale zároveň spresňuje, že „daňové predpisy [...] sa vykladajú vo svetle skutkovej podstaty jednotlivého prípadu, čo si automaticky vyžaduje zohľadnenie povahy činností, ktoré daňový subjekt skutočne vykonáva, a podmienok ich výkonu“ (179). Luxembursko na jednej strane uznáva, že pravidlá musia byť vykladané na základe okolností jednotlivého prípadu, ale na druhej strane nevysvetľuje, ako premietnuť všeobecné kritériá uvedené v obežníku do konkrétneho preskúmania daňovej situácie spoločnosti FFT ani ako zaručiť ucelené zaobchádzanie so všetkými daňovými subjektmi pri uplatňovaní obežníka. Preto nie je prekvapujúce, že okrem jedného odkazu na obežník na začiatku textu sa v správe spoločnosti FFT o transferovom oceňovaní neuvádza žiadny iný odkaz na kritériá obežníka ani sa nespresňuje, ako sa obežník uplatňuje v konkrétnom prípade spoločnosti FFT.

178

179

| (325) | Vo svojom závere, podľa ktorého analýza transferového oceňovania „bola vykonaná v súlade s obežníkom 164/2 z 28. januára 2011 a dodržiava princíp nezávislého vzťahu“, luxemburská daňová správa nevychádzala zo žiadneho objektívneho kritéria, ktoré by bolo uvedené v obežníku, pretože tento dokument neobsahuje žiadne presné kritériá či ciele, ktoré by umožňovali ucelené uplatnenie princípu nezávislého vzťahu na transakcie vnútroskupinového financovania. |
| --- | --- |

(325)

Vo svojom závere, podľa ktorého analýza transferového oceňovania „bola vykonaná v súlade s obežníkom 164/2 z 28. januára 2011 a dodržiava princíp nezávislého vzťahu“, luxemburská daňová správa nevychádzala zo žiadneho objektívneho kritéria, ktoré by bolo uvedené v obežníku, pretože tento dokument neobsahuje žiadne presné kritériá či ciele, ktoré by umožňovali ucelené uplatnenie princípu nezávislého vzťahu na transakcie vnútroskupinového financovania.

7.2.5.2.   Luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk je príliš neucelená, aby mohla predstavovať vhodný referenčný systém

Luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk je príliš neucelená, aby mohla predstavovať vhodný referenčný systém

| (326) | Okrem všeobecnej povahy obežníka Komisia preskúmala záväzné stanoviská, ktoré jej poslalo Luxembursko, pričom skonštatovala, že jeho prax v tejto oblasti uplatňovaná na spoločnosti financovania a správy pokladnice skupiny takisto dosvedčuje neexistenciu uceleného súboru pravidiel, ktoré by sa všeobecne uplatňovali na všetky daňové subjekty nachádzajúce sa v podobnej situácii na základe objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

(326)

Okrem všeobecnej povahy obežníka Komisia preskúmala záväzné stanoviská, ktoré jej poslalo Luxembursko, pričom skonštatovala, že jeho prax v tejto oblasti uplatňovaná na spoločnosti financovania a správy pokladnice skupiny takisto dosvedčuje neexistenciu uceleného súboru pravidiel, ktoré by sa všeobecne uplatňovali na všetky daňové subjekty nachádzajúce sa v podobnej situácii na základe objektívnych kritérií.

| (327) | Z 21 stanovísk, ktoré boli počiatočne predložené súčasne so stanoviskom k metóde ocenenia vo FFT, sa len dve týkajú činností financovania, ktoré boli schválené na základe obežníka a ku ktorým bola priložená správa o transferovom oceňovaní:






  — | Stanovisko z [...] 2013 (č. 2) (180) sa týka uplatnenia obežníka na činnosti finančného sprostredkovania [...]. |
| --- | --- | --- |

(327)

Z 21 stanovísk, ktoré boli počiatočne predložené súčasne so stanoviskom k metóde ocenenia vo FFT, sa len dve týkajú činností financovania, ktoré boli schválené na základe obežníka a ku ktorým bola priložená správa o transferovom oceňovaní:

—

Stanovisko z [...] 2013 (č. 2) (180) sa týka uplatnenia obežníka na činnosti finančného sprostredkovania [...].

180

| — | Stanovisko z [...] 2013 (č. 4) sa týka aj analýzy uplatnenia princípu nezávislého vzťahu podľa obežníka na činnosti vnútroskupinového financovania. [...] |
| --- | --- |

—

Stanovisko z [...] 2013 (č. 4) sa týka aj analýzy uplatnenia princípu nezávislého vzťahu podľa obežníka na činnosti vnútroskupinového financovania. [...]

| (328) | Zo zbežného prečítania týchto dvoch stanovísk a z porovnania so sporným záväzným stanoviskom vyplýva, že luxemburská daňová správa nejednotne zaobchádza so spoločnosťami financovania podľa obežníka a nejednotne preskúmava vytvorený zdaniteľný zisk. Nezávisle od otázky, či tieto dve dotknuté stanoviská správne uplatňujú metódu nezávislej trhovej ceny, vyslovene sa v nich uznáva, že na transakcie finančného sprostredkovania je táto metóda v každom prípade najvhodnejšia na základe funkčnej analýzy a dostupnosti porovnateľných prvkov, ktoré zahŕňajú najmä banky. Vyplýva to aj z obežníka, v ktorom sa funkcie vykonávané spoločnosťami vnútroskupinového financovania v zásade považujú za porovnateľné s funkciami nezávislých finančných inštitúcií. Na rozdiel od týchto dvoch stanovísk sa na sporné záväzné stanovisko neuplatnila metóda nezávislej trhovej ceny, pretože daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že metóda čistého obchodného rozpätia bola najvhodnejšia, pričom ako dôvod uviedol, že „metóda čistého obchodného rozpätia sa javí ako vhodná“ (181). |
| --- | --- |

(328)

Zo zbežného prečítania týchto dvoch stanovísk a z porovnania so sporným záväzným stanoviskom vyplýva, že luxemburská daňová správa nejednotne zaobchádza so spoločnosťami financovania podľa obežníka a nejednotne preskúmava vytvorený zdaniteľný zisk. Nezávisle od otázky, či tieto dve dotknuté stanoviská správne uplatňujú metódu nezávislej trhovej ceny, vyslovene sa v nich uznáva, že na transakcie finančného sprostredkovania je táto metóda v každom prípade najvhodnejšia na základe funkčnej analýzy a dostupnosti porovnateľných prvkov, ktoré zahŕňajú najmä banky. Vyplýva to aj z obežníka, v ktorom sa funkcie vykonávané spoločnosťami vnútroskupinového financovania v zásade považujú za porovnateľné s funkciami nezávislých finančných inštitúcií. Na rozdiel od týchto dvoch stanovísk sa na sporné záväzné stanovisko neuplatnila metóda nezávislej trhovej ceny, pretože daňový poradca spoločnosti FFT usúdil, že metóda čistého obchodného rozpätia bola najvhodnejšia, pričom ako dôvod uviedol, že „metóda čistého obchodného rozpätia sa javí ako vhodná“ (181).

metóda čistého obchodného rozpätia sa javí ako vhodná

181

| (329) | Tri ďalšie stanoviská predložené Luxemburskom sa takisto týkajú činností vnútroskupinového financovania založených na obežníku, ale nie je k nim pripojená správa o transferovom oceňovaní na podloženie žiadosti:






  — | Stanovisko z [...] 2012 (č. 1) sa týka činnosti financovania [...]. |
| --- | --- | --- |

(329)

Tri ďalšie stanoviská predložené Luxemburskom sa takisto týkajú činností vnútroskupinového financovania založených na obežníku, ale nie je k nim pripojená správa o transferovom oceňovaní na podloženie žiadosti:

—

Stanovisko z [...] 2012 (č. 1) sa týka činnosti financovania [...].

| — | Stanovisko z [...] 2012 (č. 5) sa týka predovšetkým indexovaného úveru [...]. |
| --- | --- |

—

Stanovisko z [...] 2012 (č. 5) sa týka predovšetkým indexovaného úveru [...].

| — | Stanovisko z [...] 2013 (č. 22) sa týka predovšetkým činnosti financovania [...]. |
| --- | --- |

—

Stanovisko z [...] 2013 (č. 22) sa týka predovšetkým činnosti financovania [...].

| (330) | Pokiaľ ide o porovnanie stanovísk č. 1, č. 5 a č. 22 so sporným záväzným stanoviskom, zrejmé rozdielne zaobchádzanie zavedené luxemburskou daňovou správou spočíva v tom, že na rozdiel od sporného záväzného stanoviska k žiadostiam o stanoviská č. 1, 5 a 22 nebola pripojená správa o transferovom oceňovaní, napriek tomu, že v obežníku sa výslovne vyžaduje (182). |
| --- | --- |

(330)

Pokiaľ ide o porovnanie stanovísk č. 1, č. 5 a č. 22 so sporným záväzným stanoviskom, zrejmé rozdielne zaobchádzanie zavedené luxemburskou daňovou správou spočíva v tom, že na rozdiel od sporného záväzného stanoviska k žiadostiam o stanoviská č. 1, 5 a 22 nebola pripojená správa o transferovom oceňovaní, napriek tomu, že v obežníku sa výslovne vyžaduje (182).

182

| (331) | Dve ďalšie stanoviská, ktoré Luxembursko poskytlo Komisii, sa týkajú činností financovania, ale nevychádzajú z obežníka:






  — | Stanovisko z [...] 2012 (č. 6) sa týka reštrukturalizácie podniku. Zahŕňa predovšetkým indexovaný úver [...]. |
| --- | --- | --- |

(331)

Dve ďalšie stanoviská, ktoré Luxembursko poskytlo Komisii, sa týkajú činností financovania, ale nevychádzajú z obežníka:

—

Stanovisko z [...] 2012 (č. 6) sa týka reštrukturalizácie podniku. Zahŕňa predovšetkým indexovaný úver [...].

| — | Stanovisko z [...] 2012 (č. 21) sa týka akvizície [...]. |
| --- | --- |

—

Stanovisko z [...] 2012 (č. 21) sa týka akvizície [...].

| (332) | Komisia napokon preskúmala dve záväzné stanoviská poskytnuté Luxemburskom v rámci 13 stanovísk týkajúcich sa funkcie správy pokladnice, ktoré boli identifikované v zozname 5 323 stanovísk poskytnutom touto krajinou 22. decembra 2014 (183). Obidve stanoviská vychádzajú z obežníka:






  — | Stanovisko o funkciách správy pokladnice spoločnosti E pozostáva zo zápisníc zo stretnutí s daňovým poradcom tejto spoločnosti, ktoré podpísali zástupcovia luxemburskej daňovej správy [...]. [...] |
| --- | --- | --- |

(332)

Komisia napokon preskúmala dve záväzné stanoviská poskytnuté Luxemburskom v rámci 13 stanovísk týkajúcich sa funkcie správy pokladnice, ktoré boli identifikované v zozname 5 323 stanovísk poskytnutom touto krajinou 22. decembra 2014 (183). Obidve stanoviská vychádzajú z obežníka:

183

—

Stanovisko o funkciách správy pokladnice spoločnosti E pozostáva zo zápisníc zo stretnutí s daňovým poradcom tejto spoločnosti, ktoré podpísali zástupcovia luxemburskej daňovej správy [...]. [...]

| — | Stanovisko z [...] o funkciách správy pokladnice spoločnosti G, ktorým sa schvaľuje žiadosť podaná v ten istý deň touto spoločnosťou. [...] |
| --- | --- |

—

Stanovisko z [...] o funkciách správy pokladnice spoločnosti G, ktorým sa schvaľuje žiadosť podaná v ten istý deň touto spoločnosťou. [...]

| (333) | Komisia poznamenáva, že na rozdiel od sporného záväzného stanoviska sa v žiadnom z týchto dvoch stanovísk neuplatňuje metóda čistého obchodného rozpätia ani model CAPM a v žiadnom z nich sa nestanovuje zdaniteľný zisk spoločnosti ako návratnosť hypotetického regulatórneho kapitálu. Napriek tomu, že v žiadosti spoločnosti G o vydanie stanoviska sa odkazuje na správu o transferovom oceňovaní, ktorá sa má poskytnúť neskôr, táto správa podľa všetkého nikdy nebola predložená luxemburskej daňovej správe (184). V stanovisku pre spoločnosť G sa síce jasne neuvádza výška marže ani na čo sa uplatňuje, no odlišuje sa od sporného záväzného stanoviska, pretože podľa žiadosti o stanovisko sa marža bude zakladať na aktívach a pripočíta sa k návratnosti vlastného imania. Daňové zaobchádzanie poskytnuté týmto spoločnostiam za ich funkcie správy pokladnice teda nevychádza zo žiadneho uceleného prístupu alebo metódy v súlade so sporným záväzným stanoviskom. |
| --- | --- |

(333)

Komisia poznamenáva, že na rozdiel od sporného záväzného stanoviska sa v žiadnom z týchto dvoch stanovísk neuplatňuje metóda čistého obchodného rozpätia ani model CAPM a v žiadnom z nich sa nestanovuje zdaniteľný zisk spoločnosti ako návratnosť hypotetického regulatórneho kapitálu. Napriek tomu, že v žiadosti spoločnosti G o vydanie stanoviska sa odkazuje na správu o transferovom oceňovaní, ktorá sa má poskytnúť neskôr, táto správa podľa všetkého nikdy nebola predložená luxemburskej daňovej správe (184). V stanovisku pre spoločnosť G sa síce jasne neuvádza výška marže ani na čo sa uplatňuje, no odlišuje sa od sporného záväzného stanoviska, pretože podľa žiadosti o stanovisko sa marža bude zakladať na aktívach a pripočíta sa k návratnosti vlastného imania. Daňové zaobchádzanie poskytnuté týmto spoločnostiam za ich funkcie správy pokladnice teda nevychádza zo žiadneho uceleného prístupu alebo metódy v súlade so sporným záväzným stanoviskom.

184

| (334) | Luxembursko tvrdí, že spoločnosť FFT nemožno porovnávať s inými spoločnosťami financovania, pretože získava finančné prostriedky na trhu, zatiaľ čo iné spoločnosti financovania si väčšinou zabezpečujú financovanie v rámci skupiny. Tvrdí aj, že spoločnosť FFT nemožno porovnávať so žiadnou inou spoločnosťou podliehajúcou dani v Luxembursku: „situácia každého daňového subjektu je natoľko osobitá, že znemožňuje porovnávanie so spismi iných daňových subjektov“ (185). |
| --- | --- |

(334)

Luxembursko tvrdí, že spoločnosť FFT nemožno porovnávať s inými spoločnosťami financovania, pretože získava finančné prostriedky na trhu, zatiaľ čo iné spoločnosti financovania si väčšinou zabezpečujú financovanie v rámci skupiny. Tvrdí aj, že spoločnosť FFT nemožno porovnávať so žiadnou inou spoločnosťou podliehajúcou dani v Luxembursku: „situácia každého daňového subjektu je natoľko osobitá, že znemožňuje porovnávanie so spismi iných daňových subjektov“ (185).

185

| (335) | Komisia nesúhlasí s týmito tvrdeniami a v tejto súvislosti poukazuje na to, že neexistenciu uceleného súboru pravidiel všeobecne platných pre spoločnosti financovania a správy pokladnice, ktoré podali žiadosť o vydanie stanoviska na základe objektívnych kritérií, veľmi dobre dosvedčuje existencia iného záväzného stanoviska v prospech [spoločnosti F]. V stanovisku týkajúcom sa [spoločnosti F], ktoré bolo prijaté v ten istý deň a vzťahuje sa na rovnaké funkcie ako sporné záväzné stanovisko ([spoločnosť F] financuje priemyselné odvetvie [...] v inej štruktúre spoločností financovania skupiny), sa dospelo k podstatne odlišnému záveru v otázke príslušných základov dane oboch spoločností bez očividného opodstatnenia takéhoto odlišného zaobchádzania. V spornom záväznom stanovisku sa schvaľuje základ dane približne 2,5 milióna EUR, zatiaľ čo v záväznom stanovisku v prospech [spoločnosti F] sa schvaľuje odmeňovanie podobných činností financovania a správy pokladnice, na základe ktorých vzniká základ dane [...] EUR. Na tomto odlišnom zaobchádzaní, ktoré sa bez zjavného opodstatnenia zaviedlo medzi takmer rovnakými spoločnosťami, možno takisto preukázať, že luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca zo všeobecných ustanovení obežníka nepredstavuje vhodný referenčný systém na účely analýzy selektívnosti. |
| --- | --- |

(335)

Komisia nesúhlasí s týmito tvrdeniami a v tejto súvislosti poukazuje na to, že neexistenciu uceleného súboru pravidiel všeobecne platných pre spoločnosti financovania a správy pokladnice, ktoré podali žiadosť o vydanie stanoviska na základe objektívnych kritérií, veľmi dobre dosvedčuje existencia iného záväzného stanoviska v prospech [spoločnosti F]. V stanovisku týkajúcom sa [spoločnosti F], ktoré bolo prijaté v ten istý deň a vzťahuje sa na rovnaké funkcie ako sporné záväzné stanovisko ([spoločnosť F] financuje priemyselné odvetvie [...] v inej štruktúre spoločností financovania skupiny), sa dospelo k podstatne odlišnému záveru v otázke príslušných základov dane oboch spoločností bez očividného opodstatnenia takéhoto odlišného zaobchádzania. V spornom záväznom stanovisku sa schvaľuje základ dane približne 2,5 milióna EUR, zatiaľ čo v záväznom stanovisku v prospech [spoločnosti F] sa schvaľuje odmeňovanie podobných činností financovania a správy pokladnice, na základe ktorých vzniká základ dane [...] EUR. Na tomto odlišnom zaobchádzaní, ktoré sa bez zjavného opodstatnenia zaviedlo medzi takmer rovnakými spoločnosťami, možno takisto preukázať, že luxemburská prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca zo všeobecných ustanovení obežníka nepredstavuje vhodný referenčný systém na účely analýzy selektívnosti.

| (336) | Na základe preskúmania praxe luxemburskej daňovej správy v oblasti záväzných stanovísk nie je možné identifikovať ucelený súbor pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií všeobecne platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Táto prax preto nemôže predstavovať rámec, podľa ktorého sa má preskúmať sporné záväzné stanovisko s cieľom určiť, či bola spoločnosti FFT udelená selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(336)

Na základe preskúmania praxe luxemburskej daňovej správy v oblasti záväzných stanovísk nie je možné identifikovať ucelený súbor pravidiel, ktoré na základe objektívnych kritérií všeobecne platia pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Táto prax preto nemôže predstavovať rámec, podľa ktorého sa má preskúmať sporné záväzné stanovisko s cieľom určiť, či bola spoločnosti FFT udelená selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.6.   Opodstatnenie povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému

Opodstatnenie povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému

| (337) | Luxembursko ani spoločnosť FFT neposkytli žiadny dôvod opodstatňujúci selektívne zaobchádzanie so spoločnosťou FFT, ktoré vyplýva zo sporného záväzného stanoviska. Komisia pripomína, že poskytnutie tohto opodstatnenia prináleží členskému štátu. |
| --- | --- |

(337)

Luxembursko ani spoločnosť FFT neposkytli žiadny dôvod opodstatňujúci selektívne zaobchádzanie so spoločnosťou FFT, ktoré vyplýva zo sporného záväzného stanoviska. Komisia pripomína, že poskytnutie tohto opodstatnenia prináleží členskému štátu.

| (338) | V každom prípade nebol identifikovaný žiadny dôvod, ktorým by bolo možné opodstatniť preferenčné zaobchádzanie poskytnuté spoločnosti FFT v dôsledku sporného záväzného stanoviska a ktorý by sa mohol považovať za priamo odvodený od základných alebo riadiacich zásad referenčného systému alebo vyplýva z vlastných mechanizmov systému nevyhnutných na jeho fungovanie a účinnosť (186), či už je referenčným systémom všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ako to tvrdí Komisia, alebo článok 164 zákona o dani z príjmu a obežník, ako to presadzujú Luxembursko a skupina Fiat. |
| --- | --- |

(338)

V každom prípade nebol identifikovaný žiadny dôvod, ktorým by bolo možné opodstatniť preferenčné zaobchádzanie poskytnuté spoločnosti FFT v dôsledku sporného záväzného stanoviska a ktorý by sa mohol považovať za priamo odvodený od základných alebo riadiacich zásad referenčného systému alebo vyplýva z vlastných mechanizmov systému nevyhnutných na jeho fungovanie a účinnosť (186), či už je referenčným systémom všeobecný systém dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku, ako to tvrdí Komisia, alebo článok 164 zákona o dani z príjmu a obežník, ako to presadzujú Luxembursko a skupina Fiat.

186

7.2.7.   Závery o existencii selektívnej výhody

Závery o existencii selektívnej výhody

| (339) | Komisia dospela k záveru, že v dôsledku schválenia metódy, ktorá umožňuje pristupovať k prideľovaniu ziskov spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktoré sa odkláňa od trhového výsledku v súlade s princípom nezávislého vzťahu a ktoré vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti neintegrovaných spoločnostiam podliehajúcim dani v tejto krajine, ktoré vykonávajú transakcie za trhových podmienok, sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(339)

Komisia dospela k záveru, že v dôsledku schválenia metódy, ktorá umožňuje pristupovať k prideľovaniu ziskov spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktoré sa odkláňa od trhového výsledku v súlade s princípom nezávislého vzťahu a ktoré vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa všeobecného systému dane z príjmu právnických osôb v Luxembursku oproti neintegrovaných spoločnostiam podliehajúcim dani v tejto krajine, ktoré vykonávajú transakcie za trhových podmienok, sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (340) | Na základe doplnkovej úvahy Komisia dospela k záveru, že v dôsledku schválenia metódy, ktorá umožňuje pristupovať k prideľovaniu ziskov v prospech spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktoré sa odkláňa od trhového výsledku v súlade s princípom nezávislého vzťahu a ktoré vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a obežníka v porovnaní s daňou splatnou inými spoločnosťami skupiny podliehajúcimi dani v Luxembursku, sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(340)

Na základe doplnkovej úvahy Komisia dospela k záveru, že v dôsledku schválenia metódy, ktorá umožňuje pristupovať k prideľovaniu ziskov v prospech spoločnosti FFT v rámci skupiny Fiat, ktoré sa odkláňa od trhového výsledku v súlade s princípom nezávislého vzťahu a ktoré vedie k zníženiu dane splatnej spoločnosťou FFT podľa článku 164 ods. 3 zákona o dani z príjmu a obežníka v porovnaní s daňou splatnou inými spoločnosťami skupiny podliehajúcimi dani v Luxembursku, sa sporným záväzným stanoviskom udeľuje spoločnosti FFT selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.3.   Príjemca sporného opatrenia

Príjemca sporného opatrenia

| (341) | Komisia sa domnieva, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože z neho vyplýva zníženie zdaniteľného zisku tohto subjektu v Luxembursku oproti neintegrovaným spoločnostiam, ktorých zdaniteľný zisk sa stanovuje na základe transakcií vykonávaných za trhových podmienok. Komisia však poznamenáva, že spoločnosť FFT patrí do nadnárodnej skupiny, konkrétne do skupiny Fiat Chrysler Automobiles (ďalej len „FCA“), a že jej funkcia v rámci skupiny spočíva v poskytovaní služieb financovania a správy pokladnice ostatným podnikom skupiny Fiat, čo je funkcia, ktorá je predmetom sporného záväzného stanoviska. |
| --- | --- |

(341)

Komisia sa domnieva, že sporným záväzným stanoviskom sa spoločnosti FFT udeľuje selektívna výhoda podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože z neho vyplýva zníženie zdaniteľného zisku tohto subjektu v Luxembursku oproti neintegrovaným spoločnostiam, ktorých zdaniteľný zisk sa stanovuje na základe transakcií vykonávaných za trhových podmienok. Komisia však poznamenáva, že spoločnosť FFT patrí do nadnárodnej skupiny, konkrétne do skupiny Fiat Chrysler Automobiles (ďalej len „FCA“), a že jej funkcia v rámci skupiny spočíva v poskytovaní služieb financovania a správy pokladnice ostatným podnikom skupiny Fiat, čo je funkcia, ktorá je predmetom sporného záväzného stanoviska.

| (342) | Viaceré oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa následne považuje za dotknutý podnik, ktorý využil opatrenie pomoci. Súdny dvor v minulosti konštatoval, že „v práve hospodárskej súťaže pod pojmom ‚podnik‘ sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (187). Súdny dvor skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organické väzby pri určovaní, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku (188). V predmetnom prípade je spoločnosť FFT vo vlastníctve spoločnosti Fiat S.p.A. (v súčasnosti Fiat Chrysler Automobiles, NV) a spoločnosti FF, ktorá je v 100 % vlastníctve spoločnosti Fiat, S.p.A. (189). Spoločnosť FFT je teda pod 100 % kontrolou spoločnosti Fiat S.p.A., ktorá kontroluje skupinu Fiat (190). |
| --- | --- |

(342)

Viaceré oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa následne považuje za dotknutý podnik, ktorý využil opatrenie pomoci. Súdny dvor v minulosti konštatoval, že „v práve hospodárskej súťaže pod pojmom ‚podnik‘ sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (187). Súdny dvor skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organické väzby pri určovaní, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku (188). V predmetnom prípade je spoločnosť FFT vo vlastníctve spoločnosti Fiat S.p.A. (v súčasnosti Fiat Chrysler Automobiles, NV) a spoločnosti FF, ktorá je v 100 % vlastníctve spoločnosti Fiat, S.p.A. (189). Spoločnosť FFT je teda pod 100 % kontrolou spoločnosti Fiat S.p.A., ktorá kontroluje skupinu Fiat (190).

187

188

189

190

| (343) | Rozhodnutie o založení spoločnosti FFT v Luxembursku prijala skupina Fiat, a preto je príjemcom sporného záväzného stanoviska, pretože ako sa uvádza v odôvodnení 52, skupina určuje, aký zisk sa má prideľovať spoločnosti FFT v rámci skupiny za služby financovania a správy pokladnice, ktoré poskytne spoločnostiam skupiny. Sporné záväzné stanovisko je koniec koncov rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje metóda na stanovenie transferových cien za transakcie vykonávané v rámci skupiny Fiat, a z akéhokoľvek priaznivého daňového zaobchádzania, ktoré luxemburská daňová správa poskytne spoločnosti FFT, bude profitovať skupina Fiat ako celok vďaka prideleniu dodatočných prostriedkov nielen spoločnosti FFT, ale celej skupine. Inými slovami, ako sa uvádza v odôvodnení 221, keď je potrebné stanoviť transferové ceny s cieľom určiť ceny za výrobky a služby poskytované v rámci rôznych právnych subjektov tej istej skupiny, mechanizmus na stanovenie transferového oceňovania má už vo svojej podstate vplyv na viac ako len jednu spoločnosť skupiny (zvýšením cien v rámci spoločnosti sa zníži zisk v inej spoločnosti). |
| --- | --- |

(343)

Rozhodnutie o založení spoločnosti FFT v Luxembursku prijala skupina Fiat, a preto je príjemcom sporného záväzného stanoviska, pretože ako sa uvádza v odôvodnení 52, skupina určuje, aký zisk sa má prideľovať spoločnosti FFT v rámci skupiny za služby financovania a správy pokladnice, ktoré poskytne spoločnostiam skupiny. Sporné záväzné stanovisko je koniec koncov rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje metóda na stanovenie transferových cien za transakcie vykonávané v rámci skupiny Fiat, a z akéhokoľvek priaznivého daňového zaobchádzania, ktoré luxemburská daňová správa poskytne spoločnosti FFT, bude profitovať skupina Fiat ako celok vďaka prideleniu dodatočných prostriedkov nielen spoločnosti FFT, ale celej skupine. Inými slovami, ako sa uvádza v odôvodnení 221, keď je potrebné stanoviť transferové ceny s cieľom určiť ceny za výrobky a služby poskytované v rámci rôznych právnych subjektov tej istej skupiny, mechanizmus na stanovenie transferového oceňovania má už vo svojej podstate vplyv na viac ako len jednu spoločnosť skupiny (zvýšením cien v rámci spoločnosti sa zníži zisk v inej spoločnosti).

| (344) | Napriek tomu, že skupina je zorganizovaná do oddelených právnických osôb, v kontexte stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia sa musia tieto podniky vnímať ako jedna skupina, ktorá je príjemcom sporného opatrenia pomoci (191). |
| --- | --- |

(344)

Napriek tomu, že skupina je zorganizovaná do oddelených právnických osôb, v kontexte stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia sa musia tieto podniky vnímať ako jedna skupina, ktorá je príjemcom sporného opatrenia pomoci (191).

191

| (345) | V predmetnom prípade výška dane zaplatená spoločnosťou v Luxembursku má vplyv na podmienky oceňovania vnútropodnikových úverov, ktoré poskytuje spoločnostiam skupiny Fiat, vzhľadom na to, že tieto úvery vychádzajú z vážených priemerných nákladov kapitálu a z marže (192), čiže zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT sa nevyhnutne pretaví do zníženia podmienok oceňovania úverov v rámci skupiny. Zníženie dane spoločnosti FFT v Luxembursku nie je výhodné len pre túto spoločnosť, ale aj pre všetky spoločnosti skupiny, ktoré získavajú od spoločnosti FFT financovanie, a teda aj pre skupinu Fiat. |
| --- | --- |

(345)

V predmetnom prípade výška dane zaplatená spoločnosťou v Luxembursku má vplyv na podmienky oceňovania vnútropodnikových úverov, ktoré poskytuje spoločnostiam skupiny Fiat, vzhľadom na to, že tieto úvery vychádzajú z vážených priemerných nákladov kapitálu a z marže (192), čiže zníženie dane splatnej spoločnosťou FFT sa nevyhnutne pretaví do zníženia podmienok oceňovania úverov v rámci skupiny. Zníženie dane spoločnosti FFT v Luxembursku nie je výhodné len pre túto spoločnosť, ale aj pre všetky spoločnosti skupiny, ktoré získavajú od spoločnosti FFT financovanie, a teda aj pre skupinu Fiat.

192

7.4.   Závery o existencii pomoci

Závery o existencii pomoci

| (346) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v predchádzajúcom texte Komisia dospela k záveru, že sporným záväzným stanoviskom, ktoré Luxembursko poskytlo spoločnosti FFT, sa tejto spoločnosti a skupine Fiat udeľuje selektívna výhoda, ktorá je pripísateľná tomuto štátu a financovaná zo štátnych zdrojov a ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod vo vnútri EÚ. Sporné záväzné stanovisko preto predstavuje štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(346)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v predchádzajúcom texte Komisia dospela k záveru, že sporným záväzným stanoviskom, ktoré Luxembursko poskytlo spoločnosti FFT, sa tejto spoločnosti a skupine Fiat udeľuje selektívna výhoda, ktorá je pripísateľná tomuto štátu a financovaná zo štátnych zdrojov a ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod vo vnútri EÚ. Sporné záväzné stanovisko preto predstavuje štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (347) | Keďže sporné záväzné stanovisko vedie k zníženiu výdavkov, ktoré by spoločnosť FFT musela bežne znášať pri výkone svojej činnosti, musí sa považovať za stanovisko, ktorým sa poskytuje pomoc na fungovanie spoločnosti FFT a skupiny Fiat. |
| --- | --- |

(347)

Keďže sporné záväzné stanovisko vedie k zníženiu výdavkov, ktoré by spoločnosť FFT musela bežne znášať pri výkone svojej činnosti, musí sa považovať za stanovisko, ktorým sa poskytuje pomoc na fungovanie spoločnosti FFT a skupiny Fiat.

8.   NEZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

NEZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

| (348) | Štátna pomoc sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 ZFEÚ (193). Za zlučiteľnú s vnútorným trhom sa môže považovať aj vtedy, ak Komisia stanoví, že patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Je však na členskom štáte, aby preukázal, že štátna pomoc, ktorú poskytol, je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(348)

Štátna pomoc sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 ZFEÚ (193). Za zlučiteľnú s vnútorným trhom sa môže považovať aj vtedy, ak Komisia stanoví, že patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Je však na členskom štáte, aby preukázal, že štátna pomoc, ktorú poskytol, je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ.

193

| (349) | Luxembursko neuviedlo žiadnu z výnimiek vymedzených v ustanoveniach uvedených v odôvodnení 345 s cieľom stanoviť zlučiteľnosť pomoci poskytnutej spoločnosti FFT a skupine Fiat prostredníctvom sporného záväzného stanoviska. |
| --- | --- |

(349)

Luxembursko neuviedlo žiadnu z výnimiek vymedzených v ustanoveniach uvedených v odôvodnení 345 s cieľom stanoviť zlučiteľnosť pomoci poskytnutej spoločnosti FFT a skupine Fiat prostredníctvom sporného záväzného stanoviska.

| (350) | Ako už bolo uvedené v odôvodnení 347, sporné záväzné stanovisko sa musí považovať za stanovisko, ktorým sa udeľuje pomoc na fungovanie spoločnosti FFT a skupiny Fiat. Podľa všeobecného pravidla by sa takáto pomoc za bežných okolností nemohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pretože neslúži na podporu rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych oblastí a pretože daňové stimuly nie sú časovo obmedzené, postupne sa neznižujú a nie sú pomerné tomu, čo by bolo nutné na nápravu konkrétnej hospodárskej nevýhody v predmetnej oblasti. |
| --- | --- |

(350)

Ako už bolo uvedené v odôvodnení 347, sporné záväzné stanovisko sa musí považovať za stanovisko, ktorým sa udeľuje pomoc na fungovanie spoločnosti FFT a skupiny Fiat. Podľa všeobecného pravidla by sa takáto pomoc za bežných okolností nemohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pretože neslúži na podporu rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych oblastí a pretože daňové stimuly nie sú časovo obmedzené, postupne sa neznižujú a nie sú pomerné tomu, čo by bolo nutné na nápravu konkrétnej hospodárskej nevýhody v predmetnej oblasti.

| (351) | Z toho vyplýva, že štátna pomoc, ktorú Luxembursko poskytlo spoločnosti FFT a skupine Fiat prostredníctvom sporného záväzného stanoviska je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(351)

Z toho vyplýva, že štátna pomoc, ktorú Luxembursko poskytlo spoločnosti FFT a skupine Fiat prostredníctvom sporného záväzného stanoviska je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

9.   NEOPRÁVNENOSŤ POMOCI

NEOPRÁVNENOSŤ POMOCI

| (352) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sú členské štáty povinné informovať Komisiu o akomkoľvek pláne na poskytnutie pomoci (oznamovacia povinnosť) a navrhované opatrenia pomoci nemôžu vykonávať skôr, ako Komisia o nich neprijme konečné rozhodnutie (povinnosť zachovať existujúci stav). |
| --- | --- |

(352)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sú členské štáty povinné informovať Komisiu o akomkoľvek pláne na poskytnutie pomoci (oznamovacia povinnosť) a navrhované opatrenia pomoci nemôžu vykonávať skôr, ako Komisia o nich neprijme konečné rozhodnutie (povinnosť zachovať existujúci stav).

| (353) | Komisia poznamenáva, že Luxembursko jej neoznámilo žiadny plán prijatia sporného záväzného stanoviska a nesplnilo si povinnosť zachovať existujúci stav, ktorá mu vyplýva z článku 108 ods. 3 ZFEÚ. V súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (194) sporné záväzné stanovisko predstavuje nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(353)

Komisia poznamenáva, že Luxembursko jej neoznámilo žiadny plán prijatia sporného záväzného stanoviska a nesplnilo si povinnosť zachovať existujúci stav, ktorá mu vyplýva z článku 108 ods. 3 ZFEÚ. V súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (194) sporné záväzné stanovisko predstavuje nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

194

10.   VRÁTENIE POMOCI

VRÁTENIE POMOCI

| (354) | V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa Komisii ukladá povinnosť nariadiť vrátenie akejkoľvek pomoci, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom. V tomto ustanovení sa zároveň spresňuje, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečil vrátenie neoprávnenej pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 16 ods. 2 tohto nariadenia sa ustanovuje, že pomoc je potrebné vrátiť spolu s úrokmi odo dňa, keď dostal príjemca neoprávnenú poskytnutú pomoc k dispozícii, do dňa jej skutočného vrátenia. Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (195) obsahuje podrobné informácie o metódach výpočtu vymožiteľných úrokov. V článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa napokon stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“. |
| --- | --- |

(354)

V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa Komisii ukladá povinnosť nariadiť vrátenie akejkoľvek pomoci, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom. V tomto ustanovení sa zároveň spresňuje, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečil vrátenie neoprávnenej pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 16 ods. 2 tohto nariadenia sa ustanovuje, že pomoc je potrebné vrátiť spolu s úrokmi odo dňa, keď dostal príjemca neoprávnenú poskytnutú pomoc k dispozícii, do dňa jej skutočného vrátenia. Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (195) obsahuje podrobné informácie o metódach výpočtu vymožiteľných úrokov. V článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa napokon stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“.

195

10.1.   Oprávnené očakávania a právna istota

Oprávnené očakávania a právna istota

| (355) | V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa takisto ustanovuje, že Komisia nevyžaduje vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva. |
| --- | --- |

(355)

V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa takisto ustanovuje, že Komisia nevyžaduje vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva.

| (356) | Luxembursko v prvom rade tvrdí, že podľa zásady oprávneného očakávania rozhodnutie o existencii pomoci nemôže nadobudnúť účinnosť pred skončením platnosti sporného záväzného stanoviska, t. j. v predmetnom prípade pred skončením daňového roka 2016. Podľa Luxemburska skupina pre kódex správania aj fórum OECD o škodlivých daňových praktikách potvrdili, že prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka je v súlade s kódexom správania a so zásadami OECD. Luxembursko tvrdí, že na zasadnutí Rady z 27. mája 2011 bolo výslovne potvrdené, že vzhľadom na prijatie obežníka prax v oblasti záväzných stanovísk sa nemusí posudzovať na základe kódexu správania (196). |
| --- | --- |

(356)

Luxembursko v prvom rade tvrdí, že podľa zásady oprávneného očakávania rozhodnutie o existencii pomoci nemôže nadobudnúť účinnosť pred skončením platnosti sporného záväzného stanoviska, t. j. v predmetnom prípade pred skončením daňového roka 2016. Podľa Luxemburska skupina pre kódex správania aj fórum OECD o škodlivých daňových praktikách potvrdili, že prax v oblasti záväzných stanovísk vychádzajúca z obežníka je v súlade s kódexom správania a so zásadami OECD. Luxembursko tvrdí, že na zasadnutí Rady z 27. mája 2011 bolo výslovne potvrdené, že vzhľadom na prijatie obežníka prax v oblasti záväzných stanovísk sa nemusí posudzovať na základe kódexu správania (196).

196

| (357) | Podľa platnej judikatúry členský štát, ktorého orgány udelili pomoc a porušili tak procesné pravidlá ustanovené v článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa nemôže odvolávať na oprávnené očakávania príjemcu s cieľom odôvodniť nesplnenie povinnosti prijať nevyhnutné opatrenia vzhľadom na vykonanie rozhodnutia Komisie, ktoré mu predpisuje vymoženie tejto pomoci. Ak by sa povolila takáto možnosť, články 107 a 108 by boli zbavené akéhokoľvek praktického účinku, pretože vnútroštátne orgány by takto mohli opodstatňovať svoje neoprávnené správanie s cieľom znemožniť účinné vykonávanie rozhodnutí prijatých Komisiou podľa uvedených článkov ZFEÚ (197). Preto nie je na dotknutom členskom štáte, ale na podniku, ktorý je príjemcom pomoci, aby sa odvolal na existenciu výnimočných okolností, ktorými môže podložiť svoje oprávnené očakávanie, s cieľom namietať voči vráteniu neoprávnenej pomoci (198). Keďže spoločnosť FFT neuviedla žiadny argument na tento účel v pripomienkach odoslaných Komisii, Komisia konštatuje, že argument Luxemburska založený na zásade oprávneného očakávania nemožno uplatniť na účely tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(357)

Podľa platnej judikatúry členský štát, ktorého orgány udelili pomoc a porušili tak procesné pravidlá ustanovené v článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa nemôže odvolávať na oprávnené očakávania príjemcu s cieľom odôvodniť nesplnenie povinnosti prijať nevyhnutné opatrenia vzhľadom na vykonanie rozhodnutia Komisie, ktoré mu predpisuje vymoženie tejto pomoci. Ak by sa povolila takáto možnosť, články 107 a 108 by boli zbavené akéhokoľvek praktického účinku, pretože vnútroštátne orgány by takto mohli opodstatňovať svoje neoprávnené správanie s cieľom znemožniť účinné vykonávanie rozhodnutí prijatých Komisiou podľa uvedených článkov ZFEÚ (197). Preto nie je na dotknutom členskom štáte, ale na podniku, ktorý je príjemcom pomoci, aby sa odvolal na existenciu výnimočných okolností, ktorými môže podložiť svoje oprávnené očakávanie, s cieľom namietať voči vráteniu neoprávnenej pomoci (198). Keďže spoločnosť FFT neuviedla žiadny argument na tento účel v pripomienkach odoslaných Komisii, Komisia konštatuje, že argument Luxemburska založený na zásade oprávneného očakávania nemožno uplatniť na účely tohto rozhodnutia.

197

198

| (358) | V každom prípade na to, aby bolo možné uznať argument o oprávnenom očakávaní, toto očakávanie musí vyplynúť z predchádzajúcich krokov Komisie, ktoré spočívali v poskytnutí presných záruk (199). Podľa Luxemburska dohoda zo zasadnutia skupiny pre kódex správania o tom, že nie je potrebné posudzovať luxemburské daňové opatrenie týkajúce sa podnikov, ktoré vykonávajú činnosť financovania v rámci skupiny, podľa kritérií kódexu správania, predstavuje presnú záruku, na základe ktorej môže vzniknúť oprávnené očakávanie. Komisia pripomína, že kódex správania prijatý Radou ECOFIN (200) je nezáväzný právny nástroj, ktorého cieľom je poskytnúť členským štátom priestor na diskusiu zameranú na opatrenia, ktoré majú alebo môžu mať významný vplyv na umiestňovanie hospodárskej činnosti podnikov v rámci EÚ. Kódex správania a pravidlá štátnej pomoci majú rôzne ciele. Zatiaľ čo zámerom kódexu správania je odstraňovať nelojálnu daňovú hospodársku súťaž medzi členskými štátmi, cieľom pravidiel štátnej pomoci je naprávať narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce zo zvýhodneného zaobchádzania, ktoré členské štáty poskytujú určitým podnikom, predovšetkým vo forme zníženia dane. Zatiaľ čo skupina pre kódex správania má určitý manévrovací priestor, Komisia nemá žiadnu diskrečnú právomoc pri určovaní toho, či opatrenie možno kvalifikovať pojmom štátna pomoc, pretože tento pojem je objektívny. Dohoda dosiahnutá v rámci skupiny pre kódex správania preto nemôže viazať ani obmedzovať kroky Komisie pri výkone právomocí, ktoré jej boli zverené ZFEÚ v oblasti štátnej pomoci (201). |
| --- | --- |

(358)

V každom prípade na to, aby bolo možné uznať argument o oprávnenom očakávaní, toto očakávanie musí vyplynúť z predchádzajúcich krokov Komisie, ktoré spočívali v poskytnutí presných záruk (199). Podľa Luxemburska dohoda zo zasadnutia skupiny pre kódex správania o tom, že nie je potrebné posudzovať luxemburské daňové opatrenie týkajúce sa podnikov, ktoré vykonávajú činnosť financovania v rámci skupiny, podľa kritérií kódexu správania, predstavuje presnú záruku, na základe ktorej môže vzniknúť oprávnené očakávanie. Komisia pripomína, že kódex správania prijatý Radou ECOFIN (200) je nezáväzný právny nástroj, ktorého cieľom je poskytnúť členským štátom priestor na diskusiu zameranú na opatrenia, ktoré majú alebo môžu mať významný vplyv na umiestňovanie hospodárskej činnosti podnikov v rámci EÚ. Kódex správania a pravidlá štátnej pomoci majú rôzne ciele. Zatiaľ čo zámerom kódexu správania je odstraňovať nelojálnu daňovú hospodársku súťaž medzi členskými štátmi, cieľom pravidiel štátnej pomoci je naprávať narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce zo zvýhodneného zaobchádzania, ktoré členské štáty poskytujú určitým podnikom, predovšetkým vo forme zníženia dane. Zatiaľ čo skupina pre kódex správania má určitý manévrovací priestor, Komisia nemá žiadnu diskrečnú právomoc pri určovaní toho, či opatrenie možno kvalifikovať pojmom štátna pomoc, pretože tento pojem je objektívny. Dohoda dosiahnutá v rámci skupiny pre kódex správania preto nemôže viazať ani obmedzovať kroky Komisie pri výkone právomocí, ktoré jej boli zverené ZFEÚ v oblasti štátnej pomoci (201).

199

200

201

| (359) | To isté platí pre dohody vyslovené na fóre OECD o škodlivých daňových praktikách. Počas zasadnutia zo 6. decembra 2011 sa fórum OECD dohodlo takto (v anglickom jazyku): „[...] týchto 10 režimov sa nemuselo podrobnejšie skúmať... Luxembursko – pokročilá daňová analýza vnútroskupinového financovania“ (voľný preklad). OECD nie je inštitúcia EÚ a EÚ nie je členom tejto organizácie (202). Jej závery, ktoré majú nezáväznú povahu, nemôžu viazať inštitúcie EÚ. Fórum OECD ani zďaleka neposkytlo presnú záruku a zdržalo sa podrobnejšieho preskúmania luxemburskej daňovej analýzy činností vnútroskupinového financovania. Na základe tejto citácie je preto nemožné vyvodiť akýkoľvek záver alebo akýkoľvek úsudok o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na sporné záväzné stanovisko. |
| --- | --- |

(359)

To isté platí pre dohody vyslovené na fóre OECD o škodlivých daňových praktikách. Počas zasadnutia zo 6. decembra 2011 sa fórum OECD dohodlo takto (v anglickom jazyku): „[...] týchto 10 režimov sa nemuselo podrobnejšie skúmať... Luxembursko – pokročilá daňová analýza vnútroskupinového financovania“ (voľný preklad). OECD nie je inštitúcia EÚ a EÚ nie je členom tejto organizácie (202). Jej závery, ktoré majú nezáväznú povahu, nemôžu viazať inštitúcie EÚ. Fórum OECD ani zďaleka neposkytlo presnú záruku a zdržalo sa podrobnejšieho preskúmania luxemburskej daňovej analýzy činností vnútroskupinového financovania. Na základe tejto citácie je preto nemožné vyvodiť akýkoľvek záver alebo akýkoľvek úsudok o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na sporné záväzné stanovisko.

202

| (360) | Luxembursko v druhom rade tvrdí, že Komisia porušila zásadu právnej istoty. Odvoláva sa na predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie, podľa ktorej schválila obmedzené vrátenie pomoci na základe tejto zásady. |
| --- | --- |

(360)

Luxembursko v druhom rade tvrdí, že Komisia porušila zásadu právnej istoty. Odvoláva sa na predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie, podľa ktorej schválila obmedzené vrátenie pomoci na základe tejto zásady.

| (361) | Neexistuje však žiadna predchádzajúca rozhodovacia prax, ktorá by mohla viesť k pochybnostiam o tom, že záväzné stanoviská môžu viesť k udeleniu štátnej pomoci. V rozhodnutí, na ktoré sa odvoláva Luxembursko, Komisia obmedzila vrátenie pomoci v dôsledku pochybností vyplývajúcich z predchádzajúceho rozhodnutia Komisie. V predmetnej veci sa naopak v oznámení o priamom zdaňovaní podnikov výslovne uvádzajú záväzné stanoviská a okolnosti, za ktorých sa musia považovať za stanoviská vedúce k udeleniu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(361)

Neexistuje však žiadna predchádzajúca rozhodovacia prax, ktorá by mohla viesť k pochybnostiam o tom, že záväzné stanoviská môžu viesť k udeleniu štátnej pomoci. V rozhodnutí, na ktoré sa odvoláva Luxembursko, Komisia obmedzila vrátenie pomoci v dôsledku pochybností vyplývajúcich z predchádzajúceho rozhodnutia Komisie. V predmetnej veci sa naopak v oznámení o priamom zdaňovaní podnikov výslovne uvádzajú záväzné stanoviská a okolnosti, za ktorých sa musia považovať za stanoviská vedúce k udeleniu štátnej pomoci.

| (362) | Pokiaľ ide o argument Luxemburska, že výška pomoci nemôže byť presne vyčíslená, najmä vzhľadom na novú povahu použitého prístupu a že vymáhanie by preto malo byť vylúčené, Komisia poznamenáva, že vo svojej predchádzajúcej rozhodovacej praxi uplatnila princíp nezávislého vzťahu, konkrétne v súvislosti s opatreniami prijatými Luxemburskom, a konštatovala, že porušenie tohto princípu môže predstavovať štátnu pomoc (203). Tento záver navyše potvrdil Súdny dvor (204). Na prístupe Komisie k spornému záväznému stanovisku teda nie je nič nové. Členské štáty by si mali všimnúť, že dohoda uzavretá medzi daňovým orgánom a spoločnosťou, ktorá tejto spoločnosti poskytuje zvýhodnené zaobchádzanie spočívajúce v umelom znižovaní jej základu dane, pretože použité transferové oceňovanie nie je dôveryhodnou aproximáciou výsledku odvíjajúceho sa od trhu, vedie k porušeniu pravidiel štátnej pomoci a musí to v prípade pochybností oznámiť Komisii. |
| --- | --- |

(362)

Pokiaľ ide o argument Luxemburska, že výška pomoci nemôže byť presne vyčíslená, najmä vzhľadom na novú povahu použitého prístupu a že vymáhanie by preto malo byť vylúčené, Komisia poznamenáva, že vo svojej predchádzajúcej rozhodovacej praxi uplatnila princíp nezávislého vzťahu, konkrétne v súvislosti s opatreniami prijatými Luxemburskom, a konštatovala, že porušenie tohto princípu môže predstavovať štátnu pomoc (203). Tento záver navyše potvrdil Súdny dvor (204). Na prístupe Komisie k spornému záväznému stanovisku teda nie je nič nové. Členské štáty by si mali všimnúť, že dohoda uzavretá medzi daňovým orgánom a spoločnosťou, ktorá tejto spoločnosti poskytuje zvýhodnené zaobchádzanie spočívajúce v umelom znižovaní jej základu dane, pretože použité transferové oceňovanie nie je dôveryhodnou aproximáciou výsledku odvíjajúceho sa od trhu, vedie k porušeniu pravidiel štátnej pomoci a musí to v prípade pochybností oznámiť Komisii.

203

204

| (363) | A napokon, pokiaľ ide o údajne ťažké vyčíslenie výšky pomoci, ktorým sa opodstatnilo nenariadenie vymáhania, Súdny dvor v minulosti rozhodol (205), že Komisia nemusí uviesť presnú výšku pomoci, ktorá sa má vymôcť. V práve EÚ sa vyžaduje len to, aby sa spätne vymohla neoprávnene udelená pomoc s cieľom obnoviť pôvodnú situáciu, a že vrátenie pomoci sa vykonáva podľa pravidiel vnútroštátneho práva (206). Komisia sa teda môže obmedziť na uloženie povinnosti vrátiť spornú pomoc a výpočet jej presnej výšky prenechať vnútroštátnym orgánom (207). |
| --- | --- |

(363)

A napokon, pokiaľ ide o údajne ťažké vyčíslenie výšky pomoci, ktorým sa opodstatnilo nenariadenie vymáhania, Súdny dvor v minulosti rozhodol (205), že Komisia nemusí uviesť presnú výšku pomoci, ktorá sa má vymôcť. V práve EÚ sa vyžaduje len to, aby sa spätne vymohla neoprávnene udelená pomoc s cieľom obnoviť pôvodnú situáciu, a že vrátenie pomoci sa vykonáva podľa pravidiel vnútroštátneho práva (206). Komisia sa teda môže obmedziť na uloženie povinnosti vrátiť spornú pomoc a výpočet jej presnej výšky prenechať vnútroštátnym orgánom (207).

205

206

207

| (364) | Komisia preto môže vysloviť záver, že argumenty odvíjajúce sa od zásady oprávneného očakávania a právnej istoty uvedené Luxemburskom nemajú opodstatnenie, pokiaľ ide o povinnosť vymôcť pomoc, ktorú neoprávnene poskytlo spoločnosti FFT prostredníctvom sporného záväzného stanoviska. |
| --- | --- |

(364)

Komisia preto môže vysloviť záver, že argumenty odvíjajúce sa od zásady oprávneného očakávania a právnej istoty uvedené Luxemburskom nemajú opodstatnenie, pokiaľ ide o povinnosť vymôcť pomoc, ktorú neoprávnene poskytlo spoločnosti FFT prostredníctvom sporného záväzného stanoviska.

10.2.   Metóda vrátenia pomoci

Metóda vrátenia pomoci

| (365) | Ak Komisia skonštatovala nezlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, má podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora právo rozhodnúť o tom, že príslušný členský štát túto pomoc zruší alebo upraví. Súdny dvor takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie. Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy poskytnuté na základe neoprávnenej pomoci, a tak stráca právo na výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci. |
| --- | --- |

(365)

Ak Komisia skonštatovala nezlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, má podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora právo rozhodnúť o tom, že príslušný členský štát túto pomoc zruší alebo upraví. Súdny dvor takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie. Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy poskytnuté na základe neoprávnenej pomoci, a tak stráca právo na výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci.

| (366) | V bode 35 oznámenia o priamom zdaňovaní podnikov (208) sa spresňuje, že v prípade štátnej pomoci vo forme daňového opatrenia sa výška pomoci, ktorá sa má vymôcť, vypočíta na základe porovnania skutočne zaplatenej dane a dane, ktorá mala byť zaplatená pri uplatnení všeobecne platného pravidla. Luxemburská daňová správa musí na výpočet výšky dane, ktorá mala byť zaplatená, ak by boli dodržané všeobecne platné pravidlá, t. j. ak by bol správne uplatnený princíp nezávislého vzťahu pri stanovovaní základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, zmeniť metódu ročného výpočtu, ktorú používa spoločnosť FFT v rámci metódy čistého obchodného rozpätia na základe modelu CAPM, t. j. i) výšku odmeňovaného vlastného imania a ii) úroveň odmeňovania uplatnenú na túto sumu vlastného imania požadovaného v súlade s posúdením v odôvodnení 311. |
| --- | --- |

(366)

V bode 35 oznámenia o priamom zdaňovaní podnikov (208) sa spresňuje, že v prípade štátnej pomoci vo forme daňového opatrenia sa výška pomoci, ktorá sa má vymôcť, vypočíta na základe porovnania skutočne zaplatenej dane a dane, ktorá mala byť zaplatená pri uplatnení všeobecne platného pravidla. Luxemburská daňová správa musí na výpočet výšky dane, ktorá mala byť zaplatená, ak by boli dodržané všeobecne platné pravidlá, t. j. ak by bol správne uplatnený princíp nezávislého vzťahu pri stanovovaní základu dane spoločnosti FFT v Luxembursku, zmeniť metódu ročného výpočtu, ktorú používa spoločnosť FFT v rámci metódy čistého obchodného rozpätia na základe modelu CAPM, t. j. i) výšku odmeňovaného vlastného imania a ii) úroveň odmeňovania uplatnenú na túto sumu vlastného imania požadovaného v súlade s posúdením v odôvodnení 311.

208

| (367) | Žiadne ustanovenie práva Únie nevyžaduje, aby Komisia v rozhodnutí nariaďujúcom vrátenie pomoci, ktorá bola označená za nezlučiteľnú so spoločným trhom, stanovila presnú výšku pomoci, ktorá má byť vrátená. Stačí, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje umožňujúce jeho adresátovi túto výšku určiť bez väčších ťažkostí (209). |
| --- | --- |

(367)

Žiadne ustanovenie práva Únie nevyžaduje, aby Komisia v rozhodnutí nariaďujúcom vrátenie pomoci, ktorá bola označená za nezlučiteľnú so spoločným trhom, stanovila presnú výšku pomoci, ktorá má byť vrátená. Stačí, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje umožňujúce jeho adresátovi túto výšku určiť bez väčších ťažkostí (209).

209

| (368) | Komisia v oddiele 7.2.2.10, a najmä v odôvodnení 311, navrhla metódu, ktorou možno odstrániť selektívnu výhodu udelenú spoločnosti FFT prostredníctvom sporného záväzného stanoviska (210), ak Luxembursko zachová metódu čistého obchodného rozpätia na stanovenie základu dane spoločnosti FFT. Je si však vedomá toho, že aj iné metódy na stanovenie transferového oceňovania môžu viesť k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Ak by Luxembursko navrhlo pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia metódu na vrátenie pomoci s využitím inej metódy na stanovenie transferového oceňovania, Komisia je pripravená schváliť túto metódu, pokiaľ vedie k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu a nezávisle od zvolenej metódy neopakuje voľby a úpravy použité daňovým poradcom spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní, ktoré Komisia považuje za odklonenie sa od princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(368)

Komisia v oddiele 7.2.2.10, a najmä v odôvodnení 311, navrhla metódu, ktorou možno odstrániť selektívnu výhodu udelenú spoločnosti FFT prostredníctvom sporného záväzného stanoviska (210), ak Luxembursko zachová metódu čistého obchodného rozpätia na stanovenie základu dane spoločnosti FFT. Je si však vedomá toho, že aj iné metódy na stanovenie transferového oceňovania môžu viesť k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Ak by Luxembursko navrhlo pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia metódu na vrátenie pomoci s využitím inej metódy na stanovenie transferového oceňovania, Komisia je pripravená schváliť túto metódu, pokiaľ vedie k dôveryhodnej aproximácii výsledku odvíjajúceho sa od trhu a nezávisle od zvolenej metódy neopakuje voľby a úpravy použité daňovým poradcom spoločnosti FFT v správe o transferovom oceňovaní, ktoré Komisia považuje za odklonenie sa od princípu nezávislého vzťahu.

210

| (369) | Konkrétnejšie, Komisia nevidí dôvod, pre ktorý by sa malo upravovať účtovné vlastné imanie na účely výpočtu výšky odmeňovaných vlastných zdrojov. Pokiaľ ide o odhadovanú nezávislú trhovú odmenu za tieto vlastné zdroje, použitie modelu CAPM sa síce javí ako zbytočne náročné, no nič nebráni tomu, aby sa použil na účely stanovenia transferového oceňovania, pokiaľ sa nepoužíva na značný odklon od výsledku odvíjajúceho sa od trhu, ktorý sa premieta do pozorovateľnej návratnosti vlastného imania u porovnateľných spoločností. |
| --- | --- |

(369)

Konkrétnejšie, Komisia nevidí dôvod, pre ktorý by sa malo upravovať účtovné vlastné imanie na účely výpočtu výšky odmeňovaných vlastných zdrojov. Pokiaľ ide o odhadovanú nezávislú trhovú odmenu za tieto vlastné zdroje, použitie modelu CAPM sa síce javí ako zbytočne náročné, no nič nebráni tomu, aby sa použil na účely stanovenia transferového oceňovania, pokiaľ sa nepoužíva na značný odklon od výsledku odvíjajúceho sa od trhu, ktorý sa premieta do pozorovateľnej návratnosti vlastného imania u porovnateľných spoločností.

10.3.   Subjekt, ktorý má vrátiť pomoc

Subjekt, ktorý má vrátiť pomoc

| (370) | Vzhľadom na pripomienky uvedené v odôvodneniach 341 až 345 sa Komisia domnieva, že Luxembursko musí najskôr vymáhať neoprávnenú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a bola poskytnutá prostredníctvom sporného záväzného stanoviska, od spoločnosti FFT. Ak spoločnosť FFT nemôže vrátiť celú výšku pomoci, ktorú získala prostredníctvom sporného záväzného stanoviska, Luxembursko musí vymáhať zostávajúcu výšku tejto pomoci od spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V., ktorá je nástupníčkou spoločnosti Fiat S.p.A., keďže tento subjekt riadi skupinu Fiat, s cieľom obnoviť situáciu hospodárskej súťaže, ktorá bola na trhu predtým. |
| --- | --- |

(370)

Vzhľadom na pripomienky uvedené v odôvodneniach 341 až 345 sa Komisia domnieva, že Luxembursko musí najskôr vymáhať neoprávnenú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a bola poskytnutá prostredníctvom sporného záväzného stanoviska, od spoločnosti FFT. Ak spoločnosť FFT nemôže vrátiť celú výšku pomoci, ktorú získala prostredníctvom sporného záväzného stanoviska, Luxembursko musí vymáhať zostávajúcu výšku tejto pomoci od spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V., ktorá je nástupníčkou spoločnosti Fiat S.p.A., keďže tento subjekt riadi skupinu Fiat, s cieľom obnoviť situáciu hospodárskej súťaže, ktorá bola na trhu predtým.

11.   ZÁVER

ZÁVER

| (371) | Komisia dospela k záveru, že Luxembursko prostredníctvom sporného záväzného stanoviska udelilo neoprávnenú štátnu pomoc spoločnosti FFT a skupine Fiat v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom a že podľa článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 ju preto musí Luxembursko vymáhať od spoločnosti FFT, a ak táto spoločnosť nevráti celú výšku pomoci, vymáhať od spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V. nevrátenú výšku pomoci, |
| --- | --- |

(371)

Komisia dospela k záveru, že Luxembursko prostredníctvom sporného záväzného stanoviska udelilo neoprávnenú štátnu pomoc spoločnosti FFT a skupine Fiat v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom a že podľa článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 ju preto musí Luxembursko vymáhať od spoločnosti FFT, a ak táto spoločnosť nevráti celú výšku pomoci, vymáhať od spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V. nevrátenú výšku pomoci,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Záväzné stanovisko, ktoré Luxembursko prijalo 3. septembra 2012 v prospech spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd a ktoré umožňuje tejto spoločnosti stanovovať svoj základ dane v Luxembursku na ročnom základe počas piatich rokov, predstavuje pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a bola poskytnutá neoprávnené Luxemburskom v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

Článok 2

1.   Luxembursko je povinné vymôcť nezlučiteľnú a neoprávnenú pomoc uvedenú v článku 1 od spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd.

2.   Akákoľvek suma, ktorú nebude možné vymôcť od spoločnosti Fiat Finance and Trade Ltd v rámci vymáhania opísaného v odseku 1 sa bude vymáhať od spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles N.V.

3.   Zo súm, ktoré sa majú vrátiť, plynú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.

4.   Úroky sa vypočítajú na zloženom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004.

Článok 3

1.   Vrátenie poskytnutej pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.

2.   Luxembursko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Luxembursko predloží Komisii informácie o metóde použitej na výpočet presnej výšky pomoci.

2.   Luxembursko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na žiadosť Komisie okamžite predloží informácie o prijatých a plánovaných opatreniach s cieľom splniť toto rozhodnutie.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Luxemburskému veľkovojvodstvu.

V Bruseli 21. októbra 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Uvedené dva súbory ustanovení sú vo svojej podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V ZFEÚ sa takisto zaviedli určité terminologické zmeny, napr. pojem „Spoločenstvo“ sa nahradil pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia podľa ZFEÚ.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 369, 17.10.2014, s. 37.

2

(3)  Referencia HT.4020 – Prax v oblasti záväzných stanovísk.

3

(4)  Luxemburské orgány vo svojich listoch používajú pojem „daňové rozhodnutie“ namiesto pojmu „záväzné stanovisko“. Obidva výrazy však označujú rovnaký typ postupu, na základe ktorého daňový subjekt získava určitý stupeň istoty o spôsobe, akým sa na daný prípad budú vzťahovať právne predpisy týkajúce sa zdanenia spoločností. V tomto rozhodnutí sa bude používať pojem „záväzné stanovisko“, pričom jeho význam je totožný s významom pojmu „daňové rozhodnutie“.

4

(5)  Pod číslom veci SA.37267 (2013/CP) – Prax v oblasti záväzných stanovísk – LU.

5

(6)  Luxemburské orgány začiernili veľmi špecifické informácie, ako sú názvy spoločností a dcérskych spoločností.

6

(*1)  Niektoré časti tohto textu boli zakryté, aby sa nezverejnili dôverné informácie. Tieto časti sú znázornené ako tri bodky v hranatých zátvorkách.

*1

(7)  V súvislosti s prešetrovaním Komisie zameraným na spoločnosť FFT Komisia vytvorila nové číslo veci a pripomienku zo 7. apríla 2014 a všetku nasledujúcu korešpondenciu posielala pod číslom veci SA.38375 (2014/CP) – Luxembursko – Údajná pomoc spoločnosti FFT.

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1). Nariadenie (ES) č. 659/1999 bolo zrušené nariadením Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9) s účinnosťou od 14. októbra 2015. Všetky procesné opatrenia prijaté počas postupu boli prijaté podľa nariadenia (ES) č. 659/1999. Všetky odkazy na nariadenie (ES) č. 659/1999 treba chápať ako odkazy na nariadenie (EÚ) 2015/1589 a čítať podľa tabuľky zhody uvedenej v prílohe II nového nariadenia.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

10

(11)  Pozri odôvodnenie 16.

11

(12)  Pod číslom veci SA.37267 – Prax v oblasti záväzných stanovísk – Luxembursko.

12

(13)  List z 24. marca 2015 bol doručený Komisii 24. marca 2014, a potom znova 26. marca 2015.

13

(14)  Pozri výročnú správu spoločnosti Fiat Chrysler Automobiles za účtovný rok 2014. V tomto rozhodnutí odkazy na spoločnosť Fiat S.p.A. možno chápať ako odkazy na spoločnosť Fiat Chrysler Automobiles N.V. a naopak.

14

(15)  V správe o transferovom oceňovaní sa niekedy uvádza spoločnosť FFT a niekedy „FF&T“, ide však o ten istý subjekt.

15

(16)  Opis funkcií vykonávaných „spoločnosťou Fiat S.p.A.“, ktorý obsahovalo znenie sporného záväzného stanoviska poskytnutého Luxemburskom, tak ako je opísané v rozhodnutí o začatí konania, bol čiastočne začiernený. Výraz „spoločnosťou Fiat S.p.A.“ bol doplnený do tohto opisu na základe neredigovaného znenia tohto stanoviska, ktoré poskytlo Luxembursko 24. marca 2014.

16

(17)  Správa o transferovom oceňovaní neobsahuje informácie na podloženie tohto tvrdenia.

17

(18)  Sporné záväzné stanovisko však stratí platnosť, ak sa zistí, že skutočnosti alebo okolnosti opísané v žiadosti sú neúplné alebo nepresné, ak sa kľúčové prvky vykonaných transakcií odlišujú od opisu predloženého v žiadosti o informácie alebo ak záväzné stanovisko k stanoveniu metódy ocenenia prestane byť v súlade s vnútroštátnym alebo medzinárodným právom.

18

(19)  Odôvodnenia 44 až 46 rozhodnutia o začatí konania poskytujú podrobnejšie vysvetlenie zdôvodnení predložených daňovým poradcom v súvislosti s výberom metódy čistého obchodného rozpätia na určenie zdaniteľného zisku spoločnosti FFT.

19

(20)  Pozri odôvodnenie 51.

20

(21)  Model CAPM sa používa na odhadnutie teoretickej miery návratnosti požadovanej pre aktíva, a presnejšie pre vlastné imanie. Odôvodnenia 39 až 42 rozhodnutia o začatí konania obsahujú presnejší opis modelu CAPM.

21

(22)  Bazilejský výbor pre bankový dohľad, Medzinárodná konvergencia merania kapitálu a kapitálových noriem: Revidovaný rámec, jún 2004 (ďalej len „rámec Bazilej II“).

22

Medzinárodná konvergencia merania kapitálu a kapitálových noriem: Revidovaný rámec

(23)  Keďže spoločnosť FFT nie je regulovaný subjekt, výklad rámca Bazilej II v prípade spoločnosti FFT daňovým poradcom na účely prijatia sporného záväzného stanoviska nebol preskúmaný ani potvrdený orgánom na reguláciu finančných inštitúcií.

23

(24)  
  „Vlastné zdroje použité na výkon funkcií“ podľa všetkého nezodpovedajú žiadnej inej osobitne vymedzenej regulatórnej kategórii vlastných zdrojov.

24

(25)  Výrazy „rizikový kapitál“, „minimálne kapitálové požiadavky“, „minimálne kapitálové požiadavky podľa rámca Bazilej II“, „minimálny rizikový kapitál“ a „minimálny kapitál“ sa v správe o transferovom oceňovaní používajú bez rozlíšenia, no vyjadrujú tú istú koncepciu, t. j. hypotetický regulatórny kapitál spoločnosti FFT podľa odhadu daňového poradcu vychádzajúci z analogického uplatnenia rámca Bazilej II.

25

(26)  Vlastné zdroje spoločnosti FFT boli znížené o hodnotu podielov v spoločnostiach FFNA a FFC, pričom tieto spoločnosti sú odmeňované prostredníctvom dividend.

26

(27)  
  „Vlastné zdroje pokrývajúce vykonávané funkcie“ je ďalší názov, ktorý daňový poradca používa na označenie „vlastných zdrojov použitých na výkon funkcií“, čo je výraz, ktorý daňový poradca zaviedol v správe.

27

(28)  Daňový poradca pri uplatnení modelu CAPM použil 25. percentil beta koeficientov, pretože usúdil, že spoločnosť FFT znášala obmedzené riziká.

28

(29)  Údaje zostavil profesor A. Damodaran a sú dostupné na adrese: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/.

29

(30)  Ročný priemer indexu EONIA za rok 2011 (Euro OverNight Index Average).

30

(31)  Podielom sa myslí investovanie do akcií (vlastných zdrojov) spoločnosti.

31

(32)  Odôvodnenie 54.

32

(33)  K dispozícii na tejto adrese: http://www.impotsdirects.public.lu/legislation/legi11/Circulaire_L_I_R__n___164-2_du_28_janvier_2011.pdf.

33

(34)  Pod pojmom „spoločnosť financovania skupiny“ sa myslí akýkoľvek subjekt, ktorého hlavnou činnosťou sú transakcie financovania v rámci skupiny okrem držby podielov (obežník, s. 1).

34

(35)  Pod pojmom „transakcia financovania v rámci skupiny“ sa myslí akákoľvek činnosť pozostávajúca z poskytnutia úverov alebo zálohových platieb pridruženým podnikom, ktoré sú refinancované prostredníctvom finančných prostriedkov a nástrojov, ako sú verejné emisie, súkromné úvery, zálohové platby či bankové úvery (obežník, s. 1).

35

(36)  Podniky sú „pridruženými podnikmi“ vtedy, ak sa jeden podnik priamo alebo nepriamo podieľa na riadení, kontrole alebo kapitále iného podniku alebo ak sa tie isté osoby priamo alebo nepriamo zúčastňujú na riadení, kontrole alebo kapitále podnikov (obežník, s. 1).

36

(37)  Obežník, s. 2.

37

(38)  Tamže.

38

(39)  Tamže.

39

(40)  Obežník, s. 3.

40

(41)  Obežník, s. 4.

41

(42)  Obežník, s. 7.

42

(43)  Obežník, s. 5 až 8.

43

(44)  Daňovým správam členských krajín OECD sa odporúča riadiť sa týmito zásadami. Vo všeobecnosti sa však tieto zásady používajú ako referencia a výrazne ovplyvňujú daňovú prax v členských krajinách (ba dokonca aj v nečlenských krajinách) OECD.

44

(45)  Daňové správy a zákonodarcovia vedia o tomto probléme a daňové predpisy vo všeobecnosti umožňujú daňovej správe vykonať opravy v daňových priznaniach integrovaných podnikov, ktoré neuplatňujú správne transferové oceňovanie, pričom príslušné ceny sa nahradia cenami, ktoré zodpovedajú dôveryhodnej aproximácii cien prijatých nezávislými podnikmi rokujúcimi za porovnateľných okolností a za nezávislých trhových podmienok.

45

(46)  Zásady OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní, OECD, júl 1995.

46

(47)  Zásady OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní, OECD, 22. júla 2010.

47

(48)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1).

48

(49)  Tieto čísla Luxembursko poskytlo v rámci informácií predložených 24. marca 2015. Čísla týkajúce sa základu dane nie sú úplne zhodné so zdaniteľnými ziskami uvedenými v účtovníctve.

49

(50)  Pozri odôvodnenie 21 rozhodnutia o začatí konania.

50

(51)  Pozri odôvodnenie 24 rozhodnutia o začatí konania.

51

(52)  Pozri odôvodnenie 51 v rozhodnutí o začatí konania, v ktorom sú uvedené finančné údaje o spoločnosti FFT za obdobie rokov 2009 – 2011 predstavené v správe o transferovom oceňovaní. V tabuľke 8 sa používa terminológia z výročnej správy a informácií poskytnutých skupinou Fiat 31. marca 2015, ktorá nemusí dokonale zodpovedať terminológii použitej daňovým poradcom v správe o transferovom oceňovaní.

52

(53)  Luxembursko spresnilo, že poplatok za záruku za roky 2011 – 2013 bol uhradený spoločnosti Fiat S.p.A., zatiaľ čo informácia za rok 2010 nebola uvedená vo výročnej správe.

53

(*2)  Čísla v zátvorkách sa musia čítať v spojení s predponou „približne“. Čísla sú zaokrúhlené k násobkom 50, 500, 5 000, 500 000 alebo 5 000 000.

*2

(54)  
  „Euro Medium Term Note“ – Európsky program emitovania poukážok so strednodobou splatnosťou.

54

(55)  RoE – return on equity, t. j. návratnosť vlastného imania.

55

(56)  Rozhodnutie Komisie 2014/200/EÚ zo 17. júla 2013 o schéme pomoci SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) poskytnutej Španielskom Daňový režim uplatniteľný na určité dohody o finančnom lízingu, tiež známy ako „španielsky systém zdanenia lízingu“ (Ú. v. EÚ L 114, 16.4.2014, s. 1).

56

(57)  Rozhodnutie Komisie 2008/283/ES z 13. novembra 2007 schéme pomoci vykonávanej Belgickom v prospech koordinačných centier v Belgicku (Ú. v. EÚ L 90, 2.4.2008, s. 7).

57

(58)  Rozhodnutie Komisie 2006/621/ES z 2. augusta 2004 o štátnej podpore, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti France Télécom (Ú. v. EÚ L 257, 20.9.2006, s. 11).

58

(59)  V správe o transferovom oceňovaní sa to vysvetľuje skutočnosťou, že investície do spoločností FFNA a FFC sa odmeňujú prostredníctvom dividend.

59

(60)  Luxembursko sa v tejto súvislosti odvoláva na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru zo 4. júna 2014 o práci Spoločného fóra EÚ pre transferové oceňovanie v období od júla 2012 do januára 2014 [COM(2014) 315 final].

60

(61)  Cituje sa táto časť: „49 ods. xv) Dospelo sa k záveru, že na účely výpočtu podielu rizikovo vážených vlastných zdrojov sa uplatnia tieto odpočty. Tieto odpočty zahŕňajú: [...] investície do dcérskych spoločností vykonávajúcich bankové a finančné služby, ktoré nie sú konsolidované vo vnútroštátnych systémoch. V bežnej praxi by sa pristúpilo ku konsolidácii dcérskych spoločností s cieľom posúdiť výšku vlastných zdrojov bankových skupín. Ak sa táto prax neuplatňuje, je potrebné vykonať odpočet s cieľom vyhnúť sa viacnásobnému použitiu tých istých vlastných zdrojov v rôznych jednotkách skupiny. Tieto investície sa odpočítavajú v súlade s odsekom 37. Aktíva predstavujúce podiely v dcérskych spoločnostiach, ktorých kapitál bol odpočítaný od kapitálu materskej spoločnosti, sa nezahŕňajú do celkových aktív na účely výpočtu podielu.“

61

(62)  V článku 57 smernice sa ustanovuje, že nekonsolidované vlastné zdroje úverových inštitúcií nezahŕňajú „podiely v iných úverových a finančných inštitúciách vo výške viac ako 10 % ich základného imania“.

62

(63)  Dôvodom je vysoká integrácia činností skupiny a historická podpora spoločnosti Fiat S.p.A. pre svoje dcérske spoločnosti. Podľa spoločnosti FFT používajú ratingové agentúry pri hodnotení úverového ratingu spoločnosti Fiat S.p.A. konsolidované účty skupiny.

63

(64)  Spoločnosť FFT má dočinenia len s veľkými finančnými inštitúciami so sídlom v krajinách eurozóny, pri ktorých vnútroštátne orgány dohľadu v zásade schválili „možnosť 1“ (možnosť, ktorá dovoľuje odvolávať sa na štátny rating, a nie na rating banky). V smernici CRD III sa navyše pripisuje riziková váha 0 % štátom, ktoré emitujú dlhopisy vo vlastnej mene bez ohľadu na ich rating (príloha VI časť 1 bod 1.2 ods. 4). Spoločnosť FFT a [daňový poradca] teda chápu rámec Bazilej II a pravidlá smernice CRD tak, že na dotknuté banky možno uplatniť rizikovú váhu nižšiu o jeden stupeň od váhy uplatňovanej na štát, v ktorom banka pôsobí. Takéto uplatňovanie rámca Bazilej II vedie k výberu rizikovej váhy 20 % pre expozíciu spoločnosti FFT voči bankám. Táto logika sa uplatňuje na úverové riziká aj na riziká zlyhania protistrany spoločnosti FFT voči bankám.

64

(65)  Bazilejský výbor pre bankový dohľad, Medzinárodný regulačný rámec pre banky (Bazilej III).

65

(66)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

66

(67)  Spoločnosť FFT tento argument podkladá odkazom na oddiel 5.3.2 oznámenia Komisie o zdaňovaní právnických osôb na vnútornom trhu [KOM(2001) 582 final z 23. októbra 2011].

67

(68)  V tejto súvislosti sa spoločnosť FFT odvoláva na rozhodnutie Komisie vo veci Umicore [rozhodnutie Komisie z 26. mája 2010 o štátnej pomoci v prospech spoločnosti Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)], v ktorej sa uvádza, že daňová výhoda musí byť „neúmerná“, aby podliehala preskúmaniu podľa pravidiel štátnej pomoci.

68

(69)  Predovšetkým rozhodnutie Komisie z 28. októbra 2009 o štátnej pomoci C-0/07 (ex NN 13/07), ktorú Maďarsko poskytlo za účelom odpočtu vnútroskupinových úrokov z daňového základu (ďalej len „rozhodnutie o daňových pravidlách úrokov pre skupiny v Maďarsku“).

69

(70)  Rozhodnutie Komisie 2009/809/ES z 8. júla 2009 o schéme C-4/07 (ex N 465/2006) groepsrentebox, ktorú Holandsko zamýšľa zaviesť [C 4/07 (ex N 465/06)] (Ú. v. EÚ L 288, 4.11.2009, s. 26) (ďalej len „rozhodnutie o groepsrentebox“).

70

groepsrentebox

(71)  Rozhodnutie Komisie 2004/77/ES z 24. júna 2003 o schéme pomoci uplatnenej Belgickom – režim zdaňovania zahraničných vývozných spoločností zo Spojených štátov (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 14); rozhodnutie Komisie 2003/755/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci v prospech koordinačných centier v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25); rozhodnutie Komisie 2003/501/ES zo 16. októbra 2002 o schéme štátnej pomoci C 49/2001 (ex NN 46/2000) poskytnutej Luxemburskom – Koordinačné centrá (Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 20); rozhodnutie Komisie 2004/76/ES z 13. mája 2003 o schéme pomoci poskytnutej Francúzskom hlavným sídlam a logistickým centrám (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 1); rozhodnutie Komisie 2003/512/ES z 5. septembra 2002 o schéme pomoci poskytnutej Nemeckom v prospech kontrolných a koordinačných centier (Ú. v. EÚ L 177, 16.7.2003, s. 17).

71

(72)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 2. septembra 2010 vo veci C-399/08 P, Komisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod 38 a citovanú judikatúru.

72

(73)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 2. septembra 2010 vo veci C-399/08 P, Komisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod 39 a citovanú judikatúru.

73

(74)  Pozri rozsudok z 15. novembra 2011 v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 72 a citovanú judikatúru.

74

(75)  Pozri rozsudok zo 17. septembra 1980 vo veci 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; a rozsudok z 15. júna 2000 v spojených veciach T-298/97, T-312/97 atď., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, bod 80.

75

(76)  Pozri rozsudok z 3. marca 2005 vo veci C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, bod 40.

76

(77)  Pozri rozsudok z 8. septembra 2011 v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., ECLI:EU:C:2011:550.

77

(78)  Pozri rozsudok z 8. septembra 2011 v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., ECLI:EU:C:2011:550, bod 65.

78

(79)  Pozri aj rozsudok z 8. septembra 2011 v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., ECLI:EU:C:2011:550, bod 50.

79

(80)  Do tejto kategórie patria príjmy pripísateľné subjektu s trvalým sídlom v Luxembursku, príjmy z profesionálnych služieb poskytovaných v krajine, dividendy, úroky z podielových úverov a úroky z dlhopisov, ak je vyplácajúci zástupca štát, rezidentná fyzická osoba alebo rezidentná spoločnosť, ako aj kapitálový výnos z predaja akcií v minimálnej výške 10 % kapitálu rezidentných spoločností (okrem rizikového kapitálu).

80

(81)  V roku 2012. V daňovom roku 2013 sa prirážka na solidaritu zvýšila z 5 % na 7 %.

81

(82)  Vzhľadom na zmeny zavedené v daňovom roku 2013 sa kumulovaná sadzba dane z príjmu právnických osôb v meste Luxemburg zvýšila z 28,80 % na 29,22 %.

82

(83)  Spoločnosti v Luxembursku okrem toho podliehajú ročnej dani z majetku, ktorá sa vzťahuje na ich čisté aktíva a spočíva v uplatnení sadzby 0,5 % na čistú hodnotu celosvetového imania spoločnosti k 1. januáru každého roka.

83

(84)  Sú to napríklad výdavky na úroky z aktív tvoriacich oslobodené príjmy alebo účastnícke poplatky, ktoré sa vymykajú z rámca bežnej správy spoločnosti.

84

(85)  Režim daňovej integrácie sa uplatňuje za predpokladu splnenia niekoľkých podmienok: materská spoločnosť má priamo alebo nepriamo najmenej 95 % podiel na kapitáli dcérskej spoločnosti od začiatku účtovného obdobia, počas ktorého bola podaná žiadosť o uplatnenie režimu daňovej integrácie; dcérska spoločnosť je rezidentná kapitálová spoločnosť plne zdaniteľná v Luxembursku; materská spoločnosť je takisto rezidentná kapitálová spoločnosť plne zdaniteľná v Luxembursku alebo pobočka nerezidentnej spoločnosti plne zdaniteľnej na území jej usadenia s uplatnením dane zodpovedajúcej dani z príjmu spoločností (impôt sur le revenu des collectivités) v Luxembursku; a režim daňovej integrácie sa požaduje najmenej na päť rokov prevádzky.

85

(86)  Integrovaná spoločnosť môže kompenzovať straty, ktoré utrpela v niektorých zo svojich subjektov, ziskom vytvoreným v iných subjektoch. Režim daňovej integrácie priraďuje skupinu spoločností k jednému daňovému subjektu. Možno tak odstrániť nevýhody, s ktorými sa stretávajú skupiny spoločností v porovnaní s integrovanými spoločnosťami v oblasti zdanenia príjmu. Režim daňovej integrácie nepredstavuje opatrenie pomoci, ak po integrovaní skupina spoločností nie je zvýhodnená v porovnaní s integrovanou spoločnosťou.

86

(87)  Vo všeobecnosti všetky podniky s príjmom sa považujú za podniky v podobnej skutkovej a právnej situácii z hľadiska priameho zdanenia podnikov.

87

(88)  Pripomienky spoločnosti FFT k rozhodnutiu o začatí konania, bod 2.1.

88

(89)  Pripomienky spoločnosti FFT k rozhodnutiu o začatí konania, bod 2.1.3.

89

(90)  Pozri poznámky pod čiarou č. 66 a č. 67.

90

(91)  Pozri rozsudok z 20. mája 2010 vo veci C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, bod 21.

91

(92)  Podľa schémy sa pozitívne saldo medzi úrokmi prijatými z úverov skupiny a úrokmi zaplatenými v súvislosti s transakciami vnútroskupinového financovania zdaňovalo v groepsrentebox („systéme úrokov vnútri skupiny“) pri sadzbe 5 % namiesto vtedajšej uplatniteľnej štandardnej sadzby dane z príjmu právnických osôb vo výške 25,5 %.

92

(93)  Rozhodnutie o groepsrentebox, odôvodnenie 85.

93

(94)  Rozhodnutie o groepsrentebox, odôvodnenie 101.

94

(95)  Rozhodnutie o groepsrentebox, odôvodnenie 107.

95

(96)  V obežníku sa ustanovuje, že „pokiaľ ide o spoločnosti financovania skupiny, funkcie, ktoré sa vykonávajú v rámci poskytovania úverov subjektom skupiny, sú v zásade porovnateľné s funkciami, ktoré vykonávajú nezávislé finančné inštitúcie podliehajúce dohľadu Komisie pre dohľad nad finančným sektorom (CSSF)“.

96

(97)  Pozri článok 9 modelovej daňovej zmluvy OECD.

97

(98)  V danej veci si mohli spoločnosti na základe opatrenia odpočítať od základu dane v Maďarsku 50 % z výšky čistých úrokov, ktoré prijali spoločnosti, s ktorými boli prepojené – čiže 50 % rozdielu medzi úrokmi prijatými spoločnosťami a úrokmi, ktoré im zaplatili. To znamená, že sa zdaňuje iba polovica čistých prijatých úrokov, zatiaľ čo pri bežnom uplatňovaní daňového systému by sa musela zdaňovať celá suma. Na úrovni prepojenej spoločnosti platiacej čistý úrok sa k základu dane pripočíta 50 % sumy zaplateného čistého úroku. Znamená to, že namiesto odpočítania celej sumy čistého zaplateného úroku, ako by to bolo v rámci bežného uplatnenia daňového režimu, si tieto spoločnosti môžu od základu dane odpočítať len polovicu tejto sumy. Režim sa vzťahuje len na úroky zaplatené a uhradené prepojeným spoločnostiach a jeho cieľom je zmenšiť rozdiel medzi financovaním prostredníctvom vlastného imania a financovaním prostredníctvom vnútroskupinového úveru.

98

(99)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 73.

99

(100)  Druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT, body 2.1.3 a 2.1.4.

100

(101)  Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT, bod 60.

101

(102)  Ako je uvedené v odôvodnení 206.

102

(103)  Pozri rozsudok zo 4. júna 2015 vo veci C-15/14 P, Komisia/MOL, ECLI:EU:C:2015:362, bod 60. Pozri aj rozsudok z 26. februára 2015 vo veci T-385/12, Orange/Komisia, ECLI:EU:T:2015:117.

103

(104)  Vec C-39/94, SFEI a i., ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; vec C-342/96, Španielsko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41.

104

(105)  Táto výhoda nesmie byť „neúmerná“, ako to uvádza spoločnosť FFT vo svojich pripomienkach (oddiely 1.7.1 a 1.7.2). Na to, aby výhoda predstavovala štátnu pomoc, stačí, ak spĺňa ostatné podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Rozhodnutie vo veci Umicore [rozhodnutie Komisie z 26. mája 2010 o štátnej pomoci v prospech spoločnosti Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)], ktoré cituje spoločnosť FFT, sa nevzťahuje na predmetnú vec, pretože Komisia nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou (pozri odôvodnenie 202). V každom prípade rozdielnosť predmetnej veci a veci Umicore neumožňuje stanoviť paralely medzi týmito dvomi vecami. Vec Umicore sa týkala oslobodenia od DPH, ktoré si uplatňovala spoločnosť Umicore v rámci určitého predaja striebra podnikom so sídlom v iných členských štátoch. V decembri 2000 sa Špeciálny belgický kontrolný daňový úrad (ISI) dohodol na transakcii s podnikom. Táto transakcia spočívala v administratívnom postupe na strane belgických daňových orgánov, ale len v rozsahu, v akom sa týkala skutkového stavu v danom prípade, a nie na úrovni zdanenia: „
  V súlade s článkom 84 zákona o DPH sú však takéto urovnania možné iba za predpokladu, že neumožnia oslobodenie od dane ani zníženie dane. Podľa tejto zásady sa teda urovnanie nemôže týkať výšky dane vyplývajúcej z preukázaných skutočností, ale skutkových otázok
  “ (bod 154).

105

V súlade s článkom 84 zákona o DPH sú však takéto urovnania možné iba za predpokladu, že neumožnia oslobodenie od dane ani zníženie dane. Podľa tejto zásady sa teda urovnanie nemôže týkať výšky dane vyplývajúcej z preukázaných skutočností, ale skutkových otázok

(106)  Vec 173/73, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

106

(107)  Pozri napríklad vec C-387/92, Banco Exterior de Espana, ECLI:EU:C:1994:100.

107

(108)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416.

108

(109)  Tamže.

109

(110)  Rozhodnutie Komisie zo 17. februára 2003 o schéme pomoci v prospech koordinačných centier v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25).

110

(111)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, body 96 a 97.

111

(112)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 81.

112

(113)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, body 38 až 40.

113

(114)  Pozri odôvodnenie 102.

114

(115)  Pozri tabuľku 7.

115

(116)  Pozri odôvodnenie 64.

116

(117)  Pozri odôvodnenie 70.

117

(118)  Opis metódy čistého obchodného rozpätia je uvedený v odôvodnení 91.

118

(119)  Komisia nesúhlasí s tvrdením spoločnosti FFT, ktoré je uvedené v odôvodnení 162 a podľa ktorého skutočnosť, že metóda čistého obchodného rozpätia sa používa čoraz častejšie opodstatňuje jej uplatnenie. Toto tvrdenie protirečí odvolaniu sa spoločnosti FFT na odsek 22 zásad OECD uvedené v odôvodnení 161, podľa ktorého „pri výbere metódy transferového oceňovania je vždy potrebné zamerať sa na nájdenie najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad“. Tento cieľ zásad OECD nie je zlučiteľný s výkladom, podľa ktorého by si daňový subjekt mohol voľne vyberať z rôznych metód bez ohľadu na skutkovú podstatu a okolnosti predmetnej veci.

119

(120)  Neplatilo by to v situácii, keď by spoločnosť napriek poskytovaniu úverov v rámci skupiny obmedzovala svoje funkcie na transakcie back-to-back, v súvislosti s ktorými by samostatná spoločnosť nesúhlasila s odmeňovaním tretích strán, pretože takéto transakcie nemajú ekonomické opodstatnenie oddelene od iných funkcií a operácií (transakcie back-to-back sa môžu použiť na krytie rizík vyplývajúcich z inej činnosti). Preto tieto transakcie ani iné funkcie nemožno porovnávať s hlavnými funkciami finančnej inštitúcie. Ich cenu nie je možné správne určiť na základe kapitálu, pretože v iných sektoroch môžu byť vhodnejšie iné ukazovatele, ako napr. návratnosť celkových aktív alebo návratnosť predaja.

120

(121)  Pozri poznámku pod čiarou č. 114.

121

(122)  Pozri odôvodnenia 58 a 59.

122

(123)  Pozri aj odôvodnenie 68 rozhodnutia o začatí konania.

123

(124)  Ďalšie príklady rozdielov medzi jednotlivými ukazovateľmi ziskovosti, ktoré sa odvíjajú od kapitálu, je možné nájsť najmä v McKinsey Working Papers on Risk, číslo 24, „The use of economic capital in performance management for banks“, január 2011, a predovšetkým graf 10, strana 13.

124

(125)  V správe o transferovom oceňovaní daňový poradca dospel k odmene za riziko vo výške 1 726 000 EUR, no keby na účtovné vlastné imanie spoločnosti FFT uplatnil návratnosť 6,05 % vlastného imania vypočítanú daňovým poradcom, odmena za risk by dosahovala 17 392 000.

125

(126)  Odôvodnenie 163.

126

(127)  Pozri odsek 297 zásad OECD.

127

(128)  Pozri odsek 286 zásad OECD.

128

(129)  V obežníku sa uvádza, že poskytovatelia služieb, na ktorých sa zameriava, vykonávajú v zásade funkcie podobné funkciám, ktoré vykonávajú regulované inštitúcie. V obežníku sa takisto uvádzajú možné príplatky na základe pripočítania nákladov súvisiacich s poskytnutím úveru, pričom sa prihliada na povinnosť vyhovieť požiadavkám na solventnosť. Obežník však neobmedzuje tieto požiadavky na solventnosť len na odmeňované vlastné zdroje.

129

(130)  Pozri odôvodnenie 81.

130

(131)  Použitie návratnosti regulatórneho kapitálu v praxi sťažujú rôzne typy regulatórneho kapitálu držaného regulovanými inštitúciami, ako sú vlastné zdroje kategórie 1 a kategórie 2, zatiaľ čo vlastné imanie je jediným typom kapitálu, ktorým disponuje spoločnosť FFT. V rámci Bazilej III sa táto zložitosť zintenzívňuje. Finančné inštitúcie zväčša neposkytujú informácie o výške svojho minimálneho regulatórneho kapitálu, ktorý však možno nepriamo prepočítať. Tieto inštitúcie skôr poskytujú informácie o aktuálnej úrovni regulatórneho kapitálu, ktorý majú v držbe a ktorý je vždy vyšší ako požadovaný minimálny kapitál. Regulované inštitúcie niekedy používajú návratnosť kapitálu upravenú podľa rizika, ktorá sa môže považovať za podobnú návratnosti regulatórneho kapitálu, na účely interného stanovenia cien. V tom prípade sa však používa skôr na úrovni jednotlivých aktív, a nie vo forme agregátu, ktorý sa premieta do ukazovateľa ziskovosti inštitúcie ako celku, a teda sa v zásade takisto nezverejňuje.

131

(132)  Pozri odôvodnenie 256.

132

(133)  Pozri tabuľku 6.

133

(134)  FMI WP/12/36, How Risky Are Banks' Risk Weighted Assets? Sonali Das a Amadou N.R. Sy, 2012, s. 6.

134

(135)  Odôvodnenia 58 a 59.

135

(136)  Rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 72.

136

(137)  Odôvodnenie 167.

137

(138)  Tamže.

138

(139)  Pozri odôvodnenie 98.

139

(140)  Pozri odôvodnenie 58.

140

(141)  Pozri poznámku pod čiarou č. 136.

141

(142)  Keďže nie sú k dispozícii dostatočné údaje na výpočet správneho odhadu minimálneho regulatórneho kapitálu spoločnosti FFT, priemer sektora by viedol k minimálnemu regulatórnemu kapitálu vo výške 427 miliónov EUR, pozri odôvodnenie 270, čo je vyššia suma ako celkové vlastné zdroje spoločnosti FFT dosahujúce 287 miliónov EUR.

142

(143)  Pozri odôvodnenie 69 a tabuľku 1.

143

(144)  Pozri odôvodnenie 61.

144

(145)  Pozri odôvodnenie 97.

145

(146)  Pozri odôvodnenie 96.

146

(147)  Ako je uvedené Luxemburskom v odôvodnení 154.

147

(148)  Pozri odôvodnenie 154.

148

(149)  Pozri odôvodnenie 95.

149

(150)  Pozri odôvodnenie 165.

150

(151)  Páka je podiel aktív financovaných z vlastných zdrojov. Keďže ostatné aktíva sú financované dlhom, páka je meradlom zadlženia, a z druhej strany kapitalizácie spoločnosti.

151

(152)  V prípade spoločnosti FFT všetky vlastné zdroje sú vlastné zdroje kategórie 1, pretože spoločnosť FFT nevyužíva nástroje iných kategórií.

152

(153)  Pozri odôvodnenie 268.

153

(154)  Opísané v odôvodneniach 121 až 126.

154

(155)  Na základe účtovných údajov spoločnosti FF uvedených v tabuľke v odôvodnení 114.

155

(156)  Hypotetický regulatórny kapitál vo výške 427 miliónov EUR by takisto bol vyšší ako vlastné zdroje vo výške 286 miliónov EUR, ktoré vlastnila spoločnosť FFT v čase akvizície spoločností FFNA a FFC.

156

(157)  Správa o transferovom oceňovaní bola vypracovaná v roku 2011. Toto referenčné obdobie je teda zachované. Na porovnanie, v období od 12. mája 2012 do 12. mája 2014 sa beta koeficient tohto indexu rovnal 1,3.

157

(158)  Pozri tabuľku 6 v rozhodnutí o začatí konania.

158

(159)  Pozri tabuľku 4.

159

(160)  Pozri odôvodnenie 114.

160

(161)  Ako je uvedené v odôvodnení 123.

161

(162)  Pozri odôvodnenie 155.

162

(163)  Pozri odôvodnenia 113 a 114.

163

(164)  Pozri tabuľku v odôvodnení 125.

164

(165)  Banka pre medzinárodné zúčtovanie, 81. výročná správa za obdobie od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011, 26. júna 2011, s. 90.

165

(166)  ECB, Správa o finančnej stabilite, december 2011, s. 130 (voľný preklad).

166

(167)  Deutsche Bank, European Banks: Running the Numbers: Spring edition, 5. apríla 2011 (voľný preklad). V správe Deutsche Bank z 20. marca 2015 sa implicitné náklady na vlastné zdroje pre európske banky odhadujú na úrovni 10 %.

167

(168)  Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT, bod 64; druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT, body 1.8.1 a nasledujúce, bod 3.1.8.

168

(169)  Rozhodnutie sa hlavne týka pravidiel odpočtu vnútroskupinových úrokov z daňového základu v Maďarsku.

169

(170)  Pozri odôvodnenie 202.

170

(171)  Pozri aj rozhodnutie o groepsrentebox, body 80 – 82; rozhodnutie o daňovom režime úrokov pre skupiny v Maďarsku, body 131 a 132.

171

(172)  Pozri vec C-81/10 P, France Télécom/Komisia, ECLI:EU:C:2011:811, bod 43, vec C-66/02, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2005:768, bod 34; pozri aj spojené veci T-427/04 a T-17/05, Francúzsko a France Télécom/Komisia, ECLI:EU:T:2009:474, bod 207 a bod 215.

172

(173)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 28.

173

(174)  Pozri odôvodnenie 77.

174

(175)  Prvý súbor pripomienok spoločnosti FFT, bod 60; druhý súbor pripomienok spoločnosti FFT, bod 1.4.

175

(176)  Oddiel 7.2.1.1.

176

(177)  Obežník, s. 3 a 4.

177

(178)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 34.

178

(179)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 36.

179

(180)  Číslovanie sa pridržiava číslovania stanovísk, ktoré poskytlo Luxembursko Komisii.

180

(181)  Strana 34 správy spoločnosti FFT o transferovom oceňovaní.

181

(182)  Pozri odôvodnenie 83.

182

(183)  Z týchto stanovísk sa dve stanoviská týkali žiadostí spoločnosti FFT a [spoločnosti F], pozri odôvodnenia 28 a 29.

183

(184)  Žiadosť Komisie z 23. júna 2015 sa vzťahuje na všetky správy o transferovom oceňovaní predložené spoločnosťou a komunikácia Luxemburska z 25. júna 2015 neobsahuje žiadnu ďalšiu správu tohto typu.

184

(185)  List Luxemburska z 24. marca 2015, odpoveď na otázku č. 6.

185

(186)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., ECLI:EU:C:2011:550, bod 69.

186

(187)  Rozsudok vo veci C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, bod 11. Rozsudok vo veci T-137/02, Pollmeier Malchow/Komisia, ECLI:EU:T:2004:304, bod 50.

187

(188)  Rozsudok vo veci C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA/Komisia, ECLI:EU:C:2010:787, body 47 až 55 a rozsudok vo veci C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA e.a. ECLI:EU:C:2006:8, bod 112.

188

(189)  Pozri odôvodnenie 110.

189

(190)  Pozri odôvodnenie 34.

190

(191)  Analogicky pozri bod 11 rozsudku vo veci 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, v ktorom sa uvádza: „Z informácií poskytnutých samotnými žalujúcimi stranami vyplýva, že v dôsledku reštrukturalizácie spoločnosť Intermills, ako aj tri priemyselné spoločnosti kontroluje Valónsky región, a že po presune výrobných zariadení do troch novo vytvorených spoločností si spoločnosť zachovala záujem o tieto spoločnosti. Preto je vhodné konštatovať, že napriek skutočnosti, že každá z troch priemyselných spoločností má právnu subjektivitu oddelenú od bývalej spoločnosti Intermills, všetky tieto spoločnosti spolu tvoria jednu skupinu, v každom prípade pokiaľ ide o pomoc belgických orgánov [...]“.

191

(192)  Pozri odôvodnenie 48.

192

(193)  Výnimky uvedené v článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko a v tomto prípade sa neuplatňujú.

193

(194)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

194

(195)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

195

(196)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, body 104 a nasledujúce. Luxembursko cituje bod 19 správy skupiny pre kódex správania (v oblasti priameho zdaňovania podnikov) zo zasadnutia Rady (ECOFIN), v ktorom sa uvádza (v anglickom jazyku): „With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular No 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. At the meeting on 11 April 2011, Luxembourg informed that Group that Circular No 164/2 bis dated 8 April 2011 ensured that advance confirmations granted prior to the entry into force of Circular No 164/2 would cease to be valid by 31 December 2011. With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct.“

196

(197)  Pozri rozsudok vo veci C-5/89 P, Komisia/Spolková republika Nemecko, ECLI:EU:C:1990:320, bod 17, a rozsudok vo veci C-310/99, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2002:143, bod 104.

197

(198)  Pozri rozsudok vo veci T-67/94, Landbroke Racing/Komisia, ECLI:EU:T:1998:7, bod 183; pozri aj rozsudok v spojených veciach T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA a Diputacion Floral de Vizcaya/Komisia, ECLI:EU:T:2003:217, bod 202.

198

(199)  Pozri rozsudok vo veci T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Komisia, ECLI:EU:T:2000:8, bod 59, a rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 147.

199

(200)  Závery zo zasadnutia Rady ECOFIN z 1. decembra 1997 týkajúce sa daňovej politiky (Ú. v. ES C 2, 6.1.1998, s. 1). Pozri aj dokumenty dostupné na tejto adrese: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_fr.htm.

200

(201)  V tejto súvislosti pozri závery generálneho advokáta Légera vo veci C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:89, bod 376.

201

(202)  V dodatkovom protokole č. 1 k dohovoru o OECD zo 14. decembra 1960 sa signatári dohovoru dohodli, že Európska komisia sa zapája do činnosti organizácie. Zástupcovia Európskej komisie sa spolu s členmi zapájajú do diskusií o pracovnom pláne OECD a sú zahrnutí do činností celej organizácie a jej jednotlivých orgánov. Účasť Európske komisie je síce rozsiahlejšia ako účasť pozorovateľa, no Komisia nemá žiadne hlasovacie práva a oficiálne sa nezapája do prijímania nástrojov predložených Rade na schválenie.

202

(203)  Rozhodnutie Komisie z 11. júla 2001 vo veci C-47/2011 (ex NN 42/2000) – Nemecko: riadiace a koordinačné centrá zahraničných spoločností (Ú. v. ES C 304, 30.10.2001, s. 2). Rozhodnutie 2003/501/ES.

203

(204)  Pozri poznámku pod čiarou č. 105.

204

(205)  Napriek tomu, že by to bolo v kontexte „nemožnosti vymôcť“, a nie v kontexte „ťažkosti vyčísliť výšku pomoci“.

205

(206)  Rozsudok v spojených veciach T-427/04 a T-17/05, Francúzsko/Komisia, ECLI:EU:T:2009:474, bod 297.

206

(207)  Rozsudok v spojených veciach T-427/04 a T-17/05, Francúzsko/Komisia, ECLI:EU:T:2009:474, bod 299.

207

(208)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3).

208

(209)  Rozsudok vo veci C-441/06, Komisia/Francúzsko, ECLI:EU:C:2007:616, bod 29 a citovaná judikatúra.

209

(210)  Pozri najmä odôvodnenia 308 až 311.

210

---

| 22.12.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 351/68

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/2327

z 5. júla 2016

o štátnej pomoci SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) poskytnutej Belgickom – Financovanie verejných nemocníc siete IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto

[oznámené pod číslom C(2016) 4051]

(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými článkami (2), a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listami zo 7. septembra 2005 a 17. októbra 2005, ktoré boli zaevidované 12. septembra 2005 a 19. októbra 2005 v uvedenom poradí, Komisia dostala sťažnosť proti belgickému štátu v súvislosti s údajným udeľovaním protiprávnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom v prospech piatich verejných nemocníc (3) (ďalej len „nemocnice IRIS“) (4) siete IRIS (5) (ďalej len „IRIS“) regiónu Brusel – hlavné mesto, a to od roku 1995. Sťažnosť podali dve združenia [t. j. Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (Bruselské združenie pre koordináciu sociálnych a zdravotných zariadení, CBI) a Association bruxelloise des institutions de soins privées (Bruselské združenie inštitúcií súkromnej starostlivosti, ABISP)] zastupujúce nemocnice pod správou právnických osôb podľa súkromného práva (ďalej len „súkromné nemocnice“) a podali ju, ut singuli, aj viaceré nemocnice, ktoré sú členmi týchto združení (6). |
| --- | --- |

(1)

Listami zo 7. septembra 2005 a 17. októbra 2005, ktoré boli zaevidované 12. septembra 2005 a 19. októbra 2005 v uvedenom poradí, Komisia dostala sťažnosť proti belgickému štátu v súvislosti s údajným udeľovaním protiprávnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom v prospech piatich verejných nemocníc (3) (ďalej len „nemocnice IRIS“) (4) siete IRIS (5) (ďalej len „IRIS“) regiónu Brusel – hlavné mesto, a to od roku 1995. Sťažnosť podali dve združenia [t. j. Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (Bruselské združenie pre koordináciu sociálnych a zdravotných zariadení, CBI) a Association bruxelloise des institutions de soins privées (Bruselské združenie inštitúcií súkromnej starostlivosti, ABISP)] zastupujúce nemocnice pod správou právnických osôb podľa súkromného práva (ďalej len „súkromné nemocnice“) a podali ju, ut singuli, aj viaceré nemocnice, ktoré sú členmi týchto združení (6).

3

4

5

ut singuli

6

| (2) | Sťažnosť sa zameriavala na tieto skupiny tvrdení: i) chýbajúce alebo nejasné vymedzenie a poverenie týkajúce sa osobitných úloh vo verejnom záujme, za ktorých plnenie sú zodpovedné výlučne nemocnice IRIS, nie však bruselské súkromné nemocnice; ii) náhrada strát nemocníc IRIS zo strany verejných orgánov; iii) nadmerná náhrada nákladov spojených s úlohami vo verejnom záujme nemocníc IRIS prostredníctvom Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales); iv) nedostatočná transparentnosť, pokiaľ ide o spôsob verejného financovania nemocníc IRIS, a napokon v) existencia krížových dotácií v prospech mimonemocničných činností nemocníc IRIS v dôsledku náhrad prijatých na účely výkonu ich nemocničných úloh (7). |
| --- | --- |

(2)

Sťažnosť sa zameriavala na tieto skupiny tvrdení: i) chýbajúce alebo nejasné vymedzenie a poverenie týkajúce sa osobitných úloh vo verejnom záujme, za ktorých plnenie sú zodpovedné výlučne nemocnice IRIS, nie však bruselské súkromné nemocnice; ii) náhrada strát nemocníc IRIS zo strany verejných orgánov; iii) nadmerná náhrada nákladov spojených s úlohami vo verejnom záujme nemocníc IRIS prostredníctvom Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales); iv) nedostatočná transparentnosť, pokiaľ ide o spôsob verejného financovania nemocníc IRIS, a napokon v) existencia krížových dotácií v prospech mimonemocničných činností nemocníc IRIS v dôsledku náhrad prijatých na účely výkonu ich nemocničných úloh (7).

7

| (3) | V nadväznosti na dodatočné informácie predložené belgickými orgánmi 10. januára 2008 útvary Komisie listom informovali sťažovateľov o svojom predbežnom stanovisku týkajúcom sa sťažnosti (8) a vyzvali zainteresované strany, aby predložili nové informácie umožňujúce opätovné preskúmanie predbežného posúdenia sťažnosti. V opačnom prípade by sa táto sťažnosť považovala za stiahnutú. Po prijatí odpovede od sťažovateľov útvary Komisie potvrdili svoje predbežné posúdenie vo svojom liste z 10. apríla 2008. |
| --- | --- |

(3)

V nadväznosti na dodatočné informácie predložené belgickými orgánmi 10. januára 2008 útvary Komisie listom informovali sťažovateľov o svojom predbežnom stanovisku týkajúcom sa sťažnosti (8) a vyzvali zainteresované strany, aby predložili nové informácie umožňujúce opätovné preskúmanie predbežného posúdenia sťažnosti. V opačnom prípade by sa táto sťažnosť považovala za stiahnutú. Po prijatí odpovede od sťažovateľov útvary Komisie potvrdili svoje predbežné posúdenie vo svojom liste z 10. apríla 2008.

8

| (4) | Sťažovatelia následne informovali Komisiu, že podali žalobu o zrušenie na Súd prvého stupňa Európskych spoločenstiev (od 1. decembra 2009 Všeobecný súd Európskej únie, ďalej len „Všeobecný súd“) proti listu z 10. januára 2008, ktorý považovali za rozhodnutie Komisie (9). Dňa 20. júna 2008 sťažovatelia navyše podali žalobu o zrušenie listu útvarov Komisie z 10. apríla 2008 (10). Obidve konania pred Všeobecným súdom tak boli pozastavené do 31. októbra 2009, pričom Komisia informovala Všeobecný súd o svojom úmysle prijať rozhodnutie podľa nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (11). S cieľom prijať toto rozhodnutie útvary Komisie požiadali belgické orgány a sťažovateľov o doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(4)

Sťažovatelia následne informovali Komisiu, že podali žalobu o zrušenie na Súd prvého stupňa Európskych spoločenstiev (od 1. decembra 2009 Všeobecný súd Európskej únie, ďalej len „Všeobecný súd“) proti listu z 10. januára 2008, ktorý považovali za rozhodnutie Komisie (9). Dňa 20. júna 2008 sťažovatelia navyše podali žalobu o zrušenie listu útvarov Komisie z 10. apríla 2008 (10). Obidve konania pred Všeobecným súdom tak boli pozastavené do 31. októbra 2009, pričom Komisia informovala Všeobecný súd o svojom úmysle prijať rozhodnutie podľa nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (11). S cieľom prijať toto rozhodnutie útvary Komisie požiadali belgické orgány a sťažovateľov o doplňujúce informácie.

9

10

11

| (5) | Vo svojom rozhodnutí z 28. októbra 2009 (12) (ďalej len „rozhodnutie Komisie z roku 2009“, pozri aj oddiel 4.1) sa Komisia rozhodla nevzniesť námietky v súvislosti s pomocou na financovanie verejných nemocníc siete IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto, pričom ako dôvod uviedla, že predmetné financovanie sa považovalo za zlučiteľné so spoločným trhom podľa podmienok stanovených v rozhodnutí Komisie 2005/842/ES (ďalej len „rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005“) (13), ako aj priamo podľa článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ), pokiaľ ide o úlohy vo verejnom záujme zverené pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 dňa 19. decembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Vo svojom rozhodnutí z 28. októbra 2009 (12) (ďalej len „rozhodnutie Komisie z roku 2009“, pozri aj oddiel 4.1) sa Komisia rozhodla nevzniesť námietky v súvislosti s pomocou na financovanie verejných nemocníc siete IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto, pričom ako dôvod uviedla, že predmetné financovanie sa považovalo za zlučiteľné so spoločným trhom podľa podmienok stanovených v rozhodnutí Komisie 2005/842/ES (ďalej len „rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005“) (13), ako aj priamo podľa článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ), pokiaľ ide o úlohy vo verejnom záujme zverené pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 dňa 19. decembra 2005.

12

13

| (6) | Sťažovatelia následne podali na Všeobecný súd žalobu o zrušenie tohto rozhodnutia Komisie. Všeobecný súd svojím rozsudkom zo 7. novembra 2012 vo veci T-137/10 (14) (pozri aj oddiel 4.2) zrušil rozhodnutie Komisie, pričom rozhodol, že toto rozhodnutie bolo prijaté v rozpore s procesnými právami sťažovateľov. Všeobecný súd predovšetkým dospel k záveru, že Komisia mala vyjadriť pochybnosti o zlučiteľnosti predmetných opatrení s vnútorným trhom, vzhľadom na tvrdenia, ktoré v tejto súvislosti predložili sťažovatelia. Všeobecný súd preto dospel k záveru, že Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie, aby získala všetky relevantné informácie potrebné na preskúmanie zlučiteľnosti všetkých opatrení pomoci s vnútorným trhom a takisto aby umožnila sťažovateľom a ostatným zainteresovaným stranám predložiť svoje pripomienky v rámci uvedeného konania (15). |
| --- | --- |

(6)

Sťažovatelia následne podali na Všeobecný súd žalobu o zrušenie tohto rozhodnutia Komisie. Všeobecný súd svojím rozsudkom zo 7. novembra 2012 vo veci T-137/10 (14) (pozri aj oddiel 4.2) zrušil rozhodnutie Komisie, pričom rozhodol, že toto rozhodnutie bolo prijaté v rozpore s procesnými právami sťažovateľov. Všeobecný súd predovšetkým dospel k záveru, že Komisia mala vyjadriť pochybnosti o zlučiteľnosti predmetných opatrení s vnútorným trhom, vzhľadom na tvrdenia, ktoré v tejto súvislosti predložili sťažovatelia. Všeobecný súd preto dospel k záveru, že Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie, aby získala všetky relevantné informácie potrebné na preskúmanie zlučiteľnosti všetkých opatrení pomoci s vnútorným trhom a takisto aby umožnila sťažovateľom a ostatným zainteresovaným stranám predložiť svoje pripomienky v rámci uvedeného konania (15).

14

15

| (7) | Listom z 1. októbra 2014 Komisia oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s opatreniami v oblasti verejného financovania v prospech nemocníc IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 1. októbra 2014 Komisia oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s opatreniami v oblasti verejného financovania v prospech nemocníc IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto.

| (8) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (16). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniam. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (16). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniam.

Úradnom vestníku Európskej únie

16

| (9) | Listom z 22. októbra 2014 belgické orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. Komisia súhlasila s týmto predĺžením listom z 23. októbra 2014. Listom z 1. decembra 2014 prijala Komisia žiadosť o nové predĺženie lehoty, s ktorým súhlasila v liste z 2. decembra 2014. Listom zo 16. decembra 2014 Belgické kráľovstvo predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 22. októbra 2014 belgické orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. Komisia súhlasila s týmto predĺžením listom z 23. októbra 2014. Listom z 1. decembra 2014 prijala Komisia žiadosť o nové predĺženie lehoty, s ktorým súhlasila v liste z 2. decembra 2014. Listom zo 16. decembra 2014 Belgické kráľovstvo predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (10) | Komisia prijala pripomienky od zainteresovaných strán (pozri oddiel 5 ďalej v texte) 15. decembra 2014, 5. januára 2015 a 9. januára 2015. Listami z 13. a 20. februára 2015 Komisia poslala tieto pripomienky Belgicku, ktoré malo možnosť na ne reagovať. Pripomienky Belgicka boli prijaté listom z 13. marca 2015, ktorý bol zaevidovaný 17. marca 2015. |
| --- | --- |

(10)

Komisia prijala pripomienky od zainteresovaných strán (pozri oddiel 5 ďalej v texte) 15. decembra 2014, 5. januára 2015 a 9. januára 2015. Listami z 13. a 20. februára 2015 Komisia poslala tieto pripomienky Belgicku, ktoré malo možnosť na ne reagovať. Pripomienky Belgicka boli prijaté listom z 13. marca 2015, ktorý bol zaevidovaný 17. marca 2015.

| (11) | Na tomto základe Komisia preskúmala spis a pozmenila výklad určitých skutočností v porovnaní s posúdením, ktoré uviedla vo svojom zrušenom rozhodnutí z roku 2009. |
| --- | --- |

(11)

Na tomto základe Komisia preskúmala spis a pozmenila výklad určitých skutočností v porovnaní s posúdením, ktoré uviedla vo svojom zrušenom rozhodnutí z roku 2009.

2.   SÚVISLOSTI

SÚVISLOSTI

| (12) | Nemocnice IRIS pôsobia v zložitom legislatívnom a regulačnom prostredí stanovenom rôznymi verejnými orgánmi. V rámci celkového posúdenia súladu verejného financovania poskytovaného týmto nemocniciam s pravidlami v oblasti štátnej pomoci je potrebné v prvom rade stručne opísať legislatívny a regulačný rámec, ktorý sa vzťahuje na nemocnice IRIS. Tento opis zahŕňa výklad zákona o CPAS (na základe ktorého boli zriadené nemocnice IRIS), stručný prehľad o zriadení nemocníc IRIS, zoznam legislatívnych a iných dokumentov, ktorými sa upravujú činnosti nemocníc IRIS, stručný opis hlavných činností nemocníc IRIS, ako aj zoznam rôznych uplatniteľných mechanizmov financovania. |
| --- | --- |

(12)

Nemocnice IRIS pôsobia v zložitom legislatívnom a regulačnom prostredí stanovenom rôznymi verejnými orgánmi. V rámci celkového posúdenia súladu verejného financovania poskytovaného týmto nemocniciam s pravidlami v oblasti štátnej pomoci je potrebné v prvom rade stručne opísať legislatívny a regulačný rámec, ktorý sa vzťahuje na nemocnice IRIS. Tento opis zahŕňa výklad zákona o CPAS (na základe ktorého boli zriadené nemocnice IRIS), stručný prehľad o zriadení nemocníc IRIS, zoznam legislatívnych a iných dokumentov, ktorými sa upravujú činnosti nemocníc IRIS, stručný opis hlavných činností nemocníc IRIS, ako aj zoznam rôznych uplatniteľných mechanizmov financovania.

2.1.   Právo na sociálnu pomoc a zákon o CPAS

Právo na sociálnu pomoc a zákon o CPAS

| (13) | V Belgicku je právo na sociálnu pomoc ústavným právom. Predovšetkým v článku 23 belgickej ústavy sa uvádza:

  „Každý má právo na život zodpovedajúci ľudskej dôstojnosti. Na tento účel sa v zákone, dekréte alebo právnom predpise uvedenom v článku 134 zaručujú hospodárske, sociálne a kultúrne práva a vymedzujú sa v nich podmienky ich výkonu, pričom sa zohľadňujú príslušné povinnosti. Tieto práva zahŕňajú najmä:
  [...]






  2. | právo na sociálne zabezpečenie, na ochranu zdravia a na sociálnu, zdravotnú a právnu pomoc.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

V Belgicku je právo na sociálnu pomoc ústavným právom. Predovšetkým v článku 23 belgickej ústavy sa uvádza:

„Každý má právo na život zodpovedajúci ľudskej dôstojnosti. Na tento účel sa v zákone, dekréte alebo právnom predpise uvedenom v článku 134 zaručujú hospodárske, sociálne a kultúrne práva a vymedzujú sa v nich podmienky ich výkonu, pričom sa zohľadňujú príslušné povinnosti. Tieto práva zahŕňajú najmä:

[...]

2.

| (14) | Účinný prístup občanov k sociálnej pomoci upravuje najmä organický zákon z 8. júla 1976 (17) (ďalej len „zákon o CPAS“), ktorým sa zriaďujú verejné centrá sociálnej pomoci (ďalej len „CPAS“). Ide o verejné orgány, ktoré majú právnu subjektivitu a nachádzajú sa v každej belgickej obci. CPAS vedie rada, ktorej členov volí mestská rada príslušnej obce. Podľa článku 1 zákona o CPAS:

  „Každá osoba má právo na sociálnu pomoc. Jej cieľom je umožniť každej osobe život zodpovedajúci ľudskej dôstojnosti. Zriadili sa tak verejné centrá sociálnej pomoci, ktorých úlohou je v súlade s podmienkami stanovenými v tomto zákone zabezpečiť túto pomoc.“ |
| --- | --- |

(14)

Účinný prístup občanov k sociálnej pomoci upravuje najmä organický zákon z 8. júla 1976 (17) (ďalej len „zákon o CPAS“), ktorým sa zriaďujú verejné centrá sociálnej pomoci (ďalej len „CPAS“). Ide o verejné orgány, ktoré majú právnu subjektivitu a nachádzajú sa v každej belgickej obci. CPAS vedie rada, ktorej členov volí mestská rada príslušnej obce. Podľa článku 1 zákona o CPAS:

17

„Každá osoba má právo na sociálnu pomoc. Jej cieľom je umožniť každej osobe život zodpovedajúci ľudskej dôstojnosti. Zriadili sa tak verejné centrá sociálnej pomoci, ktorých úlohou je v súlade s podmienkami stanovenými v tomto zákone zabezpečiť túto pomoc.“

| (15) | V praxi CPAS poskytuje sociálnu pomoc osobám, ktoré nemajú zdroje potrebné na zabezpečenie života zodpovedajúceho ľudskej dôstojnosti a ktoré nemajú nárok na iné formy sociálneho zabezpečenia (napr. dávky v nezamestnanosti). V tejto súvislosti sa v článku 57 ods. 1 zákona o CPAS spresňuje, že úlohou CPAS je zabezpečiť osobám a rodinám pomoc, ktorú má obec povinnosť poskytovať. Táto úloha sa vymedzuje takto:

  „Zabezpečuje nielen paliatívnu alebo liečebnú pomoc, ale aj pomoc z hľadiska prevencie. Podporuje sociálnu účasť užívateľov. Táto pomoc môže byť materiálna, sociálna, lekárska, lekársko-sociálna alebo psychologická.“ |
| --- | --- |

(15)

V praxi CPAS poskytuje sociálnu pomoc osobám, ktoré nemajú zdroje potrebné na zabezpečenie života zodpovedajúceho ľudskej dôstojnosti a ktoré nemajú nárok na iné formy sociálneho zabezpečenia (napr. dávky v nezamestnanosti). V tejto súvislosti sa v článku 57 ods. 1 zákona o CPAS spresňuje, že úlohou CPAS je zabezpečiť osobám a rodinám pomoc, ktorú má obec povinnosť poskytovať. Táto úloha sa vymedzuje takto:

„Zabezpečuje nielen paliatívnu alebo liečebnú pomoc, ale aj pomoc z hľadiska prevencie. Podporuje sociálnu účasť užívateľov. Táto pomoc môže byť materiálna, sociálna, lekárska, lekársko-sociálna alebo psychologická.“

| (16) | Každé CPAS je povinné poskytovať sociálnu pomoc osobám a rodinám, ale má aj určitú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o spôsob poskytovania tejto pomoci. Konkrétnejšie môže CPAS poskytovať túto pomoc:






  — | priamym spôsobom, |
| --- | --- | --- |

(16)

Každé CPAS je povinné poskytovať sociálnu pomoc osobám a rodinám, ale má aj určitú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o spôsob poskytovania tejto pomoci. Konkrétnejšie môže CPAS poskytovať túto pomoc:

—

priamym spôsobom,

| — | alebo „tam, kde je to potrebné a prípadne v rámci existujúceho plánovania“ (pozri aj odôvodnenie 19) prostredníctvom zariadení alebo služieb, ktoré zriaďuje (na základe článku 60 ods. 6, článku 79 a článku 118 zákona o CPAS), a v tom prípade je CPAS, ktoré vytvorí toto zariadenie alebo službu, zároveň zodpovedné za vymedzenie ich účelu. Akákoľvek sociálna povinnosť, ktorou CPAS poverí toto zariadenie alebo túto službu, sa musí následne splniť v súlade s týmto účelom, |
| --- | --- |

—

alebo „tam, kde je to potrebné a prípadne v rámci existujúceho plánovania“ (pozri aj odôvodnenie 19) prostredníctvom zariadení alebo služieb, ktoré zriaďuje (na základe článku 60 ods. 6, článku 79 a článku 118 zákona o CPAS), a v tom prípade je CPAS, ktoré vytvorí toto zariadenie alebo službu, zároveň zodpovedné za vymedzenie ich účelu. Akákoľvek sociálna povinnosť, ktorou CPAS poverí toto zariadenie alebo túto službu, sa musí následne splniť v súlade s týmto účelom,

| — | prostredníctvom zariadení alebo služieb, s ktorými spolupracuje (článok 61 zákona o CPAS), a v tom prípade museli byť predmetné zariadenia alebo služby zriadené:






  — | samotným CPAS (pozri predchádzajúcu zarážku), |
| --- | --- | --- |

—

prostredníctvom zariadení alebo služieb, s ktorými spolupracuje (článok 61 zákona o CPAS), a v tom prípade museli byť predmetné zariadenia alebo služby zriadené:

—

samotným CPAS (pozri predchádzajúcu zarážku),

| — | alebo treťou stranou, ktorá takisto vymedzila ich účel. |
| --- | --- |

—

alebo treťou stranou, ktorá takisto vymedzila ich účel.

| (17) | V týchto dvoch posledných prípadoch CPAS (čiastočne) deleguje svoje povinnosti týkajúce sa sociálnej pomoci len v prípade, že je toto delegovanie v súlade s účelom zariadenia, ktoré je zapojené do spolupráce. Na jednej strane, ak bolo zariadenie založené centrom CPAS, práve toto centrum má pod kontrolou jeho účel. Na druhej strane, v prípade úplne samostatného zariadenia (zariadenia tretej strany) bude spolupráca obmedzená účelom tohto zariadenia. |
| --- | --- |

(17)

V týchto dvoch posledných prípadoch CPAS (čiastočne) deleguje svoje povinnosti týkajúce sa sociálnej pomoci len v prípade, že je toto delegovanie v súlade s účelom zariadenia, ktoré je zapojené do spolupráce. Na jednej strane, ak bolo zariadenie založené centrom CPAS, práve toto centrum má pod kontrolou jeho účel. Na druhej strane, v prípade úplne samostatného zariadenia (zariadenia tretej strany) bude spolupráca obmedzená účelom tohto zariadenia.

| (18) | Zákonná povinnosť CPAS poskytovať sociálnu pomoc, či už ide o materiálnu, sociálnu, lekársku, lekársko-sociálnu, alebo psychologickú pomoc, je rovnaká bez ohľadu na skutočnosť, či CPAS poskytuje túto pomoc priamo alebo prostredníctvom zariadení, ktoré zakladá alebo s ktorými spolupracuje. Podľa článku 57 zákona o CPAS je CPAS (a výlučne CPAS) povinné poskytovať túto pomoc vo všetkých prípadoch. Akýkoľvek druh delegovania predstavuje formu plnenia tohto záväzku a nezbavuje CPAS zodpovednosti plniť svoj záväzok a pokračovať v jeho plnení. |
| --- | --- |

(18)

Zákonná povinnosť CPAS poskytovať sociálnu pomoc, či už ide o materiálnu, sociálnu, lekársku, lekársko-sociálnu, alebo psychologickú pomoc, je rovnaká bez ohľadu na skutočnosť, či CPAS poskytuje túto pomoc priamo alebo prostredníctvom zariadení, ktoré zakladá alebo s ktorými spolupracuje. Podľa článku 57 zákona o CPAS je CPAS (a výlučne CPAS) povinné poskytovať túto pomoc vo všetkých prípadoch. Akýkoľvek druh delegovania predstavuje formu plnenia tohto záväzku a nezbavuje CPAS zodpovednosti plniť svoj záväzok a pokračovať v jeho plnení.

| (19) | Požiadavky, ktoré sa uplatňujú v prípadoch, keď chce CPAS založiť zariadenie alebo službu (napríklad nemocnicu) s cieľom splniť svoju úlohu (alebo jej časť) spočívajúcu v poskytovaní sociálnej pomoci, sú vymedzené v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS:

  „Verejné centrum sociálnej pomoci zriaďuje tam, kde je to potrebné a prípadne v rámci existujúceho plánovania, zariadenia alebo služby sociálneho, liečebného alebo preventívneho charakteru, rozširuje a spravuje ich.
  Potreba založenia alebo rozšírenia zariadenia alebo služby musí vyplývať z dokumentácie, ktorá zahŕňa prieskum potrieb obce a/alebo regiónu, ako aj prieskum už existujúcich podobných zariadení alebo služieb, opis činností, presné posúdenie režijnej ceny a budúcich výdavkov a prípadne informácie umožňujúce porovnanie s podobnými zariadeniami alebo službami.
  O založení alebo rozšírení zariadení alebo služieb oprávnených na dotácie v oblasti investícií alebo činností možno rozhodnúť len na základe dokumentácie, ktorá preukazuje, že podmienky stanovené v organických zákonoch alebo iných právnych predpisoch týkajúce sa udelenia týchto dotácií budú splnené.
  Bez toho, aby boli dotknuté povolenia potrebné od iných verejných orgánov, rozhodnutie založiť alebo rozšíriť zariadenie alebo službu, pokiaľ môže viesť k zásahu z mestského rozpočtu alebo k jeho zvýšeniu, podlieha schváleniu mestskej rady.“ |
| --- | --- |

(19)

Požiadavky, ktoré sa uplatňujú v prípadoch, keď chce CPAS založiť zariadenie alebo službu (napríklad nemocnicu) s cieľom splniť svoju úlohu (alebo jej časť) spočívajúcu v poskytovaní sociálnej pomoci, sú vymedzené v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS:

„Verejné centrum sociálnej pomoci zriaďuje tam, kde je to potrebné a prípadne v rámci existujúceho plánovania, zariadenia alebo služby sociálneho, liečebného alebo preventívneho charakteru, rozširuje a spravuje ich.

Potreba založenia alebo rozšírenia zariadenia alebo služby musí vyplývať z dokumentácie, ktorá zahŕňa prieskum potrieb obce a/alebo regiónu, ako aj prieskum už existujúcich podobných zariadení alebo služieb, opis činností, presné posúdenie režijnej ceny a budúcich výdavkov a prípadne informácie umožňujúce porovnanie s podobnými zariadeniami alebo službami.

O založení alebo rozšírení zariadení alebo služieb oprávnených na dotácie v oblasti investícií alebo činností možno rozhodnúť len na základe dokumentácie, ktorá preukazuje, že podmienky stanovené v organických zákonoch alebo iných právnych predpisoch týkajúce sa udelenia týchto dotácií budú splnené.

Bez toho, aby boli dotknuté povolenia potrebné od iných verejných orgánov, rozhodnutie založiť alebo rozšíriť zariadenie alebo službu, pokiaľ môže viesť k zásahu z mestského rozpočtu alebo k jeho zvýšeniu, podlieha schváleniu mestskej rady.“

| (20) | Povinnosť vyplývajúca z článku 57 zákona o CPAS týkajúca sa poskytovania pomoci (sociálnej, lekárskej, lekársko-sociálnej alebo psychologickej) osobám a rodinám je:






  — | všeobecná: pomoc treba poskytovať bez ohľadu na ideologické, filozofické alebo náboženské presvedčenie príjemcov pomoci (článok 59 zákona o CPAS) a na prípadný nedostatok prostriedkov dotknutej osoby. Úloha CPAS konkrétne spočíva v poskytovaní pomoci v závislosti od stavu chudoby zainteresovanej strany. Na tomto základe je každé CPAS povinné poskytnúť pomoc všetkým. Ak v rámci plnenia tejto úlohy založí zariadenie alebo službu, toto zariadenie alebo táto služba podlieha tej istej povinnosti, |
| --- | --- | --- |

(20)

Povinnosť vyplývajúca z článku 57 zákona o CPAS týkajúca sa poskytovania pomoci (sociálnej, lekárskej, lekársko-sociálnej alebo psychologickej) osobám a rodinám je:

—

všeobecná: pomoc treba poskytovať bez ohľadu na ideologické, filozofické alebo náboženské presvedčenie príjemcov pomoci (článok 59 zákona o CPAS) a na prípadný nedostatok prostriedkov dotknutej osoby. Úloha CPAS konkrétne spočíva v poskytovaní pomoci v závislosti od stavu chudoby zainteresovanej strany. Na tomto základe je každé CPAS povinné poskytnúť pomoc všetkým. Ak v rámci plnenia tejto úlohy založí zariadenie alebo službu, toto zariadenie alebo táto služba podlieha tej istej povinnosti,

všeobecná

| — | časovo neobmedzená: pomoc je nutné poskytovať tak dlho, pokým existuje sociálna potreba. CPAS je teda povinné zabezpečiť kontinuitu pomoci, a tým aj zariadenia alebo služby, ktoré túto pomoc poskytujú. |
| --- | --- |

—

časovo neobmedzená: pomoc je nutné poskytovať tak dlho, pokým existuje sociálna potreba. CPAS je teda povinné zabezpečiť kontinuitu pomoci, a tým aj zariadenia alebo služby, ktoré túto pomoc poskytujú.

časovo neobmedzená

| (21) | Na základe zásady miestnej samosprávy každé CPAS v rámci svojej obce samostatne rozhodne v súlade so zákonom o CPAS o čo najlepšom spôsobe plnenia svojej povinnosti, ktorá spočíva v poskytovaní sociálnej pomoci (vrátane lekárskej). Ústavnoprávne rozhodnutie o organizovaní sociálnej pomoci na úrovni obcí sa zároveň riadi želaním a potrebou zaviesť politiku v oblasti sociálnej pomoci, ktorá by bola čo najbližšie k ľuďom. Keď sa CPAS rozhodne založiť liečebné zariadenie zdravotnej starostlivosti pre potreby starostlivosti miestneho obyvateľstva, takto zriadené zariadenie sa riadi zákonom o CPAS, ako aj právnym rámcom na federálnej úrovni uplatniteľným na nemocnice (pozri odôvodnenie 32), ktorý sa vzťahuje na všetky nemocnice bez ohľadu na ich postavenie (verejné alebo súkromné) a zabezpečuje spoločný organizačný systém pre celú krajinu. Na rozdiel od súkromných nemocníc však hlavný cieľ nemocníc zriadených prostredníctvom CPAS, ako aj nemocníc IRIS spočíva v nepretržitom prispievaní k poskytovaniu sociálnej pomoci. Presný charakter povinností uložených nemocniciam IRIS v oblasti sociálnej pomoci (pozri aj oddiel 7.3.4.1 ďalej v texte) je vymedzený v štatúte nemocníc IRIS a v strategických plánoch siete IRIS v súlade s ustanoveniami zákona o CPAS (a najmä článkami 120 a 135d tohto zákona). |
| --- | --- |

(21)

Na základe zásady miestnej samosprávy každé CPAS v rámci svojej obce samostatne rozhodne v súlade so zákonom o CPAS o čo najlepšom spôsobe plnenia svojej povinnosti, ktorá spočíva v poskytovaní sociálnej pomoci (vrátane lekárskej). Ústavnoprávne rozhodnutie o organizovaní sociálnej pomoci na úrovni obcí sa zároveň riadi želaním a potrebou zaviesť politiku v oblasti sociálnej pomoci, ktorá by bola čo najbližšie k ľuďom. Keď sa CPAS rozhodne založiť liečebné zariadenie zdravotnej starostlivosti pre potreby starostlivosti miestneho obyvateľstva, takto zriadené zariadenie sa riadi zákonom o CPAS, ako aj právnym rámcom na federálnej úrovni uplatniteľným na nemocnice (pozri odôvodnenie 32), ktorý sa vzťahuje na všetky nemocnice bez ohľadu na ich postavenie (verejné alebo súkromné) a zabezpečuje spoločný organizačný systém pre celú krajinu. Na rozdiel od súkromných nemocníc však hlavný cieľ nemocníc zriadených prostredníctvom CPAS, ako aj nemocníc IRIS spočíva v nepretržitom prispievaní k poskytovaniu sociálnej pomoci. Presný charakter povinností uložených nemocniciam IRIS v oblasti sociálnej pomoci (pozri aj oddiel 7.3.4.1 ďalej v texte) je vymedzený v štatúte nemocníc IRIS a v strategických plánoch siete IRIS v súlade s ustanoveniami zákona o CPAS (a najmä článkami 120 a 135d tohto zákona).

| (22) | Napokon na základe článku 106 zákona o CPAS sú obce povinné pokryť deficit svojich CPAS, pokiaľ tieto centrá nemajú dostatok finančných prostriedkov na pokrytie nákladov spojených s ich povinnosťami týkajúcimi sa sociálnej pomoci. |
| --- | --- |

(22)

Napokon na základe článku 106 zákona o CPAS sú obce povinné pokryť deficit svojich CPAS, pokiaľ tieto centrá nemajú dostatok finančných prostriedkov na pokrytie nákladov spojených s ich povinnosťami týkajúcimi sa sociálnej pomoci.

2.2.   Zriadenie nemocníc IRIS

Zriadenie nemocníc IRIS

| (23) | Ako sa uvádza skôr texte (pozri odôvodnenie 15), sociálna pomoc poskytovaná zo strany CPAS zahŕňa lekársku a lekársko-sociálnu pomoc a môže mať preventívny, ako aj liečebný charakter. Táto pomoc sa môže zabezpečovať i) priamo centrami CPAS; ii) prostredníctvom tretej strany (napríklad prostredníctvom súkromnej nemocnice) v súlade s jej právnou nezávislosťou alebo, iii) najmä ak chce CPAS kontrolovať spôsob dosahovania týchto cieľov, založením zariadenia alebo služby, ktoré sú poverené plnením časti jeho úlohy (táto úloha sa tak vymedzuje v štatúte tohto zariadenia alebo tejto služby a v prípade nemocníc IRIS v strategických plánoch siete IRIS (pozri odôvodnenia 16 a 21). S cieľom splniť svoju úlohu týkajúcu sa lekárskej pomoci CPAS zriadili a naďalej (spoločne) riadia nemocnice vo viacerých belgických mestách a obciach. |
| --- | --- |

(23)

Ako sa uvádza skôr texte (pozri odôvodnenie 15), sociálna pomoc poskytovaná zo strany CPAS zahŕňa lekársku a lekársko-sociálnu pomoc a môže mať preventívny, ako aj liečebný charakter. Táto pomoc sa môže zabezpečovať i) priamo centrami CPAS; ii) prostredníctvom tretej strany (napríklad prostredníctvom súkromnej nemocnice) v súlade s jej právnou nezávislosťou alebo, iii) najmä ak chce CPAS kontrolovať spôsob dosahovania týchto cieľov, založením zariadenia alebo služby, ktoré sú poverené plnením časti jeho úlohy (táto úloha sa tak vymedzuje v štatúte tohto zariadenia alebo tejto služby a v prípade nemocníc IRIS v strategických plánoch siete IRIS (pozri odôvodnenia 16 a 21). S cieľom splniť svoju úlohu týkajúcu sa lekárskej pomoci CPAS zriadili a naďalej (spoločne) riadia nemocnice vo viacerých belgických mestách a obciach.

| (24) | V minulosti centrá CPAS v šiestich dotknutých bruselských obciach (18) samy poskytovali sociálnu pomoc lekárskeho a lekársko-sociálneho charakteru prostredníctvom ôsmich verejných nemocníc (19) v rámci ôsmich rôznych zariadení. Tieto nemocnice boli priamo pod správou svojich príslušných CPAS a nemali právnu subjektivitu. Bolo teda jasné, že tieto nemocnice prispievali k plneniu záväzku svojich príslušných CPAS v súvislosti s poskytovaním sociálnej pomoci. V prvej polovici deväťdesiatych rokov 20. storočia však bruselské verejné orgány usúdili, že štrukturálny deficit týchto nemocníc ohrozoval ich udržateľnosť. S cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a životaschopnosť bruselských verejných nemocníc sa tieto verejné orgány rozhodli pristúpiť k ich reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(24)

V minulosti centrá CPAS v šiestich dotknutých bruselských obciach (18) samy poskytovali sociálnu pomoc lekárskeho a lekársko-sociálneho charakteru prostredníctvom ôsmich verejných nemocníc (19) v rámci ôsmich rôznych zariadení. Tieto nemocnice boli priamo pod správou svojich príslušných CPAS a nemali právnu subjektivitu. Bolo teda jasné, že tieto nemocnice prispievali k plneniu záväzku svojich príslušných CPAS v súvislosti s poskytovaním sociálnej pomoci. V prvej polovici deväťdesiatych rokov 20. storočia však bruselské verejné orgány usúdili, že štrukturálny deficit týchto nemocníc ohrozoval ich udržateľnosť. S cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a životaschopnosť bruselských verejných nemocníc sa tieto verejné orgány rozhodli pristúpiť k ich reštrukturalizácii.

18

19

| (25) | Prvá fáza tejto reštrukturalizácie sa začala 19. mája 1994 podpísaním dohody o spolupráci medzi belgickou federálnou vládou, regiónom Brusel – hlavné mesto a bruselskou Commission communautaire commune (Spoločná komisia spoločenstva) v oblasti nemocničnej politiky. V tejto dohode sa stanovilo vykonávanie paktu reštrukturalizácie s cieľom zaručiť udržateľnosť verejných a miestnych nemocničných služieb. Ako sa uvádza v článku 2 tejto dohody o spolupráci:

  „Tento pakt reštrukturalizácie musí spĺňať tieto podmienky:






  1. | poskytnúť záruky zachovania jednak špecifického charakteru verejných nemocníc, okrem iného na základe výberu právnych a koordinačných štruktúr, ktoré zaisťujú dominantné postavenie verejného sektora v rámci riadiacich orgánov a rozhodovacích postupov, a jednak miestnej úrovne, a to posilnením zastúpenia priamo zvolených členov v zložení riadiacich orgánov. (20)“ |
| --- | --- | --- |

(25)

Prvá fáza tejto reštrukturalizácie sa začala 19. mája 1994 podpísaním dohody o spolupráci medzi belgickou federálnou vládou, regiónom Brusel – hlavné mesto a bruselskou Commission communautaire commune (Spoločná komisia spoločenstva) v oblasti nemocničnej politiky. V tejto dohode sa stanovilo vykonávanie paktu reštrukturalizácie s cieľom zaručiť udržateľnosť verejných a miestnych nemocničných služieb. Ako sa uvádza v článku 2 tejto dohody o spolupráci:

„Tento pakt reštrukturalizácie musí spĺňať tieto podmienky:

1.

poskytnúť záruky zachovania jednak špecifického charakteru verejných nemocníc, okrem iného na základe výberu právnych a koordinačných štruktúr, ktoré zaisťujú dominantné postavenie verejného sektora v rámci riadiacich orgánov a rozhodovacích postupov, a jednak miestnej úrovne, a to posilnením zastúpenia priamo zvolených členov v zložení riadiacich orgánov. (20)“

zachovania

špecifického charakteru verejných nemocníc

zaisťujú dominantné postavenie verejného sektora v rámci riadiacich orgánov

miestnej úrovne, a to posilnením zastúpenia priamo zvolených členov

20

| (26) | Na tento účel sa v preambule dohody o spolupráci stanovuje:

  „Berúc do úvahy, že finančný deficit verejných nemocničných zariadení na území regiónu Brusel – hlavné mesto dosiahol znepokojivú úroveň;
  že napriek viacerým plánom ozdravenia je finančná rovnováha týchto zariadení veľmi neistá, čím štrukturálne ochromuje obecné rozpočty;
  berúc do úvahy, že za týchto podmienok je nutné podporiť zavedenie mechanizmov koordinácie a spolupráce medzi obcami a verejnými centrami sociálnej pomoci a združeniami zriadenými podľa kapitoly XII organického zákona z 8. júla 1976 týkajúceho sa verejných centier sociálnej pomoci, ktoré sú zodpovedné za rôzne verejné nemocničné zariadenia na území regiónu Brusel – hlavné mesto;
  berúc do úvahy, že takéto mechanizmy koordinácie a spolupráce môžu zaistiť udržateľnosť verejných nemocníc, podporujúc pritom súčinnosť zariadenia a infraštruktúry, ako aj ich prostriedkov na riadenie a rozvoj, a môžu prispieť k prekonaniu deficitu obecných rozpočtov;
  berúc do úvahy, že táto dohoda nijako nemení pravidlá financovania nemocníc, ale sa zameriava výlučne na prekonanie štrukturálneho deficitu, ktorý sa dotýka verejných centier sociálnej pomoci a obcí.“
   (21) |
| --- | --- |

(26)

Na tento účel sa v preambule dohody o spolupráci stanovuje:

„Berúc do úvahy, že finančný deficit verejných nemocničných zariadení na území regiónu Brusel – hlavné mesto dosiahol znepokojivú úroveň;

že napriek viacerým plánom ozdravenia je finančná rovnováha týchto zariadení veľmi neistá, čím štrukturálne ochromuje obecné rozpočty;

berúc do úvahy, že za týchto podmienok je nutné podporiť zavedenie mechanizmov koordinácie a spolupráce medzi obcami a verejnými centrami sociálnej pomoci a združeniami zriadenými podľa kapitoly XII organického zákona z 8. júla 1976 týkajúceho sa verejných centier sociálnej pomoci, ktoré sú zodpovedné za rôzne verejné nemocničné zariadenia na území regiónu Brusel – hlavné mesto;

berúc do úvahy, že takéto mechanizmy koordinácie a spolupráce môžu zaistiť udržateľnosť verejných nemocníc, podporujúc pritom súčinnosť zariadenia a infraštruktúry, ako aj ich prostriedkov na riadenie a rozvoj, a môžu prispieť k prekonaniu deficitu obecných rozpočtov;

môžu zaistiť udržateľnosť verejných nemocníc

berúc do úvahy, že táto dohoda nijako nemení pravidlá financovania nemocníc, ale sa zameriava výlučne na prekonanie štrukturálneho deficitu, ktorý sa dotýka verejných centier sociálnej pomoci a obcí.“
   (21)

21

| (27) | Práve na tomto základe 22. decembra 1995 bruselská Spoločná komisia spoločenstva prijala uznesenie, ktorým sa vkladá kapitola XIIa do znenia zákona o CPAS vzťahujúceho sa na región Brusel – hlavné mesto. Prípravné práce tohto uznesenia (22) odkazujú na dohodu o spolupráci z 19. mája 1994 (pozri odôvodnenie 25), ktorej hlavný cieľ spočíval v zaistení udržateľnosti bruselských verejných nemocníc (23), a to prostredníctvom navrhovanej reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(27)

Práve na tomto základe 22. decembra 1995 bruselská Spoločná komisia spoločenstva prijala uznesenie, ktorým sa vkladá kapitola XIIa do znenia zákona o CPAS vzťahujúceho sa na región Brusel – hlavné mesto. Prípravné práce tohto uznesenia (22) odkazujú na dohodu o spolupráci z 19. mája 1994 (pozri odôvodnenie 25), ktorej hlavný cieľ spočíval v zaistení udržateľnosti bruselských verejných nemocníc (23), a to prostredníctvom navrhovanej reštrukturalizácie.

22

23

| (28) | Reštrukturalizácia sa zakladala najmä na týchto prvkoch:






  — | postúpenie priameho riadenia zo strany CPAS, pokiaľ ide o ich verejné nemocnice, na novo vzniknuté právnické osoby (nazývané „združenia podľa kapitoly XII“) zriadené zo strany CPAS (spolu s príslušnými obcami, združením zastupujúcim nemocničných lekárov a prípadne Université libre de Bruxelles (ULB) a/alebo Vrije Universiteit Brussel (VUB).
  CPAS sa tým vzdali svojho predchádzajúceho rozhodnutia samy riadiť svoje vlastné nemocnice. Ako sa to umožňuje na základe článku 60 ods. 6 a článku 118 zákona o CPAS (pozri odôvodnenie 19), CPAS sa rozhodli založiť združenie, na základe ktorého môžu spoločenstvu poskytovať lekársku a lekársko-sociálnu starostlivosť.
  V dôsledku toho sa pristúpilo k likvidácii bruselských verejných nemocníc a k prevodu ich činností na osem miestnych nemocničných združení založených na základe kapitoly XII zákona o CPAS. Nemocnice IRIS tak k 1. januáru 1996 nadobudli svoju právnu a finančnú nezávislosť (24). Založilo sa týchto osem nemocničných združení: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière a Institut Bordet (IB).
  Týchto osem nemocníc bolo následne zoskupených do piatich nemocníc IRIS, pričom si zachovali existujúce priestory a nadobudli súčasnú podobu. CHU Brugmann (CHU-B) a Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly (Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola, HUDERF) sa 1. januára 1997 rozdelili do dvoch odlišných právnych subjektov. CHU Brugmann a CH Brien sa 1. júla 1999 zoskupili do toho istého subjektu nazvaného CHU Brugmann. V ten istý deň sa CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops a CH Molière zlúčili do nemocničného subjektu Iris Juh. V tomto rozhodnutí, pokiaľ nie je uvedené inak, sa pojmom „nemocnice IRIS“ označuje týchto päť súčasných miestnych nemocničných združení (25), |
| --- | --- | --- |

(28)

Reštrukturalizácia sa zakladala najmä na týchto prvkoch:

—

postúpenie priameho riadenia zo strany CPAS, pokiaľ ide o ich verejné nemocnice, na novo vzniknuté právnické osoby (nazývané „združenia podľa kapitoly XII“) zriadené zo strany CPAS (spolu s príslušnými obcami, združením zastupujúcim nemocničných lekárov a prípadne Université libre de Bruxelles (ULB) a/alebo Vrije Universiteit Brussel (VUB).

Université libre de Bruxelles

Vrije Universiteit Brussel

CPAS sa tým vzdali svojho predchádzajúceho rozhodnutia samy riadiť svoje vlastné nemocnice. Ako sa to umožňuje na základe článku 60 ods. 6 a článku 118 zákona o CPAS (pozri odôvodnenie 19), CPAS sa rozhodli založiť združenie, na základe ktorého môžu spoločenstvu poskytovať lekársku a lekársko-sociálnu starostlivosť.

V dôsledku toho sa pristúpilo k likvidácii bruselských verejných nemocníc a k prevodu ich činností na osem miestnych nemocničných združení založených na základe kapitoly XII zákona o CPAS. Nemocnice IRIS tak k 1. januáru 1996 nadobudli svoju právnu a finančnú nezávislosť (24). Založilo sa týchto osem nemocničných združení: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière a Institut Bordet (IB).

24

Týchto osem nemocníc bolo následne zoskupených do piatich nemocníc IRIS, pričom si zachovali existujúce priestory a nadobudli súčasnú podobu. CHU Brugmann (CHU-B) a Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly (Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola, HUDERF) sa 1. januára 1997 rozdelili do dvoch odlišných právnych subjektov. CHU Brugmann a CH Brien sa 1. júla 1999 zoskupili do toho istého subjektu nazvaného CHU Brugmann. V ten istý deň sa CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops a CH Molière zlúčili do nemocničného subjektu Iris Juh. V tomto rozhodnutí, pokiaľ nie je uvedené inak, sa pojmom „nemocnice IRIS“ označuje týchto päť súčasných miestnych nemocničných združení (25),

25

| — | vytvorenie zastrešujúcej štruktúry známej ako IRIS (na základe kapitoly XIIa zákona o CPAS), ktorá musí zabezpečiť koordináciu a kontrolu nemocničných činností každého združenia podľa kapitoly XII (26). Hlavným cieľom zastrešujúcej štruktúry IRIS je dosiahnuť udržateľnú finančnú rovnováhu pre nemocničné činnosti vykonávané nemocnicami IRIS. Jej hlavné úlohy spočívajú v koordinácii činností nemocníc IRIS, stanovení strategického plána pre sieť IRIS, zlepšení kvality poskytovaných služieb a kontrole rozpočtu siete. |
| --- | --- |

—

vytvorenie zastrešujúcej štruktúry známej ako IRIS (na základe kapitoly XIIa zákona o CPAS), ktorá musí zabezpečiť koordináciu a kontrolu nemocničných činností každého združenia podľa kapitoly XII (26). Hlavným cieľom zastrešujúcej štruktúry IRIS je dosiahnuť udržateľnú finančnú rovnováhu pre nemocničné činnosti vykonávané nemocnicami IRIS. Jej hlavné úlohy spočívajú v koordinácii činností nemocníc IRIS, stanovení strategického plána pre sieť IRIS, zlepšení kvality poskytovaných služieb a kontrole rozpočtu siete.

26

| (29) | V súlade s kapitolou XII zákona o CPAS sa každé miestne nemocničné združenie zriaďuje na základe štatútu, v ktorom sa okrem iného stanovuje jeho predmet, práva a povinnosti jeho členov, ako aj jeho rozhodovacie orgány (27). Každé združenie má valné zhromaždenie a správnu radu, v rámci ktorých sú zastúpené jednotlivé strany, ktoré zriadili združenie (pozri odôvodnenie 28). Zástupcovia verejných orgánov (t. j. obec a CPAS) však majú väčšinu kresiel v rámci týchto rozhodovacích orgánov (28). Niet teda pochýb, že každá nemocnica siete IRIS podlieha kontrole zo strany verejných orgánov. Rovnako tak obce a CPAS majú veľkú väčšinu v rámci valného zhromaždenia a správnej rady zastrešujúcej štruktúry IRIS. |
| --- | --- |

(29)

V súlade s kapitolou XII zákona o CPAS sa každé miestne nemocničné združenie zriaďuje na základe štatútu, v ktorom sa okrem iného stanovuje jeho predmet, práva a povinnosti jeho členov, ako aj jeho rozhodovacie orgány (27). Každé združenie má valné zhromaždenie a správnu radu, v rámci ktorých sú zastúpené jednotlivé strany, ktoré zriadili združenie (pozri odôvodnenie 28). Zástupcovia verejných orgánov (t. j. obec a CPAS) však majú väčšinu kresiel v rámci týchto rozhodovacích orgánov (28). Niet teda pochýb, že každá nemocnica siete IRIS podlieha kontrole zo strany verejných orgánov. Rovnako tak obce a CPAS majú veľkú väčšinu v rámci valného zhromaždenia a správnej rady zastrešujúcej štruktúry IRIS.

27

28

| (30) | V kapitole XIIa zákona o CPAS sa okrem iného stanovujú pravidlá kontroly a správneho dohľadu, ktoré sa vzťahujú na miestne nemocničné združenia. Konkrétne je zastrešujúca organizácia IRIS povinná stanoviť strategický plán, do ktorého zapojí miestne združenia podľa kapitoly XII. Na základe tohto plánu je každé miestne nemocničné združenie povinné vypracovať plány riadenia a finančné plány a predložiť ich sieti IRIS na schválenie (pozri článok 135d zákona o CPAS). Miestne nemocničné združenia musia zároveň požiadať IRIS o povolenie pred prijatím určitých zásadných rozhodnutí (pozri článok 135e) a podliehajú štvrťročnej kontrole, ktorú vykonáva IRIS (pozri článok 135g). IRIS takisto vymenúva správcu pre každé miestne nemocničné združenie; príslušný správca sa zúčastňuje zasadnutí rozhodovacích orgánov týchto združení a má právo veta v súvislosti s rozhodnutiami, ktoré nie sú v súlade s rozhodnutiami prijatými zo strany IRIS (pozri článok 135 h). |
| --- | --- |

(30)

V kapitole XIIa zákona o CPAS sa okrem iného stanovujú pravidlá kontroly a správneho dohľadu, ktoré sa vzťahujú na miestne nemocničné združenia. Konkrétne je zastrešujúca organizácia IRIS povinná stanoviť strategický plán, do ktorého zapojí miestne združenia podľa kapitoly XII. Na základe tohto plánu je každé miestne nemocničné združenie povinné vypracovať plány riadenia a finančné plány a predložiť ich sieti IRIS na schválenie (pozri článok 135d zákona o CPAS). Miestne nemocničné združenia musia zároveň požiadať IRIS o povolenie pred prijatím určitých zásadných rozhodnutí (pozri článok 135e) a podliehajú štvrťročnej kontrole, ktorú vykonáva IRIS (pozri článok 135g). IRIS takisto vymenúva správcu pre každé miestne nemocničné združenie; príslušný správca sa zúčastňuje zasadnutí rozhodovacích orgánov týchto združení a má právo veta v súvislosti s rozhodnutiami, ktoré nie sú v súlade s rozhodnutiami prijatými zo strany IRIS (pozri článok 135 h).

| (31) | Napokon, ako sa uvádza v odôvodneniach 31 a 32 rozhodnutia o začatí konania, reštrukturalizácia bruselských verejných nemocníc, nad ktorými dohliadali a ktoré riadili CPAS, zahŕňala aj finančnú časť. Konkrétne prostredníctvom Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, ďalej len „FRBRTC“), región Brusel – hlavné mesto schválil pôžičku vo výške 4 miliárd belgických frankov (približne 100 miliónov EUR) na obdobie 20 rokov v prospech obcí, ktoré riadia verejnú nemocnicu (prostredníctvom svojich príslušných CPAS) (29). Tieto obce následne previedli tieto finančné prostriedky na svoje verené nemocnice s cieľom pokryť časť ich finančného záväzku (30). Dňa 6. júna 1996 región Brusel – hlavné mesto rozhodol, že nebude požadovať splatenie pôžičky a úrokov pod podmienkou, že dohody o reštrukturalizácii sa budú vykonávať v plnej miere a že finančné plány budú dodržané. |
| --- | --- |

(31)

Napokon, ako sa uvádza v odôvodneniach 31 a 32 rozhodnutia o začatí konania, reštrukturalizácia bruselských verejných nemocníc, nad ktorými dohliadali a ktoré riadili CPAS, zahŕňala aj finančnú časť. Konkrétne prostredníctvom Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, ďalej len „FRBRTC“), región Brusel – hlavné mesto schválil pôžičku vo výške 4 miliárd belgických frankov (približne 100 miliónov EUR) na obdobie 20 rokov v prospech obcí, ktoré riadia verejnú nemocnicu (prostredníctvom svojich príslušných CPAS) (29). Tieto obce následne previedli tieto finančné prostriedky na svoje verené nemocnice s cieľom pokryť časť ich finančného záväzku (30). Dňa 6. júna 1996 región Brusel – hlavné mesto rozhodol, že nebude požadovať splatenie pôžičky a úrokov pod podmienkou, že dohody o reštrukturalizácii sa budú vykonávať v plnej miere a že finančné plány budú dodržané.

29

30

2.3.   Právny rámec uplatniteľný na nemocnice IRIS

Právny rámec uplatniteľný na nemocnice IRIS

| (32) | Z predchádzajúceho oddielu jasne vyplýva, že nemocnice IRIS boli zriadené podľa zákona o CPAS s cieľom umožniť CPAS dodržiavať ich záväzky v oblasti sociálnej pomoci. Tieto nemocnice sa teda v prvom rade riadia zákonom o CPAS. Ako nemocnice však zároveň podliehajú regulačnému zákonu o nemocniciach (loi sur les hôpitaux, ďalej len „LCH“) (31) zo 7. augusta 1987, v ktorého článku 147 (v súčasnosti článok 163 LCH v znení z 10. júla 2008) (32) sa uvádza:

  „Pokiaľ ide o nemocnice pod správou verejného centra sociálnej pomoci a lekárov pôsobiacich v týchto nemocniciach, ustanovenia tohto regulačného zákona dopĺňajú organický zákon z 8. júla 1976 týkajúci sa verejných centier sociálnej pomoci, a najmä články 48, 51, 52, 53, 54, 55, 56 a 94 tohto zákona.“ |
| --- | --- |

(32)

Z predchádzajúceho oddielu jasne vyplýva, že nemocnice IRIS boli zriadené podľa zákona o CPAS s cieľom umožniť CPAS dodržiavať ich záväzky v oblasti sociálnej pomoci. Tieto nemocnice sa teda v prvom rade riadia zákonom o CPAS. Ako nemocnice však zároveň podliehajú regulačnému zákonu o nemocniciach (loi sur les hôpitaux, ďalej len „LCH“) (31) zo 7. augusta 1987, v ktorého článku 147 (v súčasnosti článok 163 LCH v znení z 10. júla 2008) (32) sa uvádza:

31

32

„Pokiaľ ide o nemocnice pod správou verejného centra sociálnej pomoci a lekárov pôsobiacich v týchto nemocniciach, ustanovenia tohto regulačného zákona dopĺňajú organický zákon z 8. júla 1976 týkajúci sa verejných centier sociálnej pomoci, a najmä články 48, 51, 52, 53, 54, 55, 56 a 94 tohto zákona.“

| (33) | V LCH sa okrem iného vymedzujú druhy nemocníc, ktoré môžu byť oficiálne schválené (33); podmienky správy nemocnice a štruktúra zdravotnej činnosti (34); plánovanie týkajúce sa nemocníc (35); normy a podmienky schvaľovania nemocníc a nemocničných služieb (36); právne vzťahy medzi nemocnicou a nemocničnými lekármi, mzdové podmienky nemocničných lekárov, najmä vrátane vyberania a stanovovania poplatkov, obsahu poplatkov a centrálneho rozdeľovania vyberaných poplatkov (37). |
| --- | --- |

(33)

V LCH sa okrem iného vymedzujú druhy nemocníc, ktoré môžu byť oficiálne schválené (33); podmienky správy nemocnice a štruktúra zdravotnej činnosti (34); plánovanie týkajúce sa nemocníc (35); normy a podmienky schvaľovania nemocníc a nemocničných služieb (36); právne vzťahy medzi nemocnicou a nemocničnými lekármi, mzdové podmienky nemocničných lekárov, najmä vrátane vyberania a stanovovania poplatkov, obsahu poplatkov a centrálneho rozdeľovania vyberaných poplatkov (37).

33

34

35

36

37

| (34) | Nemocnice IRIS navyše podliehajú aj pravidlám stanoveným na základe štatútov miestnych nemocničných združení, v ktorých sa okrem iného vymedzuje účel nemocníc IRIS, ako aj práva a povinnosti členov združenia (pozri aj odôvodnenie 29). |
| --- | --- |

(34)

Nemocnice IRIS navyše podliehajú aj pravidlám stanoveným na základe štatútov miestnych nemocničných združení, v ktorých sa okrem iného vymedzuje účel nemocníc IRIS, ako aj práva a povinnosti členov združenia (pozri aj odôvodnenie 29).

| (35) | Miestne nemocničné združenia napokon podliehajú dohľadu zastrešujúcej organizácie IRIS, čo obmedzuje ich schopnosť samostatne prijímať určité rozhodnutia týkajúce sa financovania a riadenia (pozri odôvodnenie 30). Je dôležité poznamenať, že zastrešujúca organizácia IRIS prijíma viacročné strategické plány, do ktorých zapája mieste nemocničné združenia, ako sa uvádza v článku 135d zákona o CPAS. |
| --- | --- |

(35)

Miestne nemocničné združenia napokon podliehajú dohľadu zastrešujúcej organizácie IRIS, čo obmedzuje ich schopnosť samostatne prijímať určité rozhodnutia týkajúce sa financovania a riadenia (pozri odôvodnenie 30). Je dôležité poznamenať, že zastrešujúca organizácia IRIS prijíma viacročné strategické plány, do ktorých zapája mieste nemocničné združenia, ako sa uvádza v článku 135d zákona o CPAS.

| (36) | Z toho vyplýva, že regulačný rámec, na základe ktorého fungujú nemocnice IRIS, zahŕňa zákon o CPAS, LCH, štatúty miestnych nemocničných združení a záväzné strategické plány prijaté zastrešujúcou organizáciou IRIS. |
| --- | --- |

(36)

Z toho vyplýva, že regulačný rámec, na základe ktorého fungujú nemocnice IRIS, zahŕňa zákon o CPAS, LCH, štatúty miestnych nemocničných združení a záväzné strategické plány prijaté zastrešujúcou organizáciou IRIS.

2.4.   Hlavné činnosti nemocníc IRIS

Hlavné činnosti nemocníc IRIS

| (37) | Hlavná činnosť nemocníc IRIS spočíva v poskytovaní nemocničných služieb pre pacientov v regióne Brusel – hlavné mesto. Nemocnice IRIS zamestnávajú spolu asi 10 000 osôb, zabezpečujú vyše milión konzultácií ročne a predstavujú najväčší centrálny príjem v Belgicku. Ponúkajú kompletné lekárske služby vo všetkých hlavných oblastiach medicíny. Dve z nich sa špecializujú na osobitné odbory (Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly sa špecializuje na pediatriu, zatiaľ čo Institut Bordet sa špecializuje na onkológiu). |
| --- | --- |

(37)

Hlavná činnosť nemocníc IRIS spočíva v poskytovaní nemocničných služieb pre pacientov v regióne Brusel – hlavné mesto. Nemocnice IRIS zamestnávajú spolu asi 10 000 osôb, zabezpečujú vyše milión konzultácií ročne a predstavujú najväčší centrálny príjem v Belgicku. Ponúkajú kompletné lekárske služby vo všetkých hlavných oblastiach medicíny. Dve z nich sa špecializujú na osobitné odbory (Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly sa špecializuje na pediatriu, zatiaľ čo Institut Bordet sa špecializuje na onkológiu).

| (38) | Okrem lekárskych služieb nemocnice IRIS zabezpečujú aj rad súvisiacich sociálnych činností. Konkrétne sociálni pracovníci nemocníc IRIS poskytujú pomoc znevýhodneným pacientom a ich rodinám s cieľom riešiť a zvládať administratívne, finančné, vzťahové a sociálne ťažkosti. |
| --- | --- |

(38)

Okrem lekárskych služieb nemocnice IRIS zabezpečujú aj rad súvisiacich sociálnych činností. Konkrétne sociálni pracovníci nemocníc IRIS poskytujú pomoc znevýhodneným pacientom a ich rodinám s cieľom riešiť a zvládať administratívne, finančné, vzťahové a sociálne ťažkosti.

| (39) | Päť nemocníc IRIS v súčasnosti zabezpečuje lekárske služby a s nimi súvisiace sociálne služby prostredníctvom siete jedenástich lokalít v Bruseli. Tieto lokality sa nachádzajú v rámci šiestich obcí (t. j. Anderlecht, mesto Brusel, Etterbeek, Forest, Ixelles a Schaerbeek). |
| --- | --- |

(39)

Päť nemocníc IRIS v súčasnosti zabezpečuje lekárske služby a s nimi súvisiace sociálne služby prostredníctvom siete jedenástich lokalít v Bruseli. Tieto lokality sa nachádzajú v rámci šiestich obcí (t. j. Anderlecht, mesto Brusel, Etterbeek, Forest, Ixelles a Schaerbeek).

| (40) | Nemocnice IRIS opisujú svoje poslanie takto: „od narodenia až po jeseň života sú naše nemocnice v službách každého človeka, kedykoľvek počas jeho života a bez ohľadu na jeho zdravotné problémy.“ (38). Desať z 11 lokalít nemocníc IRIS sa nachádza v obciach, v ktorých priemerný príjem nepresahuje medián príjmov (39) v regióne Brusel – hlavné mesto. Na základe klasifikácie stanovenej federálnym verejným úradom verejného zdravia (pozri tabuľku, v ktorej je uvedená táto klasifikácia v odôvodnení 185) tri veľké nemocnice IRIS poskytujúce kompletné služby [CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann a nemocnice Iris Juh, (HIS)] majú pacientov s najzraniteľnejším sociálno-ekonomickým profilom Belgicka. Túto situáciu potvrdzuje aj skutočnosť, že v roku 2012 približne 11 % všetkých pacientov hospitalizovaných v CHU Saint-Pierre a CHU Brugmann nemalo povinné zdravotné poistenie v Belgicku a nebolo schopných zaplatiť si liečbu a že 15 % pacientov týchto nemocníc (takisto) záviselo od podpory zo strany CPAS. |
| --- | --- |

(40)

Nemocnice IRIS opisujú svoje poslanie takto: „od narodenia až po jeseň života sú naše nemocnice v službách každého človeka, kedykoľvek počas jeho života a bez ohľadu na jeho zdravotné problémy.“ (38). Desať z 11 lokalít nemocníc IRIS sa nachádza v obciach, v ktorých priemerný príjem nepresahuje medián príjmov (39) v regióne Brusel – hlavné mesto. Na základe klasifikácie stanovenej federálnym verejným úradom verejného zdravia (pozri tabuľku, v ktorej je uvedená táto klasifikácia v odôvodnení 185) tri veľké nemocnice IRIS poskytujúce kompletné služby [CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann a nemocnice Iris Juh, (HIS)] majú pacientov s najzraniteľnejším sociálno-ekonomickým profilom Belgicka. Túto situáciu potvrdzuje aj skutočnosť, že v roku 2012 približne 11 % všetkých pacientov hospitalizovaných v CHU Saint-Pierre a CHU Brugmann nemalo povinné zdravotné poistenie v Belgicku a nebolo schopných zaplatiť si liečbu a že 15 % pacientov týchto nemocníc (takisto) záviselo od podpory zo strany CPAS.

38

39

| (41) | Nemocnice IRIS napokon zabezpečujú aj určitý počet súvisiacich činností (napríklad prevoz pacientov sanitkou medzi nemocnicami, jasle-materská škôlka pre deti zamestnancov, opatrovateľské ústavy a domovy dôchodcov pre starších ľudí, školy pre zdravotné sestry, výskumné školy, infraštruktúra bývania so službami, zariadenia psychiatrickej starostlivosti, obchod pre pacientov a návštevníkov, požičiavanie televíznych prijímačov pre pacientov, prenájom izieb tretím stranám, jedáleň a parkovacia infraštruktúra). Tieto súvisiace činnosti predstavujú len veľmi malé percento všetkých činností nemocníc IRIS, ako o tom svedčí ich slabý príspevok (v priemere menej ako 2 %) do celkových príjmov nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(41)

Nemocnice IRIS napokon zabezpečujú aj určitý počet súvisiacich činností (napríklad prevoz pacientov sanitkou medzi nemocnicami, jasle-materská škôlka pre deti zamestnancov, opatrovateľské ústavy a domovy dôchodcov pre starších ľudí, školy pre zdravotné sestry, výskumné školy, infraštruktúra bývania so službami, zariadenia psychiatrickej starostlivosti, obchod pre pacientov a návštevníkov, požičiavanie televíznych prijímačov pre pacientov, prenájom izieb tretím stranám, jedáleň a parkovacia infraštruktúra). Tieto súvisiace činnosti predstavujú len veľmi malé percento všetkých činností nemocníc IRIS, ako o tom svedčí ich slabý príspevok (v priemere menej ako 2 %) do celkových príjmov nemocníc IRIS.

| (42) | Všetky tieto činnosti predstavujú náklady a príjmy nemocníc IRIS. Náklady, ktoré znášajú tieto nemocnice, vyplývajú nielen z ich konkrétnych činností, ale aj z ich postavenia verejných nemocníc, z čoho pre ne plynú určité obmedzenia, ktorým nepodliehajú súkromné nemocnice. Prevádzkové náklady, ktoré znášajú nemocnice IRIS v rámci svojich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a s nimi súvisiacich činností, sa zvýšili, a to najmä na základe faktorov, ku ktorým patrí:






  — | povinnosť vyplácať dvojjazyčným zamestnancom prémie za jazykové kompetencie (40), čo predstavuje ročné náklady vo výške asi (41) [...] (42) miliónov EUR hradené nemocnicami IRIS, |
| --- | --- | --- |

(42)

Všetky tieto činnosti predstavujú náklady a príjmy nemocníc IRIS. Náklady, ktoré znášajú tieto nemocnice, vyplývajú nielen z ich konkrétnych činností, ale aj z ich postavenia verejných nemocníc, z čoho pre ne plynú určité obmedzenia, ktorým nepodliehajú súkromné nemocnice. Prevádzkové náklady, ktoré znášajú nemocnice IRIS v rámci svojich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a s nimi súvisiacich činností, sa zvýšili, a to najmä na základe faktorov, ku ktorým patrí:

—

povinnosť vyplácať dvojjazyčným zamestnancom prémie za jazykové kompetencie (40), čo predstavuje ročné náklady vo výške asi (41) [...] (42) miliónov EUR hradené nemocnicami IRIS,

40

41

42

| — | dôchodkový plán vzťahujúci sa na štatutárnych zamestnancov (43) (vymenovaných úradníkov), ktorý je štedrejší v porovnaní so systémom vzťahujúcim sa na zamestnancov zo súkromného sektora a do ktorého musia nemocnice IRIS každoročne prispievať odhadovanou čiastkou [...] miliónov EUR, |
| --- | --- |

—

dôchodkový plán vzťahujúci sa na štatutárnych zamestnancov (43) (vymenovaných úradníkov), ktorý je štedrejší v porovnaní so systémom vzťahujúcim sa na zamestnancov zo súkromného sektora a do ktorého musia nemocnice IRIS každoročne prispievať odhadovanou čiastkou [...] miliónov EUR,

43

| — | náklady spojené s dlhodobými chorobami štatutárnych zamestnancov (44), ktoré musia znášať nemocnice IRIS (a nie systém sociálneho zabezpečenia) a ktorých výška sa odhaduje na [...] miliónov EUR ročne, |
| --- | --- |

—

náklady spojené s dlhodobými chorobami štatutárnych zamestnancov (44), ktoré musia znášať nemocnice IRIS (a nie systém sociálneho zabezpečenia) a ktorých výška sa odhaduje na [...] miliónov EUR ročne,

44

| — | príplatky uložené nemocniciam IRIS regiónom Brusel – hlavné mesto (45), ktorý vymedzuje platové triedy pre obecných zamestnancov, CPAS a nemocnice IRIS a ktorý pokrýva len 60 % týchto príplatkov, pričom ročné náklady vo výške približne [...] miliónov EUR ponecháva na ťarchu nemocníc IRIS, |
| --- | --- |

—

príplatky uložené nemocniciam IRIS regiónom Brusel – hlavné mesto (45), ktorý vymedzuje platové triedy pre obecných zamestnancov, CPAS a nemocnice IRIS a ktorý pokrýva len 60 % týchto príplatkov, pričom ročné náklady vo výške približne [...] miliónov EUR ponecháva na ťarchu nemocníc IRIS,

45

| — | povinné príspevky nemocníc IRIS na náklady zastrešujúcej organizácie IRIS (46) v odhadovanej výške [...] miliónov EUR ročne. |
| --- | --- |

—

povinné príspevky nemocníc IRIS na náklady zastrešujúcej organizácie IRIS (46) v odhadovanej výške [...] miliónov EUR ročne.

46

| (43) | Tieto zostatkové náklady musia znášať nemocnice IRIS a nie sú pokryté z iných zdrojov verejného financovania [ako napríklad RFP, pozri odôvodnenie 46 písm. a)]. |
| --- | --- |

(43)

Tieto zostatkové náklady musia znášať nemocnice IRIS a nie sú pokryté z iných zdrojov verejného financovania [ako napríklad RFP, pozri odôvodnenie 46 písm. a)].

2.5.   Mechanizmy financovania a účtovné mechanizmy nemocníc IRIS

Mechanizmy financovania a účtovné mechanizmy nemocníc IRIS

2.5.1.   Mechanizmy financovania

Mechanizmy financovania

| (44) | Základná zásada financovania nemocníc IRIS je zakotvená v článku 46 (47) štatútu každej z piatich miestnych nemocničných združení (pozri odôvodnenia 28 až 29), v ktorom sa uvádza:

  „Bez toho, aby bol dotknutý článok 109 zákona zo 7. augusta 1987 o nemocniciach, výsledok rozpočtového roku sa pridelí spoločníkom, ktorí majú aspoň jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, a to na základe rokovania valného zhromaždenia.“
   (48)

  Na tomto základe sú obce a CPAS povinné v plnom rozsahu absorbovať akýkoľvek deficit nemocníc IRIS uvedený vo finančných účtoch. Podľa článku 106 zákona o CPAS sú navyše obce povinné pokryť akýkoľvek deficit, ktorý vytvoria ich CPAS (pozri odôvodnenie 22). Preto obce (priamo a vzhľadom na ich záväzok voči príslušným CPAS týkajúci sa financovania) v konečnom dôsledku zaisťujú udržateľnosť nemocníc IRIS, pričom v plnej miere pokrývajú akýkoľvek deficit, ktorý môžu tieto nemocnice vytvoriť. |
| --- | --- |

(44)

Základná zásada financovania nemocníc IRIS je zakotvená v článku 46 (47) štatútu každej z piatich miestnych nemocničných združení (pozri odôvodnenia 28 až 29), v ktorom sa uvádza:

47

„Bez toho, aby bol dotknutý článok 109 zákona zo 7. augusta 1987 o nemocniciach, výsledok rozpočtového roku sa pridelí spoločníkom, ktorí majú aspoň jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, a to na základe rokovania valného zhromaždenia.“
   (48)

48

Na tomto základe sú obce a CPAS povinné v plnom rozsahu absorbovať akýkoľvek deficit nemocníc IRIS uvedený vo finančných účtoch. Podľa článku 106 zákona o CPAS sú navyše obce povinné pokryť akýkoľvek deficit, ktorý vytvoria ich CPAS (pozri odôvodnenie 22). Preto obce (priamo a vzhľadom na ich záväzok voči príslušným CPAS týkajúci sa financovania) v konečnom dôsledku zaisťujú udržateľnosť nemocníc IRIS, pričom v plnej miere pokrývajú akýkoľvek deficit, ktorý môžu tieto nemocnice vytvoriť.

| (45) | Je samozrejmé, že rozsah, v akom obce a CPAS musia zasiahnuť a pokryť prípadné deficity vytvorené nemocnicami IRIS podľa článku 46 ich príslušného štatútu, závisí od rozsahu, v akom sú nemocnice IRIS schopné pokryť svoje náklady z iných zdrojov financovania. |
| --- | --- |

(45)

Je samozrejmé, že rozsah, v akom obce a CPAS musia zasiahnuť a pokryť prípadné deficity vytvorené nemocnicami IRIS podľa článku 46 ich príslušného štatútu, závisí od rozsahu, v akom sú nemocnice IRIS schopné pokryť svoje náklady z iných zdrojov financovania.

| (46) | V LCH je opísaných päť zdrojov financovania, ktoré sú rovnako dostupné pre verejné a súkromné nemocnice. Prevádzkové náklady belgických nemocníc sú pokryté najmä z prvých troch (49), zatiaľ čo štvrtý a piaty zdroj financovania sa vzťahuje na investičné náklady nemocníc.






  a) | Prvým zdrojom financovania je rozpočet finančných prostriedkov (ďalej len „RFP“) (50), ktorý stanovuje federálne ministerstvo verejného zdravia a ktorý zahŕňa výlučne nemocničnú starostlivosť uhrádzanú zo sociálneho zabezpečenia. RFP sa stanovuje pre každú nemocnicu v rámci rozsahu celkového rozpočtu federálneho štátu. Dostupný federálny rozpočet sa rozdeľuje medzi všetky nemocnice a nepokrýva nevyhnutne všetky ich oprávnené náklady. Od roku 2002 sa pri stanovovaní rozpočtu pre každú nemocnicu zohľadňuje najmä počet dní, počas ktorých bola starostlivosť poskytovaná v predchádzajúcom roku. Táto konkrétna čiastka sa potom vyplatí jednotlivým nemocniciam dvomi rôznymi spôsobmi. Konkrétne asi 85 % (pevná časť) tejto sumy sa vypláca nemocniciam každý mesiac, zatiaľ čo zostávajúcich 15 % (variabilná časť) sa vypláca na základe skutočných hospitalizácií a počtu dní, počas ktorých bola starostlivosť poskytovaná v nemocnici v priebehu roku. Na konci každého roku sa RFP prepočíta na základe skutočných ročných údajov a v závislosti od výsledku tohto výpočtu buď nemocnica dostane určitú sumu, alebo ju musí vrátiť. RFP je bližšie upravený v kráľovskom nariadení z 25. apríla 2002, v ktorom sa vymedzujú podmienky a pravidlá pre stanovenie RFP poskytnutého nemocniciam. V kráľovskom nariadení sa stanovujú najmä spôsoby stanovenia RFP, druhy nákladov, ktoré môže štát pokryť, a kritériá, ktoré je potrebné v tejto súvislosti uplatňovať (51). Treba poznamenať, že RFP sa nevypracoval s cieľom pokryť skutočné náklady vynaložené jednotlivými nemocnicami, ale že sa naopak stanovuje vo forme paušálneho financovania založeného na skutočných historických nákladoch týchto nemocníc. V dôsledku toho je možné, že RFP nebude postačujúci v prípade výrazného zvýšenia nákladov alebo iných zmien v organizácii a štruktúre nákladov nemocnice. |
| --- | --- | --- |

(46)

V LCH je opísaných päť zdrojov financovania, ktoré sú rovnako dostupné pre verejné a súkromné nemocnice. Prevádzkové náklady belgických nemocníc sú pokryté najmä z prvých troch (49), zatiaľ čo štvrtý a piaty zdroj financovania sa vzťahuje na investičné náklady nemocníc.

49

a)

Prvým zdrojom financovania je rozpočet finančných prostriedkov (ďalej len „RFP“) (50), ktorý stanovuje federálne ministerstvo verejného zdravia a ktorý zahŕňa výlučne nemocničnú starostlivosť uhrádzanú zo sociálneho zabezpečenia. RFP sa stanovuje pre každú nemocnicu v rámci rozsahu celkového rozpočtu federálneho štátu. Dostupný federálny rozpočet sa rozdeľuje medzi všetky nemocnice a nepokrýva nevyhnutne všetky ich oprávnené náklady. Od roku 2002 sa pri stanovovaní rozpočtu pre každú nemocnicu zohľadňuje najmä počet dní, počas ktorých bola starostlivosť poskytovaná v predchádzajúcom roku. Táto konkrétna čiastka sa potom vyplatí jednotlivým nemocniciam dvomi rôznymi spôsobmi. Konkrétne asi 85 % (pevná časť) tejto sumy sa vypláca nemocniciam každý mesiac, zatiaľ čo zostávajúcich 15 % (variabilná časť) sa vypláca na základe skutočných hospitalizácií a počtu dní, počas ktorých bola starostlivosť poskytovaná v nemocnici v priebehu roku. Na konci každého roku sa RFP prepočíta na základe skutočných ročných údajov a v závislosti od výsledku tohto výpočtu buď nemocnica dostane určitú sumu, alebo ju musí vrátiť. RFP je bližšie upravený v kráľovskom nariadení z 25. apríla 2002, v ktorom sa vymedzujú podmienky a pravidlá pre stanovenie RFP poskytnutého nemocniciam. V kráľovskom nariadení sa stanovujú najmä spôsoby stanovenia RFP, druhy nákladov, ktoré môže štát pokryť, a kritériá, ktoré je potrebné v tejto súvislosti uplatňovať (51). Treba poznamenať, že RFP sa nevypracoval s cieľom pokryť skutočné náklady vynaložené jednotlivými nemocnicami, ale že sa naopak stanovuje vo forme paušálneho financovania založeného na skutočných historických nákladoch týchto nemocníc. V dôsledku toho je možné, že RFP nebude postačujúci v prípade výrazného zvýšenia nákladov alebo iných zmien v organizácii a štruktúre nákladov nemocnice.

50

51

| b) | Druhý zdroj financovania pochádza zo súm prijatých v rámci sociálneho zabezpečenia, t. j. súm vyplácaných Národným inštitútom zdravotného a invalidného poistenia (Institut national d'assurance maladie-invalidité, ďalej len „INAMI“) v prospech nemocníc na účely starostlivosti, ktorú poskytujú svojim pacientom. Toto financovanie sa opiera o zákon o zdravotnom a invalidnom poistení (52) alebo o jeho konsolidované znenie stanovené zákonom zo 14. júla 1994 (53), v ktorom sa vymedzuje belgický systém sociálneho zabezpečenia v súvislosti s chorobou a invaliditou a v ktorom sa spresňujú lekárske služby a lieky oprávnené na náhradu zo sociálneho zabezpečenia. Nemocnice priamo účtujú INAMI časť poplatkov lekárov a nákladov vynaložených na lieky pre pacientov. Sumy vyplatené zo strany INAMI však nepokrývajú celkové náklady vynaložené nemocnicami pri poskytovaní nemocničnej starostlivosti. V dôsledku toho nemocniciam, ktoré nemajú iné dostatočné finančné zdroje, hrozí, že sa stanú stratovými. |
| --- | --- |

b)

Druhý zdroj financovania pochádza zo súm prijatých v rámci sociálneho zabezpečenia, t. j. súm vyplácaných Národným inštitútom zdravotného a invalidného poistenia (Institut national d'assurance maladie-invalidité, ďalej len „INAMI“) v prospech nemocníc na účely starostlivosti, ktorú poskytujú svojim pacientom. Toto financovanie sa opiera o zákon o zdravotnom a invalidnom poistení (52) alebo o jeho konsolidované znenie stanovené zákonom zo 14. júla 1994 (53), v ktorom sa vymedzuje belgický systém sociálneho zabezpečenia v súvislosti s chorobou a invaliditou a v ktorom sa spresňujú lekárske služby a lieky oprávnené na náhradu zo sociálneho zabezpečenia. Nemocnice priamo účtujú INAMI časť poplatkov lekárov a nákladov vynaložených na lieky pre pacientov. Sumy vyplatené zo strany INAMI však nepokrývajú celkové náklady vynaložené nemocnicami pri poskytovaní nemocničnej starostlivosti. V dôsledku toho nemocniciam, ktoré nemajú iné dostatočné finančné zdroje, hrozí, že sa stanú stratovými.

52

53

| c) | Tretí zdroj financovania tvoria platby uskutočnené priamo nemocniciam zo strany pacientov alebo ich súkromných orgánov zdravotného poistenia. Tieto platby sú potrebné, pretože sociálne zabezpečenie nepokrýva celkové poplatky lekárov ani cenu liekov a iných potrieb (napríklad implantátov). Ak si navyše pacienti vyberú samostatnú izbu, môžu sa k bežnej cene za hospitalizáciu a k bežným poplatkom lekárov účtovať príplatky (zvýšia sa štandardné sadzby účtované za každú liečbu). Pacientom sa môže napokon účtovať príplatok aj za využívanie určitých dodatočných služieb (napríklad požičanie televízneho prijímača, používania nemocničného parkoviska atď.).
  Všetky platby uskutočnené pacientmi alebo tretími stranami, prostredníctvom ktorých sa majú uhradiť služby nemocničných lekárov v súvislosti s hospitalizovanými pacientmi, musí prijať nemocnica centralizovane (54). Nemocnice so svojimi lekármi uzatvárajú dohody, v ktorých je stanovené percento zrážky, ktoré môžu nemocnice uplatňovať s cieľom pokryť náklady na vyberanie poplatkov a iné náklady, ktoré nie sú financované z RFP (55). Rovnako ako v prípade bežných poplatkov lekárov môžu nemocnice uplatňovať zrážky z časti príplatkov uvedených v predchádzajúcom texte s cieľom pokryť časť svojich nákladov (opäť v súlade s dohodou uzavretou medzi nemocnicou a jej lekármi). Časť poplatkov lekárov teda nie je určená na ich odmenu, ale na pokrytie prevádzkových nákladov nemocníc. |
| --- | --- |

c)

Tretí zdroj financovania tvoria platby uskutočnené priamo nemocniciam zo strany pacientov alebo ich súkromných orgánov zdravotného poistenia. Tieto platby sú potrebné, pretože sociálne zabezpečenie nepokrýva celkové poplatky lekárov ani cenu liekov a iných potrieb (napríklad implantátov). Ak si navyše pacienti vyberú samostatnú izbu, môžu sa k bežnej cene za hospitalizáciu a k bežným poplatkom lekárov účtovať príplatky (zvýšia sa štandardné sadzby účtované za každú liečbu). Pacientom sa môže napokon účtovať príplatok aj za využívanie určitých dodatočných služieb (napríklad požičanie televízneho prijímača, používania nemocničného parkoviska atď.).

Všetky platby uskutočnené pacientmi alebo tretími stranami, prostredníctvom ktorých sa majú uhradiť služby nemocničných lekárov v súvislosti s hospitalizovanými pacientmi, musí prijať nemocnica centralizovane (54). Nemocnice so svojimi lekármi uzatvárajú dohody, v ktorých je stanovené percento zrážky, ktoré môžu nemocnice uplatňovať s cieľom pokryť náklady na vyberanie poplatkov a iné náklady, ktoré nie sú financované z RFP (55). Rovnako ako v prípade bežných poplatkov lekárov môžu nemocnice uplatňovať zrážky z časti príplatkov uvedených v predchádzajúcom texte s cieľom pokryť časť svojich nákladov (opäť v súlade s dohodou uzavretou medzi nemocnicou a jej lekármi). Časť poplatkov lekárov teda nie je určená na ich odmenu, ale na pokrytie prevádzkových nákladov nemocníc.

54

55

| d) | Štvrtý zdroj financovania je konkrétne určený na pokrytie investičných nákladov znášaných nemocnicami. Investície nemocníc financuje predovšetkým štát (jedna časť je hradená federálnou vládou a jedna časť príslušným regiónom) a zostávajúca časť je financovaná z vlastných prostriedkov nemocníc v kombinácii s bankovými pôžičkami. Financovanie schválené verejnými orgánmi má pokryť náklady na vybudovanie a úpravu nemocnice alebo služby, ako aj náklady na počiatočné vybavenie a na prvý nákup zdravotníckych pomôcok (56). Investičné dotácie sú ohraničené (napríklad jednorazovou platbou za meter štvorcový alebo za jednotku). |
| --- | --- |

d)

Štvrtý zdroj financovania je konkrétne určený na pokrytie investičných nákladov znášaných nemocnicami. Investície nemocníc financuje predovšetkým štát (jedna časť je hradená federálnou vládou a jedna časť príslušným regiónom) a zostávajúca časť je financovaná z vlastných prostriedkov nemocníc v kombinácii s bankovými pôžičkami. Financovanie schválené verejnými orgánmi má pokryť náklady na vybudovanie a úpravu nemocnice alebo služby, ako aj náklady na počiatočné vybavenie a na prvý nákup zdravotníckych pomôcok (56). Investičné dotácie sú ohraničené (napríklad jednorazovou platbou za meter štvorcový alebo za jednotku).

56

| e) | Piaty a posledný zdroj verejného financovania je spojený s investíciami a týka sa nákladov na štúdie a vypracovanie projektov výstavby, ale aj nákladov na zatvorenie alebo neprevádzkovanie nemocnice alebo nemocničnej služby (57). V praxi nie je tento druh financovania veľmi častý. |
| --- | --- |

e)

Piaty a posledný zdroj verejného financovania je spojený s investíciami a týka sa nákladov na štúdie a vypracovanie projektov výstavby, ale aj nákladov na zatvorenie alebo neprevádzkovanie nemocnice alebo nemocničnej služby (57). V praxi nie je tento druh financovania veľmi častý.

57

| (47) | V článku 109 LCH (článok 125 LCH v znení z 10. júla 2008 (58)) sa stanovuje mechanizmus dodatočného financovania, ktorý môžu využívať výlučne verejné nemocnice (ako napr. nemocnice IRIS). Podľa tohto ustanovenia deficit verejných nemocníc vyplývajúci z ich nemocničných činností musia pokryť obce, ktoré ich kontrolujú (prostredníctvom svojich CPAS alebo ústrednej štruktúry, akou je sieť IRIS). Zásada (čiastočného) pokrytia deficitu zo strany obcí už bol zahrnutý v zákone, ktorý predchádzal LCH, t. j. v zákone z 23. decembra 1963 (59), a bol potvrdený článkom 34 zákona z 28. decembra 1973 (60). Kritériá, ktoré je potrebné vziať do úvahy pri stanovení deficitu, ktorý musia pokryť obce, sú stanovené v kráľovskom nariadení (61). Na tomto základe federálne ministerstvo zodpovedné za verejné zdravie každý rok stanoví výšku deficitu pre každú verejnú nemocnicu. V praxi sa deficit, ktorý sa musí pokryť do výšky stanovenej ministerstvom, úplne nezhoduje s deficitom uvedeným v prevádzkových účtoch nemocnice, keďže určité nákladové položky (ako napríklad výsledok mimonemocničných činností, ktoré výlučne súvisia s nemocničnými činnosťami v prípade nemocníc IRIS, ako už bolo uvedené v odôvodnení 155 (62) uvedené v týchto prevádzkových účtoch sú vylúčené z deficitu, na ktorý sa vzťahuje článok 109 LCH. |
| --- | --- |

(47)

V článku 109 LCH (článok 125 LCH v znení z 10. júla 2008 (58)) sa stanovuje mechanizmus dodatočného financovania, ktorý môžu využívať výlučne verejné nemocnice (ako napr. nemocnice IRIS). Podľa tohto ustanovenia deficit verejných nemocníc vyplývajúci z ich nemocničných činností musia pokryť obce, ktoré ich kontrolujú (prostredníctvom svojich CPAS alebo ústrednej štruktúry, akou je sieť IRIS). Zásada (čiastočného) pokrytia deficitu zo strany obcí už bol zahrnutý v zákone, ktorý predchádzal LCH, t. j. v zákone z 23. decembra 1963 (59), a bol potvrdený článkom 34 zákona z 28. decembra 1973 (60). Kritériá, ktoré je potrebné vziať do úvahy pri stanovení deficitu, ktorý musia pokryť obce, sú stanovené v kráľovskom nariadení (61). Na tomto základe federálne ministerstvo zodpovedné za verejné zdravie každý rok stanoví výšku deficitu pre každú verejnú nemocnicu. V praxi sa deficit, ktorý sa musí pokryť do výšky stanovenej ministerstvom, úplne nezhoduje s deficitom uvedeným v prevádzkových účtoch nemocnice, keďže určité nákladové položky (ako napríklad výsledok mimonemocničných činností, ktoré výlučne súvisia s nemocničnými činnosťami v prípade nemocníc IRIS, ako už bolo uvedené v odôvodnení 155 (62) uvedené v týchto prevádzkových účtoch sú vylúčené z deficitu, na ktorý sa vzťahuje článok 109 LCH.

58

59

60

61

62

| (48) | Z toho vyplýva, že nemocnice IRIS využívajú mechanizmus plného financovania zabezpečujúci pokrytie celého deficitu, ktorý môžu vytvoriť. Päť všeobecných opatrení v oblasti financovania stanovených v LCH (pozri odôvodnenie 46) pokrývajú väčšinu prevádzkových a investičných nákladov nemocníc. Pokiaľ by tieto zdroje nestačili na pokrytie nákladov spojených s činnosťami týchto nemocníc, na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS sú obce povinné v plnej miere pokryť akýkoľvek deficit vytvorený nemocnicami IRIS (pozri odôvodnenia 44 až 45). Účtovný deficit, na ktorý sa vzťahuje článok 46 štatútu, povinne zahŕňa „deficit, na ktorý sa vzťahuje článok 109 LCH“ (63) (pozri odôvodnenie 47). Pokrytím účtovného deficitu v plnej miere obce zároveň splnia svoju povinnosť v súlade s článkom 109 LCH. Spôsoby platby v rámci tohto mechanizmu kompenzácie deficitu budú opísané ďalej v texte (pozri oddiel 7.3.5). |
| --- | --- |

(48)

Z toho vyplýva, že nemocnice IRIS využívajú mechanizmus plného financovania zabezpečujúci pokrytie celého deficitu, ktorý môžu vytvoriť. Päť všeobecných opatrení v oblasti financovania stanovených v LCH (pozri odôvodnenie 46) pokrývajú väčšinu prevádzkových a investičných nákladov nemocníc. Pokiaľ by tieto zdroje nestačili na pokrytie nákladov spojených s činnosťami týchto nemocníc, na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS sú obce povinné v plnej miere pokryť akýkoľvek deficit vytvorený nemocnicami IRIS (pozri odôvodnenia 44 až 45). Účtovný deficit, na ktorý sa vzťahuje článok 46 štatútu, povinne zahŕňa „deficit, na ktorý sa vzťahuje článok 109 LCH“ (63) (pozri odôvodnenie 47). Pokrytím účtovného deficitu v plnej miere obce zároveň splnia svoju povinnosť v súlade s článkom 109 LCH. Spôsoby platby v rámci tohto mechanizmu kompenzácie deficitu budú opísané ďalej v texte (pozri oddiel 7.3.5).

63

2.5.2.   Účtovné povinnosti

Účtovné povinnosti

| (49) | Všetky nemocnice (verejné aj súkromné) podliehajú povinnostiam v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Každá nemocnica musí predovšetkým viesť oddelené účtovníctvo, v ktorom je uvedená režijná cena každej služby a ktoré zohľadňuje určité prvky zákona zo 17. júla 1975 (64), ktoré sa týkajú účtovníctva a ročnej účtovnej závierky podnikov (65). Mimonemocničné činnosti musia byť zaznamenané v oddelených účtoch. Nemocnice musia zároveň vymenovať audítora podniku, ktorého úloha spočíva v overovaní ich účtovníctva a ich ročných účtovných závierok (66). Nemocnice sú napokon povinné poskytnúť určité (finančné) informácie federálnemu ministerstvu zodpovednému za verejné zdravie (67) a jeho federálny verejný úrad verejného zdravia je takisto poverený kontrolovať dodržiavanie ustanovení LCH (68). |
| --- | --- |

(49)

Všetky nemocnice (verejné aj súkromné) podliehajú povinnostiam v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Každá nemocnica musí predovšetkým viesť oddelené účtovníctvo, v ktorom je uvedená režijná cena každej služby a ktoré zohľadňuje určité prvky zákona zo 17. júla 1975 (64), ktoré sa týkajú účtovníctva a ročnej účtovnej závierky podnikov (65). Mimonemocničné činnosti musia byť zaznamenané v oddelených účtoch. Nemocnice musia zároveň vymenovať audítora podniku, ktorého úloha spočíva v overovaní ich účtovníctva a ich ročných účtovných závierok (66). Nemocnice sú napokon povinné poskytnúť určité (finančné) informácie federálnemu ministerstvu zodpovednému za verejné zdravie (67) a jeho federálny verejný úrad verejného zdravia je takisto poverený kontrolovať dodržiavanie ustanovení LCH (68).

64

65

66

67

68

3.   OPIS OPATRENÍ UVEDENÝCH V SŤAŽNOSTI

OPIS OPATRENÍ UVEDENÝCH V SŤAŽNOSTI

| (50) | Podľa sťažovateľov sa región Brusel – hlavné mesto de facto rozhodol prevziať úlohu príslušných bruselských obcí, pokiaľ ide o náhradu deficitu nemocníc IRIS. Sťažovatelia najmä uvádzajú zásahy Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, ďalej len „FRBRTC“), ktorý vytvoril región Brusel – hlavné mesto (69). Navyše tvrdia, že aj samotný región Brusel – hlavné mesto poskytoval obciam osobitné dotácie (70) (do výšky 10 miliónov EUR každý rok od roku 2003), ktoré boli podľa nich nemocniciam IRIS vyplácané vo forme pomoci. |
| --- | --- |

(50)

Podľa sťažovateľov sa región Brusel – hlavné mesto de facto rozhodol prevziať úlohu príslušných bruselských obcí, pokiaľ ide o náhradu deficitu nemocníc IRIS. Sťažovatelia najmä uvádzajú zásahy Bruselského regionálneho fondu refinancovania obecných pokladníc (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, ďalej len „FRBRTC“), ktorý vytvoril región Brusel – hlavné mesto (69). Navyše tvrdia, že aj samotný región Brusel – hlavné mesto poskytoval obciam osobitné dotácie (70) (do výšky 10 miliónov EUR každý rok od roku 2003), ktoré boli podľa nich nemocniciam IRIS vyplácané vo forme pomoci.

de facto

69

70

| (51) | Sťažovatelia síce nespochybňujú právomoci regiónu Brusel – hlavné mesto voči týmto obciam, domnievajú sa však, že to, čo označujú za regionálne financovanie nemocníc IRIS, presahuje to, čo sa stanovuje v článku 109 LCH v súvislosti s pokrytím deficitu (pozri odôvodnenie 47). Sťažovatelia tvrdia, že nemocnice IRIS vo veľkej miere využili regionálne finančné prostriedky poskytnuté obciam, v ktorých sa nachádzajú, a že tieto finančné prostriedky nemožno odôvodniť na základe ustanovení LCH. Sťažovatelia nepoukazujú na povinnosť náhrady deficitu stanovenú v článku 46 štatútu nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(51)

Sťažovatelia síce nespochybňujú právomoci regiónu Brusel – hlavné mesto voči týmto obciam, domnievajú sa však, že to, čo označujú za regionálne financovanie nemocníc IRIS, presahuje to, čo sa stanovuje v článku 109 LCH v súvislosti s pokrytím deficitu (pozri odôvodnenie 47). Sťažovatelia tvrdia, že nemocnice IRIS vo veľkej miere využili regionálne finančné prostriedky poskytnuté obciam, v ktorých sa nachádzajú, a že tieto finančné prostriedky nemožno odôvodniť na základe ustanovení LCH. Sťažovatelia nepoukazujú na povinnosť náhrady deficitu stanovenú v článku 46 štatútu nemocníc IRIS.

| (52) | Sťažovatelia napokon poukazujú na udelenie finančných prostriedkov vo výške približne 100 miliónov EUR prostredníctvom FRBRTC v rámci reštrukturalizácie bruselských verejných nemocníc, ktorá viedla k zriadeniu nemocníc IRIS (pozri aj oddiel 2.2). Sťažovatelia tvrdia, že táto operácia spôsobila nadmernú náhradu nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(52)

Sťažovatelia napokon poukazujú na udelenie finančných prostriedkov vo výške približne 100 miliónov EUR prostredníctvom FRBRTC v rámci reštrukturalizácie bruselských verejných nemocníc, ktorá viedla k zriadeniu nemocníc IRIS (pozri aj oddiel 2.2). Sťažovatelia tvrdia, že táto operácia spôsobila nadmernú náhradu nemocníc IRIS.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

4.1.   Rozhodnutie Komisie z roku 2009

Rozhodnutie Komisie z roku 2009

| (53) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 5), 28. októbra 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietky (71), pričom dospela k záveru, že verejné financovanie nemocníc IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto predstavovalo štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom ako náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Toto rozhodnutie Komisie sa zakladá na rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, ako aj priamo na článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(53)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 5), 28. októbra 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietky (71), pričom dospela k záveru, že verejné financovanie nemocníc IRIS v regióne Brusel – hlavné mesto predstavovalo štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom ako náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Toto rozhodnutie Komisie sa zakladá na rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, ako aj priamo na článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ).

71

| (54) | Vo svojom rozhodnutí Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS boli poverené tromi nemocničnými úlohami vo verejnom záujme: v prvom rade, všeobecnou nemocničnou úlohou, ktorú musia plniť všetky nemocnice (verejné alebo súkromné) v súlade s LCH (72); po druhé, povinnosťou poskytovať starostlivosť každému pacientovi za každých okolností vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé (73); po tretie, povinnosťou poskytovať kompletnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach (74). Komisia navyše dospela k záveru, že nemocnice IRIS boli poverené mimonemocničnou úlohou vo verejnom záujme spočívajúcou v poskytovaní nielen lekárskej starostlivosti, ale aj sociálnej pomoci (75). V rozhodnutí sa napokon odkazuje na povinnosť spočívajúcu v poskytovaní starostlivosti v dvoch jazykoch (76). Usúdilo sa, že nemocnice IRIS boli poverené týmito úlohami na základe LCH, zákona o CPAS, strategických plánov siete IRIS a napokon dohody podpísanej nemocnicami IRIS a CPAS. Komisia zároveň usúdila, že parametre na výpočet náhrady sa stanovili ex ante (77) a že sa zaviedli dostatočné postupy na zabránenie nadmerným náhradám a na ich nápravu (78). Komisia rovnako s uspokojením poznamenala, že nemocnice IRIS viedli oddelené účty pre nemocničné a mimonemocničné činnosti (79), čím zaistili, že nedošlo ku krížovým dotáciám obchodných činností (iných ako služieb všeobecného hospodárskeho záujmu) nemocníc IRIS (80). |
| --- | --- |

(54)

Vo svojom rozhodnutí Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS boli poverené tromi nemocničnými úlohami vo verejnom záujme: v prvom rade, všeobecnou nemocničnou úlohou, ktorú musia plniť všetky nemocnice (verejné alebo súkromné) v súlade s LCH (72); po druhé, povinnosťou poskytovať starostlivosť každému pacientovi za každých okolností vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé (73); po tretie, povinnosťou poskytovať kompletnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach (74). Komisia navyše dospela k záveru, že nemocnice IRIS boli poverené mimonemocničnou úlohou vo verejnom záujme spočívajúcou v poskytovaní nielen lekárskej starostlivosti, ale aj sociálnej pomoci (75). V rozhodnutí sa napokon odkazuje na povinnosť spočívajúcu v poskytovaní starostlivosti v dvoch jazykoch (76). Usúdilo sa, že nemocnice IRIS boli poverené týmito úlohami na základe LCH, zákona o CPAS, strategických plánov siete IRIS a napokon dohody podpísanej nemocnicami IRIS a CPAS. Komisia zároveň usúdila, že parametre na výpočet náhrady sa stanovili ex ante (77) a že sa zaviedli dostatočné postupy na zabránenie nadmerným náhradám a na ich nápravu (78). Komisia rovnako s uspokojením poznamenala, že nemocnice IRIS viedli oddelené účty pre nemocničné a mimonemocničné činnosti (79), čím zaistili, že nedošlo ku krížovým dotáciám obchodných činností (iných ako služieb všeobecného hospodárskeho záujmu) nemocníc IRIS (80).

72

73

74

75

76

ex ante

77

78

79

80

| (55) | Komisia zároveň preskúmala, či bola nemocniciam IRIS v minulosti udelená nadmerná náhrada (t. j. v období rokov 1996 – 2007) (81), a dospela k záveru, že tomu tak nebolo (82). Okrem posúdenia všetkých opatrení financovania Komisia zároveň preskúmala údajný mechanizmus záloh. Vzhľadom na to, že náhrada podľa článku 109 LCH bola pravidelne poskytovaná so značným oneskorením, ktoré trvalo až 10 rokov, nemocnice IRIS dostávali zálohu tejto neuhradenej platby prostredníctvom FRBRTC. Komisia dospela k záveru, že pokiaľ mali byť tieto údajné zálohy v každom prípade vrátené po zaplatení náhrady deficitu v súlade s článkom 109 LCH, nemohli viesť k nadmernej náhrade nemocníc IRIS (83). |
| --- | --- |

(55)

Komisia zároveň preskúmala, či bola nemocniciam IRIS v minulosti udelená nadmerná náhrada (t. j. v období rokov 1996 – 2007) (81), a dospela k záveru, že tomu tak nebolo (82). Okrem posúdenia všetkých opatrení financovania Komisia zároveň preskúmala údajný mechanizmus záloh. Vzhľadom na to, že náhrada podľa článku 109 LCH bola pravidelne poskytovaná so značným oneskorením, ktoré trvalo až 10 rokov, nemocnice IRIS dostávali zálohu tejto neuhradenej platby prostredníctvom FRBRTC. Komisia dospela k záveru, že pokiaľ mali byť tieto údajné zálohy v každom prípade vrátené po zaplatení náhrady deficitu v súlade s článkom 109 LCH, nemohli viesť k nadmernej náhrade nemocníc IRIS (83).

81

82

83

4.2.   Rozsudok Všeobecného súdu o zrušení z roku 2012

Rozsudok Všeobecného súdu o zrušení z roku 2012

| (56) | V reakcii na rozhodnutie Komisie z roku 2009 sťažovatelia podali na Všeobecný súd žalobu o zrušenie tohto rozhodnutia (84). Sťažovatelia uviedli, že Komisia porušila ich procesné práva tým, že nezačala formálne vyšetrovacie konanie, v rámci ktorého mala rozhodnúť o existencii závažných problémov (85). |
| --- | --- |

(56)

V reakcii na rozhodnutie Komisie z roku 2009 sťažovatelia podali na Všeobecný súd žalobu o zrušenie tohto rozhodnutia (84). Sťažovatelia uviedli, že Komisia porušila ich procesné práva tým, že nezačala formálne vyšetrovacie konanie, v rámci ktorého mala rozhodnúť o existencii závažných problémov (85).

84

85

| (57) | Vo svojom rozsudku zo 7. novembra 2012 vo veci T-137/10 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie z roku 2009 a dospel k záveru, že Komisia bola povinná začať formálne vyšetrovacie konanie (86). |
| --- | --- |

(57)

Vo svojom rozsudku zo 7. novembra 2012 vo veci T-137/10 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie z roku 2009 a dospel k záveru, že Komisia bola povinná začať formálne vyšetrovacie konanie (86).

86

| (58) | Všeobecný súd sa najprv zaoberal otázkou, či boli nemocnice IRIS poverené jasne vymedzenými úlohami vo verejnom záujme (87). Následne uviedol, že všetky zainteresované strany sa zhodli na tom, že všetky nemocnice, verejné aj súkromné, boli podľa LCH poverené všeobecnou nemocničnou službou vo verejnom záujme (88). Jediná pochybnosť sa teda týkala toho, či Komisia v rámci svojho predbežného preskúmania dospela k nesprávnemu záveru, že nemocnice IRIS boli poverené nemocničnými a mimonemocničnými dodatočnými úlohami vo verejnom záujme (89). Všeobecný súd dospel k záveru, že existovali pochybnosti o tom, či ustanovenia, o ktoré sa opieralo rozhodnutie Komisie, boli postačujúce na to, aby na základe nich nemocnice IRIS vykonávali dodatočné úlohy spočívajúce v zabezpečovaní starostlivosti každému pacientovi za každých okolností (90), poskytovaní nemocničnej starostlivosti na viacerých miestach (91) a zaisťovaní dodatočných sociálnych služieb (92). Okrem toho, pokiaľ ide o údajnú úlohu spočívajúcu v poskytovaní nemocničnej starostlivosti na viacerých miestach, Všeobecný súd poznamenal, že bolo ťažké rozpoznať, v čom sa táto úloha líšila od všeobecných požiadaviek plánovania a fungovania, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice podliehajúce LCH (93). |
| --- | --- |

(58)

Všeobecný súd sa najprv zaoberal otázkou, či boli nemocnice IRIS poverené jasne vymedzenými úlohami vo verejnom záujme (87). Následne uviedol, že všetky zainteresované strany sa zhodli na tom, že všetky nemocnice, verejné aj súkromné, boli podľa LCH poverené všeobecnou nemocničnou službou vo verejnom záujme (88). Jediná pochybnosť sa teda týkala toho, či Komisia v rámci svojho predbežného preskúmania dospela k nesprávnemu záveru, že nemocnice IRIS boli poverené nemocničnými a mimonemocničnými dodatočnými úlohami vo verejnom záujme (89). Všeobecný súd dospel k záveru, že existovali pochybnosti o tom, či ustanovenia, o ktoré sa opieralo rozhodnutie Komisie, boli postačujúce na to, aby na základe nich nemocnice IRIS vykonávali dodatočné úlohy spočívajúce v zabezpečovaní starostlivosti každému pacientovi za každých okolností (90), poskytovaní nemocničnej starostlivosti na viacerých miestach (91) a zaisťovaní dodatočných sociálnych služieb (92). Okrem toho, pokiaľ ide o údajnú úlohu spočívajúcu v poskytovaní nemocničnej starostlivosti na viacerých miestach, Všeobecný súd poznamenal, že bolo ťažké rozpoznať, v čom sa táto úloha líšila od všeobecných požiadaviek plánovania a fungovania, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice podliehajúce LCH (93).

87

88

89

90

91

92

93

| (59) | Všeobecný súd sa ďalej zaoberal otázkou, či Komisia preukázala existenciu jasných parametrov na výpočet náhrady (94). Pokiaľ ide o nemocničné úlohy, Všeobecný súd sa zameral na mechanizmus náhrady deficitu založený na článku 109 LCH (95), pričom zdôraznil, že sťažovatelia tento mechanizmus nespochybnili (96). Takisto sa zameral na údajný mechanizmus regionálneho financovania prostredníctvom FRBRTC, ktorý sa zaviedol s cieľom dočasne vyplácať potrebné sumy vo forme záloh na pokrytie deficitov nemocníc IRIS predtým, ako nadobudne účinnosť opatrenie spočívajúce v pokrytí deficitu podľa článku 109 LCH (97). Pokiaľ ide o článok 109, Všeobecný súd rozhodol, že sťažovatelia neuviedli nijaké dôkazy, ktoré by mali vplyv na pozitívne posúdenie tohto článku zo strany Komisie (98). Naopak, pokiaľ ide o údajné zálohy vyplácané prostredníctvom mechanizmu FRBRTC, Všeobecný súd dospel k záveru, že Komisia neurčila parametre na výpočet týchto záloh (99) a dôkladne tieto zálohy nepreskúmala (100). Všeobecný súd dodal, že Komisia si protirečila, keď na pojednávaniach tvrdila, že FRBRTC predstavoval výlučne mechanizmus, na základe ktorého región Brusel – hlavné mesto financoval bruselské obce, a nie nemocnice IRIS (101). |
| --- | --- |

(59)

Všeobecný súd sa ďalej zaoberal otázkou, či Komisia preukázala existenciu jasných parametrov na výpočet náhrady (94). Pokiaľ ide o nemocničné úlohy, Všeobecný súd sa zameral na mechanizmus náhrady deficitu založený na článku 109 LCH (95), pričom zdôraznil, že sťažovatelia tento mechanizmus nespochybnili (96). Takisto sa zameral na údajný mechanizmus regionálneho financovania prostredníctvom FRBRTC, ktorý sa zaviedol s cieľom dočasne vyplácať potrebné sumy vo forme záloh na pokrytie deficitov nemocníc IRIS predtým, ako nadobudne účinnosť opatrenie spočívajúce v pokrytí deficitu podľa článku 109 LCH (97). Pokiaľ ide o článok 109, Všeobecný súd rozhodol, že sťažovatelia neuviedli nijaké dôkazy, ktoré by mali vplyv na pozitívne posúdenie tohto článku zo strany Komisie (98). Naopak, pokiaľ ide o údajné zálohy vyplácané prostredníctvom mechanizmu FRBRTC, Všeobecný súd dospel k záveru, že Komisia neurčila parametre na výpočet týchto záloh (99) a dôkladne tieto zálohy nepreskúmala (100). Všeobecný súd dodal, že Komisia si protirečila, keď na pojednávaniach tvrdila, že FRBRTC predstavoval výlučne mechanizmus, na základe ktorého región Brusel – hlavné mesto financoval bruselské obce, a nie nemocnice IRIS (101).

94

95

96

97

98

99

100

101

| (60) | Pokiaľ ide o verejné financovanie na podporu údajnej dodatočnej sociálnej úlohy nemocníc IRIS (102), Všeobecný súd zdôraznil, že aj v tomto prípade tieto finančné prostriedky pravdepodobne pochádzali z FRBRTC, ktorý uzavrel dohodu s dotknutými bruselskými obcami s cieľom udeliť im osobitnú dotáciu a umožniť im tak financovať sociálne úlohy, ktorými boli poverené nemocnice IRIS (103). Všeobecný súd dospel k záveru, že v tejto dohode sa nespresňovali vopred stanovené parametre na výpočet náhrady, ktoré sú spojené s údajnými dodatočnými sociálnymi úlohami nemocníc IRIS (104). |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o verejné financovanie na podporu údajnej dodatočnej sociálnej úlohy nemocníc IRIS (102), Všeobecný súd zdôraznil, že aj v tomto prípade tieto finančné prostriedky pravdepodobne pochádzali z FRBRTC, ktorý uzavrel dohodu s dotknutými bruselskými obcami s cieľom udeliť im osobitnú dotáciu a umožniť im tak financovať sociálne úlohy, ktorými boli poverené nemocnice IRIS (103). Všeobecný súd dospel k záveru, že v tejto dohode sa nespresňovali vopred stanovené parametre na výpočet náhrady, ktoré sú spojené s údajnými dodatočnými sociálnymi úlohami nemocníc IRIS (104).

102

103

104

| (61) | Všeobecný súd sa ďalej zaoberal otázkou, či Komisia preukázala existenciu postupu na zabránenie nadmernej náhrade a neexistenciu nadmernej náhrady (105). Všeobecný súd najprv dospel k záveru, že LCH poskytoval dostatočné záruky na zabezpečenie toho, že postup uvedený v príslušnom článku 109 neviedol k nadmerným náhradám (106). Dospel tiež k názoru, že Komisia nepreukázala existenciu podobného mechanizmu v súvislosti s údajným vyplácaním záloh zo strany obcí (107), a zdôraznil predovšetkým, že zjavne neexistuje právna povinnosť pre nemocnice IRIS, na základe ktorej musia tieto zálohy splatiť po tom, čo dostanú finančné prostriedky na pokrytie ich deficitu v zmysle článku 109 LCH (108). Pokiaľ ide o osobitné dotácie, ktorými sa podľa Komisie financuje dodatočná sociálna úloha, Všeobecný súd dospel k záveru, že posúdenie opatrení umožňujúcich vyvarovať sa nadmernej náhrady v rámci financovania sociálnych úloh vykonané Komisiou nebolo dostatočné (109). |
| --- | --- |

(61)

Všeobecný súd sa ďalej zaoberal otázkou, či Komisia preukázala existenciu postupu na zabránenie nadmernej náhrade a neexistenciu nadmernej náhrady (105). Všeobecný súd najprv dospel k záveru, že LCH poskytoval dostatočné záruky na zabezpečenie toho, že postup uvedený v príslušnom článku 109 neviedol k nadmerným náhradám (106). Dospel tiež k názoru, že Komisia nepreukázala existenciu podobného mechanizmu v súvislosti s údajným vyplácaním záloh zo strany obcí (107), a zdôraznil predovšetkým, že zjavne neexistuje právna povinnosť pre nemocnice IRIS, na základe ktorej musia tieto zálohy splatiť po tom, čo dostanú finančné prostriedky na pokrytie ich deficitu v zmysle článku 109 LCH (108). Pokiaľ ide o osobitné dotácie, ktorými sa podľa Komisie financuje dodatočná sociálna úloha, Všeobecný súd dospel k záveru, že posúdenie opatrení umožňujúcich vyvarovať sa nadmernej náhrady v rámci financovania sociálnych úloh vykonané Komisiou nebolo dostatočné (109).

105

106

107

108

109

| (62) | Pokiaľ ide o otázku, či nemocnice IRIS v praxi využili nadmernú náhradu (110), Všeobecný súd jednoducho poznamenal, že rozsah analýzy bol veľmi široký a zahŕňal všetky finančné výsledky nemocníc IRIS v období dlhšom ako desať rokov (111). Bez toho, aby konkrétne rozhodol o závere Komisie, na základe ktorého nešlo o nadmernú náhradu, Všeobecný súd rozhodol, že samotný rozsah a zložitosť posúdenia vykonaného Komisiou sú samé osebe známkou svedčiacou v prospech tvrdenia sťažovateľov založeným na existencii vážnych ťažkostí (112). |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o otázku, či nemocnice IRIS v praxi využili nadmernú náhradu (110), Všeobecný súd jednoducho poznamenal, že rozsah analýzy bol veľmi široký a zahŕňal všetky finančné výsledky nemocníc IRIS v období dlhšom ako desať rokov (111). Bez toho, aby konkrétne rozhodol o závere Komisie, na základe ktorého nešlo o nadmernú náhradu, Všeobecný súd rozhodol, že samotný rozsah a zložitosť posúdenia vykonaného Komisiou sú samé osebe známkou svedčiacou v prospech tvrdenia sťažovateľov založeným na existencii vážnych ťažkostí (112).

110

111

112

| (63) | Sťažovatelia napokon uviedli dôkaz, podľa ktorého mala Komisia v rámci svojho posúdenia zohľadniť kritérium ekonomickej účinnosti poskytovateľa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (113). Všeobecný súd však tento dôkaz zamietol a dospel k záveru, že:

  „kritérium súvisiace s ekonomickou účinnosťou podniku v rámci poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepodlieha posúdeniu zlučiteľnosti štátnej pomoci so zreteľom na článok 86 ods. 2 ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ), pričom teda rozhodnutie vnútroštátnych orgánov týkajúce sa ekonomickej účinnosti prevádzkovateľa nemožno v tejto súvislosti napadnúť.“
   (114) |
| --- | --- |

(63)

Sťažovatelia napokon uviedli dôkaz, podľa ktorého mala Komisia v rámci svojho posúdenia zohľadniť kritérium ekonomickej účinnosti poskytovateľa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (113). Všeobecný súd však tento dôkaz zamietol a dospel k záveru, že:

113

„kritérium súvisiace s ekonomickou účinnosťou podniku v rámci poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepodlieha posúdeniu zlučiteľnosti štátnej pomoci so zreteľom na článok 86 ods. 2 ES (článok 106 ods. 2 ZFEÚ), pričom teda rozhodnutie vnútroštátnych orgánov týkajúce sa ekonomickej účinnosti prevádzkovateľa nemožno v tejto súvislosti napadnúť.“
   (114)

114

| (64) | Zhrnutím svojich záverov Všeobecný súd uviedol, že:

  „[Sťažovateľ] uviedol súbor súhlasných známok, ktoré svedčia o existencii vážnych pochybností v súvislosti so zlučiteľnosťou skúmaných opatrení vzhľadom na kritériá týkajúce sa uplatnenia článku 86 ods. 2 ES [článok 106 ods. 2 ZFEÚ], pokiaľ ide po prvé o existenciu jasne stanoveného poverenia vzťahujúceho sa na nemocničné a sociálne služby vo verejnom záujme špecifické pre nemocnice IRIS, po druhé o existenciu vopred stanovených parametrov na výpočet náhrady a po tretie o existenciu opatrení umožňujúcich vyvarovať sa nadmernej náhrady v rámci financovania týchto úloh vo verejnom záujme [...].“
   (115) |
| --- | --- |

(64)

Zhrnutím svojich záverov Všeobecný súd uviedol, že:

„[Sťažovateľ] uviedol súbor súhlasných známok, ktoré svedčia o existencii vážnych pochybností v súvislosti so zlučiteľnosťou skúmaných opatrení vzhľadom na kritériá týkajúce sa uplatnenia článku 86 ods. 2 ES [článok 106 ods. 2 ZFEÚ], pokiaľ ide po prvé o existenciu jasne stanoveného poverenia vzťahujúceho sa na nemocničné a sociálne služby vo verejnom záujme špecifické pre nemocnice IRIS, po druhé o existenciu vopred stanovených parametrov na výpočet náhrady a po tretie o existenciu opatrení umožňujúcich vyvarovať sa nadmernej náhrady v rámci financovania týchto úloh vo verejnom záujme [...].“
   (115)

115

4.3.   Rozhodnutie Komisie o začatí konania z 1. októbra 2014
   (116)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania z 1. októbra 2014

116

| (65) | So zreteľom na závery Všeobecného súdu (117), podľa ktorých Komisia čelila pochybnostiam, pokiaľ ide o zlučiteľnosť napadnutého verejného financovania nemocníc IRIS s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie, čo aj spravila prostredníctvom rozhodnutia z 1. októbra 2014. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na skutočnosť, že podľa belgických orgánov sa príslušné obce a CPAS mesta Brusel rozhodli uložiť nemocniciam IRIS, nie však súkromným nemocniciam, tieto dodatočné povinnosti (118) odôvodňujúce opatrenia týkajúce sa náhrady deficitu zavedené na podporu nemocníc IRIS:






  a) | povinnosť prijať každého pacienta za každých okolností: nemocnice IRIS nemôžu odmietnuť poskytnúť starostlivosť pacientom, ktorí nie sú schopní zaplatiť za ich služby a/alebo ktorí nie sú poistení, a to aj v prípade, keď títo pacienti nepotrebujú naliehavú zdravotnú starostlivosť. Súkromné nemocnice sú povinné poskytnúť starostlivosť len pacientom, ktorí potrebujú naliehavú zdravotnú starostlivosť, avšak v prípadoch, ktoré nie sú naliehavé, túto povinnosť nemajú; |
| --- | --- | --- |

(65)

So zreteľom na závery Všeobecného súdu (117), podľa ktorých Komisia čelila pochybnostiam, pokiaľ ide o zlučiteľnosť napadnutého verejného financovania nemocníc IRIS s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie, čo aj spravila prostredníctvom rozhodnutia z 1. októbra 2014. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na skutočnosť, že podľa belgických orgánov sa príslušné obce a CPAS mesta Brusel rozhodli uložiť nemocniciam IRIS, nie však súkromným nemocniciam, tieto dodatočné povinnosti (118) odôvodňujúce opatrenia týkajúce sa náhrady deficitu zavedené na podporu nemocníc IRIS:

117

118

a)

povinnosť prijať každého pacienta za každých okolností: nemocnice IRIS nemôžu odmietnuť poskytnúť starostlivosť pacientom, ktorí nie sú schopní zaplatiť za ich služby a/alebo ktorí nie sú poistení, a to aj v prípade, keď títo pacienti nepotrebujú naliehavú zdravotnú starostlivosť. Súkromné nemocnice sú povinné poskytnúť starostlivosť len pacientom, ktorí potrebujú naliehavú zdravotnú starostlivosť, avšak v prípadoch, ktoré nie sú naliehavé, túto povinnosť nemajú;

| b) | povinnosť poskytovať kompletnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach: obce a CPAS sa vedome rozhodli zachovať viacero nemocničných miest poskytujúcich kompletnú starostlivosť s cieľom zabezpečiť dostupnosť starostlivosti pre všetkých pacientov. Alternatívu spočívajúcu v zoskupení lôžok a podpory udržania si nezávislosti vo vlastnom obydlí v rámci obmedzenejšieho počtu miest, aby tak znížili náklady, zámerne vylúčili. Toto rozhodnutie má mimoriadny význam pre znevýhodnených pacientov a ich rodiny vzhľadom na to, že nemocnice IRIS sa nachádzajú prevažne v blízkosti alebo v rámci štvrtí, v ktorých žije veľký počet znevýhodneného obyvateľstva; |
| --- | --- |

b)

povinnosť poskytovať kompletnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach: obce a CPAS sa vedome rozhodli zachovať viacero nemocničných miest poskytujúcich kompletnú starostlivosť s cieľom zabezpečiť dostupnosť starostlivosti pre všetkých pacientov. Alternatívu spočívajúcu v zoskupení lôžok a podpory udržania si nezávislosti vo vlastnom obydlí v rámci obmedzenejšieho počtu miest, aby tak znížili náklady, zámerne vylúčili. Toto rozhodnutie má mimoriadny význam pre znevýhodnených pacientov a ich rodiny vzhľadom na to, že nemocnice IRIS sa nachádzajú prevažne v blízkosti alebo v rámci štvrtí, v ktorých žije veľký počet znevýhodneného obyvateľstva;

| c) | povinnosť poskytovať sociálne služby pacientom a ich rodinám: sociálni pracovníci poskytujú pomoc znevýhodneným pacientom a ich rodinám s cieľom riešiť a zvládať administratívne, finančné, vzťahové a sociálne ťažkosti. Okrem toho vopred vytvárajú sociálne vzťahy s cieľom uľahčiť finančnú účasť CPAS. Hoci všetky verejné a súkromné nemocnice sú povinné zamestnávať sociálnych pracovníkov v rámci určitých nemocničných oddelení (napr. na geriatrickom a psychiatrickom oddelení), belgické orgány tvrdia, že nemocnice IRIS majú dodatočnú osobitnú úlohu spočívajúcu v poskytovaní oveľa dôležitejších sociálnych služieb, ktoré vedú k vyšším nákladom a náhrade v súlade z LCH. |
| --- | --- |

c)

povinnosť poskytovať sociálne služby pacientom a ich rodinám: sociálni pracovníci poskytujú pomoc znevýhodneným pacientom a ich rodinám s cieľom riešiť a zvládať administratívne, finančné, vzťahové a sociálne ťažkosti. Okrem toho vopred vytvárajú sociálne vzťahy s cieľom uľahčiť finančnú účasť CPAS. Hoci všetky verejné a súkromné nemocnice sú povinné zamestnávať sociálnych pracovníkov v rámci určitých nemocničných oddelení (napr. na geriatrickom a psychiatrickom oddelení), belgické orgány tvrdia, že nemocnice IRIS majú dodatočnú osobitnú úlohu spočívajúcu v poskytovaní oveľa dôležitejších sociálnych služieb, ktoré vedú k vyšším nákladom a náhrade v súlade z LCH.

| (66) | Vzhľadom na pochybnosti Všeobecného súdu (119) Komisia vyzvala belgické orgány, sťažovateľov a všetky zainteresované strany, aby predložili všetky príslušné informácie s cieľom preskúmať zlučiteľnosť napadnutého verejného financovania s vnútorným trhom, najmä v súvislosti s týmito bodmi:






  — | presné vymedzenie údajných dodatočných úloh nemocníc IRIS a dokumenty, na ktorých sa zakladajú poverenia týkajúce sa týchto úloh (pozri odôvodnenia 87 až 89 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- | --- |

(66)

Vzhľadom na pochybnosti Všeobecného súdu (119) Komisia vyzvala belgické orgány, sťažovateľov a všetky zainteresované strany, aby predložili všetky príslušné informácie s cieľom preskúmať zlučiteľnosť napadnutého verejného financovania s vnútorným trhom, najmä v súvislosti s týmito bodmi:

119

—

presné vymedzenie údajných dodatočných úloh nemocníc IRIS a dokumenty, na ktorých sa zakladajú poverenia týkajúce sa týchto úloh (pozri odôvodnenia 87 až 89 rozhodnutia o začatí konania),

| — | právny základ, ktorý sa vzťahuje na náhradu deficitu nemocníc IRIS (ku ktorého existencii prispievajú náklady na každú údajnú dodatočnú úlohu) (pozri odôvodnenie 91 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

právny základ, ktorý sa vzťahuje na náhradu deficitu nemocníc IRIS (ku ktorého existencii prispievajú náklady na každú údajnú dodatočnú úlohu) (pozri odôvodnenie 91 rozhodnutia o začatí konania),

| — | otázka, či existujú (dostatočné) opatrenia umožňujúce vyvarovať sa nadmernej náhrady za plnenie údajných dodatočných úloh, a to najmä prostredníctvom mechanizmu náhrady deficitu, prípadne v kombinácii s návratnými zálohami, a či boli nemocnice IRIS z právneho hľadiska povinné vrátiť všetky zálohy, ktoré im mohli byť udelené s cieľom vyvarovať sa nadmernej náhrady (pozri odôvodnenie 95 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

otázka, či existujú (dostatočné) opatrenia umožňujúce vyvarovať sa nadmernej náhrady za plnenie údajných dodatočných úloh, a to najmä prostredníctvom mechanizmu náhrady deficitu, prípadne v kombinácii s návratnými zálohami, a či boli nemocnice IRIS z právneho hľadiska povinné vrátiť všetky zálohy, ktoré im mohli byť udelené s cieľom vyvarovať sa nadmernej náhrady (pozri odôvodnenie 95 rozhodnutia o začatí konania),

| — | otázka, či sa zaviedli dostatočné opatrenia na zabezpečenie toho, aby náhrada nebola vyššia, ako je nevyhnutné na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme (pozri odôvodnenie 96 rozhodnutia o začatí konania), vzhľadom na to, že platby osobitných dotácií v maximálnej výške 10 miliónov EUR za rok (pozri odôvodnenie 50 skôr v texte) je nutné považovať za operáciu, ktorá sa odlišuje od náhrady deficitu nemocníc IRIS, |
| --- | --- |

—

otázka, či sa zaviedli dostatočné opatrenia na zabezpečenie toho, aby náhrada nebola vyššia, ako je nevyhnutné na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme (pozri odôvodnenie 96 rozhodnutia o začatí konania), vzhľadom na to, že platby osobitných dotácií v maximálnej výške 10 miliónov EUR za rok (pozri odôvodnenie 50 skôr v texte) je nutné považovať za operáciu, ktorá sa odlišuje od náhrady deficitu nemocníc IRIS,

| — | otázka, či bola akákoľvek nadmerná náhrada v skutočnosti udelená nemocniciam IRIS, odkedy začali vykonávať svoje činnosti ako nezávislé právne štruktúry (pozri odôvodnenie 97 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

otázka, či bola akákoľvek nadmerná náhrada v skutočnosti udelená nemocniciam IRIS, odkedy začali vykonávať svoje činnosti ako nezávislé právne štruktúry (pozri odôvodnenie 97 rozhodnutia o začatí konania),

| — | všetky užitočné tvrdenia spolu s konkrétnymi a podrobnými dokumentmi, v ktorých sa objasňuje, či, prečo a do akej miery opatrenia v oblasti verejného financovania nemocníc IRIS patria do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (pozri odôvodnenie 98 rozhodnutia o začatí konania) alebo rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (pozri odôvodnenie 100 rozhodnutia o začatí konania) a či, prečo a do akej miery sú splnené príslušné stanovené kritériá. |
| --- | --- |

—

všetky užitočné tvrdenia spolu s konkrétnymi a podrobnými dokumentmi, v ktorých sa objasňuje, či, prečo a do akej miery opatrenia v oblasti verejného financovania nemocníc IRIS patria do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (pozri odôvodnenie 98 rozhodnutia o začatí konania) alebo rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (pozri odôvodnenie 100 rozhodnutia o začatí konania) a či, prečo a do akej miery sú splnené príslušné stanovené kritériá.

| (67) | Komisia sa zároveň pri príležitosti prijatia rozhodnutia o začatí konania pokúsila objasniť tieto ďalšie faktické body:






  — | otázku, či sa akékoľvek finančné prostriedky z FRBRTC (pozri odôvodnenie 50 skôr v texte), v tomto prípade osobitné dotácie, priamo previedli na nemocnice IRIS alebo či FRBRTC a osobitné dotácie predstavujú jednoduché mechanizmy financovania medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a bruselskými obcami (pozri odôvodnenie 17 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisia sa zároveň pri príležitosti prijatia rozhodnutia o začatí konania pokúsila objasniť tieto ďalšie faktické body:

—

otázku, či sa akékoľvek finančné prostriedky z FRBRTC (pozri odôvodnenie 50 skôr v texte), v tomto prípade osobitné dotácie, priamo previedli na nemocnice IRIS alebo či FRBRTC a osobitné dotácie predstavujú jednoduché mechanizmy financovania medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a bruselskými obcami (pozri odôvodnenie 17 rozhodnutia o začatí konania),

| — | presnú povahu záväzku stanoveného v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS (pozri odôvodnenie 19 skôr v texte), možnosti zatvorenia verejnej nemocnice a rozdiel oproti mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc (pozri odôvodnenie 26 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

presnú povahu záväzku stanoveného v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS (pozri odôvodnenie 19 skôr v texte), možnosti zatvorenia verejnej nemocnice a rozdiel oproti mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc (pozri odôvodnenie 26 rozhodnutia o začatí konania),

| — | otázku, či sa dodatočné sociálne služby poskytované nemocnicami IRIS považujú za činnosti hospodárskej povahy (odôvodnenie 48 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

otázku, či sa dodatočné sociálne služby poskytované nemocnicami IRIS považujú za činnosti hospodárskej povahy (odôvodnenie 48 rozhodnutia o začatí konania),

| — | otázku, či prevod osobitných dotácií (zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí) obcí v prospech nemocníc IRIS možno považovať za odlišnú operáciu v porovnaní s mechanizmom náhrady deficitu (pozri odôvodnenie 92 rozhodnutia o začatí konania) a prípadne za uplatniteľný právny základ, ktorým sa stanovujú presné pravidlá daného mechanizmu, |
| --- | --- |

—

otázku, či prevod osobitných dotácií (zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí) obcí v prospech nemocníc IRIS možno považovať za odlišnú operáciu v porovnaní s mechanizmom náhrady deficitu (pozri odôvodnenie 92 rozhodnutia o začatí konania) a prípadne za uplatniteľný právny základ, ktorým sa stanovujú presné pravidlá daného mechanizmu,

| — | otázku, či existuje mechanizmus záloh, právny základ tohto mechanizmu a prípadne spôsob, akým sa tieto platby vykonávajú, a otázku, či sa tieto zálohy považujú za opatrenie pomoci, ktoré sa odlišuje od mechanizmu kompenzácie deficitu, ako aj spresnenia týkajúce sa prípadného financovania týchto záloh z FRBRTC (pozri odôvodnenie 93 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

otázku, či existuje mechanizmus záloh, právny základ tohto mechanizmu a prípadne spôsob, akým sa tieto platby vykonávajú, a otázku, či sa tieto zálohy považujú za opatrenie pomoci, ktoré sa odlišuje od mechanizmu kompenzácie deficitu, ako aj spresnenia týkajúce sa prípadného financovania týchto záloh z FRBRTC (pozri odôvodnenie 93 rozhodnutia o začatí konania),

| — | ďalšie objasnenia, pokiaľ ide o udržateľnosť (t. j. dlhodobú kontinuitu a životaschopnosť verejných nemocníc, pozri aj odôvodnenie 91 ďalej v texte), jej právny základ (najmä na úrovni siete IRIS e nemocníc IRIS), jej dôsledky a spôsob, akým sa na základe udržateľnosti odôvodňujú mechanizmy náhrady deficitu, ktoré využívajú tieto nemocnice (pozri odôvodnenia 102 a 103 rozhodnutia o začatí konania), |
| --- | --- |

—

ďalšie objasnenia, pokiaľ ide o udržateľnosť (t. j. dlhodobú kontinuitu a životaschopnosť verejných nemocníc, pozri aj odôvodnenie 91 ďalej v texte), jej právny základ (najmä na úrovni siete IRIS e nemocníc IRIS), jej dôsledky a spôsob, akým sa na základe udržateľnosti odôvodňujú mechanizmy náhrady deficitu, ktoré využívajú tieto nemocnice (pozri odôvodnenia 102 a 103 rozhodnutia o začatí konania),

| — | otázku, či existujú iné dôvody ako tie, ktoré sú výslovne uvedené v rozhodnutí o začatí konania (t. j. existencia dodatočných úloh všeobecného hospodárskeho záujmu a udržateľnosť verejných nemocníc), ktorými možno odôvodniť dodatočné financovanie nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

—

otázku, či existujú iné dôvody ako tie, ktoré sú výslovne uvedené v rozhodnutí o začatí konania (t. j. existencia dodatočných úloh všeobecného hospodárskeho záujmu a udržateľnosť verejných nemocníc), ktorými možno odôvodniť dodatočné financovanie nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania).

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (68) | Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen a UNCPSY), ktoré sú zhrnuté ďalej v texte: |
| --- | --- |

(68)

Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen a UNCPSY), ktoré sú zhrnuté ďalej v texte:

5.1.   CBI

CBI

| (69) | V reakcii na rozhodnutie o začatí konania CBI, sťažovateľ, poukazuje na skutočnosť, že z jeho pohľadu toto rozhodnutie nezahŕňa žiadny nový prvok alebo tvrdenie ani žiadne nové vysvetlenie umožňujúce stanoviť existenciu osobitnej úlohy, ktorou boli poverené nemocnice IRIS, alebo pokiaľ ide o mechanizmy náhrady za plnenie tejto údajnej úlohy alebo kontroly, ktoré boli v tejto súvislosti údajne zavedené. Sťažovateľ teda odkazuje hlavne na tvrdenia uvedené v jeho predchádzajúcich pripomienkach. |
| --- | --- |

(69)

V reakcii na rozhodnutie o začatí konania CBI, sťažovateľ, poukazuje na skutočnosť, že z jeho pohľadu toto rozhodnutie nezahŕňa žiadny nový prvok alebo tvrdenie ani žiadne nové vysvetlenie umožňujúce stanoviť existenciu osobitnej úlohy, ktorou boli poverené nemocnice IRIS, alebo pokiaľ ide o mechanizmy náhrady za plnenie tejto údajnej úlohy alebo kontroly, ktoré boli v tejto súvislosti údajne zavedené. Sťažovateľ teda odkazuje hlavne na tvrdenia uvedené v jeho predchádzajúcich pripomienkach.

| (70) | CBI potvrdzuje svoje stanovisko, na základe ktorého: 1. nemocnice IRIS nie sú okrem úloh, ktorými sú poverené všetky (verejné alebo súkromné) belgické nemocnice, zodpovedné za osobitné služby všeobecného hospodárskeho záujmu a 2. aj keď Komisia dospela k záveru o existencii dodatočných úloh tohto druhu, tieto úlohy nie sú dostatočne jasne vymedzené, aby spĺňali požiadavky právnych predpisov Únie v danej oblasti. CBI zároveň poznamenáva, že v rámci návrhu politického programu novej bruselskej vlády (zverejneného v júli 2014) sa zvažuje „zmena uznesenia z 13. februára 2003 s cieľom stanoviť úlohy obecného záujmu, ktoré odôvodňujú osobitné dotácie v prospech obcí“. Sťažovatelia sa domnievajú, že toto znenie naznačuje, že v súčasnosti neexistujú žiadne úlohy tohto druhu, ale že sa vymedzia v budúcnosti. |
| --- | --- |

(70)

CBI potvrdzuje svoje stanovisko, na základe ktorého: 1. nemocnice IRIS nie sú okrem úloh, ktorými sú poverené všetky (verejné alebo súkromné) belgické nemocnice, zodpovedné za osobitné služby všeobecného hospodárskeho záujmu a 2. aj keď Komisia dospela k záveru o existencii dodatočných úloh tohto druhu, tieto úlohy nie sú dostatočne jasne vymedzené, aby spĺňali požiadavky právnych predpisov Únie v danej oblasti. CBI zároveň poznamenáva, že v rámci návrhu politického programu novej bruselskej vlády (zverejneného v júli 2014) sa zvažuje „zmena uznesenia z 13. februára 2003 s cieľom stanoviť úlohy obecného záujmu, ktoré odôvodňujú osobitné dotácie v prospech obcí“. Sťažovatelia sa domnievajú, že toto znenie naznačuje, že v súčasnosti neexistujú žiadne úlohy tohto druhu, ale že sa vymedzia v budúcnosti.

| (71) | Pokiaľ ide o požiadavky článku 60 ods. 6 zákona o CPAS, CBI sa domnieva, že neprinášajú nič nové v porovnaní s LCH, pokiaľ ide o vymedzenie dodatočných alebo osobitných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sa vzťahujú len na verejné nemocnice, ako sú nemocnice IRIS. Sťažovateľ ďalej uvádza, že sa zdá, že dodatočná sociálna úloha len zahŕňa väčší objem sociálnych služieb v porovnaní s úlohou zabezpečovanou inými nemocnicami, ktorú označuje za „základnú sociálnu úlohu (spoločnú pre verejné a súkromné nemocnice)“. CBI sa domnieva, že to nie je postačujúce na to, aby sa úlohy nemocnice IRIS mohli považovať za dodatočné sociálne úlohy. Okrem toho, pokiaľ ide o otázku, či ide o služby hospodárskej povahy, CBI tvrdí, že samotná skutočnosť, že tieto služby sa zabezpečujú bezplatne, nezbavuje tieto služby ich hospodárskej povahy. CBI sa napokon domnieva, že dodatočné sociálne služby sú neoddeliteľné od rozsiahlej služby zdravotnej starostlivosti, ktorá má nepochybne hospodársku povahu, keďže táto skutočnosť nebola nikdy spochybnená. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o požiadavky článku 60 ods. 6 zákona o CPAS, CBI sa domnieva, že neprinášajú nič nové v porovnaní s LCH, pokiaľ ide o vymedzenie dodatočných alebo osobitných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sa vzťahujú len na verejné nemocnice, ako sú nemocnice IRIS. Sťažovateľ ďalej uvádza, že sa zdá, že dodatočná sociálna úloha len zahŕňa väčší objem sociálnych služieb v porovnaní s úlohou zabezpečovanou inými nemocnicami, ktorú označuje za „základnú sociálnu úlohu (spoločnú pre verejné a súkromné nemocnice)“. CBI sa domnieva, že to nie je postačujúce na to, aby sa úlohy nemocnice IRIS mohli považovať za dodatočné sociálne úlohy. Okrem toho, pokiaľ ide o otázku, či ide o služby hospodárskej povahy, CBI tvrdí, že samotná skutočnosť, že tieto služby sa zabezpečujú bezplatne, nezbavuje tieto služby ich hospodárskej povahy. CBI sa napokon domnieva, že dodatočné sociálne služby sú neoddeliteľné od rozsiahlej služby zdravotnej starostlivosti, ktorá má nepochybne hospodársku povahu, keďže táto skutočnosť nebola nikdy spochybnená.

| (72) | Podľa CBI sa úloha týkajúca sa poskytovania univerzálnej starostlivosti vzťahuje na súkromné, ako aj na verejné nemocnice. Ďalej sa domnieva, že by sa nemali robiť žiadne rozdiely medzi verejnými a súkromnými nemocnicami, pokiaľ ide o liečbu „sociálnych pacientov“, či už v naliehavých situáciách alebo v rámci starostlivosti po vyšetrení na pohotovosti. V tomto kontexte CBI odkazuje na rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (120), ktorý sa týka naliehavej zdravotnej pomoci (121) poskytnutej cudzincom s neoprávneným pobytom na území Belgicka (ďalej len „migranti bez dokladov“), v ktorom sa preukazuje, že v tomto kontexte môžu takúto pomoc poskytovať verejné, ako aj súkromné nemocnice. CBI dopĺňa, že na základe publikácie (122) vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes (123) z roku 2004 súkromné nemocnice poskytujú starostlivosť viac ako 60 % „sociálnych pacientov“ v regióne Brusel – hlavné mesto. Sťažovateľ sa tiež domnieva, že zo zákona o CPAS, strategických plánov siete IRIS ani z dohôd o „sociálnom bývaní“ (124) nevyplýva žiadna dodatočná úloha. |
| --- | --- |

(72)

Podľa CBI sa úloha týkajúca sa poskytovania univerzálnej starostlivosti vzťahuje na súkromné, ako aj na verejné nemocnice. Ďalej sa domnieva, že by sa nemali robiť žiadne rozdiely medzi verejnými a súkromnými nemocnicami, pokiaľ ide o liečbu „sociálnych pacientov“, či už v naliehavých situáciách alebo v rámci starostlivosti po vyšetrení na pohotovosti. V tomto kontexte CBI odkazuje na rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (120), ktorý sa týka naliehavej zdravotnej pomoci (121) poskytnutej cudzincom s neoprávneným pobytom na území Belgicka (ďalej len „migranti bez dokladov“), v ktorom sa preukazuje, že v tomto kontexte môžu takúto pomoc poskytovať verejné, ako aj súkromné nemocnice. CBI dopĺňa, že na základe publikácie (122) vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes (123) z roku 2004 súkromné nemocnice poskytujú starostlivosť viac ako 60 % „sociálnych pacientov“ v regióne Brusel – hlavné mesto. Sťažovateľ sa tiež domnieva, že zo zákona o CPAS, strategických plánov siete IRIS ani z dohôd o „sociálnom bývaní“ (124) nevyplýva žiadna dodatočná úloha.

120

121

122

123

124

| (73) | Pokiaľ ide o „úlohy poskytované na viacerých miestach“, CBI sa domnieva, že presný obsah tohto záväzku spočívajúceho v poskytovaní kompletných nemocničných služieb „na viacerých miestach“ zatiaľ nebol vysvetlený, ani to, do akej miery z tohto záväzku plynú pre nemocnice IRIS dodatočné náklady. Pokiaľ ide o dodatočnú sociálnu úlohu, CBI zastáva názor, že z článku 57 zákona o CPAS nevyplývajú pre nemocnice IRIS žiadne dodatočné povinnosti a že v každom prípade v tomto článku nie sú zrozumiteľne vymedzené (rovnako ako ani v strategických plánoch siete IRIS, či v dohodách o „sociálnom bývaní“). |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o „úlohy poskytované na viacerých miestach“, CBI sa domnieva, že presný obsah tohto záväzku spočívajúceho v poskytovaní kompletných nemocničných služieb „na viacerých miestach“ zatiaľ nebol vysvetlený, ani to, do akej miery z tohto záväzku plynú pre nemocnice IRIS dodatočné náklady. Pokiaľ ide o dodatočnú sociálnu úlohu, CBI zastáva názor, že z článku 57 zákona o CPAS nevyplývajú pre nemocnice IRIS žiadne dodatočné povinnosti a že v každom prípade v tomto článku nie sú zrozumiteľne vymedzené (rovnako ako ani v strategických plánoch siete IRIS, či v dohodách o „sociálnom bývaní“).

| (74) | Pokiaľ ide o otázku týkajúcu sa jasného vymedzenia parametrov na výpočet náhrady, CBI poukazuje na to, že podľa belgických orgánov nemocnice IRIS plnia osobitnú úlohu, ktorá sa líši od úlohy súkromných nemocníc, a že táto osobitná úloha nie je vymedzená v rámci LCH, ale sa opiera o iný právny základ. Podľa CBI je jednoznačne vylúčené, že by sa v LCH mohli vymedzovať parametre na výpočet náhrady týkajúce sa jednej alebo viacerých úloh vo verejnom záujme, ktoré v ňom nie sú stanovené. Okrem toho CBI poznamenáva, že neexistuje žiadna súvislosť medzi údajnými právnymi základmi týkajúcimi sa predmetných osobitných úloh a mechanizmami náhrady. Sťažovateľ konštatuje, že sa zjavne neuplatňuje žiadne rozlíšenie medzi deficitom vyplývajúcim jednak z údajných osobitných úloh a jednak z nákladov na plnenie základnej úlohy. CBI napokon odkazuje na rad stanovísk belgickej finančnej inšpekcie, v ktorých sa dospelo k názoru, že nie je možné kontrolovať využívanie osobitných dotácií udelených na základe uznesenia z 13. februára 2003, keďže v tomto uznesení sa nespresňujú úlohy obecného záujmu, na ktoré sa tieto dotácie poskytujú. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o otázku týkajúcu sa jasného vymedzenia parametrov na výpočet náhrady, CBI poukazuje na to, že podľa belgických orgánov nemocnice IRIS plnia osobitnú úlohu, ktorá sa líši od úlohy súkromných nemocníc, a že táto osobitná úloha nie je vymedzená v rámci LCH, ale sa opiera o iný právny základ. Podľa CBI je jednoznačne vylúčené, že by sa v LCH mohli vymedzovať parametre na výpočet náhrady týkajúce sa jednej alebo viacerých úloh vo verejnom záujme, ktoré v ňom nie sú stanovené. Okrem toho CBI poznamenáva, že neexistuje žiadna súvislosť medzi údajnými právnymi základmi týkajúcimi sa predmetných osobitných úloh a mechanizmami náhrady. Sťažovateľ konštatuje, že sa zjavne neuplatňuje žiadne rozlíšenie medzi deficitom vyplývajúcim jednak z údajných osobitných úloh a jednak z nákladov na plnenie základnej úlohy. CBI napokon odkazuje na rad stanovísk belgickej finančnej inšpekcie, v ktorých sa dospelo k názoru, že nie je možné kontrolovať využívanie osobitných dotácií udelených na základe uznesenia z 13. februára 2003, keďže v tomto uznesení sa nespresňujú úlohy obecného záujmu, na ktoré sa tieto dotácie poskytujú.

| (75) | CBI zároveň opakuje svoje predchádzajúce tvrdenia, že nie je prijaté žiadne opatrenie na vyvarovanie sa nadmernej náhrady. Dopĺňa, že bez presného vymedzenia osobitných úloh vykonávaných nemocnicami IRIS nie je možné určiť, ktoré činnosti by mali alebo nemali byť predmetom náhrady. Podľa CBI je teda nemožné overiť existenciu mechanizmu kontroly, ktorý by umožňoval vyvarovať sa nadmernej náhrady. |
| --- | --- |

(75)

CBI zároveň opakuje svoje predchádzajúce tvrdenia, že nie je prijaté žiadne opatrenie na vyvarovanie sa nadmernej náhrady. Dopĺňa, že bez presného vymedzenia osobitných úloh vykonávaných nemocnicami IRIS nie je možné určiť, ktoré činnosti by mali alebo nemali byť predmetom náhrady. Podľa CBI je teda nemožné overiť existenciu mechanizmu kontroly, ktorý by umožňoval vyvarovať sa nadmernej náhrady.

| (76) | CBI napokon poukazuje na to, že hoci je udržateľnosť verejných nemocníc uvedená v dohode o spolupráci z 19. mája 1994, v tomto dokumente nie je vymedzená žiadna úloha tohto druhu a nepredstavuje poverenie. CBI sa predovšetkým domnieva, že v tejto dohode sa nenaznačuje, že by obec alebo mesto bolo povinné mať na svojom území verejnú nemocnicu a že v nej nie sú stanovené žiadne pravidlá týkajúce sa plánovania nemocničných služieb v Belgicku, ktoré si vyžaduje prevádzkovanie služby v rámci verejnej nemocnice. |
| --- | --- |

(76)

CBI napokon poukazuje na to, že hoci je udržateľnosť verejných nemocníc uvedená v dohode o spolupráci z 19. mája 1994, v tomto dokumente nie je vymedzená žiadna úloha tohto druhu a nepredstavuje poverenie. CBI sa predovšetkým domnieva, že v tejto dohode sa nenaznačuje, že by obec alebo mesto bolo povinné mať na svojom území verejnú nemocnicu a že v nej nie sú stanovené žiadne pravidlá týkajúce sa plánovania nemocničných služieb v Belgicku, ktoré si vyžaduje prevádzkovanie služby v rámci verejnej nemocnice.

5.2.   ABISP

ABISP

| (77) | Bruselské združenie inštitúcií súkromnej starostlivosti (L'Association bruxelloise des institutions de soins privées, ABISP), jeden z pôvodných sťažovateľov (pozri odôvodnenie 1), vo svojich pripomienkach týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania poznamenáva, že všetky belgické nemocnice, bez ohľadu na ich štatút alebo ich vlastníkov, sú zo zákona povinné plniť úlohu vo všeobecnom záujme. V tomto kontexte ABISP odkazuje na článok 2 LCH (125). ABISP napokon pripomína, že svoju sťažnosť stiahlo. |
| --- | --- |

(77)

Bruselské združenie inštitúcií súkromnej starostlivosti (L'Association bruxelloise des institutions de soins privées, ABISP), jeden z pôvodných sťažovateľov (pozri odôvodnenie 1), vo svojich pripomienkach týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania poznamenáva, že všetky belgické nemocnice, bez ohľadu na ich štatút alebo ich vlastníkov, sú zo zákona povinné plniť úlohu vo všeobecnom záujme. V tomto kontexte ABISP odkazuje na článok 2 LCH (125). ABISP napokon pripomína, že svoju sťažnosť stiahlo.

125

5.3.   Zorgnet Vlaanderen

Zorgnet Vlaanderen

| (78) | Zorgnet Vlaanderen zastupuje viac ako 500 flámskych poskytovateľov starostlivosti (napr. všeobecné nemocnice, zariadenia psychiatrickej starostlivosti a domovy dôchodcov). Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Zorgnet Vlaanderen zdôrazňuje, že všetky belgické nemocnice, či už verejné alebo súkromné, podliehajú rovnakým povinnostiam, pokiaľ ide o služby vo verejnom záujme v rámci LCH. Okrem toho poukazuje na skutočnosť, že v LCH sa nevymedzujú podmienky týkajúce sa právnej formy (verejný alebo súkromný orgán), ktorá je nevyhnutná na to, aby bolo zariadenie uznané ako nemocnica. Zorgnet Vlaanderen navyše poznamenáva, že vo vymedzení záväzkov služby vo verejnom záujme nemocníc sa neodkazuje na regionálne špecifiká. Napokon tvrdí, že nemocnice Flámska a regiónu Brusel – hlavné mesto neplnia odlišnú sociálnu úlohu. |
| --- | --- |

(78)

Zorgnet Vlaanderen zastupuje viac ako 500 flámskych poskytovateľov starostlivosti (napr. všeobecné nemocnice, zariadenia psychiatrickej starostlivosti a domovy dôchodcov). Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Zorgnet Vlaanderen zdôrazňuje, že všetky belgické nemocnice, či už verejné alebo súkromné, podliehajú rovnakým povinnostiam, pokiaľ ide o služby vo verejnom záujme v rámci LCH. Okrem toho poukazuje na skutočnosť, že v LCH sa nevymedzujú podmienky týkajúce sa právnej formy (verejný alebo súkromný orgán), ktorá je nevyhnutná na to, aby bolo zariadenie uznané ako nemocnica. Zorgnet Vlaanderen navyše poznamenáva, že vo vymedzení záväzkov služby vo verejnom záujme nemocníc sa neodkazuje na regionálne špecifiká. Napokon tvrdí, že nemocnice Flámska a regiónu Brusel – hlavné mesto neplnia odlišnú sociálnu úlohu.

5.4.   UNCPSY

UNCPSY

| (79) | Národný zväz súkromných psychiatrických kliník (Union nationale des cliniques psychiatriques privées, UNCPSY) je federácia súkromných psychiatrických kliník vo Francúzsku. Vo svojich pripomienkach týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania UNCPSY tvrdí, že na určenie toho, či verejné financovanie neprevyšuje čisté náklady na služby vo verejnom záujme, nemôžu byť tieto náklady neobmedzené. Podľa UNCPSY sa navyše musí v tomto posúdení zohľadniť kvalita prevádzky poskytovateľa služieb. V tomto kontexte UNCPSY zastáva názor, že Komisia by mala porovnať verejné a súkromné nemocnice s cieľom určiť, či je pomoc primeraná v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(79)

Národný zväz súkromných psychiatrických kliník (Union nationale des cliniques psychiatriques privées, UNCPSY) je federácia súkromných psychiatrických kliník vo Francúzsku. Vo svojich pripomienkach týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania UNCPSY tvrdí, že na určenie toho, či verejné financovanie neprevyšuje čisté náklady na služby vo verejnom záujme, nemôžu byť tieto náklady neobmedzené. Podľa UNCPSY sa navyše musí v tomto posúdení zohľadniť kvalita prevádzky poskytovateľa služieb. V tomto kontexte UNCPSY zastáva názor, že Komisia by mala porovnať verejné a súkromné nemocnice s cieľom určiť, či je pomoc primeraná v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

| (80) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že pripomienky UNCPSY sú v rozpore so záverom Všeobecného súdu uvedenom v bode 300 jeho rozsudku zo 7. novembra 2012 (T-137/10), podľa ktorého ekonomická účinnosť podniku v rámci poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ nepodlieha posúdeniu zlučiteľnosti verejného financovania udeleného podniku podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci (v tejto súvislosti pozri odôvodnenie 63). |
| --- | --- |

(80)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že pripomienky UNCPSY sú v rozpore so záverom Všeobecného súdu uvedenom v bode 300 jeho rozsudku zo 7. novembra 2012 (T-137/10), podľa ktorého ekonomická účinnosť podniku v rámci poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ nepodlieha posúdeniu zlučiteľnosti verejného financovania udeleného podniku podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci (v tejto súvislosti pozri odôvodnenie 63).

6.   PRIPOMIENKY BELGICKÉHO KRÁĽOVSTVA

PRIPOMIENKY BELGICKÉHO KRÁĽOVSTVA

6.1.   Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu o začatí konania

Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu o začatí konania

| (81) | V ich odpovedi na rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014, a najmä na odôvodnenie 17 tohto rozhodnutia, belgické orgány poukazujú na skutočnosť, že finančná pomoc zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto (t. j. osobitné dotácie v maximálnej výške 10 miliónov EUR za rok) a zo strany FRBRTC predstavovala finančné prevody poskytnuté výlučne obciam, a nie nemocniciam IRIS. V dôsledku toho sa belgické orgány domnievajú, že ide o finančné prevody medzi verejnými orgánmi, ktoré nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa belgických orgánov nebola nemocniciam IRIS udelená pomoc zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto ani zo strany FRBRTC. Domnievajú sa, že tieto prevody sa uskutočnili v rámci právomocí regiónu v oblasti všeobecného financovania obcí, ktorým sa tak umožnilo plniť ich úlohy všeobecného záujmu, a najmä úlohy CPAS. V tejto súvislosti sa odkazy sťažovateľov na stanoviská finančnej inšpekcie vzťahujú výlučne na región Brusel – hlavné mesto a obce, nie však na nemocnice IRIS. Belgické orgány napokon tvrdia, že na základe osobitného zákona z 8. augusta 1980 o inštitucionálnych reformách a stanoviska Štátnej rady Belgicka (126) región Brusel – hlavné mesto môže financovať výlučne obce, a nie nemocnice IRIS, lebo financovanie osobitných nemocničných úloh nepatrí do pôsobnosti regiónu. |
| --- | --- |

(81)

V ich odpovedi na rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014, a najmä na odôvodnenie 17 tohto rozhodnutia, belgické orgány poukazujú na skutočnosť, že finančná pomoc zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto (t. j. osobitné dotácie v maximálnej výške 10 miliónov EUR za rok) a zo strany FRBRTC predstavovala finančné prevody poskytnuté výlučne obciam, a nie nemocniciam IRIS. V dôsledku toho sa belgické orgány domnievajú, že ide o finančné prevody medzi verejnými orgánmi, ktoré nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa belgických orgánov nebola nemocniciam IRIS udelená pomoc zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto ani zo strany FRBRTC. Domnievajú sa, že tieto prevody sa uskutočnili v rámci právomocí regiónu v oblasti všeobecného financovania obcí, ktorým sa tak umožnilo plniť ich úlohy všeobecného záujmu, a najmä úlohy CPAS. V tejto súvislosti sa odkazy sťažovateľov na stanoviská finančnej inšpekcie vzťahujú výlučne na región Brusel – hlavné mesto a obce, nie však na nemocnice IRIS. Belgické orgány napokon tvrdia, že na základe osobitného zákona z 8. augusta 1980 o inštitucionálnych reformách a stanoviska Štátnej rady Belgicka (126) región Brusel – hlavné mesto môže financovať výlučne obce, a nie nemocnice IRIS, lebo financovanie osobitných nemocničných úloh nepatrí do pôsobnosti regiónu.

126

| (82) | Pokiaľ ide o pochybnosti vyjadrené v odôvodnení 26 rozhodnutia o začatí konania, belgické orgány objasňujú rozdiel medzi požiadavkou článku 60 ods. 6 zákona o CPAS na jednej strane a možnosťami zatvorenia verejnej nemocnice mechanizmom plánovania týkajúceho sa nemocníc na druhej strane. Domnievajú sa, že v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS (127) sa stanovujú podmienky, ktoré je potrebné splniť, aby sa umožnilo CPAS zriadiť nemocnicu. CPAS musí najmä analyzovať, či je taká nemocnica skutočne potrebná vzhľadom na potreby regiónu, a najmä na lekársko-sociálne potreby, ako aj na existenciu podobných infraštruktúr. Belgické orgány zároveň zdôrazňujú, že mechanizmus plánovania týkajúceho sa nemocníc spočíva v tom, že federálna vláda určí maximálny počet nemocničných lôžok na región. Federálna vláda zakladá svoje rozhodnutie výlučne na zistených potrebách nemocníc bez ohľadu na úroveň sociálnych potrieb v jednotlivých regiónoch (128). Belgické orgány vysvetľujú, že v prípade regiónu Brusel – hlavné mesto je maximálny počet nemocničných lôžok určený pre región ako celok, a nie jednotlivo pre každú z 19 obcí. Naopak, každé z 19 CPAS v regióne Brusel – hlavné mesto rozhoduje samostatne na základe miestnych potrieb, či otvorí nemocnicu vo svojej obci alebo nie. |
| --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o pochybnosti vyjadrené v odôvodnení 26 rozhodnutia o začatí konania, belgické orgány objasňujú rozdiel medzi požiadavkou článku 60 ods. 6 zákona o CPAS na jednej strane a možnosťami zatvorenia verejnej nemocnice mechanizmom plánovania týkajúceho sa nemocníc na druhej strane. Domnievajú sa, že v článku 60 ods. 6 zákona o CPAS (127) sa stanovujú podmienky, ktoré je potrebné splniť, aby sa umožnilo CPAS zriadiť nemocnicu. CPAS musí najmä analyzovať, či je taká nemocnica skutočne potrebná vzhľadom na potreby regiónu, a najmä na lekársko-sociálne potreby, ako aj na existenciu podobných infraštruktúr. Belgické orgány zároveň zdôrazňujú, že mechanizmus plánovania týkajúceho sa nemocníc spočíva v tom, že federálna vláda určí maximálny počet nemocničných lôžok na región. Federálna vláda zakladá svoje rozhodnutie výlučne na zistených potrebách nemocníc bez ohľadu na úroveň sociálnych potrieb v jednotlivých regiónoch (128). Belgické orgány vysvetľujú, že v prípade regiónu Brusel – hlavné mesto je maximálny počet nemocničných lôžok určený pre región ako celok, a nie jednotlivo pre každú z 19 obcí. Naopak, každé z 19 CPAS v regióne Brusel – hlavné mesto rozhoduje samostatne na základe miestnych potrieb, či otvorí nemocnicu vo svojej obci alebo nie.

127

128

| (83) | Belgické orgány zároveň vysvetlili, že zatvorenie verejnej nemocnice alebo jej prevod na partnera zo súkromného sektora sa neriadia formálne alebo špecificky podľa LCH alebo zákona o CPAS (129). Podľa belgických orgánov sa však v judikatúre Štátnej rady Belgicka objasňujú spôsoby a podmienky zatvorenia a/alebo prevodu zariadení založených zo strany CPAS. V rozhodnutí č. 113.428 z 9. decembra 2002 Štátna rada rozhodla o zrušení prevodu centra rekonvalescencie patriaceho CPAS na súkromného prevádzkovateľa. Rozhodla najmä o tom, že pred prijatím rozhodnutia o zatvorení alebo prevode zariadenia bolo zároveň potrebné posúdiť potrebu poskytovania lekársko-sociálnych služieb. V tomto posúdení treba riadne zohľadniť posúdenie vykonané pri zriadení zariadenia, ako aj všetky zmeny, ktoré nastali od prijatia rozhodnutia zriadiť zariadenie. Belgické orgány navyše poznamenávajú, že toto posúdenie sa nemôže zakladať výlučne na finančnej situácii zariadenia ani na nákladoch vynaložených na jeho údržbu. Na tomto základe belgické orgány dospeli k záveru, že CPAS nemôže zatvoriť svoju nemocnicu bez toho, aby vopred stanovilo, že lekárske a sociálne potreby, pre ktoré bola táto nemocnica zriadená, už neexistujú. |
| --- | --- |

(83)

Belgické orgány zároveň vysvetlili, že zatvorenie verejnej nemocnice alebo jej prevod na partnera zo súkromného sektora sa neriadia formálne alebo špecificky podľa LCH alebo zákona o CPAS (129). Podľa belgických orgánov sa však v judikatúre Štátnej rady Belgicka objasňujú spôsoby a podmienky zatvorenia a/alebo prevodu zariadení založených zo strany CPAS. V rozhodnutí č. 113.428 z 9. decembra 2002 Štátna rada rozhodla o zrušení prevodu centra rekonvalescencie patriaceho CPAS na súkromného prevádzkovateľa. Rozhodla najmä o tom, že pred prijatím rozhodnutia o zatvorení alebo prevode zariadenia bolo zároveň potrebné posúdiť potrebu poskytovania lekársko-sociálnych služieb. V tomto posúdení treba riadne zohľadniť posúdenie vykonané pri zriadení zariadenia, ako aj všetky zmeny, ktoré nastali od prijatia rozhodnutia zriadiť zariadenie. Belgické orgány navyše poznamenávajú, že toto posúdenie sa nemôže zakladať výlučne na finančnej situácii zariadenia ani na nákladoch vynaložených na jeho údržbu. Na tomto základe belgické orgány dospeli k záveru, že CPAS nemôže zatvoriť svoju nemocnicu bez toho, aby vopred stanovilo, že lekárske a sociálne potreby, pre ktoré bola táto nemocnica zriadená, už neexistujú.

129

| (84) | Podľa belgických orgánov je pre zriadenie verejnej nemocnice potrebné dodržiavať povinnosti článku 60 ods. 6 zákona o CPAS a plánovanie verejných orgánov týkajúce sa nemocníc, zatiaľ čo v prípade súkromných nemocníc je relevantné len plánovanie. V súlade s článkom 60 ods. 6 zákona o CPAS musí byť otvorenie novej verejnej nemocnice odôvodnené existenciou skutočnej potreby. Belgické orgány navyše vysvetľujú, že ak sa kapacita novootvorenej verejnej nemocnice rovná počtu lôžok stanovených v plánovaní týkajúcom sa nemocníc, nezostáva viac miesta pre inú nemocnicu (verejnú alebo súkromnú) v tejto oblasti v rámci tohto programu. A v takom prípade neexistuje žiadny iný spôsob uspokojenia potrieb obyvateľstva. Belgické orgány poukazujú na skutočnosť, že ak sa CPAS kedykoľvek rozhodne zatvoriť svoju verejnú nemocnicu, musí sa najprv uistiť, že v súlade s judikatúrou Štátnej rady táto nemocnica už nie je potrebná. Na rozdiel od CPAS súkromný prevádzkovateľ, ktorý sa rozhodne svoju nemocnicu zatvoriť, nie je zo zákona povinný uistiť sa o tom, že obyvateľstvu je naďalej poskytovaná zdravotná starostlivosť. Podľa belgických orgánov súkromná nemocnica zostáva otvorená len na základe vlastného rozhodnutia, ktoré sa môže kedykoľvek zmeniť. Belgické orgány uvádzajú ako príklad náhle zatvorenie súkromnej nemocnice Hôpital français v obci Berchem-Sainte-Agathe (Brusel) v roku 2008 (130). Na záver belgické orgány vysvetľujú, že mechanizmus plánovania týkajúceho sa nemocníc zároveň obmedzuje slobodu verejných a súkromných prevádzkovateľov zriadiť nemocnicu (keďže zriadenie nemocnice je možné len vtedy, ak ešte nebol dosiahnutý maximálny počet lôžok v danej oblasti). Domnievajú sa však, že povinnosti vyplývajúce zo zákona o CPAS ukladajú centrám CPAS dodatočné obmedzenia v súvislosti s otvorením a zatvorením verejnej nemocnice, zatiaľ čo súkromné nemocnice možno kedykoľvek zatvoriť. |
| --- | --- |

(84)

Podľa belgických orgánov je pre zriadenie verejnej nemocnice potrebné dodržiavať povinnosti článku 60 ods. 6 zákona o CPAS a plánovanie verejných orgánov týkajúce sa nemocníc, zatiaľ čo v prípade súkromných nemocníc je relevantné len plánovanie. V súlade s článkom 60 ods. 6 zákona o CPAS musí byť otvorenie novej verejnej nemocnice odôvodnené existenciou skutočnej potreby. Belgické orgány navyše vysvetľujú, že ak sa kapacita novootvorenej verejnej nemocnice rovná počtu lôžok stanovených v plánovaní týkajúcom sa nemocníc, nezostáva viac miesta pre inú nemocnicu (verejnú alebo súkromnú) v tejto oblasti v rámci tohto programu. A v takom prípade neexistuje žiadny iný spôsob uspokojenia potrieb obyvateľstva. Belgické orgány poukazujú na skutočnosť, že ak sa CPAS kedykoľvek rozhodne zatvoriť svoju verejnú nemocnicu, musí sa najprv uistiť, že v súlade s judikatúrou Štátnej rady táto nemocnica už nie je potrebná. Na rozdiel od CPAS súkromný prevádzkovateľ, ktorý sa rozhodne svoju nemocnicu zatvoriť, nie je zo zákona povinný uistiť sa o tom, že obyvateľstvu je naďalej poskytovaná zdravotná starostlivosť. Podľa belgických orgánov súkromná nemocnica zostáva otvorená len na základe vlastného rozhodnutia, ktoré sa môže kedykoľvek zmeniť. Belgické orgány uvádzajú ako príklad náhle zatvorenie súkromnej nemocnice Hôpital français v obci Berchem-Sainte-Agathe (Brusel) v roku 2008 (130). Na záver belgické orgány vysvetľujú, že mechanizmus plánovania týkajúceho sa nemocníc zároveň obmedzuje slobodu verejných a súkromných prevádzkovateľov zriadiť nemocnicu (keďže zriadenie nemocnice je možné len vtedy, ak ešte nebol dosiahnutý maximálny počet lôžok v danej oblasti). Domnievajú sa však, že povinnosti vyplývajúce zo zákona o CPAS ukladajú centrám CPAS dodatočné obmedzenia v súvislosti s otvorením a zatvorením verejnej nemocnice, zatiaľ čo súkromné nemocnice možno kedykoľvek zatvoriť.

130

| (85) | Pokiaľ ide o povinnosti, ktoré sa údajne uplatňujú len na nemocnice IRIS (pozri odôvodnenia 87 až 89 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány tvrdia, že tieto povinnosti sú priamym dôsledkom toho, že nemocnice IRIS boli zriadené na to, aby prispievali k zabezpečovaniu sociálnej pomoci poskytovanej zo strany CPAS (pozri oddiel 2.2). Belgické orgány sa domnievajú, že tieto povinnosti vyplývajú zo zákona o CPAS, na základe ktorého boli nemocnice IRIS zriadené, a že sú nemocniciam IRIS uložené na základe ich štatútu a strategických plánov siete IRIS. Belgické orgány tiež odkazujú na tieto dokumenty na účely presného vymedzenia týchto povinností. V záujme stručnosti a v snahe predísť opakovaniu Komisia vo svojom posúdení uvedie len relevantné časti (pozri oddiel 7.3.4.1). |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o povinnosti, ktoré sa údajne uplatňujú len na nemocnice IRIS (pozri odôvodnenia 87 až 89 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány tvrdia, že tieto povinnosti sú priamym dôsledkom toho, že nemocnice IRIS boli zriadené na to, aby prispievali k zabezpečovaniu sociálnej pomoci poskytovanej zo strany CPAS (pozri oddiel 2.2). Belgické orgány sa domnievajú, že tieto povinnosti vyplývajú zo zákona o CPAS, na základe ktorého boli nemocnice IRIS zriadené, a že sú nemocniciam IRIS uložené na základe ich štatútu a strategických plánov siete IRIS. Belgické orgány tiež odkazujú na tieto dokumenty na účely presného vymedzenia týchto povinností. V záujme stručnosti a v snahe predísť opakovaniu Komisia vo svojom posúdení uvedie len relevantné časti (pozri oddiel 7.3.4.1).

| (86) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania (pozri odôvodnenie 48) Komisia vyjadrila pochybnosti v súvislosti s hospodárskou alebo nehospodárskou povahou dodatočných sociálnych služieb poskytovaných nemocnicami IRIS. Vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania belgické orgány usudzujú, že tieto sociálne služby nemajú hospodársku povahu. Tvrdia najmä, že sociálna pomoc poskytnutá zo strany CPAS v Bruseli vo forme materiálnej, sociálnej, lekárskej, lekársko-sociálnej a psychologickej pomoci netvorí súčasť konkurenčného trhu a že to platí aj vtedy, keď jednu časť sociálnej pomoci (t. j. dodatočné sociálne služby) zabezpečujú nemocnice IRIS na základe poverenia. |
| --- | --- |

(86)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania (pozri odôvodnenie 48) Komisia vyjadrila pochybnosti v súvislosti s hospodárskou alebo nehospodárskou povahou dodatočných sociálnych služieb poskytovaných nemocnicami IRIS. Vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania belgické orgány usudzujú, že tieto sociálne služby nemajú hospodársku povahu. Tvrdia najmä, že sociálna pomoc poskytnutá zo strany CPAS v Bruseli vo forme materiálnej, sociálnej, lekárskej, lekársko-sociálnej a psychologickej pomoci netvorí súčasť konkurenčného trhu a že to platí aj vtedy, keď jednu časť sociálnej pomoci (t. j. dodatočné sociálne služby) zabezpečujú nemocnice IRIS na základe poverenia.

| (87) | Pokiaľ ide o právny základ pre náhradu deficitu (pozri bod 91 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány sa domnievajú, že povinnosť, ktorou sú poverené obce a ktorá spočíva v uhradení deficitu ich verejných nemocníc, je stanovená v článku 46 štatútu nemocníc IRIS, ako aj v článku 109 LCH. Vysvetľujú, že v článku 109 LCH je uvedená všeobecná zásada, ktorá sa vzťahuje na všetky belgické verejné nemocnice a ktorá stanovuje minimálnu povinnosť pre obce (keďže sú povinné pokryť výlučne jednu časť deficitu, pozri aj odôvodnenie 47). Belgické orgány zároveň poznamenávajú, že v článku 46 štatútu nemocníc IRIS sa vymedzuje konkrétna povinnosť, ktorá sa vzťahuje len na šesť obcí, ktoré zriadili nemocnice IRIS a ktoré sa rozhodli prekročiť minimálnu požadovanú úroveň stanovenú v článku 109 LCH a pokryť celý účtovný deficit nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o právny základ pre náhradu deficitu (pozri bod 91 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány sa domnievajú, že povinnosť, ktorou sú poverené obce a ktorá spočíva v uhradení deficitu ich verejných nemocníc, je stanovená v článku 46 štatútu nemocníc IRIS, ako aj v článku 109 LCH. Vysvetľujú, že v článku 109 LCH je uvedená všeobecná zásada, ktorá sa vzťahuje na všetky belgické verejné nemocnice a ktorá stanovuje minimálnu povinnosť pre obce (keďže sú povinné pokryť výlučne jednu časť deficitu, pozri aj odôvodnenie 47). Belgické orgány zároveň poznamenávajú, že v článku 46 štatútu nemocníc IRIS sa vymedzuje konkrétna povinnosť, ktorá sa vzťahuje len na šesť obcí, ktoré zriadili nemocnice IRIS a ktoré sa rozhodli prekročiť minimálnu požadovanú úroveň stanovenú v článku 109 LCH a pokryť celý účtovný deficit nemocníc IRIS.

| (88) | V odôvodnení 92 rozhodnutia o začatí konania Komisia položila otázku, či prevod osobitných dotácií (zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí) obcí v prospech nemocníc IRIS možno považovať za odlišnú operáciu v porovnaní s mechanizmom pokrytia deficitu. Vo svojej odpovedi belgické orgány tvrdia, že bruselské obce používajú výlučne osobitné dotácie s cieľom splniť si (čiastočne) svoju povinnosť spočívajúcu v pokrytí deficitu nemocníc IRIS. Ako sa podrobne uvádza ďalej v texte (pozri oddiel 7.3.5), náhrada deficitu sa uskutočňuje v niekoľkých fázach, pričom jednou z nich je prevod osobitných dotácií zo strany obce v prospech nemocnice IRIS, ale všetky tieto platby sa uskutočňujú na rovnakom základe, t. j. na základe záväzku obcí pokryť deficit. |
| --- | --- |

(88)

V odôvodnení 92 rozhodnutia o začatí konania Komisia položila otázku, či prevod osobitných dotácií (zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí) obcí v prospech nemocníc IRIS možno považovať za odlišnú operáciu v porovnaní s mechanizmom pokrytia deficitu. Vo svojej odpovedi belgické orgány tvrdia, že bruselské obce používajú výlučne osobitné dotácie s cieľom splniť si (čiastočne) svoju povinnosť spočívajúcu v pokrytí deficitu nemocníc IRIS. Ako sa podrobne uvádza ďalej v texte (pozri oddiel 7.3.5), náhrada deficitu sa uskutočňuje v niekoľkých fázach, pričom jednou z nich je prevod osobitných dotácií zo strany obce v prospech nemocnice IRIS, ale všetky tieto platby sa uskutočňujú na rovnakom základe, t. j. na základe záväzku obcí pokryť deficit.

| (89) | Komisia zároveň požiadala o objasnenia, pokiaľ ide o údajný mechanizmus vyplácania záloh (podľa potreby), právny základ tohto mechanizmu a spôsob jeho fungovania, rozdiel v porovnaní s mechanizmom pokrytia deficitu a úlohu, ktorú v rámci tohto financovania zohráva FRBRTC (pozri odôvodnenie 93 rozhodnutia o začatí konania). Belgické orgány sa domnievajú, že neexistuje žiadny mechanizmus vyplácania záloh. Konkrétne vysvetľujú, že povinnosť pokryť deficit nemocníc IRIS nadobúda účinnosť po vzniku deficitu. Podľa belgických orgánov sa totiž v článku 46 štatútu nemocníc IRIS odkazuje na účtovný deficit, ktorý je uvedený vo finančných údajoch nemocníc najneskôr šesť mesiacov po skončení účtovného obdobia. Naopak, výpočet deficitu podľa článku 109 LCH federálnym verejným úradom verejného zdravia trvá podstatne dlhšie (až desať rokov). Belgické orgány však tvrdia, že vzhľadom na to, že deficit podliehajúci článku 109 LCH jednoducho predstavuje časť účtovného deficitu okamžite uhradeného v súlade s článkom 46 štatútu nemocníc IRIS, tieto nemocnice nedostávajú zálohy, ktoré by sa mohli považovať za pomoc odlišnú od mechanizmu pokrytia deficitu. Belgické orgány napokon opätovne uvádzajú, že z FRBRTC boli obciam poskytnuté finančné prostriedky, ktoré im pomohli splniť si záväzky týkajúce sa úhrady deficitu, ktorý, ako bolo vysvetlené skôr v texte, nepredstavuje mechanizmus vyplácania záloh. |
| --- | --- |

(89)

Komisia zároveň požiadala o objasnenia, pokiaľ ide o údajný mechanizmus vyplácania záloh (podľa potreby), právny základ tohto mechanizmu a spôsob jeho fungovania, rozdiel v porovnaní s mechanizmom pokrytia deficitu a úlohu, ktorú v rámci tohto financovania zohráva FRBRTC (pozri odôvodnenie 93 rozhodnutia o začatí konania). Belgické orgány sa domnievajú, že neexistuje žiadny mechanizmus vyplácania záloh. Konkrétne vysvetľujú, že povinnosť pokryť deficit nemocníc IRIS nadobúda účinnosť po vzniku deficitu. Podľa belgických orgánov sa totiž v článku 46 štatútu nemocníc IRIS odkazuje na účtovný deficit, ktorý je uvedený vo finančných údajoch nemocníc najneskôr šesť mesiacov po skončení účtovného obdobia. Naopak, výpočet deficitu podľa článku 109 LCH federálnym verejným úradom verejného zdravia trvá podstatne dlhšie (až desať rokov). Belgické orgány však tvrdia, že vzhľadom na to, že deficit podliehajúci článku 109 LCH jednoducho predstavuje časť účtovného deficitu okamžite uhradeného v súlade s článkom 46 štatútu nemocníc IRIS, tieto nemocnice nedostávajú zálohy, ktoré by sa mohli považovať za pomoc odlišnú od mechanizmu pokrytia deficitu. Belgické orgány napokon opätovne uvádzajú, že z FRBRTC boli obciam poskytnuté finančné prostriedky, ktoré im pomohli splniť si záväzky týkajúce sa úhrady deficitu, ktorý, ako bolo vysvetlené skôr v texte, nepredstavuje mechanizmus vyplácania záloh.

| (90) | Pokiaľ ide o opatrenia, ktorých cieľom je vyvarovať sa nadmernej náhrady, ako aj neexistencia skutočnej nadmernej náhrady (pozri body 95 – 97 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány uvádzajú tieto tvrdenia. V prvom rade vysvetľujú, že rozhodnutia nahradiť deficit sa prijímajú každý rok po tom, čo je známy odhadovaný deficit pre príslušné obdobie, aby tak nedošlo k žiadnemu riziku nadmernej náhrady. Ďalej uvádzajú, že belgický právny rámec (najmä zákon zo 14. novembra 1983 a zákon o CPAS) umožňuje obciam uistiť sa, že nemocnice IRIS využívajú štátnu pomoc správnym spôsobom a vymáhať túto pomoc v prípade nedodržania podmienok alebo v prípade nadmernej náhrady. Okrem toho, s cieľom preukázať neexistenciu nadmernej náhrady belgické orgány odkazujú na rôzne tabuľky predložené Komisii, v ktorých je vymedzený deficit, ako aj pomoc obcí v prospech každej z piatich nemocníc IRIS na obdobie rokov 1996 – 2014 (pre informácie o týchto číslach pozri aj oddiel 7.3.5). |
| --- | --- |

(90)

Pokiaľ ide o opatrenia, ktorých cieľom je vyvarovať sa nadmernej náhrady, ako aj neexistencia skutočnej nadmernej náhrady (pozri body 95 – 97 rozhodnutia o začatí konania), belgické orgány uvádzajú tieto tvrdenia. V prvom rade vysvetľujú, že rozhodnutia nahradiť deficit sa prijímajú každý rok po tom, čo je známy odhadovaný deficit pre príslušné obdobie, aby tak nedošlo k žiadnemu riziku nadmernej náhrady. Ďalej uvádzajú, že belgický právny rámec (najmä zákon zo 14. novembra 1983 a zákon o CPAS) umožňuje obciam uistiť sa, že nemocnice IRIS využívajú štátnu pomoc správnym spôsobom a vymáhať túto pomoc v prípade nedodržania podmienok alebo v prípade nadmernej náhrady. Okrem toho, s cieľom preukázať neexistenciu nadmernej náhrady belgické orgány odkazujú na rôzne tabuľky predložené Komisii, v ktorých je vymedzený deficit, ako aj pomoc obcí v prospech každej z piatich nemocníc IRIS na obdobie rokov 1996 – 2014 (pre informácie o týchto číslach pozri aj oddiel 7.3.5).

| (91) | Na základe žiadosti belgické orgány vo svojej odpovedi poskytli aj dodatočné objasnenia o pojme „udržateľnosť“ (pozri odôvodnenia 102 – 103 rozhodnutia o začatí konania). Podľa nich sa povinnosť zabezpečiť udržateľnosť nemocníc IRIS zakladá priamo na zákone o CPAS. Ako sa už uviedlo skôr v texte (pozri oddiel 2.1), každé CPAS môže založiť zariadenia poverené poskytovaním sociálnej pomoci vrátane lekárskej a lekársko-sociálnej pomoci, ak môže preukázať, že takýto postup je potrebný na účely uspokojenia skutočnej potreby v súlade s článkom 60 ods. 6 zákona o CPAS. Vysvetľujú, že v minulosti šesť CPAS z celkovo 19 CPAS regiónu Brusel – hlavné mesto zriadilo nemocnice (ktoré nemajú samostatnú právnu subjektivitu) s cieľom poskytovať sociálnu pomoc a že až do roku 1995 samy riadili tieto nemocnice. Podľa nich reštrukturalizácia týchto verejných nemocníc vedúca k zriadeniu verejných nemocníc IRIS, ktoré sa stali z právneho hľadiska nezávislé od CPAS počnúc 1. januárom 1996 (pozri aj oddiel 2.2), ničím nezmenila záväzok CPAS poskytovať sociálnu pomoc, a to buď priamo alebo prostredníctvom nemocníc IRIS. V tomto kontexte belgické orgány poznamenali, že prvotný cieľ reštrukturalizácie a zriadenia siete IRIS a nemocníc IRIS spočíval v zaistení kontinuity verejných nemocničných služieb v regióne Brusel – hlavné mesto (pozri aj odôvodnenie 27). Poukazujú teda na skutočnosť, že na to, aby zaistili udržateľnosť nemocníc IRIS a uspokojili tak sociálne potreby obyvateľstva, musia obce a CPAS absorbovať celý deficit týchto nemocníc na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS. Belgické orgány navyše dospeli k záveru, že pokým táto skutočná potreba existuje v súlade s judikatúrou Štátnej rady (pozri odôvodnenie 83), verejné orgány nemôžu nemocnice IRIS zatvoriť ani ich previesť na súkromného vlastníka. |
| --- | --- |

(91)

Na základe žiadosti belgické orgány vo svojej odpovedi poskytli aj dodatočné objasnenia o pojme „udržateľnosť“ (pozri odôvodnenia 102 – 103 rozhodnutia o začatí konania). Podľa nich sa povinnosť zabezpečiť udržateľnosť nemocníc IRIS zakladá priamo na zákone o CPAS. Ako sa už uviedlo skôr v texte (pozri oddiel 2.1), každé CPAS môže založiť zariadenia poverené poskytovaním sociálnej pomoci vrátane lekárskej a lekársko-sociálnej pomoci, ak môže preukázať, že takýto postup je potrebný na účely uspokojenia skutočnej potreby v súlade s článkom 60 ods. 6 zákona o CPAS. Vysvetľujú, že v minulosti šesť CPAS z celkovo 19 CPAS regiónu Brusel – hlavné mesto zriadilo nemocnice (ktoré nemajú samostatnú právnu subjektivitu) s cieľom poskytovať sociálnu pomoc a že až do roku 1995 samy riadili tieto nemocnice. Podľa nich reštrukturalizácia týchto verejných nemocníc vedúca k zriadeniu verejných nemocníc IRIS, ktoré sa stali z právneho hľadiska nezávislé od CPAS počnúc 1. januárom 1996 (pozri aj oddiel 2.2), ničím nezmenila záväzok CPAS poskytovať sociálnu pomoc, a to buď priamo alebo prostredníctvom nemocníc IRIS. V tomto kontexte belgické orgány poznamenali, že prvotný cieľ reštrukturalizácie a zriadenia siete IRIS a nemocníc IRIS spočíval v zaistení kontinuity verejných nemocničných služieb v regióne Brusel – hlavné mesto (pozri aj odôvodnenie 27). Poukazujú teda na skutočnosť, že na to, aby zaistili udržateľnosť nemocníc IRIS a uspokojili tak sociálne potreby obyvateľstva, musia obce a CPAS absorbovať celý deficit týchto nemocníc na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS. Belgické orgány navyše dospeli k záveru, že pokým táto skutočná potreba existuje v súlade s judikatúrou Štátnej rady (pozri odôvodnenie 83), verejné orgány nemôžu nemocnice IRIS zatvoriť ani ich previesť na súkromného vlastníka.

| (92) | Napokon v odôvodnení 103 rozhodnutia o začatí konania Komisia kladie otázku, či existujú iné dôvody ktoré by mohli opodstatniť dodatočné financovanie nemocníc IRIS. V tejto súvislosti belgické orgány poznamenávajú, že nemocnice IRIS nemajú len jediný cieľ spočívajúci vo vytváraní „udržateľných“ služieb, úloh a nemocničných programov, ako by tomu mohlo byť v prípade belgických súkromných nemocníc. Naopak, podľa belgických orgánov musia nemocnice IRIS zabezpečovať čo najširšiu škálu služieb zdravotnej starostlivosti, najmä s cieľom zabezpečiť prístup pre všetkých, a to hlavne pre najodkázanejších členov spoločnosti, ku všetkým ošetreniam potrebným na liečbu ich choroby, aj keď táto liečba zďaleka presahuje normy plánovania a schválenia, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice v súlade s LCH. V tomto kontexte belgické orgány rovnako odkazujú na bod 162 rozsudku Všeobecného súdu zo 7. novembra 2012, na základe ktorého „na účely zabezpečenia kontinuity a životaschopnosti nemocničného systému sa náhrada deficitu verejných nemocníc môže zdať potrebná zo zdravotného a sociálneho hľadiska“. Belgické orgány zároveň poznamenávajú, že zo štatútu verejnej nemocnice vyplývajú určité náklady, ktoré nie sú plne hradené na základe federálnych opatrení v oblasti financovania. Poukazujú na skutočnosť, že tieto náklady okrem iného zahŕňajú vyplácanie prémií dvojjazyčným zamestnancom za jazykové kompetencie, vyššie výdavky na dôchodkové zabezpečenie a zdravotné poistenie pre štatutárnych zamestnancov (úradníkov) a príplatky uložené (ale vyplácané len čiastočne) regiónom Brusel – hlavné mesto. |
| --- | --- |

(92)

Napokon v odôvodnení 103 rozhodnutia o začatí konania Komisia kladie otázku, či existujú iné dôvody ktoré by mohli opodstatniť dodatočné financovanie nemocníc IRIS. V tejto súvislosti belgické orgány poznamenávajú, že nemocnice IRIS nemajú len jediný cieľ spočívajúci vo vytváraní „udržateľných“ služieb, úloh a nemocničných programov, ako by tomu mohlo byť v prípade belgických súkromných nemocníc. Naopak, podľa belgických orgánov musia nemocnice IRIS zabezpečovať čo najširšiu škálu služieb zdravotnej starostlivosti, najmä s cieľom zabezpečiť prístup pre všetkých, a to hlavne pre najodkázanejších členov spoločnosti, ku všetkým ošetreniam potrebným na liečbu ich choroby, aj keď táto liečba zďaleka presahuje normy plánovania a schválenia, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice v súlade s LCH. V tomto kontexte belgické orgány rovnako odkazujú na bod 162 rozsudku Všeobecného súdu zo 7. novembra 2012, na základe ktorého „na účely zabezpečenia kontinuity a životaschopnosti nemocničného systému sa náhrada deficitu verejných nemocníc môže zdať potrebná zo zdravotného a sociálneho hľadiska“. Belgické orgány zároveň poznamenávajú, že zo štatútu verejnej nemocnice vyplývajú určité náklady, ktoré nie sú plne hradené na základe federálnych opatrení v oblasti financovania. Poukazujú na skutočnosť, že tieto náklady okrem iného zahŕňajú vyplácanie prémií dvojjazyčným zamestnancom za jazykové kompetencie, vyššie výdavky na dôchodkové zabezpečenie a zdravotné poistenie pre štatutárnych zamestnancov (úradníkov) a príplatky uložené (ale vyplácané len čiastočne) regiónom Brusel – hlavné mesto.

6.2.   Pripomienky Belgicka k pripomienkam tretích strán

Pripomienky Belgicka k pripomienkam tretích strán

| (93) | Belgické orgány na úvod poukazujú na to, že pripomienky zo strany CBI, ABISP a Zorgnet Vlaanderen k rozhodnutiu Komisie o začatí konania sa zakladajú na rovnakom tvrdení, t. j. podľa týchto organizácií nemocnice IRIS nie sú poverené výkonom dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nad rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložených každej nemocnici (verejnej či súkromnej) v Belgicku. Podľa nich sa toto tvrdenie opiera o ten istý základ, t. j. že z LCH vyplýva pre súkromné a verejné nemocnice tá istá povinnosť služby vo verejnom záujme, a to nezávisle od akýchkoľvek regionálnych faktorov. Podľa belgických orgánov však vedľajší účastníci konania nevysvetľujú, v čom sa zákon CPAS nevzťahuje na nemocnice IRIS, zatiaľ čo podľa Belgicka je tento zákon právnym základom samotnej existencie nemocníc IRIS. Belgické orgány poznamenávajú, že v článku 147 LCH sa výslovne pripúšťa, že v prípade nemocníc pod správou CPAS (ako nemocnice IRIS (131)) LCH dopĺňa zákon o CPAS, čo potvrdzuje, že LCH nepredstavuje jediný relevantný právny základ vzťahujúci sa na nemocnice pod správou CPAS. |
| --- | --- |

(93)

Belgické orgány na úvod poukazujú na to, že pripomienky zo strany CBI, ABISP a Zorgnet Vlaanderen k rozhodnutiu Komisie o začatí konania sa zakladajú na rovnakom tvrdení, t. j. podľa týchto organizácií nemocnice IRIS nie sú poverené výkonom dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nad rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložených každej nemocnici (verejnej či súkromnej) v Belgicku. Podľa nich sa toto tvrdenie opiera o ten istý základ, t. j. že z LCH vyplýva pre súkromné a verejné nemocnice tá istá povinnosť služby vo verejnom záujme, a to nezávisle od akýchkoľvek regionálnych faktorov. Podľa belgických orgánov však vedľajší účastníci konania nevysvetľujú, v čom sa zákon CPAS nevzťahuje na nemocnice IRIS, zatiaľ čo podľa Belgicka je tento zákon právnym základom samotnej existencie nemocníc IRIS. Belgické orgány poznamenávajú, že v článku 147 LCH sa výslovne pripúšťa, že v prípade nemocníc pod správou CPAS (ako nemocnice IRIS (131)) LCH dopĺňa zákon o CPAS, čo potvrdzuje, že LCH nepredstavuje jediný relevantný právny základ vzťahujúci sa na nemocnice pod správou CPAS.

131

| (94) | Belgické orgány považujú za nesprávne tvrdenie CBI, podľa ktorého zámer bruselskej vlády prepracovať znenie uznesenia z 13. februára 2003 s cieľom spresniť v ňom úlohy všeobecného záujmu a opodstatniť tak poskytnutie osobitných dotácií obciam (pozri odôvodnenie 70) naznačuje, že v súčasnosti neexistujú žiadne osobitné úlohy (ktoré sa vzťahujú výlučne na nemocnice IRIS). Belgické orgány poukazujú najmä na skutočnosť, že osobitné dotácie stanovené v tomto uznesení sú určené len pre obce, a nie pre nemocnice IRIS. Belgicko navyše potvrdzuje, že pomoc zo strany FRBRTC a samotného regiónu Brusel – hlavné mesto (do maximálnej výšky 10 miliónov EUR za rok (132)) na podporu obcí spočíva vo finančných prevodoch medzi verejnými orgánmi, ktoré nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Belgické orgány opakujú, že žiadna z týchto súm nebola udelená nemocniciam IRIS zo strany regiónu ani FRBRTC. Naopak podľa Belgicka ide jednoducho o prevody medzi regiónom a obcami, ktoré vyplývajú z právomocí regiónu v oblasti všeobecného financovania obcí. Toto celkové financovanie je navrhnuté tak, aby umožnilo obciam splniť si svoje úlohy obecného záujmu, ktoré zahŕňajú úlohy CPAS. Podľa belgických orgánov pripravovaná zmena uznesenia z 13. februára 2003 v žiadnom prípade nepreukazuje pripustenie neexistencie dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorými sú poverené nemocnice IRIS. Za spresnenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložených nemocniciam IRIS sú zodpovedné obce, ktoré tieto nemocnice založili, a predmetné uznesenie nie je v tomto kontexte relevantné, lebo sa týka výlučne vnútroštátneho financovania. |
| --- | --- |

(94)

Belgické orgány považujú za nesprávne tvrdenie CBI, podľa ktorého zámer bruselskej vlády prepracovať znenie uznesenia z 13. februára 2003 s cieľom spresniť v ňom úlohy všeobecného záujmu a opodstatniť tak poskytnutie osobitných dotácií obciam (pozri odôvodnenie 70) naznačuje, že v súčasnosti neexistujú žiadne osobitné úlohy (ktoré sa vzťahujú výlučne na nemocnice IRIS). Belgické orgány poukazujú najmä na skutočnosť, že osobitné dotácie stanovené v tomto uznesení sú určené len pre obce, a nie pre nemocnice IRIS. Belgicko navyše potvrdzuje, že pomoc zo strany FRBRTC a samotného regiónu Brusel – hlavné mesto (do maximálnej výšky 10 miliónov EUR za rok (132)) na podporu obcí spočíva vo finančných prevodoch medzi verejnými orgánmi, ktoré nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Belgické orgány opakujú, že žiadna z týchto súm nebola udelená nemocniciam IRIS zo strany regiónu ani FRBRTC. Naopak podľa Belgicka ide jednoducho o prevody medzi regiónom a obcami, ktoré vyplývajú z právomocí regiónu v oblasti všeobecného financovania obcí. Toto celkové financovanie je navrhnuté tak, aby umožnilo obciam splniť si svoje úlohy obecného záujmu, ktoré zahŕňajú úlohy CPAS. Podľa belgických orgánov pripravovaná zmena uznesenia z 13. februára 2003 v žiadnom prípade nepreukazuje pripustenie neexistencie dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorými sú poverené nemocnice IRIS. Za spresnenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložených nemocniciam IRIS sú zodpovedné obce, ktoré tieto nemocnice založili, a predmetné uznesenie nie je v tomto kontexte relevantné, lebo sa týka výlučne vnútroštátneho financovania.

132

| (95) | Belgické orgány zároveň vyvracajú opis sociálnych úloh, ktoré CBI uvádza vo svojich pripomienkach a ktoré sú podľa belgických orgánov nepresné. CBI najmä tvrdí, že v LCH sa vymedzuje „základná sociálna úloha“, ktorá je spoločná pre verejné a súkromné nemocnice, ale že len nemocnice IRIS ju plnia intenzívnejším spôsobom. Z tohto pohľadu by „dodatočné“ sociálne úlohy nemocníc IRIS nemohli byť oddelené od nemocničných služieb a tvorili by ich neoddeliteľnú súčasť. Belgické orgány s týmto názorom nesúhlasia. Domnievajú sa, že okrem skutočnosti, že CBI výslovne pripúšťa existenciu skutočného rozdielu medzi verejnými a súkromnými nemocnicami (t. j. väčší objem sociálnych služieb poskytovaných nemocnicami IRIS), CBI nevymedzuje, čo presne podľa nej znamená „základná sociálna úloha“, ktorú považuje za nemocničnú službu všeobecného hospodárskeho záujmu, a nevymedzuje právny základ, o ktorý by sa opierala táto úloha, ani konkrétne poverenie, ktoré ju ukladá. Belgické orgány sa domnievajú, že len na základe zákona o CPAS možno poveriť verejné nemocnice výkonom „základných sociálnych úloh“. Podľa nich, pokiaľ ide len o verejné nemocnice, LCH skutočne len dopĺňa zákon o CPAS (pozri článok 147 LCH). Hlavná úloha alebo „základná úloha“ nemocníc IRIS je vymedzená zákonom o CPAS alebo v súlade s ním, a preto nie je „spoločná“ pre všetky nemocnice. Podľa belgických orgánov táto úloha nemá hospodársku povahu. Nemocnice IRIS sú teda zriadené podľa zákona o CPAS a po svojom vzniku musia dodržiavať dodatočné pravidlá stanovené v LCH (133). |
| --- | --- |

(95)

Belgické orgány zároveň vyvracajú opis sociálnych úloh, ktoré CBI uvádza vo svojich pripomienkach a ktoré sú podľa belgických orgánov nepresné. CBI najmä tvrdí, že v LCH sa vymedzuje „základná sociálna úloha“, ktorá je spoločná pre verejné a súkromné nemocnice, ale že len nemocnice IRIS ju plnia intenzívnejším spôsobom. Z tohto pohľadu by „dodatočné“ sociálne úlohy nemocníc IRIS nemohli byť oddelené od nemocničných služieb a tvorili by ich neoddeliteľnú súčasť. Belgické orgány s týmto názorom nesúhlasia. Domnievajú sa, že okrem skutočnosti, že CBI výslovne pripúšťa existenciu skutočného rozdielu medzi verejnými a súkromnými nemocnicami (t. j. väčší objem sociálnych služieb poskytovaných nemocnicami IRIS), CBI nevymedzuje, čo presne podľa nej znamená „základná sociálna úloha“, ktorú považuje za nemocničnú službu všeobecného hospodárskeho záujmu, a nevymedzuje právny základ, o ktorý by sa opierala táto úloha, ani konkrétne poverenie, ktoré ju ukladá. Belgické orgány sa domnievajú, že len na základe zákona o CPAS možno poveriť verejné nemocnice výkonom „základných sociálnych úloh“. Podľa nich, pokiaľ ide len o verejné nemocnice, LCH skutočne len dopĺňa zákon o CPAS (pozri článok 147 LCH). Hlavná úloha alebo „základná úloha“ nemocníc IRIS je vymedzená zákonom o CPAS alebo v súlade s ním, a preto nie je „spoločná“ pre všetky nemocnice. Podľa belgických orgánov táto úloha nemá hospodársku povahu. Nemocnice IRIS sú teda zriadené podľa zákona o CPAS a po svojom vzniku musia dodržiavať dodatočné pravidlá stanovené v LCH (133).

133

| (96) | Pokiaľ ide o pripomienky CBI v súvislosti s úlohou týkajúcou sa poskytovania univerzálnej starostlivosti, belgické orgány poznamenávajú, že CBI obmedzuje úlohu týkajúcu sa poskytovania univerzálnej starostlivosti, o ktorej tvrdí, že je spoločná pre všetky nemocnice, len na naliehavé situácie a na starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti. Belgické orgány sa tak domnievajú, že CBI výslovne uznáva, že bruselské súkromné nemocnice nemajú žiadnu povinnosť ošetriť pacientov v situáciách, ktoré nie sú naliehavé a ktoré si nevyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti, ktoré však predstavujú podstatnú časť starostlivosti poskytovanej znevýhodneným osobám. Belgické orgány navyše tvrdia, že odkaz CBI na úlohu vo verejnom záujme opísanú v článku 2 LCH nepredstavuje základ takejto povinnosti. Podľa nich zo zodpovednosti za vykonávanie základnej nemocničnej úlohy nevyplýva podobná zodpovednosť vykonávať úlohu, ktorá spočíva v poskytovaní starostlivosti každej osobe za každých okolností bez ohľadu na schopnosť danej osoby za túto službu zaplatiť. Samotná existencia konkrétnych pravidiel týkajúcich sa naliehavých situácií o tom jasne svedčí. Belgické orgány tvrdia, že plnenie úloh vo všeobecnom záujme nemôže byť implicitné, ale že je výslovne uložené. Domnievajú sa, že je potrebné stanoviť konkrétne potreby týkajúce sa naliehavých situácií, pretože vymedzenie základnej nemocničnej úlohy stanovenej v LCH nezahŕňa naliehavé situácie. Belgické orgány tvrdia, že v zákone z 8. júla 1964 (134) a v jeho vykonávacích predpisoch je stanovená naliehavá zdravotná pomoc (135) a centrálny príjem (vrátane sanitiek). Práve na tomto základe určité nemocnice, verejné i súkromné, plnia určité úlohy v oblasti rýchlej zdravotnej pomoci. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o pripomienky CBI v súvislosti s úlohou týkajúcou sa poskytovania univerzálnej starostlivosti, belgické orgány poznamenávajú, že CBI obmedzuje úlohu týkajúcu sa poskytovania univerzálnej starostlivosti, o ktorej tvrdí, že je spoločná pre všetky nemocnice, len na naliehavé situácie a na starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti. Belgické orgány sa tak domnievajú, že CBI výslovne uznáva, že bruselské súkromné nemocnice nemajú žiadnu povinnosť ošetriť pacientov v situáciách, ktoré nie sú naliehavé a ktoré si nevyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti, ktoré však predstavujú podstatnú časť starostlivosti poskytovanej znevýhodneným osobám. Belgické orgány navyše tvrdia, že odkaz CBI na úlohu vo verejnom záujme opísanú v článku 2 LCH nepredstavuje základ takejto povinnosti. Podľa nich zo zodpovednosti za vykonávanie základnej nemocničnej úlohy nevyplýva podobná zodpovednosť vykonávať úlohu, ktorá spočíva v poskytovaní starostlivosti každej osobe za každých okolností bez ohľadu na schopnosť danej osoby za túto službu zaplatiť. Samotná existencia konkrétnych pravidiel týkajúcich sa naliehavých situácií o tom jasne svedčí. Belgické orgány tvrdia, že plnenie úloh vo všeobecnom záujme nemôže byť implicitné, ale že je výslovne uložené. Domnievajú sa, že je potrebné stanoviť konkrétne potreby týkajúce sa naliehavých situácií, pretože vymedzenie základnej nemocničnej úlohy stanovenej v LCH nezahŕňa naliehavé situácie. Belgické orgány tvrdia, že v zákone z 8. júla 1964 (134) a v jeho vykonávacích predpisoch je stanovená naliehavá zdravotná pomoc (135) a centrálny príjem (vrátane sanitiek). Práve na tomto základe určité nemocnice, verejné i súkromné, plnia určité úlohy v oblasti rýchlej zdravotnej pomoci.

134

135

| (97) | Belgické orgány však tvrdia, že povinnosť poskytovať naliehavú starostlivosť vo verejných a súkromných nemocniciach nevyplýva z LCH. Vychádza naopak zo všeobecnej povinnosti poskytovať pomoc každej osobe, ktorej život je v ohrození. Podľa belgických orgánov sú nemocnice povinné poskytnúť pomoc v núdzových zdravotných situáciách v závislosti od ich štruktúry a dostupných odborných znalostí (136). Táto povinnosť sa týka verejných, ako aj súkromných nemocníc a navyše aj každej inej osoby, a to vzhľadom na povinnosť poskytnúť pomoc osobe v ohrození. Belgické orgány zároveň vysvetľujú, že na základe článku 422b belgického trestného zákonníka sa táto povinnosť uplatňuje len v núdzových situáciách, a najmä v prípade zdravotnej naliehavosti, pri ktorom dochádza k ohrozeniu života. Belgické orgány však poznamenávajú, že vo všetkých iných situáciách (t. j. situáciách, ktoré nie sú naliehavé) nemocnice nie sú poverené úlohou týkajúcou sa poskytovania univerzálnej starostlivosti a nie sú povinné ošetrovať pacientov, ktorí nie sú schopní za svoju liečbu zaplatiť. Belgické orgány napokon poukazujú na skutočnosť, že hoci je zrejmé, že belgické nemocnice nemajú právo diskriminovať pacientov na základe ich finančnej situácie (a teda len z dôvodu, že určitá osoba je chudobná), nemôže sa od nich vyžadovať, aby poskytovali starostlivosť v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, ak pacient nie je schopný alebo nechce zaplatiť. |
| --- | --- |

(97)

Belgické orgány však tvrdia, že povinnosť poskytovať naliehavú starostlivosť vo verejných a súkromných nemocniciach nevyplýva z LCH. Vychádza naopak zo všeobecnej povinnosti poskytovať pomoc každej osobe, ktorej život je v ohrození. Podľa belgických orgánov sú nemocnice povinné poskytnúť pomoc v núdzových zdravotných situáciách v závislosti od ich štruktúry a dostupných odborných znalostí (136). Táto povinnosť sa týka verejných, ako aj súkromných nemocníc a navyše aj každej inej osoby, a to vzhľadom na povinnosť poskytnúť pomoc osobe v ohrození. Belgické orgány zároveň vysvetľujú, že na základe článku 422b belgického trestného zákonníka sa táto povinnosť uplatňuje len v núdzových situáciách, a najmä v prípade zdravotnej naliehavosti, pri ktorom dochádza k ohrozeniu života. Belgické orgány však poznamenávajú, že vo všetkých iných situáciách (t. j. situáciách, ktoré nie sú naliehavé) nemocnice nie sú poverené úlohou týkajúcou sa poskytovania univerzálnej starostlivosti a nie sú povinné ošetrovať pacientov, ktorí nie sú schopní za svoju liečbu zaplatiť. Belgické orgány napokon poukazujú na skutočnosť, že hoci je zrejmé, že belgické nemocnice nemajú právo diskriminovať pacientov na základe ich finančnej situácie (a teda len z dôvodu, že určitá osoba je chudobná), nemôže sa od nich vyžadovať, aby poskytovali starostlivosť v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, ak pacient nie je schopný alebo nechce zaplatiť.

136

| (98) | Vo svojich pripomienkach v odpovedi na pripomienky CBI belgické orgány zároveň uviedli do kontextu odkaz CBI na rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (pozri odôvodnenie 72). Podľa belgických orgánov sa rozsudok, ktorý uviedlo CBI, vzťahuje len na veľmi špecifický prípad naliehavej zdravotnej pomoci (137) poskytnutej jednému migrantovi bez dokladov, ktorý potreboval psychiatrickú starostlivosť. Poznamenávajú, že nemocnice IRIS neposkytujú starostlivosť tohto druhu. Podľa nich tento rozsudok potvrdzuje skutočnosť, že naliehavá zdravotná pomoc poskytnutá migrantom bez dokladov je zvyčajne zabezpečovaná nemocnicami zriadenými zo strany CPAS alebo nemocnicami, s ktorými CPAS uzavreli dohodu (138). Belgické orgány napokon poznamenávajú, že CBI neodôvodňuje, a dokonca sa ani nepokúša odôvodniť, údajnú povinnosť súkromných nemocníc liečiť všetkých pacientov v situáciách, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti. Podľa belgických orgánov žiadna povinnosť tohto druhu nie je uložená súkromným nemocniciam v súvislosti so situáciami, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti, zatiaľ čo nemocnice IRIS sú povinné liečiť všetkých pacientov za každých okolností, a to aj v prípade, keď nejde o zdravotnú naliehavosť. |
| --- | --- |

(98)

Vo svojich pripomienkach v odpovedi na pripomienky CBI belgické orgány zároveň uviedli do kontextu odkaz CBI na rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (pozri odôvodnenie 72). Podľa belgických orgánov sa rozsudok, ktorý uviedlo CBI, vzťahuje len na veľmi špecifický prípad naliehavej zdravotnej pomoci (137) poskytnutej jednému migrantovi bez dokladov, ktorý potreboval psychiatrickú starostlivosť. Poznamenávajú, že nemocnice IRIS neposkytujú starostlivosť tohto druhu. Podľa nich tento rozsudok potvrdzuje skutočnosť, že naliehavá zdravotná pomoc poskytnutá migrantom bez dokladov je zvyčajne zabezpečovaná nemocnicami zriadenými zo strany CPAS alebo nemocnicami, s ktorými CPAS uzavreli dohodu (138). Belgické orgány napokon poznamenávajú, že CBI neodôvodňuje, a dokonca sa ani nepokúša odôvodniť, údajnú povinnosť súkromných nemocníc liečiť všetkých pacientov v situáciách, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti. Podľa belgických orgánov žiadna povinnosť tohto druhu nie je uložená súkromným nemocniciam v súvislosti so situáciami, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti, zatiaľ čo nemocnice IRIS sú povinné liečiť všetkých pacientov za každých okolností, a to aj v prípade, keď nejde o zdravotnú naliehavosť.

137

138

7.   POSÚDENIE OPATRENÍ

POSÚDENIE OPATRENÍ

7.1.   Predmet tohto rozhodnutia

Predmet tohto rozhodnutia

| (99) | Sťažnosť sa vzťahovala na opatrenie pomoci vo výške približne 100 miliónov EUR poskytnutých v kontexte reštrukturalizácie, ktoré viedlo k zriadeniu nemocníc IRIS (pozri oddiel 2.2). Ako sa však objasnilo v oddiele 3.1 rozhodnutia o začatí konania, Komisia prijala opatrenie v súvislosti s touto pomocou až po uplynutí premlčacej lehoty, ktorá sa vzťahuje na vymáhanie pomoci na účely reštrukturalizácie. V dôsledku toho sa toto opatrenie pomoci nezahrnulo do formálneho vyšetrovacieho konania, ktoré začala Komisia, a nebude teda predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(99)

Sťažnosť sa vzťahovala na opatrenie pomoci vo výške približne 100 miliónov EUR poskytnutých v kontexte reštrukturalizácie, ktoré viedlo k zriadeniu nemocníc IRIS (pozri oddiel 2.2). Ako sa však objasnilo v oddiele 3.1 rozhodnutia o začatí konania, Komisia prijala opatrenie v súvislosti s touto pomocou až po uplynutí premlčacej lehoty, ktorá sa vzťahuje na vymáhanie pomoci na účely reštrukturalizácie. V dôsledku toho sa toto opatrenie pomoci nezahrnulo do formálneho vyšetrovacieho konania, ktoré začala Komisia, a nebude teda predmetom tohto rozhodnutia.

| (100) | Okrem opatrenia, na ktoré sa vzťahuje premlčacia lehota, sa sťažnosť formálne zamerala na i) finančné prostriedky z FRBRTC v prospech obcí zodpovedných za nemocnice IRIS a ii) osobitné dotácie (vo výške 10 miliónov EUR za rok) udelené týmto obciam zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto na základe uznesenia z 13. februára 2003. |
| --- | --- |

(100)

Okrem opatrenia, na ktoré sa vzťahuje premlčacia lehota, sa sťažnosť formálne zamerala na i) finančné prostriedky z FRBRTC v prospech obcí zodpovedných za nemocnice IRIS a ii) osobitné dotácie (vo výške 10 miliónov EUR za rok) udelené týmto obciam zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto na základe uznesenia z 13. februára 2003.

| (101) | Tieto dva druhy finančných prostriedkov sa však poskytujú výlučne obciam zodpovedným za nemocnice IRIS, a nie priamo samotným nemocniciam IRIS. V skutočnosti predstavujú len tok finančných prostriedkov medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a šiestimi bruselskými obcami zodpovednými za nemocnice IRIS a nepredstavujú teda štátnu pomoc v prospech nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(101)

Tieto dva druhy finančných prostriedkov sa však poskytujú výlučne obciam zodpovedným za nemocnice IRIS, a nie priamo samotným nemocniciam IRIS. V skutočnosti predstavujú len tok finančných prostriedkov medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a šiestimi bruselskými obcami zodpovednými za nemocnice IRIS a nepredstavujú teda štátnu pomoc v prospech nemocníc IRIS.

| (102) | Je pravda, že vo svojom zrušenom rozhodnutí z roku 2009 Komisia zamieňala platby v rámci FRBRTC s mechanizmom náhrady deficitu stanoveným v článku 109 LCH a že neposúdila oddelene parametre na výpočet náhrady týkajúce sa týchto dvoch opatrení (139). Okrem toho obce používajú fondy z FRBR na účely náhrady deficitu nemocníc IRIS (140) a obce boli povinné poskytnúť nemocniciam IRIS fondy z FRBRTC v lehote najneskôr do siedmich pracovných dní (141). |
| --- | --- |

(102)

Je pravda, že vo svojom zrušenom rozhodnutí z roku 2009 Komisia zamieňala platby v rámci FRBRTC s mechanizmom náhrady deficitu stanoveným v článku 109 LCH a že neposúdila oddelene parametre na výpočet náhrady týkajúce sa týchto dvoch opatrení (139). Okrem toho obce používajú fondy z FRBR na účely náhrady deficitu nemocníc IRIS (140) a obce boli povinné poskytnúť nemocniciam IRIS fondy z FRBRTC v lehote najneskôr do siedmich pracovných dní (141).

139

140

141

| (103) | Ako to však potvrdzujú informácie prijaté v reakcii na jej rozhodnutie o začatí konania a ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 230), finančné prevody z FRBRTC a regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí zodpovedných za nemocnice IRIS sú potrebné, lebo vlastné prostriedky obcí nestačia na plnenie záväzku týkajúceho sa náhrady deficitu obcí voči nemocniciam IRIS. V tejto súvislosti FRBRTC a región Brusel – hlavné mesto požadujú od bruselských obcí, aby nemocniciam IRIS poskytli fondy FRBRTC a osobitné dotácie takmer ihneď po prijatí platieb. Bez ohľadu na túto povinnosť týkajúcu sa prevodu prislúcha povinnosť nahradiť deficit nemocníc IRIS len príslušným obciam a tieto nemocnice nemajú nárok na žiadnu náhradu zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto alebo FRBRTC. Nemocniciam IRIS boli zároveň uložené určité povinnosti len zo strany obcí, a nie zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto (pozri oddiel 7.3.4.1). V dôsledku toho výlučne platby uskutočnené obcami v prospech nemocníc IRIS na účely náhrady deficitu, či už z vlastných zdrojov obcí alebo z finančných prostriedkov regiónu Brusel – hlavné mesto poskytnutých obciam, možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(103)

Ako to však potvrdzujú informácie prijaté v reakcii na jej rozhodnutie o začatí konania a ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 230), finančné prevody z FRBRTC a regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí zodpovedných za nemocnice IRIS sú potrebné, lebo vlastné prostriedky obcí nestačia na plnenie záväzku týkajúceho sa náhrady deficitu obcí voči nemocniciam IRIS. V tejto súvislosti FRBRTC a región Brusel – hlavné mesto požadujú od bruselských obcí, aby nemocniciam IRIS poskytli fondy FRBRTC a osobitné dotácie takmer ihneď po prijatí platieb. Bez ohľadu na túto povinnosť týkajúcu sa prevodu prislúcha povinnosť nahradiť deficit nemocníc IRIS len príslušným obciam a tieto nemocnice nemajú nárok na žiadnu náhradu zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto alebo FRBRTC. Nemocniciam IRIS boli zároveň uložené určité povinnosti len zo strany obcí, a nie zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto (pozri oddiel 7.3.4.1). V dôsledku toho výlučne platby uskutočnené obcami v prospech nemocníc IRIS na účely náhrady deficitu, či už z vlastných zdrojov obcí alebo z finančných prostriedkov regiónu Brusel – hlavné mesto poskytnutých obciam, možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (104) | Komisia dospela k záveru, že vnútroštátne financovanie (regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí, či už priamo, alebo nepriamo prostredníctvom FRBRTC) predstavuje len zdroj financovania platieb uskutočnených obcami v rámci náhrady deficitu, a nie opatrenie, z ktorého môžu mať prospech nemocnice IRIS nad rámec náhrady deficitu. Finančné toky medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a príslušnými bruselskými obcami ani ich právny základ (okrem iného uznesenie z 13. februára 2003) preto nebudú posudzované ako také v tomto rozhodnutí. Toto rozhodnutie Komisie sa zameria skôr na platby, ktoré uskutočňujú obce v prospech nemocníc IRIS na účely náhrady ich deficitu a v súvislosti s ktorými obce závisia vo veľkej miere od vnútroštátnych finančných prostriedkov poskytnutých regiónom Brusel – hlavné mesto (142). Avšak aj keď Komisia už neposudzuje opatrenia, na ktoré sa oficiálne zameriavajú sťažovatelia, podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci týkajúcej sa náhrady deficitu nemocníc zo strany obcí bude v podstate v posúdení v plnom rozsahu reagovať na obavy sťažovateľov, ktorí sa odvolávajú na existenciu štátnej pomoci, lebo zároveň pokryje de facto fondy poskytnuté regiónom Brusel – hlavné mesto, priamo alebo prostredníctvom FRBRTC, ktoré obce využívajú v plnom rozsahu na účely náhrady deficitu nemocníc IRIS. Preto sa v analýze existencie nadmernej náhrady opísanej ďalej v texte (pozri tabuľky 9 až 13 v oddiele 7.3.5) uvádzajú aj platby uskutočnené na účely náhrady deficitu, ktoré boli financované prostredníctvom fondov FRBRTC a osobitných dotácií poskytnutých regiónom Brusel – hlavné mesto. Napokon treba zdôrazniť, že časť platieb uskutočnených obcami na účely náhrady deficitu, ktorá bola financovaná zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto alebo prostredníctvom FRBRTC (143), nestačila na úplné pokrytie deficitu nemocníc IRIS a že ani raz v rámci obdobia 1996 – 2014 tieto platby neviedli k tomu, že by nemocnica IRIS v skutočnosti dostala nadmernú náhradu a musela by (sčasti) vrátiť náhradu svojho deficitu (pozri aj odôvodnenia 234 a 238). |
| --- | --- |

(104)

Komisia dospela k záveru, že vnútroštátne financovanie (regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech obcí, či už priamo, alebo nepriamo prostredníctvom FRBRTC) predstavuje len zdroj financovania platieb uskutočnených obcami v rámci náhrady deficitu, a nie opatrenie, z ktorého môžu mať prospech nemocnice IRIS nad rámec náhrady deficitu. Finančné toky medzi regiónom Brusel – hlavné mesto a príslušnými bruselskými obcami ani ich právny základ (okrem iného uznesenie z 13. februára 2003) preto nebudú posudzované ako také v tomto rozhodnutí. Toto rozhodnutie Komisie sa zameria skôr na platby, ktoré uskutočňujú obce v prospech nemocníc IRIS na účely náhrady ich deficitu a v súvislosti s ktorými obce závisia vo veľkej miere od vnútroštátnych finančných prostriedkov poskytnutých regiónom Brusel – hlavné mesto (142). Avšak aj keď Komisia už neposudzuje opatrenia, na ktoré sa oficiálne zameriavajú sťažovatelia, podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci týkajúcej sa náhrady deficitu nemocníc zo strany obcí bude v podstate v posúdení v plnom rozsahu reagovať na obavy sťažovateľov, ktorí sa odvolávajú na existenciu štátnej pomoci, lebo zároveň pokryje de facto fondy poskytnuté regiónom Brusel – hlavné mesto, priamo alebo prostredníctvom FRBRTC, ktoré obce využívajú v plnom rozsahu na účely náhrady deficitu nemocníc IRIS. Preto sa v analýze existencie nadmernej náhrady opísanej ďalej v texte (pozri tabuľky 9 až 13 v oddiele 7.3.5) uvádzajú aj platby uskutočnené na účely náhrady deficitu, ktoré boli financované prostredníctvom fondov FRBRTC a osobitných dotácií poskytnutých regiónom Brusel – hlavné mesto. Napokon treba zdôrazniť, že časť platieb uskutočnených obcami na účely náhrady deficitu, ktorá bola financovaná zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto alebo prostredníctvom FRBRTC (143), nestačila na úplné pokrytie deficitu nemocníc IRIS a že ani raz v rámci obdobia 1996 – 2014 tieto platby neviedli k tomu, že by nemocnica IRIS v skutočnosti dostala nadmernú náhradu a musela by (sčasti) vrátiť náhradu svojho deficitu (pozri aj odôvodnenia 234 a 238).

142

de facto

143

| (105) | Komisia teda posúdi náhrady zaplatené obcami od roku 1996 na účely pokrytia deficitu nemocníc IRIS (144). Na tomto základe obrázok 1 ďalej v texte obsahuje zhrnutie verejných finančných prostriedkov, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia (v obdĺžniku s plným okrajom), a uvádzajú sa v ňom zároveň opatrenia v oblasti vnútroštátneho financovania, na ktoré sa zameriavajú sťažovatelia (v obdĺžniku s prerušovaným okrajom). Podrobnejšie informácie o týchto opatreniach budú uvedené v oddiele 7.3.5 ďalej v texte.

  Obrázok 1


  Tok finančných prostriedkov a predmet tohto rozhodnutia




  Pokrytie deficitu v plnej miere (čl. 46 štatútu nemocníc IRIS)
  Čiastočné pokrytie deficitu (čl. 109 LCH), ktoré bolo okamžite vrátené
  Šesť obcí (2) a CPAS (3) v Bruseli
  Osobitné dotácie (max. 10 miliónov EUR/rok)
  Financovanie prostredníctvom FRBRTC (1)
  Predmet rozhodnutia
  Predmet formálnej sťažnosti
  Päť nemocníc IRIS (4)
  Región Brusel – hlavné mesto
  (1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (Bruselský regionálny fond na účely refinancovania obecných pokladníc).
  (2) Mesto Brusel, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles a Schaerbeek (do konca roku 2013).
  (3) Verejné centrum sociálnej pomoci (prepojené s obcami):
  (4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly (HUDERF) a nemocnice IRIS Juh. |
| --- | --- |

(105)

Komisia teda posúdi náhrady zaplatené obcami od roku 1996 na účely pokrytia deficitu nemocníc IRIS (144). Na tomto základe obrázok 1 ďalej v texte obsahuje zhrnutie verejných finančných prostriedkov, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia (v obdĺžniku s plným okrajom), a uvádzajú sa v ňom zároveň opatrenia v oblasti vnútroštátneho financovania, na ktoré sa zameriavajú sťažovatelia (v obdĺžniku s prerušovaným okrajom). Podrobnejšie informácie o týchto opatreniach budú uvedené v oddiele 7.3.5 ďalej v texte.

144

Obrázok 1

Obrázok 1

Tok finančných prostriedkov a predmet tohto rozhodnutia

Tok finančných prostriedkov a predmet tohto rozhodnutia

Pokrytie deficitu v plnej miere (čl. 46 štatútu nemocníc IRIS)

Čiastočné pokrytie deficitu (čl. 109 LCH), ktoré bolo okamžite vrátené

Šesť obcí (2) a CPAS (3) v Bruseli

Osobitné dotácie (max. 10 miliónov EUR/rok)

Financovanie prostredníctvom FRBRTC (1)

Predmet rozhodnutia

Predmet formálnej sťažnosti

Päť nemocníc IRIS (4)

Región Brusel – hlavné mesto

(1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (Bruselský regionálny fond na účely refinancovania obecných pokladníc).

(2) Mesto Brusel, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles a Schaerbeek (do konca roku 2013).

(3) Verejné centrum sociálnej pomoci (prepojené s obcami):

(4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly (HUDERF) a nemocnice IRIS Juh.

7.2.   Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (106) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. V dôsledku toho opatrenie predstavuje štátnu pomoc, ak sú splnené tieto štyri súhrnné podmienky (145):






  a) | musí podniku poskytovať selektívnu hospodársku výhodu; |
| --- | --- | --- |

(106)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. V dôsledku toho opatrenie predstavuje štátnu pomoc, ak sú splnené tieto štyri súhrnné podmienky (145):

145

a)

musí podniku poskytovať selektívnu hospodársku výhodu;

| b) | musí byť financované zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- |

b)

musí byť financované zo štátnych prostriedkov;

| c) | musí narúšať hospodársku súťaž alebo ohrozovať hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

c)

musí narúšať hospodársku súťaž alebo ohrozovať hospodársku súťaž;

| d) | musí mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

musí mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

7.2.1.   Selektívna hospodárska výhoda pre podnik

Selektívna hospodárska výhoda pre podnik

7.2.1.1.   Pojem podnik

Pojem podnik

Všeobecné zásady

| (107) | Udelenie verejných finančných prostriedkov v prospech subjektu možno označiť za štátnu pomoc len vtedy, ak je tento subjekt „podnikom“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je podnikom každý subjekt, ktorý vykonáva hospodársku činnosť (146). Označenie subjektu za podnik teda závisí od povahy činnosti, a to bez ohľadu na právne postavenie tohto subjektu alebo na spôsob jeho financovania (147). Činnosť treba vo všeobecnosti považovať za činnosť hospodárskej povahy, ak spočíva v poskytovaní tovarov a služieb na trhu (148). Subjekt, ktorý vykonáva hospodárske aj iné ako hospodárske činnosti, sa považuje za podnik len vzhľadom na hospodárske činnosti (149). Samotná skutočnosť, že subjekt je neziskovým subjektom, nevyhnutne neznamená, že jeho činnosti nemajú hospodársku povahu (150). |
| --- | --- |

(107)

Udelenie verejných finančných prostriedkov v prospech subjektu možno označiť za štátnu pomoc len vtedy, ak je tento subjekt „podnikom“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je podnikom každý subjekt, ktorý vykonáva hospodársku činnosť (146). Označenie subjektu za podnik teda závisí od povahy činnosti, a to bez ohľadu na právne postavenie tohto subjektu alebo na spôsob jeho financovania (147). Činnosť treba vo všeobecnosti považovať za činnosť hospodárskej povahy, ak spočíva v poskytovaní tovarov a služieb na trhu (148). Subjekt, ktorý vykonáva hospodárske aj iné ako hospodárske činnosti, sa považuje za podnik len vzhľadom na hospodárske činnosti (149). Samotná skutočnosť, že subjekt je neziskovým subjektom, nevyhnutne neznamená, že jeho činnosti nemajú hospodársku povahu (150).

146

147

148

149

150

Lekárske služby

| (108) | Ak nemocnice a iní poskytovatelia zdravotnej starostlivosti poskytujú zdravotnú starostlivosť za odplatu (151), či už zaplatenú priamo zo strany pacientov alebo z iných zdrojov, túto starostlivosť je vo všeobecnosti nutné považovať za hospodársku činnosť (152). Financovanie poskytnuté v prospech nemocníc IRIS prostredníctvom rôznych dotácií zo strany federálnych a federatívnych orgánov (pozri napríklad odôvodnenie 46 písm. a), d) a e), pokiaľ ide o verejné finančné prostriedky poskytnuté všetkým nemocniciam a odôvodnenie 44 v súvislosti s náhradou deficitu udelenou nemocniciam IRIS), ku ktorému treba pripočítať priame platby od pacientov [pozri odôvodnenie 46 písm. c)] a platby uskutočnené prostredníctvom INAMI [pozri odôvodnenie 46 písm. b)], predstavuje odmenu pre nemocnice IRIS za poskytnuté lekárske služby a v dôsledku toho to možno v tomto kontexte považovať za finančnú úhradu za poskytnuté finančné služby. Takýto systém zahŕňa určitú úroveň hospodárskej súťaže medzi nemocnicami, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti. Skutočnosť, že nemocnica poskytujúca takéto služby za odmenu je verejnou nemocnicou, nemení nič na hospodárskej povahe týchto činností (153). |
| --- | --- |

(108)

Ak nemocnice a iní poskytovatelia zdravotnej starostlivosti poskytujú zdravotnú starostlivosť za odplatu (151), či už zaplatenú priamo zo strany pacientov alebo z iných zdrojov, túto starostlivosť je vo všeobecnosti nutné považovať za hospodársku činnosť (152). Financovanie poskytnuté v prospech nemocníc IRIS prostredníctvom rôznych dotácií zo strany federálnych a federatívnych orgánov (pozri napríklad odôvodnenie 46 písm. a), d) a e), pokiaľ ide o verejné finančné prostriedky poskytnuté všetkým nemocniciam a odôvodnenie 44 v súvislosti s náhradou deficitu udelenou nemocniciam IRIS), ku ktorému treba pripočítať priame platby od pacientov [pozri odôvodnenie 46 písm. c)] a platby uskutočnené prostredníctvom INAMI [pozri odôvodnenie 46 písm. b)], predstavuje odmenu pre nemocnice IRIS za poskytnuté lekárske služby a v dôsledku toho to možno v tomto kontexte považovať za finančnú úhradu za poskytnuté finančné služby. Takýto systém zahŕňa určitú úroveň hospodárskej súťaže medzi nemocnicami, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti. Skutočnosť, že nemocnica poskytujúca takéto služby za odmenu je verejnou nemocnicou, nemení nič na hospodárskej povahe týchto činností (153).

151

152

153

| (109) | V tomto prípade hlavné činnosti nemocníc IRIS sú nemocničné činnosti spočívajúce v poskytovaní služieb zdravotnej starostlivosti. Tieto činnosti vykonávajú aj iné typy subjektov, a to najmä kliniky, súkromné nemocnice a iné špecializované centrá, ku ktorým patria aj súkromné nemocnice sťažovateľov. Tieto nemocničné činnosti vykonávané nemocnicami IRIS za odmenu a v konkurenčnom prostredí sa musia považovať za činnosti hospodárskej povahy. |
| --- | --- |

(109)

V tomto prípade hlavné činnosti nemocníc IRIS sú nemocničné činnosti spočívajúce v poskytovaní služieb zdravotnej starostlivosti. Tieto činnosti vykonávajú aj iné typy subjektov, a to najmä kliniky, súkromné nemocnice a iné špecializované centrá, ku ktorým patria aj súkromné nemocnice sťažovateľov. Tieto nemocničné činnosti vykonávané nemocnicami IRIS za odmenu a v konkurenčnom prostredí sa musia považovať za činnosti hospodárskej povahy.

| (110) | Prvky solidarity, o ktoré sa opiera belgický vnútroštátny systém zdravotnej starostlivosti, nemajú vplyv na hospodársku povahu týchto nemocničných činností. Treba totiž pripomenúť, že Všeobecný súd uviedol v súvislosti s vnútroštátnym systémom zdravotníctva pod správou ministerstiev a iných subjektov fungujúcim „v súlade so zásadou solidarity v podobe financovania z príspevkov na sociálne zabezpečenie a z iných štátnych príspevkov, a pokiaľ ide o poskytovanie bezplatných služieb svojim vlastným poistencom na základe všeobecného poistenia“, že príslušné inštitúcie pri riadení vnútroštátneho systému zdravotníctva nekonali ako podniky (154). Komisia sa však domnieva, že je potrebné rozlišovať medzi riadením vnútroštátneho systému zdravotníctva, ktoré vykonávajú verejné orgány uplatňujúce v tejto súvislosti právomoci verejného orgánu, a poskytovaním nemocničnej starostlivosti za odmenu v konkurenčnom prostredí (o ktoré ide v danej veci, ako sa uvádza v odôvodneniach 108 a 109). |
| --- | --- |

(110)

Prvky solidarity, o ktoré sa opiera belgický vnútroštátny systém zdravotnej starostlivosti, nemajú vplyv na hospodársku povahu týchto nemocničných činností. Treba totiž pripomenúť, že Všeobecný súd uviedol v súvislosti s vnútroštátnym systémom zdravotníctva pod správou ministerstiev a iných subjektov fungujúcim „v súlade so zásadou solidarity v podobe financovania z príspevkov na sociálne zabezpečenie a z iných štátnych príspevkov, a pokiaľ ide o poskytovanie bezplatných služieb svojim vlastným poistencom na základe všeobecného poistenia“, že príslušné inštitúcie pri riadení vnútroštátneho systému zdravotníctva nekonali ako podniky (154). Komisia sa však domnieva, že je potrebné rozlišovať medzi riadením vnútroštátneho systému zdravotníctva, ktoré vykonávajú verejné orgány uplatňujúce v tejto súvislosti právomoci verejného orgánu, a poskytovaním nemocničnej starostlivosti za odmenu v konkurenčnom prostredí (o ktoré ide v danej veci, ako sa uvádza v odôvodneniach 108 a 109).

154

| (111) | V dôsledku toho, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti, nemocnice IRIS sa musia považovať za podniky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(111)

V dôsledku toho, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti, nemocnice IRIS sa musia považovať za podniky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Sociálne služby

| (112) | Ako sa uvádza v odôvodnení 38, nemocnice IRIS ponúkajú súbor sociálnych služieb pre svojich sociálne znevýhodnených pacientov a ich rodiny. Tieto služby zahŕňajú v závislosti od potrieb pacientov psychologicko-sociálnu, sociálno-administratívnu a sociálno-materiálnu pomoc. Osobitná povaha týchto služieb si vyžaduje, aby subjekty, ktoré majú povolenie ich poskytovať, mali osobitné zdroje, ako napríklad zamestnancov osobitne vyškolených na tento účel. |
| --- | --- |

(112)

Ako sa uvádza v odôvodnení 38, nemocnice IRIS ponúkajú súbor sociálnych služieb pre svojich sociálne znevýhodnených pacientov a ich rodiny. Tieto služby zahŕňajú v závislosti od potrieb pacientov psychologicko-sociálnu, sociálno-administratívnu a sociálno-materiálnu pomoc. Osobitná povaha týchto služieb si vyžaduje, aby subjekty, ktoré majú povolenie ich poskytovať, mali osobitné zdroje, ako napríklad zamestnancov osobitne vyškolených na tento účel.

| (113) | Je nepopierateľné, že dodatočné sociálne činnosti, ktoré nemocnice IRIS údajne musia plniť, slúžia výlučne na sociálny účel. Ako však vyplýva z judikatúry Súdneho dvora, čisto sociálne poslanie systému, na základe ktorého sa subjektu zverujú osobitné úlohy, samo osebe nestačí na všeobecné vylúčenie hospodárskej povahy uvedených úloh (155). |
| --- | --- |

(113)

Je nepopierateľné, že dodatočné sociálne činnosti, ktoré nemocnice IRIS údajne musia plniť, slúžia výlučne na sociálny účel. Ako však vyplýva z judikatúry Súdneho dvora, čisto sociálne poslanie systému, na základe ktorého sa subjektu zverujú osobitné úlohy, samo osebe nestačí na všeobecné vylúčenie hospodárskej povahy uvedených úloh (155).

155

| (114) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia skúmala, či dodatočné sociálne činnosti, ktoré údajne vykonávali nemocnice IRIS, predstavovali alebo nepredstavovali hospodársku činnosť. Vo svojej odpovedi na rozhodnutie Komisie o začatí konania belgické orgány tvrdia, že sociálne služby nemajú hospodársku povahu, lebo nie sú súčasťou konkurenčného trhu. Sťažovatelia však tvrdia, že nie je možné rozlíšiť sociálne činnosti od nemocničných činností, ktoré majú hospodársku povahu. Hoci Komisia dôkladne preskúmala tvrdenia belgických orgánov, nemôže vylúčiť, že výkon dodatočných sociálnych činností predstavuje hospodársku činnosť. Okrem toho, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 165), sa Komisia domnieva, že dodatočné sociálne činnosti skutočne nemožno odlíšiť od nemocničných činností, ktoré majú hospodársku povahu. |
| --- | --- |

(114)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia skúmala, či dodatočné sociálne činnosti, ktoré údajne vykonávali nemocnice IRIS, predstavovali alebo nepredstavovali hospodársku činnosť. Vo svojej odpovedi na rozhodnutie Komisie o začatí konania belgické orgány tvrdia, že sociálne služby nemajú hospodársku povahu, lebo nie sú súčasťou konkurenčného trhu. Sťažovatelia však tvrdia, že nie je možné rozlíšiť sociálne činnosti od nemocničných činností, ktoré majú hospodársku povahu. Hoci Komisia dôkladne preskúmala tvrdenia belgických orgánov, nemôže vylúčiť, že výkon dodatočných sociálnych činností predstavuje hospodársku činnosť. Okrem toho, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 165), sa Komisia domnieva, že dodatočné sociálne činnosti skutočne nemožno odlíšiť od nemocničných činností, ktoré majú hospodársku povahu.

| (115) | Aby bolo možné pokračovať v posudzovaní, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa teda predpokladá, že poskytovanie dodatočných sociálnych služieb v skutočnosti má hospodársku povahu. |
| --- | --- |

(115)

Aby bolo možné pokračovať v posudzovaní, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa teda predpokladá, že poskytovanie dodatočných sociálnych služieb v skutočnosti má hospodársku povahu.

Súvisiace činnosti

| (116) | Ako sa uvádza v odôvodnení 41, nemocnice IRIS sa zároveň zapájajú do viacerých súvisiacich činností. Komisia poznamenáva, že niektoré z týchto činností, keď sa posudzujú oddelene od hlavných činností nemocníc IRIS, zjavne nemajú hospodársku povahu (napríklad výskumné činnosti), zatiaľ čo iné činnosti sa na prvý pohľad javia ako hospodárske činnosti (napríklad jedáleň alebo obchod pre pacientov a návštevníkov). Možno však tvrdiť, že z dôvodu ich úzkeho prepojenia s hlavnými (hospodárskymi) činnosťami nemocníc IRIS sa všetky uvedené súvisiace činnosti musia rovnako považovať za hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(116)

Ako sa uvádza v odôvodnení 41, nemocnice IRIS sa zároveň zapájajú do viacerých súvisiacich činností. Komisia poznamenáva, že niektoré z týchto činností, keď sa posudzujú oddelene od hlavných činností nemocníc IRIS, zjavne nemajú hospodársku povahu (napríklad výskumné činnosti), zatiaľ čo iné činnosti sa na prvý pohľad javia ako hospodárske činnosti (napríklad jedáleň alebo obchod pre pacientov a návštevníkov). Možno však tvrdiť, že z dôvodu ich úzkeho prepojenia s hlavnými (hospodárskymi) činnosťami nemocníc IRIS sa všetky uvedené súvisiace činnosti musia rovnako považovať za hospodárske činnosti.

| (117) | Aby bolo možné pokračovať v hodnotení, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa teda predpokladá, že súvisiace činnosti v skutočnosti majú hospodársku povahu. |
| --- | --- |

(117)

Aby bolo možné pokračovať v hodnotení, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa teda predpokladá, že súvisiace činnosti v skutočnosti majú hospodársku povahu.

7.2.1.2.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

Všeobecné posúdenie

| (118) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (156). Dôležitý je iba vplyv opatrenia na daný podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (157). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. |
| --- | --- |

(118)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (156). Dôležitý je iba vplyv opatrenia na daný podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (157). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku.

156

157

| (119) | V danej veci je potrebné poznamenať, že rôzne systémy verejného financovania (opísané v oddiele 2.5.1) pokrývajúce všeobecné a dodatočné nemocničné činnosti vrátane náhrady deficitu umožnili nemocniciam IRIS využiť súbor opatrení zameraných na odľahčenie nákladov, ktoré bežne znášajú poskytovatelia tohto druhu činností. V dôsledku toho na základe preskúmania podľa zásad rozsudku Altmark vykonaného v odôvodneniach ďalej v texte možno považovať mechanizmus náhrady deficitu, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, za mechanizmus poskytujúci nemocniciam IRIS hospodársku výhodu, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu. |
| --- | --- |

(119)

V danej veci je potrebné poznamenať, že rôzne systémy verejného financovania (opísané v oddiele 2.5.1) pokrývajúce všeobecné a dodatočné nemocničné činnosti vrátane náhrady deficitu umožnili nemocniciam IRIS využiť súbor opatrení zameraných na odľahčenie nákladov, ktoré bežne znášajú poskytovatelia tohto druhu činností. V dôsledku toho na základe preskúmania podľa zásad rozsudku Altmark vykonaného v odôvodneniach ďalej v texte možno považovať mechanizmus náhrady deficitu, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, za mechanizmus poskytujúci nemocniciam IRIS hospodársku výhodu, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu.

Altmark

| (120) | Komisia poukazuje na skutočnosť, že verejné financovanie nemocníc IRIS by sa mohlo považovať za financovanie, ktoré týmto nemocniciam neposkytlo žiadnu výhodu, keďže jednoducho spočívalo v udeľovaní náhrady za služby poskytované týmito nemocnicami v súlade s povinnosťami služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené, pokiaľ boli dodržané podmienky stanovené v rozsudku Altmark. |
| --- | --- |

(120)

Komisia poukazuje na skutočnosť, že verejné financovanie nemocníc IRIS by sa mohlo považovať za financovanie, ktoré týmto nemocniciam neposkytlo žiadnu výhodu, keďže jednoducho spočívalo v udeľovaní náhrady za služby poskytované týmito nemocnicami v súlade s povinnosťami služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené, pokiaľ boli dodržané podmienky stanovené v rozsudku Altmark.

| (121) | V tomto rozsudku Súdny dvor spresnil, že náhrada zo štátnych zdrojov za náklady vynaložené na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepredstavuje výhodu, pokiaľ sú splnené tieto štyri súhrnné podmienky (158):






  a) | podnik, ktorý prijíma náhradu, musí byť skutočne poverený plnením povinností služby vo verejnom záujme a tieto povinnosti musia byť jasne definované; |
| --- | --- | --- |

(121)

V tomto rozsudku Súdny dvor spresnil, že náhrada zo štátnych zdrojov za náklady vynaložené na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepredstavuje výhodu, pokiaľ sú splnené tieto štyri súhrnné podmienky (158):

158

a)

podnik, ktorý prijíma náhradu, musí byť skutočne poverený plnením povinností služby vo verejnom záujme a tieto povinnosti musia byť jasne definované;

| b) | parametre na výpočet náhrady musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom; |
| --- | --- |

b)

parametre na výpočet náhrady musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom;

| c) | náhrada nesmie presiahnuť sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov; |
| --- | --- |

c)

náhrada nesmie presiahnuť sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov;

| d) | ak sa výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutočňuje v rámci postupu zadávania verejnej zákazky, ktorý by umožnil výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby verejnosti za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej náhrady sa určí na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto povinností vznikli strednému, dobre riadenému a primerane vybavenému podniku. |
| --- | --- |

d)

ak sa výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutočňuje v rámci postupu zadávania verejnej zákazky, ktorý by umožnil výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby verejnosti za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej náhrady sa určí na základe analýzy nákladov, ktoré by pri plnení týchto povinností vznikli strednému, dobre riadenému a primerane vybavenému podniku.

| (122) | Zásady a úvahy uvedené v rozsudku Altmark sa uplatňujú ex tunc, t. j. uplatňujú sa aj na právne vzťahy existujúce pred daným rozsudkom (159). Kritériá posudzovania uvedené v rozsudku Altmark sa preto uplatňujú v plnej miere na skutkovú a právnu situáciu danej veci, aj pokiaľ ide o pomoc udelenú nemocniciam IRIS pred dňom vynesenia rozsudku Altmark (160). |
| --- | --- |

(122)

Zásady a úvahy uvedené v rozsudku Altmark sa uplatňujú ex tunc, t. j. uplatňujú sa aj na právne vzťahy existujúce pred daným rozsudkom (159). Kritériá posudzovania uvedené v rozsudku Altmark sa preto uplatňujú v plnej miere na skutkovú a právnu situáciu danej veci, aj pokiaľ ide o pomoc udelenú nemocniciam IRIS pred dňom vynesenia rozsudku Altmark (160).

ex tunc

159

160

| (123) | Na účely tohto rozhodnutia sa Komisia rozhodla v prvom rade preskúmať štvrté kritérium rozsudku Altmark (v súvislosti s ktorým treba určiť, či sa výber podniku, ktorý poskytuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, uskutočnil v rámci postupu zadávania verejnej zákazky alebo, v opačnom prípade, či bola náhrada za túto službu všeobecného hospodárskeho záujmu určená na základe analýzy nákladov znášaných stredným a dobre riadeným podnikom). Komisia konštatuje, že nemocnice IRIS neboli vybrané v rámci postupu zadávania verejnej zákazky, pokiaľ ide o záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktorými ich poverili belgické orgány. Na základe týchto skutočností možno teda usúdiť, že prvá časť predmetného kritéria je v tomto prípade splnená. |
| --- | --- |

(123)

Na účely tohto rozhodnutia sa Komisia rozhodla v prvom rade preskúmať štvrté kritérium rozsudku Altmark (v súvislosti s ktorým treba určiť, či sa výber podniku, ktorý poskytuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, uskutočnil v rámci postupu zadávania verejnej zákazky alebo, v opačnom prípade, či bola náhrada za túto službu všeobecného hospodárskeho záujmu určená na základe analýzy nákladov znášaných stredným a dobre riadeným podnikom). Komisia konštatuje, že nemocnice IRIS neboli vybrané v rámci postupu zadávania verejnej zákazky, pokiaľ ide o záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktorými ich poverili belgické orgány. Na základe týchto skutočností možno teda usúdiť, že prvá časť predmetného kritéria je v tomto prípade splnená.

| (124) | Pokiaľ ide o druhú časť skúmaného kritéria, Komisia najprv poukazuje na skutočnosť, že belgické orgány netvrdili, že nemocnice IRIS predstavovali v tomto zmysle efektívne podniky. Komisia ďalej konštatuje, že informácie poskytnuté zo strany belgických orgánov, ako aj zo strany sťažovateľov nestačia na dokázanie skutočnosti, že mechanizmy náhrady záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, dodržiavajú kritérium efektívneho hospodárskeho subjektu v zmysle štvrtej podmienky uvedenej v rozsudku Altmark. Nič nenasvedčuje tomu, že poskytnutá náhrada sa opiera o analýzu nákladov stredného podniku, ktorý vykazuje charakteristiky požadované v relevantnej judikatúre súdov Únie. Okrem toho neexistujú dostatočné dôkazy na preukázanie toho, že aj samotné nemocnice IRIS sa môžu považovať za stredné podniky, dobre riadené a primerane vybavené. Nezdá sa, že sa pri určovaní poskytnutej náhrady zohľadnili úvahy týkajúce sa spoľahlivého riadenia alebo primeranosti vybavenia. Napokon treba uviesť, že mechanizmus náhrady pokrývajúcej deficit nemocníc IRIS, ktorý vyplýva z výkonu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, a to bez ohľadu na efektívnosť riadenia týchto nemocníc, by nedokázal splniť štvrté kritérium rozsudku Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o druhú časť skúmaného kritéria, Komisia najprv poukazuje na skutočnosť, že belgické orgány netvrdili, že nemocnice IRIS predstavovali v tomto zmysle efektívne podniky. Komisia ďalej konštatuje, že informácie poskytnuté zo strany belgických orgánov, ako aj zo strany sťažovateľov nestačia na dokázanie skutočnosti, že mechanizmy náhrady záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, dodržiavajú kritérium efektívneho hospodárskeho subjektu v zmysle štvrtej podmienky uvedenej v rozsudku Altmark. Nič nenasvedčuje tomu, že poskytnutá náhrada sa opiera o analýzu nákladov stredného podniku, ktorý vykazuje charakteristiky požadované v relevantnej judikatúre súdov Únie. Okrem toho neexistujú dostatočné dôkazy na preukázanie toho, že aj samotné nemocnice IRIS sa môžu považovať za stredné podniky, dobre riadené a primerane vybavené. Nezdá sa, že sa pri určovaní poskytnutej náhrady zohľadnili úvahy týkajúce sa spoľahlivého riadenia alebo primeranosti vybavenia. Napokon treba uviesť, že mechanizmus náhrady pokrývajúcej deficit nemocníc IRIS, ktorý vyplýva z výkonu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, a to bez ohľadu na efektívnosť riadenia týchto nemocníc, by nedokázal splniť štvrté kritérium rozsudku Altmark.

| (125) | Komisia sa preto domnieva, že štvrté kritérium uvedené v rozsudku Altmark nie je v tomto prípade splnené. Keďže podmienky uvedené v rozsudku Altmark sú súhrnné, nedodržanie jednej zo štyroch podmienok vedie nevyhnutne k záveru, že mechanizmus náhrady deficitu, ktorý sa prešetruje v tomto rozhodnutí, poskytuje hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(125)

Komisia sa preto domnieva, že štvrté kritérium uvedené v rozsudku Altmark nie je v tomto prípade splnené. Keďže podmienky uvedené v rozsudku Altmark sú súhrnné, nedodržanie jednej zo štyroch podmienok vedie nevyhnutne k záveru, že mechanizmus náhrady deficitu, ktorý sa prešetruje v tomto rozhodnutí, poskytuje hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.2.1.3.   Selektivita

Selektivita

| (126) | Štátne opatrenie podlieha článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V dôsledku toho do pojmu štátnej pomoci patria len tie opatrenia, ktoré zvýhodňujú podniky tým, že im poskytujú selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(126)

Štátne opatrenie podlieha článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V dôsledku toho do pojmu štátnej pomoci patria len tie opatrenia, ktoré zvýhodňujú podniky tým, že im poskytujú selektívnu výhodu.

| (127) | Komisia poznamenáva, že mechanizmus náhrady zavedený na účely náhrady deficitu verejných nemocníc v Bruseli (pozri odôvodnenie 44), nie však deficitu súkromných nemocníc, sa musí považovať za selektívny mechanizmus, pretože vylučuje súkromné nemocnice a všetkých ostatných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ako aj hospodárske subjekty pôsobiace v iných odvetviach činnosti. |
| --- | --- |

(127)

Komisia poznamenáva, že mechanizmus náhrady zavedený na účely náhrady deficitu verejných nemocníc v Bruseli (pozri odôvodnenie 44), nie však deficitu súkromných nemocníc, sa musí považovať za selektívny mechanizmus, pretože vylučuje súkromné nemocnice a všetkých ostatných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ako aj hospodárske subjekty pôsobiace v iných odvetviach činnosti.

7.2.2.   Štátne zdroje

Štátne zdroje

| (128) | Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ho musí poskytovať štát alebo sa musí poskytovať zo štátnych zdrojov. Štátne zdroje zahŕňajú všetky zdroje verejného sektora (161) vrátane zdrojov vnútroštátnych orgánov (decentralizovaných, federatívnych, regionálnych alebo iných) (162). |
| --- | --- |

(128)

Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ho musí poskytovať štát alebo sa musí poskytovať zo štátnych zdrojov. Štátne zdroje zahŕňajú všetky zdroje verejného sektora (161) vrátane zdrojov vnútroštátnych orgánov (decentralizovaných, federatívnych, regionálnych alebo iných) (162).

161

162

| (129) | V tomto prípade náhrady deficitu poskytnuté nemocniciam IRIS od ich príslušných obcí na vykonávanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, pochádzajú z verejných zdrojov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(129)

V tomto prípade náhrady deficitu poskytnuté nemocniciam IRIS od ich príslušných obcí na vykonávanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, pochádzajú z verejných zdrojov a sú pripísateľné štátu.

7.2.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (130) | V prípade verejnej pomoci pre podniky ide o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ len vtedy, keď „narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže“, a to len do takej miery, do akej „ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(130)

V prípade verejnej pomoci pre podniky ide o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ len vtedy, keď „narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže“, a to len do takej miery, do akej „ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže

ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi

7.2.3.1.   Narušenie hospodárskej súťaže

Narušenie hospodárskej súťaže

| (131) | Opatrenie pomoci, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s podnikmi, s ktorými súťaží (163). Za narušenie hospodárskej súťaže sa považuje prípad, keď štát poskytne finančnú výhodu podniku v liberalizovanom hospodárskom odvetví, v ktorom existuje alebo by mohla existovať hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(131)

Opatrenie pomoci, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s podnikmi, s ktorými súťaží (163). Za narušenie hospodárskej súťaže sa považuje prípad, keď štát poskytne finančnú výhodu podniku v liberalizovanom hospodárskom odvetví, v ktorom existuje alebo by mohla existovať hospodárska súťaž.

163

| (132) | Vzhľadom na to, že existuje určitá úroveň konkurencie medzi verejnými nemocnicami, súkromnými nemocnicami a inými zariadeniami zdravotnej starostlivosti, verejné financovanie poskytnuté určitým zariadeniam zdravotnej starostlivosti (vrátane nemocníc IRIS) na účely financovania nemocničných činností, ktoré vykonávajú, môže narúšať hospodársku súťaž. To isté platí pre dodatočné sociálne činnosti nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(132)

Vzhľadom na to, že existuje určitá úroveň konkurencie medzi verejnými nemocnicami, súkromnými nemocnicami a inými zariadeniami zdravotnej starostlivosti, verejné financovanie poskytnuté určitým zariadeniam zdravotnej starostlivosti (vrátane nemocníc IRIS) na účely financovania nemocničných činností, ktoré vykonávajú, môže narúšať hospodársku súťaž. To isté platí pre dodatočné sociálne činnosti nemocníc IRIS.

7.2.3.2.   Vplyv na obchod medzi členskými štátmi

Vplyv na obchod medzi členskými štátmi

Všeobecné zásady

| (133) | Súdy Únie dospeli k záveru, že „v prípade keď finančná pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi vo vzájomnom obchodovaní v rámci EÚ, také podniky sa musia považovať za ovplyvnené touto pomocou“ (164). |
| --- | --- |

(133)

Súdy Únie dospeli k záveru, že „v prípade keď finančná pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi vo vzájomnom obchodovaní v rámci EÚ, také podniky sa musia považovať za ovplyvnené touto pomocou“ (164).

164

| (134) | Verejnú pomoc možno považovať za pomoc, ktorá by mohla ovplyvniť obchod v rámci EÚ aj vtedy, keď sa príjemcovia pomoci priamo nezapájajú do cezhraničného obchodu. Dotácia môže napríklad sťažiť vstup hospodárskych subjektov iných členských štátov na trh, pričom udrží alebo zvýši miestnu ponuku (165), alebo uplatňovanie ich práva na usadenie. |
| --- | --- |

(134)

Verejnú pomoc možno považovať za pomoc, ktorá by mohla ovplyvniť obchod v rámci EÚ aj vtedy, keď sa príjemcovia pomoci priamo nezapájajú do cezhraničného obchodu. Dotácia môže napríklad sťažiť vstup hospodárskych subjektov iných členských štátov na trh, pričom udrží alebo zvýši miestnu ponuku (165), alebo uplatňovanie ich práva na usadenie.

165

| (135) | Podľa ustálenej judikatúry Komisia nie je povinná vypracovať hospodársku analýzu skutočnej situácie na predmetných trhoch, trhového podielu podnikov prijímajúcich pomoc, postavenia konkurenčných podnikov alebo obchodu medzi členskými štátmi (166). V prípade protiprávne poskytnutej štátnej pomoci nie je Komisia povinná preukázať skutočný účinok tejto pomoci na hospodársku súťaž a na obchod. |
| --- | --- |

(135)

Podľa ustálenej judikatúry Komisia nie je povinná vypracovať hospodársku analýzu skutočnej situácie na predmetných trhoch, trhového podielu podnikov prijímajúcich pomoc, postavenia konkurenčných podnikov alebo obchodu medzi členskými štátmi (166). V prípade protiprávne poskytnutej štátnej pomoci nie je Komisia povinná preukázať skutočný účinok tejto pomoci na hospodársku súťaž a na obchod.

166

| (136) | Účinok na obchod v rámci EÚ však nemôže byť čisto hypotetický alebo predpokladaný. Je potrebné preukázať, prečo opatrenie narúša hospodársku súťaž, prípadne hrozí jej narušením, a prečo na základe jeho predvídateľných účinkov môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi (167). |
| --- | --- |

(136)

Účinok na obchod v rámci EÚ však nemôže byť čisto hypotetický alebo predpokladaný. Je potrebné preukázať, prečo opatrenie narúša hospodársku súťaž, prípadne hrozí jej narušením, a prečo na základe jeho predvídateľných účinkov môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi (167).

167

| (137) | V tejto súvislosti Komisia vo viacerých veciach (168) dospela k záveru, že určité činnosti dosahujú čisto miestny rozmer a nemajú takýto účinok. Zdá sa, že je potrebné predovšetkým ubezpečiť sa, či príjemca dodáva tovar alebo služby na obmedzenom území v rámci členského štátu a nemôže prilákať zákazníkov z iných členských štátov a či je možné predpokladať, že by opatrenie malo len okrajový vplyv na podmienky cezhraničných investícií alebo usadenie sa. |
| --- | --- |

(137)

V tejto súvislosti Komisia vo viacerých veciach (168) dospela k záveru, že určité činnosti dosahujú čisto miestny rozmer a nemajú takýto účinok. Zdá sa, že je potrebné predovšetkým ubezpečiť sa, či príjemca dodáva tovar alebo služby na obmedzenom území v rámci členského štátu a nemôže prilákať zákazníkov z iných členských štátov a či je možné predpokladať, že by opatrenie malo len okrajový vplyv na podmienky cezhraničných investícií alebo usadenie sa.

168

Posúdenie

| (138) | Na základe zásad uvedených skôr v texte Komisia poznamenáva, že účinok na obchod možno stanoviť na základe rôznych faktorov, predovšetkým prostredníctvom časti „zákazník“ (ktorá je spojená s územím, na ktorom sa poskytujú tovary a služby a s územím, z ktorého pochádzajú zákazníci) a časti „poskytovateľ“ (pričom otázka je, či opatrenie vytvára prekážky pre cezhraničné investície a usadenie sa pre poskytovateľov, ktorí vytvárajú skutočnú alebo potenciálnu hospodársku súťaž). Na určenie toho, či opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, stačí preukázať existenciu účinku na obchod, ktorý vyplýva aspoň z jedného z týchto faktorov. |
| --- | --- |

(138)

Na základe zásad uvedených skôr v texte Komisia poznamenáva, že účinok na obchod možno stanoviť na základe rôznych faktorov, predovšetkým prostredníctvom časti „zákazník“ (ktorá je spojená s územím, na ktorom sa poskytujú tovary a služby a s územím, z ktorého pochádzajú zákazníci) a časti „poskytovateľ“ (pričom otázka je, či opatrenie vytvára prekážky pre cezhraničné investície a usadenie sa pre poskytovateľov, ktorí vytvárajú skutočnú alebo potenciálnu hospodársku súťaž). Na určenie toho, či opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, stačí preukázať existenciu účinku na obchod, ktorý vyplýva aspoň z jedného z týchto faktorov.

| (139) | Pokiaľ ide o účinok opatrení na časť „zákazník“, Komisia poukazuje v tomto prípade na skutočnosť, že odvetvie zdravotnej starostlivosti vo všeobecnosti a predovšetkým zdravotnej starostlivosti poskytovanej v nemocničnom prostredí je predmetom obchodu v rámci Únie. Komisia zároveň poznamenáva, že cezhraničná mobilita pacientov sa zvyšuje. Je nepopierateľné, že zdravotná starostlivosť naďalej podlieha právomoci členských štátov a mobilita pacientov je predmetom prísnych ustanovení upravujúcich pomoc zo strany vnútroštátneho systému sociálneho zabezpečenia. V praxi sa totiž nemocničná starostlivosť zvyčajne poskytuje v blízkosti miesta pobytu pacienta, v kultúrnom prostredí, ktoré dobre pozná a ktoré mu umožňuje vybudovať vzťah dôvery s lekármi, ktorí ho ošetrujú. K cezhraničnému pohybu dochádza najmä v cezhraničných oblastiach alebo v prípadoch, keď chcú pacienti využiť vysoko špecializovanú liečbu z dôvodu konkrétneho zdravotného problému. |
| --- | --- |

(139)

Pokiaľ ide o účinok opatrení na časť „zákazník“, Komisia poukazuje v tomto prípade na skutočnosť, že odvetvie zdravotnej starostlivosti vo všeobecnosti a predovšetkým zdravotnej starostlivosti poskytovanej v nemocničnom prostredí je predmetom obchodu v rámci Únie. Komisia zároveň poznamenáva, že cezhraničná mobilita pacientov sa zvyšuje. Je nepopierateľné, že zdravotná starostlivosť naďalej podlieha právomoci členských štátov a mobilita pacientov je predmetom prísnych ustanovení upravujúcich pomoc zo strany vnútroštátneho systému sociálneho zabezpečenia. V praxi sa totiž nemocničná starostlivosť zvyčajne poskytuje v blízkosti miesta pobytu pacienta, v kultúrnom prostredí, ktoré dobre pozná a ktoré mu umožňuje vybudovať vzťah dôvery s lekármi, ktorí ho ošetrujú. K cezhraničnému pohybu dochádza najmä v cezhraničných oblastiach alebo v prípadoch, keď chcú pacienti využiť vysoko špecializovanú liečbu z dôvodu konkrétneho zdravotného problému.

| (140) | Komisia sa v tomto prípade domnieva, že predmetné opatrenia môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Najmä osobitná povaha tejto veci ju odlišuje od vecí, v rámci ktorých sa rozhodlo, že verejná pomoc nemocniciam neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi (169). Pri prijatí tohto záveru sa Komisia opiera predovšetkým o kombináciu týchto prvkov:






  a) | Nemocnice IRIS zahŕňajú vysoko špecializované nemocnice známe na medzinárodnej úrovni. Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly a Institut Bordet, ktoré sa špecializujú na pediatriu a na liečbu rakoviny, ako aj univerzitné nemocnice CHU Saint-Pierre a CHU Brugmann ponúkajú širokú škálu vysoko špecializovaných služieb starostlivosti a sú známe na medzinárodnej úrovni. Nemocnice, ktoré sú také známe, môžu prilákať medzinárodných pacientov, najmä z iných členských štátov, bez ohľadu na to, že úloha nemocníc IRIS spočíva v poskytovaní sociálnej zdravotnej starostlivosti miestnej komunite v Bruseli (pozri oddiel 7.3.4.1). |
| --- | --- | --- |

(140)

Komisia sa v tomto prípade domnieva, že predmetné opatrenia môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Najmä osobitná povaha tejto veci ju odlišuje od vecí, v rámci ktorých sa rozhodlo, že verejná pomoc nemocniciam neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi (169). Pri prijatí tohto záveru sa Komisia opiera predovšetkým o kombináciu týchto prvkov:

169

a)

Nemocnice IRIS zahŕňajú vysoko špecializované nemocnice známe na medzinárodnej úrovni. Detská univerzitná nemocnica kráľovnej Fabioly a Institut Bordet, ktoré sa špecializujú na pediatriu a na liečbu rakoviny, ako aj univerzitné nemocnice CHU Saint-Pierre a CHU Brugmann ponúkajú širokú škálu vysoko špecializovaných služieb starostlivosti a sú známe na medzinárodnej úrovni. Nemocnice, ktoré sú také známe, môžu prilákať medzinárodných pacientov, najmä z iných členských štátov, bez ohľadu na to, že úloha nemocníc IRIS spočíva v poskytovaní sociálnej zdravotnej starostlivosti miestnej komunite v Bruseli (pozri oddiel 7.3.4.1).

| b) | Bruselské nemocnice IRIS sa nachádzajú v relatívnej blízkosti veľkých miest vo Francúzsku, Holandsku a Nemecku. Napríklad mestá Aachen, Lille, Eindhoven a Rotterdam sú vzdialené menej ako 150 kilometrov. Brusel je navyše priamo prepojený s veľkými európskymi mestami, ako sú Paríž, Londýn, Amsterdam a Kolín, a to vďaka vysokorýchlostným železničným spojeniam, ktoré umožňujú dopraviť sa do daných miest maximálne do dvoch hodín. V Bruseli sa napokon nachádza medzinárodné letisko, ktoré zabezpečuje spojenia so všetkými veľkými európskymi a medzinárodnými centrami. Vďaka zemepisnej polohe mesta Brusel a jej viacerým prepojeniam sa medzinárodní pacienti, ktorých zaujali nemocnice IRIS, k nim môžu ľahko dopraviť, najmä ak bývajú v blízkosti belgickej hranice alebo v jednom z miest prepojených s Bruselom vysokorýchlostnou železničnou traťou. |
| --- | --- |

b)

Bruselské nemocnice IRIS sa nachádzajú v relatívnej blízkosti veľkých miest vo Francúzsku, Holandsku a Nemecku. Napríklad mestá Aachen, Lille, Eindhoven a Rotterdam sú vzdialené menej ako 150 kilometrov. Brusel je navyše priamo prepojený s veľkými európskymi mestami, ako sú Paríž, Londýn, Amsterdam a Kolín, a to vďaka vysokorýchlostným železničným spojeniam, ktoré umožňujú dopraviť sa do daných miest maximálne do dvoch hodín. V Bruseli sa napokon nachádza medzinárodné letisko, ktoré zabezpečuje spojenia so všetkými veľkými európskymi a medzinárodnými centrami. Vďaka zemepisnej polohe mesta Brusel a jej viacerým prepojeniam sa medzinárodní pacienti, ktorých zaujali nemocnice IRIS, k nim môžu ľahko dopraviť, najmä ak bývajú v blízkosti belgickej hranice alebo v jednom z miest prepojených s Bruselom vysokorýchlostnou železničnou traťou.

| c) | Región Brusel – hlavné mesto vo všeobecnosti a nemocnice IRIS sú viacjazyčné. Francúzsky a holandský jazyk sú úradné jazyky a nemocnice IRIS sú povinné poskytovať služby v obidvoch jazykoch. Tieto nemocnice sú preto obzvlášť zaujímavé pre francúzskych a holandských občanov. Okrem toho je v regióne Brusel – hlavné mesto veľmi rozšírený anglický jazyk, čo uľahčuje prístup pacientov pochádzajúcich z veľmi rozdielnych prostredí. |
| --- | --- |

c)

Región Brusel – hlavné mesto vo všeobecnosti a nemocnice IRIS sú viacjazyčné. Francúzsky a holandský jazyk sú úradné jazyky a nemocnice IRIS sú povinné poskytovať služby v obidvoch jazykoch. Tieto nemocnice sú preto obzvlášť zaujímavé pre francúzskych a holandských občanov. Okrem toho je v regióne Brusel – hlavné mesto veľmi rozšírený anglický jazyk, čo uľahčuje prístup pacientov pochádzajúcich z veľmi rozdielnych prostredí.

| d) | V regióne Brusel – hlavné mesto žije veľký počet občanov z iných členských štátov. Z 321 európskych miest zahrnutých do „mestského auditu“ Eurostatu vykázal Brusel druhú najvyššiu mieru rezidentov, ktorí sú cudzincami (33,8 % v roku 2012), a druhú najvyššiu mieru rezidentov, ktorí sú cudzincami pochádzajúcimi z iných členských štátov Únie (20,3 % v roku 2012) (170). Rezidenti z iných členských štátov Únie si často môžu zvoliť miesto, v ktorom si želajú využiť lekárske služby. Vo všeobecnosti je to buď v ich krajine pôvodu, alebo v ich krajine pobytu. |
| --- | --- |

d)

V regióne Brusel – hlavné mesto žije veľký počet občanov z iných členských štátov. Z 321 európskych miest zahrnutých do „mestského auditu“ Eurostatu vykázal Brusel druhú najvyššiu mieru rezidentov, ktorí sú cudzincami (33,8 % v roku 2012), a druhú najvyššiu mieru rezidentov, ktorí sú cudzincami pochádzajúcimi z iných členských štátov Únie (20,3 % v roku 2012) (170). Rezidenti z iných členských štátov Únie si často môžu zvoliť miesto, v ktorom si želajú využiť lekárske služby. Vo všeobecnosti je to buď v ich krajine pôvodu, alebo v ich krajine pobytu.

170

| (141) | Pokiaľ ide o dodatočné sociálne činnosti nemocníc IRIS, Komisia poukazuje na skutočnosť, že ak nemožno vylúčiť, že výkon týchto činností predstavuje hospodársku činnosť, a vzhľadom na úzke prepojenie medzi týmito činnosťami a všeobecnými nemocničnými činnosťami nemocníc IRIS sa úvahy uvedené skôr v texte môžu uplatňovať aj v tejto súvislosti. Vzhľadom na skutočnosti uvedené ďalej v texte (pozri oddiel 7.3) sa však Komisia domnieva, že aj keby verejné financovanie dodatočných sociálnych služieb malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi, verejné financovanie podporujúce túto činnosť by predstavovalo štátu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. Z dôvodov hospodárnosti konania napokon nie je potrebné určiť, či verejné financovanie dodatočných sociálnych činností má alebo nemá vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(141)

Pokiaľ ide o dodatočné sociálne činnosti nemocníc IRIS, Komisia poukazuje na skutočnosť, že ak nemožno vylúčiť, že výkon týchto činností predstavuje hospodársku činnosť, a vzhľadom na úzke prepojenie medzi týmito činnosťami a všeobecnými nemocničnými činnosťami nemocníc IRIS sa úvahy uvedené skôr v texte môžu uplatňovať aj v tejto súvislosti. Vzhľadom na skutočnosti uvedené ďalej v texte (pozri oddiel 7.3) sa však Komisia domnieva, že aj keby verejné financovanie dodatočných sociálnych služieb malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi, verejné financovanie podporujúce túto činnosť by predstavovalo štátu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. Z dôvodov hospodárnosti konania napokon nie je potrebné určiť, či verejné financovanie dodatočných sociálnych činností má alebo nemá vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (142) | Rovnaké odôvodnenia sa vzťahujú na súvisiace činnosti nemocníc IRIS (pozri odôvodnenia 41, 116 a 117). Podľa Komisie, ak bolo verejné financovanie (ak sa uplatňuje) väčšiny súvisiacich činností nemocníc IRIS (napr. jasle pre deti zamestnancov, prenájom izieb, malý obchod pre pacientov a návštevníkov, jedáleň a parkovisko, požičiavanie televíznych prijímačov pre pacientov) predmetom osobitného posúdenia, bolo by možné tvrdiť, že toto financovanie nemalo žiadny vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Z dôvodu úzkeho prepojenia medzi súvisiacimi činnosťami a hlavnými činnosťami nemocníc IRIS však možno predpokladať, že verejné financovanie (ak sa uplatňuje) týchto súvisiacich činností zároveň ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V každom prípade, keďže verejné financovanie podporujúce súvisiace činnosti predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom (pozri oddiel 7.3), Komisia nepokladá za nevyhnutné prijať v tejto súvislosti definitívne rozhodnutie. |
| --- | --- |

(142)

Rovnaké odôvodnenia sa vzťahujú na súvisiace činnosti nemocníc IRIS (pozri odôvodnenia 41, 116 a 117). Podľa Komisie, ak bolo verejné financovanie (ak sa uplatňuje) väčšiny súvisiacich činností nemocníc IRIS (napr. jasle pre deti zamestnancov, prenájom izieb, malý obchod pre pacientov a návštevníkov, jedáleň a parkovisko, požičiavanie televíznych prijímačov pre pacientov) predmetom osobitného posúdenia, bolo by možné tvrdiť, že toto financovanie nemalo žiadny vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Z dôvodu úzkeho prepojenia medzi súvisiacimi činnosťami a hlavnými činnosťami nemocníc IRIS však možno predpokladať, že verejné financovanie (ak sa uplatňuje) týchto súvisiacich činností zároveň ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V každom prípade, keďže verejné financovanie podporujúce súvisiace činnosti predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom (pozri oddiel 7.3), Komisia nepokladá za nevyhnutné prijať v tejto súvislosti definitívne rozhodnutie.

| (143) | Aby bolo možné pokračovať v posudzovaní, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa predpokladá, že verejné financovanie dodatočných sociálnych činností a súvisiacich činností môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(143)

Aby bolo možné pokračovať v posudzovaní, v ďalšej časti tohto rozhodnutia sa predpokladá, že verejné financovanie dodatočných sociálnych činností a súvisiacich činností môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (144) | Keďže teda Komisia dospela k záveru, že opatrenia, ktoré sú v tomto prípade predmetom zisťovania, môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi aspoň v jednom aspekte (časť „zákazník“), nepokladá za nevyhnuté určiť, či tiež môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o cezhraničné investície a právo na usadenie (pozri odôvodnenie 138). |
| --- | --- |

(144)

Keďže teda Komisia dospela k záveru, že opatrenia, ktoré sú v tomto prípade predmetom zisťovania, môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi aspoň v jednom aspekte (časť „zákazník“), nepokladá za nevyhnuté určiť, či tiež môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o cezhraničné investície a právo na usadenie (pozri odôvodnenie 138).

7.2.4.   Záver

Záver

| (145) | Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že pokiaľ ide o opatrenia skúmané v tomto prípade, súhrnné podmienky týkajúce sa existencie štátnej pomoci sú splnené a že tieto opatrenia v dôsledku toho predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(145)

Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že pokiaľ ide o opatrenia skúmané v tomto prípade, súhrnné podmienky týkajúce sa existencie štátnej pomoci sú splnené a že tieto opatrenia v dôsledku toho predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

7.3.   Zlučiteľnosť s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť s vnútorným trhom

7.3.1.   Právny základ

Právny základ

7.3.1.1.   Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| (146) | Vzhľadom na to, že náhrada deficitu, ktorá sa vzťahuje na nemocnice IRIS, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom. Dôvody, na základe ktorých možno alebo treba vyhlásiť opatrenia štátnej pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom, sú uvedené v článku 106 ods. 2 a v článku 107 ods. 2 a ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(146)

Vzhľadom na to, že náhrada deficitu, ktorá sa vzťahuje na nemocnice IRIS, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom. Dôvody, na základe ktorých možno alebo treba vyhlásiť opatrenia štátnej pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom, sú uvedené v článku 106 ods. 2 a v článku 107 ods. 2 a ods. 3 ZFEÚ.

| (147) | Keďže belgické orgány neustále tvrdili, že verejné financovanie nemocníc IRIS predstavuje náhradu za výkon služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, zlučiteľnosť náhrady deficitu s vnútorným trhom treba posúdiť najmä so zreteľom na článok 106 ods. 2 ZFEÚ. V tomto článku sa stanovuje, že

  „podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo podniky, ktoré majú povahu fiškálneho monopolu, podliehajú pravidlám zmlúv, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo v skutočnosti plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené. Rozvoj obchodu nesmie byť ovplyvnený v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie.“ |
| --- | --- |

(147)

Keďže belgické orgány neustále tvrdili, že verejné financovanie nemocníc IRIS predstavuje náhradu za výkon služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, zlučiteľnosť náhrady deficitu s vnútorným trhom treba posúdiť najmä so zreteľom na článok 106 ods. 2 ZFEÚ. V tomto článku sa stanovuje, že

„podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo podniky, ktoré majú povahu fiškálneho monopolu, podliehajú pravidlám zmlúv, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo v skutočnosti plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené. Rozvoj obchodu nesmie byť ovplyvnený v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie.“

7.3.1.2.   Časová pôsobnosť článku 106 ods. 2 ZFEÚ: predbežné poznámky

Časová pôsobnosť článku 106 ods. 2 ZFEÚ: predbežné poznámky

| (148) | Komisia stanovila presné podmienky, za akých uplatňuje článok 106 ods. 2 ZFEÚ, v celom rade právnych nástrojov, najnovšie okrem iného v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (171) a rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (172) (ďalej spoločne len „balík služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012“). V minulosti Komisia zverejnila a uplatňovala rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (173) a rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho zájmu z roku 2005 (174). Každé opatrenie, ktoré spĺňa kritérium uvedené v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, sa považuje za zlučiteľné s vnútorným trhom a netreba ho oznamovať. Opatrenia pomoci, na ktoré sa nevzťahuje rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, pretože nespĺňajú všetky kritériá, ktoré sú v ňom stanovené, treba posúdiť v súlade s rámcom služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 po ich oznámení. |
| --- | --- |

(148)

Komisia stanovila presné podmienky, za akých uplatňuje článok 106 ods. 2 ZFEÚ, v celom rade právnych nástrojov, najnovšie okrem iného v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (171) a rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 (172) (ďalej spoločne len „balík služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012“). V minulosti Komisia zverejnila a uplatňovala rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (173) a rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho zájmu z roku 2005 (174). Každé opatrenie, ktoré spĺňa kritérium uvedené v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, sa považuje za zlučiteľné s vnútorným trhom a netreba ho oznamovať. Opatrenia pomoci, na ktoré sa nevzťahuje rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, pretože nespĺňajú všetky kritériá, ktoré sú v ňom stanovené, treba posúdiť v súlade s rámcom služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 po ich oznámení.

171

172

173

174

| (149) | V tomto prípade sa skúmaná náhrada deficitu nemocníc IRIS vzťahuje na rok 1996 a došlo k nej teda pred prijatím rozhodnutia o službách všeobecného záujmu a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V balíku služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa však v článku 10 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a v bode 69 rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 stanovujú pravidlá týkajúce sa jeho uplatňovania aj na pomoc poskytnutú pred jeho nadobudnutím účinnosti, ku ktorému došlo 31. januára 2012. Najmä v článku 10 písm. b) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa stanovuje, že

  „akákoľvek pomoc, ktorá nadobudla účinnosť pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia [t. j. pred 31. januárom 2012] a nebola zlučiteľná so spoločným trhom ani vyňatá z notifikačnej povinnosti v súlade s rozhodnutím 2005/842/ES, avšak spĺňa podmienky stanovené v tomto rozhodnutí, je zlučiteľná s vnútorným trhom a vyňatá z notifikačnej povinnosti“.
  Pokiaľ ide o rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, v jeho bodoch 68 a 69 sa spresňuje, že Komisia bude uplatňovať zásady uvedené v tomto rámci na všetky oznámené návrhy pomoci, či už jej boli oznámené pred začatím alebo po začatí uplatňovania tohto rámca, t. j. 31. januára 2012, ako aj na každú protiprávnu pomoc, o ktorej rozhodne po 31. januári 2012, aj keď bola táto pomoc poskytnutá pred 31. januárom 2012. |
| --- | --- |

(149)

V tomto prípade sa skúmaná náhrada deficitu nemocníc IRIS vzťahuje na rok 1996 a došlo k nej teda pred prijatím rozhodnutia o službách všeobecného záujmu a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V balíku služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa však v článku 10 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a v bode 69 rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 stanovujú pravidlá týkajúce sa jeho uplatňovania aj na pomoc poskytnutú pred jeho nadobudnutím účinnosti, ku ktorému došlo 31. januára 2012. Najmä v článku 10 písm. b) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa stanovuje, že

„akákoľvek pomoc, ktorá nadobudla účinnosť pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia [t. j. pred 31. januárom 2012] a nebola zlučiteľná so spoločným trhom ani vyňatá z notifikačnej povinnosti v súlade s rozhodnutím 2005/842/ES, avšak spĺňa podmienky stanovené v tomto rozhodnutí, je zlučiteľná s vnútorným trhom a vyňatá z notifikačnej povinnosti“.

Pokiaľ ide o rámec služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, v jeho bodoch 68 a 69 sa spresňuje, že Komisia bude uplatňovať zásady uvedené v tomto rámci na všetky oznámené návrhy pomoci, či už jej boli oznámené pred začatím alebo po začatí uplatňovania tohto rámca, t. j. 31. januára 2012, ako aj na každú protiprávnu pomoc, o ktorej rozhodne po 31. januári 2012, aj keď bola táto pomoc poskytnutá pred 31. januárom 2012.

| (150) | V dôsledku toho z pravidiel týkajúcich sa uplatňovania rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ako sú vymedzené skôr v texte, vyplýva, že verejné financovanie nemocníc IRIS od roku 1996 možno posúdiť na základe balíka služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Ak mechanizmus náhrady deficitu spĺňa podmienky rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, je zlučiteľný s vnútorným trhom počas celého obdobia od roku 1996. |
| --- | --- |

(150)

V dôsledku toho z pravidiel týkajúcich sa uplatňovania rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ako sú vymedzené skôr v texte, vyplýva, že verejné financovanie nemocníc IRIS od roku 1996 možno posúdiť na základe balíka služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Ak mechanizmus náhrady deficitu spĺňa podmienky rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, je zlučiteľný s vnútorným trhom počas celého obdobia od roku 1996.

| (151) | Napokon treba poukázať na prechodné ustanovenie uvedené v článku 10 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, v súlade s ktorým každá schéma pomoci poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti daného rozhodnutia (t. j. 31. januára 2012), ktorá bola zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti v súlade s rozhodnutím 2005/842/ES, je naďalej zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti počas ďalších dvoch rokov (t. j. do 30. januára 2014 vrátane). To znamená, že pomoc, ktorá bola poskytnutá na základe predmetnej schémy v rámci obdobia od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, t. j. od 19. decembra 2005, do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, t. j. do 31. januára 2012, sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ale len odo dňa jej poskytnutia do 30. januára 2014 vrátane. V každom prípade, na pomoc poskytnutú po 31. januári 2012 sa nevzťahuje prechodné ustanovenie uvedené v článku 10 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a posúdenie zlučiteľnosti sa musí vykonať na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. |
| --- | --- |

(151)

Napokon treba poukázať na prechodné ustanovenie uvedené v článku 10 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, v súlade s ktorým každá schéma pomoci poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti daného rozhodnutia (t. j. 31. januára 2012), ktorá bola zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti v súlade s rozhodnutím 2005/842/ES, je naďalej zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti počas ďalších dvoch rokov (t. j. do 30. januára 2014 vrátane). To znamená, že pomoc, ktorá bola poskytnutá na základe predmetnej schémy v rámci obdobia od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, t. j. od 19. decembra 2005, do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, t. j. do 31. januára 2012, sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ale len odo dňa jej poskytnutia do 30. januára 2014 vrátane. V každom prípade, na pomoc poskytnutú po 31. januári 2012 sa nevzťahuje prechodné ustanovenie uvedené v článku 10 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a posúdenie zlučiteľnosti sa musí vykonať na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

| (152) | V dôsledku toho Komisia v prvom rade posúdi, či verejné financovanie, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia a ktoré sa udeľovalo nemocniciam IRIS od roku 1996, spĺňa podmienky uvedené v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Len v opačnom prípade Komisia posúdi toto isté financovanie na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (pokiaľ ide o pomoc udelenú medzi 19. októbrom 2005 a 31. januárom 2012) a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. |
| --- | --- |

(152)

V dôsledku toho Komisia v prvom rade posúdi, či verejné financovanie, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia a ktoré sa udeľovalo nemocniciam IRIS od roku 1996, spĺňa podmienky uvedené v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Len v opačnom prípade Komisia posúdi toto isté financovanie na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (pokiaľ ide o pomoc udelenú medzi 19. októbrom 2005 a 31. januárom 2012) a rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

7.3.2.   Uplatniteľnosť článku 106 ods. 2 ZFEÚ: skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu

Uplatniteľnosť článku 106 ods. 2 ZFEÚ: skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu

| (153) | Článok 106 ods. 2 ZFEÚ a rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ktoré sa opiera o tento článok, sa vzťahujú len na úhrady poskytnuté podniku zodpovednému za riadenie „skutočnej služby všeobecného hospodárskeho záujmu“ (175). Súdny dvor stanovil, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú služby, ktoré vykazujú osobitné črty v porovnaní s ostatnými hospodárskymi činnosťami (176). Okrem toho sa preukázalo, že bez osobitných predpisov vymedzujúcich kritériá na úrovni Únie na určenie existencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu členské štáty disponujú širokou mierou voľnej úvahy pri definovaní toho, čo považujú za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, a pri udeľovaní náhrady v prospech poskytovateľa tejto služby (177). Právomoci Komisie v tejto oblasti sa obmedzujú na kontrolu, či sa príslušný členský štát pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustil zjavnej chyby. |
| --- | --- |

(153)

Článok 106 ods. 2 ZFEÚ a rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ktoré sa opiera o tento článok, sa vzťahujú len na úhrady poskytnuté podniku zodpovednému za riadenie „skutočnej služby všeobecného hospodárskeho záujmu“ (175). Súdny dvor stanovil, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú služby, ktoré vykazujú osobitné črty v porovnaní s ostatnými hospodárskymi činnosťami (176). Okrem toho sa preukázalo, že bez osobitných predpisov vymedzujúcich kritériá na úrovni Únie na určenie existencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu členské štáty disponujú širokou mierou voľnej úvahy pri definovaní toho, čo považujú za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, a pri udeľovaní náhrady v prospech poskytovateľa tejto služby (177). Právomoci Komisie v tejto oblasti sa obmedzujú na kontrolu, či sa príslušný členský štát pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustil zjavnej chyby.

175

176

177

| (154) | Komisia sa domnieva, že všetky hospodárske činnosti nemocníc IRIS, ktoré využívajú verejné financovanie (t. j. spektrum sociálnych a nemocničných úloh vykonávaných týmito nemocnicami) predstavujú buď skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako tvrdia belgické orgány, alebo činnosti, ktoré s nimi výlučne súvisia. Najmä všetky predmetné lekárske a sociálne služby v tomto prípade vykazujú osobitné vlastnosti v porovnaní so službami iných hospodárskych činností, teda predovšetkým ich význam pre dobré zdravotné a sociálne podmienky spoločnosti. V dôsledku toho sa belgické orgány pri označení týchto služieb za služby všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustili zjavnej chyby. |
| --- | --- |

(154)

Komisia sa domnieva, že všetky hospodárske činnosti nemocníc IRIS, ktoré využívajú verejné financovanie (t. j. spektrum sociálnych a nemocničných úloh vykonávaných týmito nemocnicami) predstavujú buď skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako tvrdia belgické orgány, alebo činnosti, ktoré s nimi výlučne súvisia. Najmä všetky predmetné lekárske a sociálne služby v tomto prípade vykazujú osobitné vlastnosti v porovnaní so službami iných hospodárskych činností, teda predovšetkým ich význam pre dobré zdravotné a sociálne podmienky spoločnosti. V dôsledku toho sa belgické orgány pri označení týchto služieb za služby všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustili zjavnej chyby.

| (155) | Pokiaľ ide o súvisiace činnosti podrobne opísané v odôvodnení 41, Komisia poznamenáva, že činnosť možno považovať za činnosť súvisiacu so službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ak priamo súvisí s poskytovaním danej služby všeobecného hospodárskeho záujmu a je na to potrebná alebo ak je s ňou vzájomne prepojená. V tomto poslednom prípade sú na výkon predmetných činností potrebné rovnaké vstupy ako pre výkon danej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako napríklad materiál, vybavenie, pracovná sila, fixný kapitál. Súvisiace činnosti musia tiež zostať obmedzené, pokiaľ ide o ich rozsah. Komisia sa domnieva, že všetky činnosti opísané v odôvodnení 41 možno považovať za činnosti súvisiace s hlavnou činnosťou služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Činnosti považované za súvisiace činnosti totiž 1. priamo súvisia s poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu nemocníc IRIS a sú na to potrebné, lebo predstavujú činnosti, ktoré by moderná nemocnica mala vykonávať nad rámec poskytovania lekárskych a sociálnych služieb, a/alebo 2. sú s ňou vzájomne prepojené, lebo využívajú infraštruktúry nemocnice (t. j. budovy a pozemky). Vzhľadom na obmedzený podiel súvisiacich činností v rámci celkových príjmov nemocníc IRIS (v priemere menej ako 2 %) Komisia zároveň zastáva názor, že všetky súvisiace činnosti zostávajú veľmi obmedzené, pokiaľ ide o ich rozsah. |
| --- | --- |

(155)

Pokiaľ ide o súvisiace činnosti podrobne opísané v odôvodnení 41, Komisia poznamenáva, že činnosť možno považovať za činnosť súvisiacu so službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ak priamo súvisí s poskytovaním danej služby všeobecného hospodárskeho záujmu a je na to potrebná alebo ak je s ňou vzájomne prepojená. V tomto poslednom prípade sú na výkon predmetných činností potrebné rovnaké vstupy ako pre výkon danej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako napríklad materiál, vybavenie, pracovná sila, fixný kapitál. Súvisiace činnosti musia tiež zostať obmedzené, pokiaľ ide o ich rozsah. Komisia sa domnieva, že všetky činnosti opísané v odôvodnení 41 možno považovať za činnosti súvisiace s hlavnou činnosťou služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Činnosti považované za súvisiace činnosti totiž 1. priamo súvisia s poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu nemocníc IRIS a sú na to potrebné, lebo predstavujú činnosti, ktoré by moderná nemocnica mala vykonávať nad rámec poskytovania lekárskych a sociálnych služieb, a/alebo 2. sú s ňou vzájomne prepojené, lebo využívajú infraštruktúry nemocnice (t. j. budovy a pozemky). Vzhľadom na obmedzený podiel súvisiacich činností v rámci celkových príjmov nemocníc IRIS (v priemere menej ako 2 %) Komisia zároveň zastáva názor, že všetky súvisiace činnosti zostávajú veľmi obmedzené, pokiaľ ide o ich rozsah.

7.3.3.   Uplatniteľnosť rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012

Uplatniteľnosť rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012

| (156) | Komisia sa navyše domnieva, že poskytovanie verejných fondov nemocniciam IRIS na výkon služieb všeobecného hospodárskeho záujmu patrí do vecnej pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ako sa uvádza v jeho článku 2. Ako sa vymedzuje v jeho článku 2 ods. 1 písm. b) a c), rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vzťahuje na štátnu pomoc udelenú vo forme náhrad za služby všeobecného hospodárskeho záujmu pre nemocnice, ktoré poskytujú lekársku starostlivosť (vrátane výkonu súvisiacich činností priamo spojených s hlavnými činnosťami, a to okrem iného najmä v oblasti výskumu) a pre podniky, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu zodpovedajúce sociálnym potrebám, ktoré sa okrem iného týkajú zdravotnej starostlivosti a sociálneho začlenenia zraniteľných skupín. Vzhľadom na to, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti financované z verejných prostriedkov a vykonávané nemocnicami IRIS sa môžu zaradiť do týchto kategórií činností, Komisia dospela k záveru, že mechanizmus náhrady deficitu, ktorý sa v tomto prípade skúma, patrí do vecnej pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V dôsledku toho náklady vyplývajúce zo všetkých činností nemocníc IRIS (služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti) sa môžu pokryť z udelenej náhrady v súlade s rozhodnutím o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. |
| --- | --- |

(156)

Komisia sa navyše domnieva, že poskytovanie verejných fondov nemocniciam IRIS na výkon služieb všeobecného hospodárskeho záujmu patrí do vecnej pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ako sa uvádza v jeho článku 2. Ako sa vymedzuje v jeho článku 2 ods. 1 písm. b) a c), rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vzťahuje na štátnu pomoc udelenú vo forme náhrad za služby všeobecného hospodárskeho záujmu pre nemocnice, ktoré poskytujú lekársku starostlivosť (vrátane výkonu súvisiacich činností priamo spojených s hlavnými činnosťami, a to okrem iného najmä v oblasti výskumu) a pre podniky, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu zodpovedajúce sociálnym potrebám, ktoré sa okrem iného týkajú zdravotnej starostlivosti a sociálneho začlenenia zraniteľných skupín. Vzhľadom na to, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti financované z verejných prostriedkov a vykonávané nemocnicami IRIS sa môžu zaradiť do týchto kategórií činností, Komisia dospela k záveru, že mechanizmus náhrady deficitu, ktorý sa v tomto prípade skúma, patrí do vecnej pôsobnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V dôsledku toho náklady vyplývajúce zo všetkých činností nemocníc IRIS (služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti) sa môžu pokryť z udelenej náhrady v súlade s rozhodnutím o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

7.3.4.   Poverovací akt

Poverovací akt

| (157) | Prvá základná podmienka zlučiteľnosti zahrnutá v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 spočíva v tom, že riadením služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa musí poveriť príslušný podnik prostredníctvom jedného alebo viacerých aktov, ktorého podobu si môže určiť každý členský štát (178). V tomto akte alebo v týchto aktoch sa musí jasne stanoviť:






  — | obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme (179), |
| --- | --- | --- |

(157)

Prvá základná podmienka zlučiteľnosti zahrnutá v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 spočíva v tom, že riadením služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa musí poveriť príslušný podnik prostredníctvom jedného alebo viacerých aktov, ktorého podobu si môže určiť každý členský štát (178). V tomto akte alebo v týchto aktoch sa musí jasne stanoviť:

178

—

obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme (179),

179

| — | podnik, ktorý je zodpovedný za plnenie týchto záväzkov a prípadne príslušné územie (180), |
| --- | --- |

—

podnik, ktorý je zodpovedný za plnenie týchto záväzkov a prípadne príslušné územie (180),

180

| — | povaha akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom (181), |
| --- | --- |

—

povaha akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom (181),

181

| — | opis mechanizmu náhrady a parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady (182), |
| --- | --- |

—

opis mechanizmu náhrady a parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady (182),

182

| — | opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady (183). |
| --- | --- |

—

opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady (183).

183

| (158) | V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa navyše vyžaduje, aby sa v poverení odkazovalo na toto rozhodnutie (184). |
| --- | --- |

(158)

V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa navyše vyžaduje, aby sa v poverení odkazovalo na toto rozhodnutie (184).

184

7.3.4.1.   Povaha a náplň záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, za ktorých plnenie sú zodpovedné nemocnice IRIS

Povaha a náplň záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, za ktorých plnenie sú zodpovedné nemocnice IRIS

| (159) | Vo svojom rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012 Všeobecný súd vzniesol úvodnú pripomienku, podľa ktorej „ak verejné alebo súkromné subjekty poverené poskytovaním tých istých služieb vo verejnom záujme podliehajú rôznym požiadavkám, čo prináša rôzne úrovne nákladov a náhrad, tieto rozdiely musia jasne vyplývať z ich jednotlivých poverení, najmä preto, aby bolo možné preskúmať zlučiteľnosť dotácie so zásadou rovnosti zaobchádzania. Za zlučiteľnú s vnútorným trhom nemôže Komisia totiž vyhlásiť ani štátnu pomoc, ktorá je z hľadiska pravidiel na jej uplatňovanie v rozpore s takými všeobecnými zásadami práva Únie, akou je zásada rovnosti zaobchádzania (rozsudok Súdneho dvora z 15. apríla 2008, Nuova Agricast, C-390/06, Zb. s. I-2577, bod 51)“ (185). |
| --- | --- |

(159)

Vo svojom rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012 Všeobecný súd vzniesol úvodnú pripomienku, podľa ktorej „ak verejné alebo súkromné subjekty poverené poskytovaním tých istých služieb vo verejnom záujme podliehajú rôznym požiadavkám, čo prináša rôzne úrovne nákladov a náhrad, tieto rozdiely musia jasne vyplývať z ich jednotlivých poverení, najmä preto, aby bolo možné preskúmať zlučiteľnosť dotácie so zásadou rovnosti zaobchádzania. Za zlučiteľnú s vnútorným trhom nemôže Komisia totiž vyhlásiť ani štátnu pomoc, ktorá je z hľadiska pravidiel na jej uplatňovanie v rozpore s takými všeobecnými zásadami práva Únie, akou je zásada rovnosti zaobchádzania (rozsudok Súdneho dvora z 15. apríla 2008, Nuova Agricast, C-390/06, Zb. s. I-2577, bod 51)“ (185).

185

| (160) | V bode 66 rozsudku vo veci Nuova Agricast (186) sa uvádza, že „dodržiavanie zásady rovnosti si vyžaduje, aby sa porovnateľné situácie neposudzovali rozdielne a rozdielne situácie neposudzovali rovnako, ak takéto posudzovanie nie je objektívne odôvodnené (pozri najmä rozsudok z 26. októbra 2006, Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, Zb. s. I-10211, bod 72 a citovanú judikatúru).“ |
| --- | --- |

(160)

V bode 66 rozsudku vo veci Nuova Agricast (186) sa uvádza, že „dodržiavanie zásady rovnosti si vyžaduje, aby sa porovnateľné situácie neposudzovali rozdielne a rozdielne situácie neposudzovali rovnako, ak takéto posudzovanie nie je objektívne odôvodnené (pozri najmä rozsudok z 26. októbra 2006, Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, Zb. s. I-10211, bod 72 a citovanú judikatúru).“

186

| (161) | Komisia však poznamenáva, že zásada nediskriminácie nie je v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 uvedená ako kritérium zlučiteľnosti. Komisia má však v úmysle preskúmať, či sa verejné nemocnice IRIS a súkromné nemocnice v Bruseli nachádzajú v porovnateľnej alebo rozdielnej právnej a skutkovej situácii. V tomto kontexte na základe vymedzenia povahy záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, Komisia určí, či boli alebo neboli bruselské súkromné nemocnice poverené plnením porovnateľného záväzku. |
| --- | --- |

(161)

Komisia však poznamenáva, že zásada nediskriminácie nie je v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 uvedená ako kritérium zlučiteľnosti. Komisia má však v úmysle preskúmať, či sa verejné nemocnice IRIS a súkromné nemocnice v Bruseli nachádzajú v porovnateľnej alebo rozdielnej právnej a skutkovej situácii. V tomto kontexte na základe vymedzenia povahy záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, Komisia určí, či boli alebo neboli bruselské súkromné nemocnice poverené plnením porovnateľného záväzku.

| (162) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri oddiel 2.3), nemocnice IRIS podliehajú právnemu rámcu, ktorý zahŕňa zákon o CPAS (na základe ktorého boli zriadené nemocnice IRIS), LCH, štatúty nemocničných miestnych združení a strategické plány prijaté zastrešujúcou organizáciou IRIS. Vzhľadom na to, že verejné orgány (teda obce a CPAS) majú väčšinovú kontrolu nad miestnymi združeniami zriadenými podľa kapitoly XII zákona o CPAS a nad zastrešujúcou organizáciou IRIS, štatúty a strategické plány sú pre nemocnice IRIS povinné a môžu sa teda považovať za platné poverovacie akty, ktorých povaha sa spresní ďalej v texte (pozri odôvodnenia 164, 170 a nasl.). V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že verejné orgány môžu priamo kontrolovať každodenné prevádzkové činnosti nemocníc IRIS a prípadne poskytnúť dodatočné pokyny. |
| --- | --- |

(162)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri oddiel 2.3), nemocnice IRIS podliehajú právnemu rámcu, ktorý zahŕňa zákon o CPAS (na základe ktorého boli zriadené nemocnice IRIS), LCH, štatúty nemocničných miestnych združení a strategické plány prijaté zastrešujúcou organizáciou IRIS. Vzhľadom na to, že verejné orgány (teda obce a CPAS) majú väčšinovú kontrolu nad miestnymi združeniami zriadenými podľa kapitoly XII zákona o CPAS a nad zastrešujúcou organizáciou IRIS, štatúty a strategické plány sú pre nemocnice IRIS povinné a môžu sa teda považovať za platné poverovacie akty, ktorých povaha sa spresní ďalej v texte (pozri odôvodnenia 164, 170 a nasl.). V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že verejné orgány môžu priamo kontrolovať každodenné prevádzkové činnosti nemocníc IRIS a prípadne poskytnúť dodatočné pokyny.

| (163) | Zároveň sa zistilo (pozri odôvodnenie 24), že nemocnice IRIS boli pôvodne pod priamou správou a kontrolou CPAS, ktoré ich zriadili, aby ich záväzky v oblasti sociálnej pomoci boli plnené v súlade so zákonom o CPAS. S cieľom zabezpečiť udržateľnosť a životaschopnosť bruselských verejných nemocníc (pozri odôvodnenie 24) bolo treba pristúpiť k reštrukturalizácii, ktorá viedla k zriadeniu nemocníc IRIS (ktoré nadobudli podobu miestnych združení zriadených podľa kapitoly XII zákona o CPAS a získali tak finančnú a právnu nezávislosť). Táto reštrukturalizácia však nezmenila základné poslanie bruselských verejných nemocníc IRIS (187) spočívajúce v poskytovaní zdravotnej, ako aj zdravotno-sociálnej starostlivosti a prispievať tak k plneniu záväzku v oblasti sociálnej pomoci CPAS, ktoré ich zriadilo. |
| --- | --- |

(163)

Zároveň sa zistilo (pozri odôvodnenie 24), že nemocnice IRIS boli pôvodne pod priamou správou a kontrolou CPAS, ktoré ich zriadili, aby ich záväzky v oblasti sociálnej pomoci boli plnené v súlade so zákonom o CPAS. S cieľom zabezpečiť udržateľnosť a životaschopnosť bruselských verejných nemocníc (pozri odôvodnenie 24) bolo treba pristúpiť k reštrukturalizácii, ktorá viedla k zriadeniu nemocníc IRIS (ktoré nadobudli podobu miestnych združení zriadených podľa kapitoly XII zákona o CPAS a získali tak finančnú a právnu nezávislosť). Táto reštrukturalizácia však nezmenila základné poslanie bruselských verejných nemocníc IRIS (187) spočívajúce v poskytovaní zdravotnej, ako aj zdravotno-sociálnej starostlivosti a prispievať tak k plneniu záväzku v oblasti sociálnej pomoci CPAS, ktoré ich zriadilo.

187

| (164) | Lekárska starostlivosť poskytovaná nemocnicami IRIS je tiež vymedzená v LCH, v ktorom sa stanovuje príslušný rámec vzťahujúci sa na organizáciu belgického nemocničného sektora ako celku. Na tomto základe LCH poveruje všetky verejné a súkromné belgické nemocnice vrátane nemocníc IRIS výkonom základnej nemocničnej úlohy. Najmä v článku 2 LCH sa vymedzujú zariadenia, ktoré možno považovať za nemocnice, zatiaľ čo v jeho článkoch 68 až 76e sa vymedzujú podmienky udeľovania povolení nemocniciam a na výkon nemocničných služieb (ktoré sú uvedené vo vykonávacom nariadení, pričom sa v nich stanovujú podmienky v oblasti kvality, ako aj požiadavky týkajúce sa zamestnancov atď.). V článkoch 23 až 45 sa určujú potreby týkajúce sa mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc, v ktorom sa stanovujú obmedzenia v súvislosti s počtom nemocničných lôžok, nemocničnými službami a určitým lekárskym vybavením (ako napríklad skenery), ktoré možno uviesť do prevádzky a používať. Len nemocničné služby, ktoré majú povolenie a dodržiavajú podmienky plánovania, sú oprávnené na verejné financovanie. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania (188) a ako to potvrdzuje neexistencia pripomienok tretích strán v tejto súvislosti, nebolo a niet pochýb o jasnom vymedzení základnej nemocničnej úlohy stanovenej v LCH. Je zároveň jasné, že nemocnice IRIS spĺňajú tieto požiadavky, keďže majú všetky potrebné povolenia a ich prevádzka je schválená v rámci mechanizmu plánovania. |
| --- | --- |

(164)

Lekárska starostlivosť poskytovaná nemocnicami IRIS je tiež vymedzená v LCH, v ktorom sa stanovuje príslušný rámec vzťahujúci sa na organizáciu belgického nemocničného sektora ako celku. Na tomto základe LCH poveruje všetky verejné a súkromné belgické nemocnice vrátane nemocníc IRIS výkonom základnej nemocničnej úlohy. Najmä v článku 2 LCH sa vymedzujú zariadenia, ktoré možno považovať za nemocnice, zatiaľ čo v jeho článkoch 68 až 76e sa vymedzujú podmienky udeľovania povolení nemocniciam a na výkon nemocničných služieb (ktoré sú uvedené vo vykonávacom nariadení, pričom sa v nich stanovujú podmienky v oblasti kvality, ako aj požiadavky týkajúce sa zamestnancov atď.). V článkoch 23 až 45 sa určujú potreby týkajúce sa mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc, v ktorom sa stanovujú obmedzenia v súvislosti s počtom nemocničných lôžok, nemocničnými službami a určitým lekárskym vybavením (ako napríklad skenery), ktoré možno uviesť do prevádzky a používať. Len nemocničné služby, ktoré majú povolenie a dodržiavajú podmienky plánovania, sú oprávnené na verejné financovanie. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania (188) a ako to potvrdzuje neexistencia pripomienok tretích strán v tejto súvislosti, nebolo a niet pochýb o jasnom vymedzení základnej nemocničnej úlohy stanovenej v LCH. Je zároveň jasné, že nemocnice IRIS spĺňajú tieto požiadavky, keďže majú všetky potrebné povolenia a ich prevádzka je schválená v rámci mechanizmu plánovania.

188

| (165) | Okrem základnej nemocničnej úlohy, ktorou sú poverené všetky belgické verejné a súkromné nemocnice, sa v rozhodnutí Komisie z 28. októbra 2009 (pozri oddiel 4.1 skôr v texte), v rozsudku Všeobecného súdu o zrušení zo 7. novembra 2012 (pozri oddiel 4.2 skôr v texte) a v rozhodnutí Komisie o začatí konania z 1. októbra 2014 (pozri oddiel 4.3 skôr v texte) odkazovalo na tri dodatočné (alebo osobitné) služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide najmä o 1) univerzálny prístup k zdravotnej starostlivosti, 2) povinnosť poskytovať starostlivosť na viacerých miestach a 3) dodatočné sociálne služby, ktorými boli výlučne a výhradne poverené nemocnice IRIS. To však neznamená, že základnú nemocničnú úlohu a dodatočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu treba nevyhnutne posudzovať samostatne. V tejto súvislosti sa v odôvodnení 23 rozhodnutia o začatí konania uvádza, že belgické orgány tvrdili, že základná nemocničná úloha je súčasťou rozsiahlejšej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. povinnosť poskytovať sociálnu pomoc, ako sa to vyžaduje v zákone o CPAS, alebo dopĺňa túto službu všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(165)

Okrem základnej nemocničnej úlohy, ktorou sú poverené všetky belgické verejné a súkromné nemocnice, sa v rozhodnutí Komisie z 28. októbra 2009 (pozri oddiel 4.1 skôr v texte), v rozsudku Všeobecného súdu o zrušení zo 7. novembra 2012 (pozri oddiel 4.2 skôr v texte) a v rozhodnutí Komisie o začatí konania z 1. októbra 2014 (pozri oddiel 4.3 skôr v texte) odkazovalo na tri dodatočné (alebo osobitné) služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide najmä o 1) univerzálny prístup k zdravotnej starostlivosti, 2) povinnosť poskytovať starostlivosť na viacerých miestach a 3) dodatočné sociálne služby, ktorými boli výlučne a výhradne poverené nemocnice IRIS. To však neznamená, že základnú nemocničnú úlohu a dodatočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu treba nevyhnutne posudzovať samostatne. V tejto súvislosti sa v odôvodnení 23 rozhodnutia o začatí konania uvádza, že belgické orgány tvrdili, že základná nemocničná úloha je súčasťou rozsiahlejšej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. povinnosť poskytovať sociálnu pomoc, ako sa to vyžaduje v zákone o CPAS, alebo dopĺňa túto službu všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (166) | V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že zlúčenie základnej nemocničnej úlohy, ktorou sú poverené všetky nemocnice podľa LCH, a troch povinností týkajúcich sa plnenia dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorými sú poverené (189) výlučne nemocnice IRIS, predstavuje de facto „službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti“, ktorá je špecifická pre nemocnice IRIS a ktorú vykonávajú len tieto nemocnice. Na základe preskúmania situácie týkajúcej sa všetkých záväzkov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, za ktorých výkon sú zodpovedné nemocnice IRIS, a na základe analýzy povahy a charakteristických čŕt všetkých týchto záväzkov Komisia dospela k záveru, že by nebolo vhodné posudzovať tri dodatočné záväzky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložené na úrovni obcí nezávisle od základnej nemocničnej úlohy uloženej podľa LCH. Záväzky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú totiž na jednej strane založené na základnej nemocničnej úlohe uloženej nemocniciam IRIS podľa LCH a na druhej strane prekračujú rámec tejto základnej povinnosti tým, že na základe nich nemocnice IRIS musia 1. poskytovať širokú škálu služieb zdravotnej starostlivosti pre všetkých pacientov bez ohľadu na to, či sú schopní za služby zaplatiť (univerzálny prístup k zdravotnej starostlivosti) (pozri odôvodnenia 170 – 190); 2. poskytovať služby vo viacerých nemocničných zariadeniach (zabezpečujúc tak komunitnú starostlivosť) (pozri odôvodnenia 191 – 204), a zároveň 3. klásť osobitný dôraz na sociálne potreby pacientov (prostredníctvom dodatočných sociálnych služieb) (pozri odôvodnenia 205 – 214). Pokiaľ ide o základnú nemocničnú úlohu uloženú podľa LCH (pozri odôvodnenie 164), tri dodatočné úlohy nemožno považovať za samostatné činnosti, ako to jasne vyplýva zo skutočnosti, že tieto povinnosti by sa nikdy nezaviedli bez základnej povinnosti spočívajúcej v plnení základnej nemocničnej úlohy podľa LCH. Tento prístup napokon do určitej miery potvrdzujú aj sťažovatelia, keď tvrdia (pozri odôvodnenie 71), že dodatočné sociálne služby sa nemôžu oddeliť od všeobecnej služby zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(166)

V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že zlúčenie základnej nemocničnej úlohy, ktorou sú poverené všetky nemocnice podľa LCH, a troch povinností týkajúcich sa plnenia dodatočných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorými sú poverené (189) výlučne nemocnice IRIS, predstavuje de facto „službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti“, ktorá je špecifická pre nemocnice IRIS a ktorú vykonávajú len tieto nemocnice. Na základe preskúmania situácie týkajúcej sa všetkých záväzkov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, za ktorých výkon sú zodpovedné nemocnice IRIS, a na základe analýzy povahy a charakteristických čŕt všetkých týchto záväzkov Komisia dospela k záveru, že by nebolo vhodné posudzovať tri dodatočné záväzky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu uložené na úrovni obcí nezávisle od základnej nemocničnej úlohy uloženej podľa LCH. Záväzky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú totiž na jednej strane založené na základnej nemocničnej úlohe uloženej nemocniciam IRIS podľa LCH a na druhej strane prekračujú rámec tejto základnej povinnosti tým, že na základe nich nemocnice IRIS musia 1. poskytovať širokú škálu služieb zdravotnej starostlivosti pre všetkých pacientov bez ohľadu na to, či sú schopní za služby zaplatiť (univerzálny prístup k zdravotnej starostlivosti) (pozri odôvodnenia 170 – 190); 2. poskytovať služby vo viacerých nemocničných zariadeniach (zabezpečujúc tak komunitnú starostlivosť) (pozri odôvodnenia 191 – 204), a zároveň 3. klásť osobitný dôraz na sociálne potreby pacientov (prostredníctvom dodatočných sociálnych služieb) (pozri odôvodnenia 205 – 214). Pokiaľ ide o základnú nemocničnú úlohu uloženú podľa LCH (pozri odôvodnenie 164), tri dodatočné úlohy nemožno považovať za samostatné činnosti, ako to jasne vyplýva zo skutočnosti, že tieto povinnosti by sa nikdy nezaviedli bez základnej povinnosti spočívajúcej v plnení základnej nemocničnej úlohy podľa LCH. Tento prístup napokon do určitej miery potvrdzujú aj sťažovatelia, keď tvrdia (pozri odôvodnenie 71), že dodatočné sociálne služby sa nemôžu oddeliť od všeobecnej služby zdravotnej starostlivosti.

189

| (167) | Pokiaľ ide o prístup vymedzený v predchádzajúcom odôvodnení (pozri odôvodnenia 162 až 166), Komisia chce zdôrazniť tieto tri body: po prvé, služba všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ktorú vykonávajú nemocnice IRIS, zahŕňa len základnú nemocničnú úlohu, ktorou sú poverené (pozri odôvodnenie 164), a tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, za ktorých plnenie sú zodpovedné (pozri odôvodnenie 170 a nasl.). Po druhé, ako sa preukáže ďalej v texte, nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice sa nenachádzajú v porovnateľnej situácii, najmä vzhľadom na to, že len nemocnice IRIS sú poverené plnením troch dodatočných povinností služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (pozri odôvodnenie 170 a nasl.) a sú teda jediné nemocnice, ktoré vykonávajú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ako sa vymedzuje skôr v texte (pozri odôvodnenia 166 až 167). Po tretie, nemocnice IRIS zároveň podliehajú obmedzeniam, ktoré ovplyvňujú výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti. Ide o ich verejné postavenie (pozri odôvodnenie 42) a potrebu zabezpečiť udržateľné poskytovanie tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu (pozri odôvodnenie 91 a 168). Tieto dva prvky sú zobrazené v obrázku 2 ďalej v texte.

  Obrázok 2


  Povinnosti, obmedzenia a mechanizmy verejného financovania, ktoré sa vzťahujú na verejné nemocnice IRIS v porovnaní so súkromnými nemocnicami




  Služby všeobecného hospodárskeho hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti
  Verejné postavenie (dvojjazyčný systém úradníci atď.)
  Udržateľnosť (verejných nemocničných služieb)
  Finančné pokrytie deficitu zo strany obci (čl. 46 statútu nemocníc IRIS)
  Súkromné nemocnice
  Verejné nemocnice IRIS
  Záväzok univerzálnej starostlivosti
  Federálne financovanie (LCH)
  Základná nemocničná uloha (LCH)
  Základná nemocničná úloha (LCH)
  Záväzok poskytovať
  Dodatočna sociálna povinnosť |
| --- | --- |

(167)

Pokiaľ ide o prístup vymedzený v predchádzajúcom odôvodnení (pozri odôvodnenia 162 až 166), Komisia chce zdôrazniť tieto tri body: po prvé, služba všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ktorú vykonávajú nemocnice IRIS, zahŕňa len základnú nemocničnú úlohu, ktorou sú poverené (pozri odôvodnenie 164), a tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, za ktorých plnenie sú zodpovedné (pozri odôvodnenie 170 a nasl.). Po druhé, ako sa preukáže ďalej v texte, nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice sa nenachádzajú v porovnateľnej situácii, najmä vzhľadom na to, že len nemocnice IRIS sú poverené plnením troch dodatočných povinností služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (pozri odôvodnenie 170 a nasl.) a sú teda jediné nemocnice, ktoré vykonávajú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ako sa vymedzuje skôr v texte (pozri odôvodnenia 166 až 167). Po tretie, nemocnice IRIS zároveň podliehajú obmedzeniam, ktoré ovplyvňujú výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti. Ide o ich verejné postavenie (pozri odôvodnenie 42) a potrebu zabezpečiť udržateľné poskytovanie tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu (pozri odôvodnenie 91 a 168). Tieto dva prvky sú zobrazené v obrázku 2 ďalej v texte.

Obrázok 2

Obrázok 2

Povinnosti, obmedzenia a mechanizmy verejného financovania, ktoré sa vzťahujú na verejné nemocnice IRIS v porovnaní so súkromnými nemocnicami

Povinnosti, obmedzenia a mechanizmy verejného financovania, ktoré sa vzťahujú na verejné nemocnice IRIS v porovnaní so súkromnými nemocnicami

Služby všeobecného hospodárskeho hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti

Verejné postavenie (dvojjazyčný systém úradníci atď.)

Udržateľnosť (verejných nemocničných služieb)

Finančné pokrytie deficitu zo strany obci (čl. 46 statútu nemocníc IRIS)

Súkromné nemocnice

Verejné nemocnice IRIS

Záväzok univerzálnej starostlivosti

Federálne financovanie (LCH)

Základná nemocničná uloha (LCH)

Základná nemocničná úloha (LCH)

Záväzok poskytovať

Dodatočna sociálna povinnosť

| (168) | Vzhľadom na to, že tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu prekračujú rámec minimálnych požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice (verejné alebo súkromné v Belgicku), vedú k vzniku nákladov, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne pokryté RFP (pozri oddiel 2.5.1) a systémom sociálneho zabezpečenia. Ak k tomu pripočítame vyššie náklady vyplývajúce z ich verejného postavenia (úradníci, dvojjazyčný systém atď., pozri aj odôvodnenie 42), je jasné, prečo nemocnice IRIS priznali deficit pre väčšinu rokov obdobia 1996 – 2014. Účtovný deficit nemocníc IRS za obdobie rokov 1996 – 2014 dosahoval celkovo výšku približne 250 miliónov EUR (pozri odôvodnenie 234). CPAS a príslušné bruselské obce chcú a musia (190) zaistiť udržateľnosť ich nemocníc IRIS, aby tak zabezpečili výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ako aj plnenie záväzku v oblasti sociálnej pomoci CPAS (pozri aj oddiel 2.2). Z tohto dôvodu plne pokrývajú deficit, čo umožňuje nahradiť zostatkové náklady na služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti (ktorá zahŕňa základnú nemocničnú úlohu a tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu) (191) a zaistiť tak udržateľnosť nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 91). V rámci náhrady deficitu sa tak nerozlišuje medzi rôznymi povinnosťami služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. V tejto súvislosti je potrebné overiť, či možno vylúčiť akúkoľvek nadmernú náhradu ako celok (napríklad za rôzne kombinované služby všeobecného hospodárskeho záujmu), ako sa vysvetľuje ďalej v texte (pozri tabuľky 9 až 13 v oddiele 7.3.5). |
| --- | --- |

(168)

Vzhľadom na to, že tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu prekračujú rámec minimálnych požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na všetky nemocnice (verejné alebo súkromné v Belgicku), vedú k vzniku nákladov, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne pokryté RFP (pozri oddiel 2.5.1) a systémom sociálneho zabezpečenia. Ak k tomu pripočítame vyššie náklady vyplývajúce z ich verejného postavenia (úradníci, dvojjazyčný systém atď., pozri aj odôvodnenie 42), je jasné, prečo nemocnice IRIS priznali deficit pre väčšinu rokov obdobia 1996 – 2014. Účtovný deficit nemocníc IRS za obdobie rokov 1996 – 2014 dosahoval celkovo výšku približne 250 miliónov EUR (pozri odôvodnenie 234). CPAS a príslušné bruselské obce chcú a musia (190) zaistiť udržateľnosť ich nemocníc IRIS, aby tak zabezpečili výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti, ako aj plnenie záväzku v oblasti sociálnej pomoci CPAS (pozri aj oddiel 2.2). Z tohto dôvodu plne pokrývajú deficit, čo umožňuje nahradiť zostatkové náklady na služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti (ktorá zahŕňa základnú nemocničnú úlohu a tri dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu) (191) a zaistiť tak udržateľnosť nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 91). V rámci náhrady deficitu sa tak nerozlišuje medzi rôznymi povinnosťami služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. V tejto súvislosti je potrebné overiť, či možno vylúčiť akúkoľvek nadmernú náhradu ako celok (napríklad za rôzne kombinované služby všeobecného hospodárskeho záujmu), ako sa vysvetľuje ďalej v texte (pozri tabuľky 9 až 13 v oddiele 7.3.5).

190

191

| (169) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 165 až 167, Komisia dospela k záveru, že dodatočné povinnosti nemocníc IRIS a základná nemocničná úloha sa musia spoločne považovať za de facto služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnych zdravotných služieb Zatiaľ čo základná nemocničná úloha sa vymedzila skôr v texte (pozri odôvodnenie 164), presná povaha jednotlivých dodatočných povinností služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa vymedzí ďalej v tomto oddiele. Okrem toho sa aj vysvetlí, ako sú tieto dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu medzi sebou prepojené a akým spôsobom prispievajú k plneniu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(169)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 165 až 167, Komisia dospela k záveru, že dodatočné povinnosti nemocníc IRIS a základná nemocničná úloha sa musia spoločne považovať za de facto služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnych zdravotných služieb Zatiaľ čo základná nemocničná úloha sa vymedzila skôr v texte (pozri odôvodnenie 164), presná povaha jednotlivých dodatočných povinností služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa vymedzí ďalej v tomto oddiele. Okrem toho sa aj vysvetlí, ako sú tieto dodatočné povinnosti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu medzi sebou prepojené a akým spôsobom prispievajú k plneniu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti.

de facto

I.   Povinnosť poskytovať starostlivosť každému pacientovi za každých okolností bez ohľadu na to, či je schopný za službu zaplatiť (záväzok univerzálnej starostlivosti)

| (170) | Podľa belgických orgánov sú nemocnice IRIS povinné poskytovať starostlivosť každému pacientovi, aj tým, ktorí nie sú schopní zaplatiť a/alebo nie sú poistení, a to za každých okolností vrátane situácií, keď si stav pacienta nevyžaduje naliehavú zdravotnú starostlivosť. Sťažovatelia spochybňujú skutočnosť, že táto povinnosť sa vzťahuje na nemocnice IRIS, a tvrdia, že bruselské súkromné nemocnice nemôžu odmietnuť pacientov a v skutočnosti poskytujú starostlivosť veľkému počtu tzv. sociálnych pacientov. Na podporu svojich tvrdení sťažovatelia uvádzajú, že na základe LCH sa rovnaká nemocničná úloha ukladá všetkým nemocniciam a ako sa uvádza v bode 150 rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012, tiež odkazujú na všeobecnú zásadu nediskriminácie, ktorá bráni nemocniciam vyberať si pacientov podľa ich ideologického, filozofického alebo náboženského presvedčenia, alebo podľa ich ekonomickej situácie. Podľa nich verejné a súkromné nemocnice podliehajú rovnakej povinnosti poskytovať starostlivosť pacientom tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti. |
| --- | --- |

(170)

Podľa belgických orgánov sú nemocnice IRIS povinné poskytovať starostlivosť každému pacientovi, aj tým, ktorí nie sú schopní zaplatiť a/alebo nie sú poistení, a to za každých okolností vrátane situácií, keď si stav pacienta nevyžaduje naliehavú zdravotnú starostlivosť. Sťažovatelia spochybňujú skutočnosť, že táto povinnosť sa vzťahuje na nemocnice IRIS, a tvrdia, že bruselské súkromné nemocnice nemôžu odmietnuť pacientov a v skutočnosti poskytujú starostlivosť veľkému počtu tzv. sociálnych pacientov. Na podporu svojich tvrdení sťažovatelia uvádzajú, že na základe LCH sa rovnaká nemocničná úloha ukladá všetkým nemocniciam a ako sa uvádza v bode 150 rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012, tiež odkazujú na všeobecnú zásadu nediskriminácie, ktorá bráni nemocniciam vyberať si pacientov podľa ich ideologického, filozofického alebo náboženského presvedčenia, alebo podľa ich ekonomickej situácie. Podľa nich verejné a súkromné nemocnice podliehajú rovnakej povinnosti poskytovať starostlivosť pacientom tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré si vyžadujú starostlivosť po vyšetrení na pohotovosti.

| (171) | Komisia predovšetkým uvádza, že LCH neobsahuje žiadnu formuláciu, ktorej výklad by mohol naznačovať, že (verejné alebo súkromné) nemocnice sú nútené poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. V belgickom práve je však stanovená všeobecná povinnosť poskytnúť pomoc osobe v ohrození. Ako zdôraznili belgické orgány, v súlade s článkom 422b belgického trestného zákonníka sa táto povinnosť vzťahuje na naliehavé situácie, a najmä na naliehavé zdravotné situácie, pri ktorých dochádza k ohrozeniu života. Nemocnice sú teda povinné poskytnúť pomoc v núdzovej zdravotnej situácii v závislosti od ich organizácie a dostupných odborných znalostí. Táto povinnosť sa vzťahuje na verejné i súkromné nemocnice, ako aj na každého občana v súlade s jeho povinnosťou poskytnúť pomoc každej osobe, ktorej život je v ohrození. Niet teda pochýb, že bruselské verejné a súkromné nemocnice sú povinné poskytnúť starostlivosť pacientom v naliehavých situáciách bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. Rovnako tak aj na základe etického kódexu, ktorý sa vzťahuje na lekárov, môžu výslovne odmietnuť pacientov, s výnimkou naliehavých situácií (192). |
| --- | --- |

(171)

Komisia predovšetkým uvádza, že LCH neobsahuje žiadnu formuláciu, ktorej výklad by mohol naznačovať, že (verejné alebo súkromné) nemocnice sú nútené poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. V belgickom práve je však stanovená všeobecná povinnosť poskytnúť pomoc osobe v ohrození. Ako zdôraznili belgické orgány, v súlade s článkom 422b belgického trestného zákonníka sa táto povinnosť vzťahuje na naliehavé situácie, a najmä na naliehavé zdravotné situácie, pri ktorých dochádza k ohrozeniu života. Nemocnice sú teda povinné poskytnúť pomoc v núdzovej zdravotnej situácii v závislosti od ich organizácie a dostupných odborných znalostí. Táto povinnosť sa vzťahuje na verejné i súkromné nemocnice, ako aj na každého občana v súlade s jeho povinnosťou poskytnúť pomoc každej osobe, ktorej život je v ohrození. Niet teda pochýb, že bruselské verejné a súkromné nemocnice sú povinné poskytnúť starostlivosť pacientom v naliehavých situáciách bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. Rovnako tak aj na základe etického kódexu, ktorý sa vzťahuje na lekárov, môžu výslovne odmietnuť pacientov, s výnimkou naliehavých situácií (192).

192

| (172) | Sťažovatelia sa ďalej opierajú o rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (193) s cieľom odôvodniť neexistenciu akéhokoľvek rozdielu medzi verejnými a súkromnými nemocnicami, pokiaľ ide o liečbu „sociálnych pacientov“, či už v naliehavých situáciach alebo v rámci starostlivosti po vyšetrení na pohotovosti. Tento rozsudok sa týka veľmi špecifického prípadu naliehavej zdravotnej pomoci, ktorú musí CPAS poskytnúť na základe článku 57 ods. 2 zákona o CPAS. Súd prvého stupňa v Bruseli poznamenal, že naliehavú zdravotnú pomoc v skutočnosti nikdy neposkytuje samotné CPAS, ale skôr špecializované zdravotné útvary, a že ničím nemožno v tejto súvislosti odôvodniť akýkoľvek rozdiel medzi službou vo verejnom záujme a súkromnou službou. Komisia však poukazuje na skutočnosť, že povinnosť poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc sa vzťahuje na CPAS a nie na nemocnice poskytujúce starostlivosť. V tomto prípade bol migrant bez dokladov naliehavo prijatý bruselskou súkromnou psychiatrickou klinikou, ktorá požiadala CPAS, aby zaplatilo za túto naliehavú zdravotnú pomoc z dôvodu zjavnej ekonomickej situácie daného migranta. Súd v Bruseli dospel k záveru, že ak CPAS neposkytne naliehavú zdravotnú pomoc v nemocnici pod jeho správou, musí uhradiť náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú súkromnou nemocnicou, v rámci ktorej sa centrálny príjem rozhodol vziať pacienta so sebou z dôvodu naliehavosti situácie. Tento rozsudok sa jednoznačne týka výnimočnej situácie, ktorá sa odchyľuje od bežného rámca sociálnej pomoci, podľa ktorého sa CPAS opiera o vlastné (verejné) nemocnice. V tomto prípade táto odchýlka vyplývala zo skutočnosti, že verejné nemocnice neposkytujú psychiatrické služby, ktoré si daná situácia vyžadovala. Súd v Bruseli navyše zdôraznil, že „hoci sa pomoc často poskytuje v zariadení, ktoré patrí pod správu príslušného CPAS alebo s ktorým uzavrelo dohodu, hospitalizácia sa môže uskutočniť aj v inom zariadení z dôvodu naliehavej situácie, v ktorej sa nachádza osoba, ktorú treba hospitalizovať“. Súd zároveň poznamenal, že ak by príslušné CPAS (teda v tomto prípade CPAS v obci Uccle) zriadilo svoju vlastnú psychiatrickú kliniku alebo by uzavrelo dohodu s takouto klinikou, príslušná súkromná nemocnica by nemusela poskytnúť danému migrantovi bez dokladov zdravotnú starostlivosť, ale mohla by požiadať o jeho presun do uvedenej psychiatrickej kliniky. Keďže tomu tak nebolo, neexistovalo žiadne iné možné riešenie a v dôsledku toho bolo CPAS nariadené zaplatiť súkromnej nemocnici za zdravotnú starostlivosť poskytnutú tomuto pacientovi. Rozsudok súdu v Bruseli uvedený sťažovateľmi preto umožňuje dospieť k záveru, že v určitých prípadoch, vzhľadom na naliehavosť, môžu súkromné nemocnice tiež poskytnúť naliehavú zdravotnú pomoc pre migrantov bez dokladov a že CPAS musí týmto súkromným nemocniciam zaplatiť, keďže je zbavené povinnosti poskytnúť naliehavú zdravotnú pomoc týmto osobitným spôsobom. V dôsledku toho skutočnosť, že bruselské súkromné nemocnice môžu poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc v obmedzenom počte prípadov (194), sa nemôže vykladať ako všeobecná povinnosť poskytovať starostlivosť všetkým pacientom bez ohľadu na ich platobnú schopnosť, uložená týmto nemocniciam. |
| --- | --- |

(172)

Sťažovatelia sa ďalej opierajú o rozsudok Súdu prvého stupňa v Bruseli (193) s cieľom odôvodniť neexistenciu akéhokoľvek rozdielu medzi verejnými a súkromnými nemocnicami, pokiaľ ide o liečbu „sociálnych pacientov“, či už v naliehavých situáciach alebo v rámci starostlivosti po vyšetrení na pohotovosti. Tento rozsudok sa týka veľmi špecifického prípadu naliehavej zdravotnej pomoci, ktorú musí CPAS poskytnúť na základe článku 57 ods. 2 zákona o CPAS. Súd prvého stupňa v Bruseli poznamenal, že naliehavú zdravotnú pomoc v skutočnosti nikdy neposkytuje samotné CPAS, ale skôr špecializované zdravotné útvary, a že ničím nemožno v tejto súvislosti odôvodniť akýkoľvek rozdiel medzi službou vo verejnom záujme a súkromnou službou. Komisia však poukazuje na skutočnosť, že povinnosť poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc sa vzťahuje na CPAS a nie na nemocnice poskytujúce starostlivosť. V tomto prípade bol migrant bez dokladov naliehavo prijatý bruselskou súkromnou psychiatrickou klinikou, ktorá požiadala CPAS, aby zaplatilo za túto naliehavú zdravotnú pomoc z dôvodu zjavnej ekonomickej situácie daného migranta. Súd v Bruseli dospel k záveru, že ak CPAS neposkytne naliehavú zdravotnú pomoc v nemocnici pod jeho správou, musí uhradiť náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú súkromnou nemocnicou, v rámci ktorej sa centrálny príjem rozhodol vziať pacienta so sebou z dôvodu naliehavosti situácie. Tento rozsudok sa jednoznačne týka výnimočnej situácie, ktorá sa odchyľuje od bežného rámca sociálnej pomoci, podľa ktorého sa CPAS opiera o vlastné (verejné) nemocnice. V tomto prípade táto odchýlka vyplývala zo skutočnosti, že verejné nemocnice neposkytujú psychiatrické služby, ktoré si daná situácia vyžadovala. Súd v Bruseli navyše zdôraznil, že „hoci sa pomoc často poskytuje v zariadení, ktoré patrí pod správu príslušného CPAS alebo s ktorým uzavrelo dohodu, hospitalizácia sa môže uskutočniť aj v inom zariadení z dôvodu naliehavej situácie, v ktorej sa nachádza osoba, ktorú treba hospitalizovať“. Súd zároveň poznamenal, že ak by príslušné CPAS (teda v tomto prípade CPAS v obci Uccle) zriadilo svoju vlastnú psychiatrickú kliniku alebo by uzavrelo dohodu s takouto klinikou, príslušná súkromná nemocnica by nemusela poskytnúť danému migrantovi bez dokladov zdravotnú starostlivosť, ale mohla by požiadať o jeho presun do uvedenej psychiatrickej kliniky. Keďže tomu tak nebolo, neexistovalo žiadne iné možné riešenie a v dôsledku toho bolo CPAS nariadené zaplatiť súkromnej nemocnici za zdravotnú starostlivosť poskytnutú tomuto pacientovi. Rozsudok súdu v Bruseli uvedený sťažovateľmi preto umožňuje dospieť k záveru, že v určitých prípadoch, vzhľadom na naliehavosť, môžu súkromné nemocnice tiež poskytnúť naliehavú zdravotnú pomoc pre migrantov bez dokladov a že CPAS musí týmto súkromným nemocniciam zaplatiť, keďže je zbavené povinnosti poskytnúť naliehavú zdravotnú pomoc týmto osobitným spôsobom. V dôsledku toho skutočnosť, že bruselské súkromné nemocnice môžu poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc v obmedzenom počte prípadov (194), sa nemôže vykladať ako všeobecná povinnosť poskytovať starostlivosť všetkým pacientom bez ohľadu na ich platobnú schopnosť, uložená týmto nemocniciam.

193

194

| (173) | Napokon, pokiaľ ide o zásadu nediskriminácie (uvedenú sťažovateľmi, pozri odôvodnenie 170), je zrejmé, že žiadna nemocnica v Belgicku nie je oprávnená diskriminovať pacientov na základe ich finančnej situácie (a teda jednoducho na základe toho, či sú bohatí alebo chudobní) alebo na základe akéhokoľvek iného osobitného kritéria (napr. etnický alebo náboženský pôvod). V prípade neexistencie naliehavej situácie však na základe zásady nediskriminácie nemožno nútiť nemocnice, aby poskytovali zdravotnú starostlivosť bezplatne, ak sa dá jasne očakávať, že pacient nebude schopný za službu zaplatiť. Ak sú tieto podmienky splnené v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, nemocnice majú objektívny dôvod na rozlíšenie danej situácie a odmietnutie týchto pacientov (195). Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 171), etický kódex, ktorý sa vzťahuje na belgických lekárov, im výslovne umožňuje odmietnuť pacientov v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Z prieskumu medzi sprostredkovateľmi dlhov (196) navyše vyplýva, že lekári a nemocnice niekedy odmietajú pacientov, ktorí mali v minulosti problémy zaplatiť za ošetrenie. V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že nemocnice samé osebe neodmietajú pacientov priamo, ale ich požiadajú o zálohovú platbu, čo môže následne odradiť tých, ktorí sú vo finančnej núdzi. Empirické údaje zároveň nasvedčujú tomu, že súkromné nemocnice niekedy posielajú pacientov do nemocnice pod správou CPAS (197). Z tohto dôvodu sa pred belgickým senátom v roku 2013 predniesol (ale neprijal) návrh zákona s cieľom zakázať odmietnutie poskytnúť zdravotnú starostlivosť pacientom vo finančnej núdzi, ako aj zálohové platby (198). Nemožno sa teda odvolávať na záväzok nediskriminácie a tvrdiť, že zaväzuje všetky belgické (verejné a súkromné) nemocnice poskytovať zdravotnú starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností (teda v situáciách, ktoré nie sú naliehavé), aj keď pacienti nemôžu za ošetrenie zaplatiť. |
| --- | --- |

(173)

Napokon, pokiaľ ide o zásadu nediskriminácie (uvedenú sťažovateľmi, pozri odôvodnenie 170), je zrejmé, že žiadna nemocnica v Belgicku nie je oprávnená diskriminovať pacientov na základe ich finančnej situácie (a teda jednoducho na základe toho, či sú bohatí alebo chudobní) alebo na základe akéhokoľvek iného osobitného kritéria (napr. etnický alebo náboženský pôvod). V prípade neexistencie naliehavej situácie však na základe zásady nediskriminácie nemožno nútiť nemocnice, aby poskytovali zdravotnú starostlivosť bezplatne, ak sa dá jasne očakávať, že pacient nebude schopný za službu zaplatiť. Ak sú tieto podmienky splnené v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, nemocnice majú objektívny dôvod na rozlíšenie danej situácie a odmietnutie týchto pacientov (195). Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 171), etický kódex, ktorý sa vzťahuje na belgických lekárov, im výslovne umožňuje odmietnuť pacientov v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Z prieskumu medzi sprostredkovateľmi dlhov (196) navyše vyplýva, že lekári a nemocnice niekedy odmietajú pacientov, ktorí mali v minulosti problémy zaplatiť za ošetrenie. V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že nemocnice samé osebe neodmietajú pacientov priamo, ale ich požiadajú o zálohovú platbu, čo môže následne odradiť tých, ktorí sú vo finančnej núdzi. Empirické údaje zároveň nasvedčujú tomu, že súkromné nemocnice niekedy posielajú pacientov do nemocnice pod správou CPAS (197). Z tohto dôvodu sa pred belgickým senátom v roku 2013 predniesol (ale neprijal) návrh zákona s cieľom zakázať odmietnutie poskytnúť zdravotnú starostlivosť pacientom vo finančnej núdzi, ako aj zálohové platby (198). Nemožno sa teda odvolávať na záväzok nediskriminácie a tvrdiť, že zaväzuje všetky belgické (verejné a súkromné) nemocnice poskytovať zdravotnú starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností (teda v situáciách, ktoré nie sú naliehavé), aj keď pacienti nemôžu za ošetrenie zaplatiť.

195

196

197

198

| (174) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že je potrebné rozlišovať medzi situáciami, ktoré sú a ktoré nie sú naliehavé. V prípade naliehavej situácie verejné a súkromné nemocnice podliehajú rovnakej všeobecnej povinnosti (vyplývajúcej z belgického trestného zákonníka) poskytnúť starostlivosť pacientom, ktorí sa nachádzajú v naliehavej zdravotnej situácii. Neexistuje však žiadny právny základ, ktorý by ukladal súkromným nemocniciam úlohu alebo povinnosť poskytovať pacientom starostlivosť aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé a bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. V LCH ani v trestnom zákonníku totiž nie je takáto povinnosť stanovená a ani zásadu nediskriminácie nemožno považovať za zásadu, z ktorej takáto povinnosť vyplýva. Napokon povinnosť poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc migrantom bez dokladov sa vzťahuje na CPAS, a nie na nemocnice poskytujúce takúto starostlivosť. |
| --- | --- |

(174)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že je potrebné rozlišovať medzi situáciami, ktoré sú a ktoré nie sú naliehavé. V prípade naliehavej situácie verejné a súkromné nemocnice podliehajú rovnakej všeobecnej povinnosti (vyplývajúcej z belgického trestného zákonníka) poskytnúť starostlivosť pacientom, ktorí sa nachádzajú v naliehavej zdravotnej situácii. Neexistuje však žiadny právny základ, ktorý by ukladal súkromným nemocniciam úlohu alebo povinnosť poskytovať pacientom starostlivosť aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé a bez ohľadu na ich platobnú schopnosť. V LCH ani v trestnom zákonníku totiž nie je takáto povinnosť stanovená a ani zásadu nediskriminácie nemožno považovať za zásadu, z ktorej takáto povinnosť vyplýva. Napokon povinnosť poskytovať naliehavú zdravotnú pomoc migrantom bez dokladov sa vzťahuje na CPAS, a nie na nemocnice poskytujúce takúto starostlivosť.

Záväzok univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Záväzok univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (175) | Na rozdiel od súkromných nemocníc sú však nemocnice IRIS povinné (199) poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé, bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov a/alebo ich situáciu v oblasti poistenia, a to na základe osobitných ustanovení vzťahujúcich sa výlučne na nemocnice IRIS, t. j. na základe ich štatútu a strategických plánov siete IRIS, ako sa uvádza ďalej v texte. Ako sa vysvetľuje skôr v texte (pozri odôvodnenie 24), nemocnice IRIS zriadili CPAS, aby tak mali možnosť plniť si svoje úlohy spočívajúce v poskytovaní sociálnej pomoci všetkým, ktorí to potrebujú. CPAS sú povinné poskytovať takúto pomoc (vrátane zdravotnej i zdravotno-sociálnej starostlivosti) každej osobe a každej rodine, ktorá to potrebuje (200). CPAS poskytujú svoje služby bezplatne a boli zriadené najmä s cieľom pomáhať odkázaným osobám. V tejto súvislosti sa v článku 5 štatútu nemocníc IRIS uvádza:






  „1. | Bez toho, aby boli dotknuté právomoci zastrešujúceho združenia IRIS a právomoci združenia iris-achats, ako aj iných organizácií, ktoré by zastrešujúce združenie IRIS mohlo zriadiť podľa článku 135j zákona týkajúceho sa verejných centier sociálnej pomoci z 8. júla 1976, a v súlade so zákonnými a regulačnými ustanoveniami má združenie najširšie právomoci pri výkone svojej nemocničnej úlohy.Túto úlohu vykonáva na jednej strane s cieľom zabezpečiť kvalitnú nákladovo efektívnu lekársku starostlivosť každej osobe bez ohľadu na jej príjmy, jej situáciu v oblasti poistenia, jej pôvod a jej filozofické presvedčenie a na druhej strane s cieľom dosiahnuť udržateľnú finančnú rovnováhu združenia.“
   (201) |
| --- | --- | --- |

(175)

Na rozdiel od súkromných nemocníc sú však nemocnice IRIS povinné (199) poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé, bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov a/alebo ich situáciu v oblasti poistenia, a to na základe osobitných ustanovení vzťahujúcich sa výlučne na nemocnice IRIS, t. j. na základe ich štatútu a strategických plánov siete IRIS, ako sa uvádza ďalej v texte. Ako sa vysvetľuje skôr v texte (pozri odôvodnenie 24), nemocnice IRIS zriadili CPAS, aby tak mali možnosť plniť si svoje úlohy spočívajúce v poskytovaní sociálnej pomoci všetkým, ktorí to potrebujú. CPAS sú povinné poskytovať takúto pomoc (vrátane zdravotnej i zdravotno-sociálnej starostlivosti) každej osobe a každej rodine, ktorá to potrebuje (200). CPAS poskytujú svoje služby bezplatne a boli zriadené najmä s cieľom pomáhať odkázaným osobám. V tejto súvislosti sa v článku 5 štatútu nemocníc IRIS uvádza:

199

200

„1.

výkone svojej nemocničnej úlohy

Túto úlohu vykonáva na jednej strane s cieľom zabezpečiť kvalitnú nákladovo efektívnu lekársku starostlivosť každej osobe bez ohľadu na jej príjmy, jej situáciu v oblasti poistenia, jej pôvod a jej filozofické presvedčenie a na druhej strane s cieľom dosiahnuť udržateľnú finančnú rovnováhu združenia.“
   (201)

zabezpečiť kvalitnú nákladovo efektívnu lekársku starostlivosť každej osobe bez ohľadu na jej príjmy, jej situáciu v oblasti poistenia, jej pôvod a jej filozofické presvedčenie

201

| (176) | Rovnako tak v úvode strategického plánu IRIS 1996 – 2001 sa uvádza:

  „Aby mohla verejná nemocnica siete IRIS kedykoľvek plniť svoju sociálnu úlohu, poskytne škálu služieb, ktoré budú zabezpečovať starostlivosť najvyššej možnej kvality pre všetkých, za finančných podmienok všeobecne prijateľných pre všetkých a ktoré budú dostupné pre všetkých pacientov bez ohľadu na ich príjem, ich situáciu v oblasti poistenia, ich pôvod a ich ideologické presvedčenie“
   (202). |
| --- | --- |

(176)

Rovnako tak v úvode strategického plánu IRIS 1996 – 2001 sa uvádza:

„Aby mohla verejná nemocnica siete IRIS kedykoľvek plniť svoju sociálnu úlohu, poskytne škálu služieb, ktoré budú zabezpečovať starostlivosť najvyššej možnej kvality pre všetkých, za finančných podmienok všeobecne prijateľných pre všetkých a ktoré budú dostupné pre všetkých pacientov bez ohľadu na ich príjem, ich situáciu v oblasti poistenia, ich pôvod a ich ideologické presvedčenie“
   (202).

ktoré budú zabezpečovať starostlivosť najvyššej možnej kvality pre všetkých, za finančných podmienok všeobecne prijateľných pre všetkých

dostupné pre všetkých pacientov bez ohľadu na ich príjem, ich situáciu v oblasti poistenia

202

| (177) | V tom istom úvode sa ďalej uvádza:

  „
  Prvý cieľ plánu iris spočíva v udržaní silnejšej verejnej nemocničnej siete v Bruseli, ktorá je dostupná pre všetkých bez ohľadu na ich príjmy, ich situáciu v oblasti poistenia, ich pôvod a ich ideologické a filozofické presvedčenie.“
   (203) |
| --- | --- |

(177)

V tom istom úvode sa ďalej uvádza:

„
  Prvý cieľ plánu iris spočíva v udržaní silnejšej verejnej nemocničnej siete v Bruseli, ktorá je dostupná pre všetkých bez ohľadu na ich príjmy, ich situáciu v oblasti poistenia, ich pôvod a ich ideologické a filozofické presvedčenie.“
   (203)

Prvý cieľ

dostupná pre všetkých bez ohľadu na ich príjmy, ich situáciu v oblasti poistenia

203

| (178) | V inom oddiele tohto plánu sa poznamenáva, že charta práv pacienta siete IRIS zabezpečuje

  „
  prístup pre všetkých pacientov bez rozlišovania pôvodu, príjmov, filozofického a ideologického presvedčenia a situácie v oblasti poistenia.“
   (204) |
| --- | --- |

(178)

V inom oddiele tohto plánu sa poznamenáva, že charta práv pacienta siete IRIS zabezpečuje

„
  prístup pre všetkých pacientov bez rozlišovania pôvodu, príjmov, filozofického a ideologického presvedčenia a situácie v oblasti poistenia.“
   (204)

prístup pre všetkých pacientov bez rozlišovania

príjmov

situácie v oblasti poistenia

204

| (179) | Strategický plán IRIS 1996 – 2001 navyše zahŕňa pododdiel 2.5.4 s názvom „Zdravotná starostlivosť a liečba pre všetkých pacientov, ktorí navštívia jednu z nemocníc siete iris“, ktorý obsahuje tieto predpisy:

  „Základné poslanie verejných nemocníc [t. j. nemocníc IRIS] spočíva v poskytovaní sociálnej lekárskej starostlivosti; na základe toho sú povinné plniť požiadavky týkajúce sa sociálnych úloh, a to aj vtedy, keď táto úloha nie je zahrnutá v legislatívnom a regulačnom súbore predpisov, ktorým sa riadi nemocničné odvetvie.
  Úlohou verejných nemocníc je prijať všetkých pacientov a poskytnúť im pomoc bez ohľadu na ich pôvod, situáciu, kultúru, presvedčenie alebo zdravotný stav. Z toho vyplýva, že vzhľadom na to, že ide o verejné nemocnice, naše nemocnice sa musia riadiť zásadami univerzálnosti, rovnosti, kontinuity a zmeny.






  1. | Zásada univerzálnosti ukladá povinnosť prijať všetkých pacientov bez rozdielu. Nemocnica teda musí poskytovať lekársku starostlivosť čo najvyššej možnej úrovne, aby tak mohla spĺňať potreby všetkých. |
| --- | --- | --- |

(179)

Strategický plán IRIS 1996 – 2001 navyše zahŕňa pododdiel 2.5.4 s názvom „Zdravotná starostlivosť a liečba pre všetkých pacientov, ktorí navštívia jednu z nemocníc siete iris“, ktorý obsahuje tieto predpisy:

„Základné poslanie verejných nemocníc [t. j. nemocníc IRIS] spočíva v poskytovaní sociálnej lekárskej starostlivosti; na základe toho sú povinné plniť požiadavky týkajúce sa sociálnych úloh, a to aj vtedy, keď táto úloha nie je zahrnutá v legislatívnom a regulačnom súbore predpisov, ktorým sa riadi nemocničné odvetvie.

poskytovaní sociálnej lekárskej starostlivosti

keď táto úloha nie je zahrnutá v legislatívnom a regulačnom súbore predpisov, ktorým sa riadi nemocničné odvetvie

Úlohou verejných nemocníc je prijať všetkých pacientov a poskytnúť im pomoc bez ohľadu na ich pôvod, situáciu, kultúru, presvedčenie alebo zdravotný stav. Z toho vyplýva, že vzhľadom na to, že ide o verejné nemocnice, naše nemocnice sa musia riadiť zásadami univerzálnosti, rovnosti, kontinuity a zmeny.

prijať všetkých pacientov a poskytnúť im pomoc

1.

Zásada univerzálnosti ukladá povinnosť prijať všetkých pacientov bez rozdielu. Nemocnica teda musí poskytovať lekársku starostlivosť čo najvyššej možnej úrovne, aby tak mohla spĺňať potreby všetkých.

Zásada univerzálnosti ukladá povinnosť prijať všetkých pacientov bez rozdielu. Nemocnica teda musí poskytovať lekársku starostlivosť čo najvyššej možnej úrovne, aby tak mohla spĺňať potreby všetkých.

| 2. | Zásada rovnosti, ústavné právo, ukladá prijať všetky osoby bez akejkoľvek diskriminácie. [...]“ (205) |
| --- | --- |

2.

Zásada rovnosti, ústavné právo, ukladá prijať všetky osoby bez akejkoľvek diskriminácie. [...]“ (205)

205

| (180) | Z uvedených skutočností jasne vyplýva, že platobná schopnosť pacientov a ich situácia v oblasti poistenia sa nezohľadňujú pri ich príjme do nemocníc IRIS, aby sa tak zabezpečil prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetkých, a to aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Viaceré prvky strategického plánu IRIS 1996 – 2001 zároveň preukazujú sociálnu povahu nemocničnej starostlivosti poskytovanej nemocnicami IRIS (napríklad, „aby bolo možné naďalej vykonávať lekársku starostlivosť bez ohľadu na akúkoľvek logiku trhu“ (206)) a pevnú vôľu poskytovať kvalitnú starostlivosť pre všetky vrstvy bruselskej spoločnosti, najmä pre najodkázanejšie osoby (207). |
| --- | --- |

(180)

Z uvedených skutočností jasne vyplýva, že platobná schopnosť pacientov a ich situácia v oblasti poistenia sa nezohľadňujú pri ich príjme do nemocníc IRIS, aby sa tak zabezpečil prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetkých, a to aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Viaceré prvky strategického plánu IRIS 1996 – 2001 zároveň preukazujú sociálnu povahu nemocničnej starostlivosti poskytovanej nemocnicami IRIS (napríklad, „aby bolo možné naďalej vykonávať lekársku starostlivosť bez ohľadu na akúkoľvek logiku trhu“ (206)) a pevnú vôľu poskytovať kvalitnú starostlivosť pre všetky vrstvy bruselskej spoločnosti, najmä pre najodkázanejšie osoby (207).

lekársku starostlivosť bez ohľadu na akúkoľvek logiku trhu

206

207

| (181) | V strategickom pláne IRIS pokrývajúcom obdobie rokov 2002 – 2014 sa preberajú určité základné zásady (prístup pre všetkých pacientov, zvýšenie prístupnosti pre chudobných), pričom sa uvádza najmä článok 5 štatútu nemocníc IRIS (208) (pozri aj odôvodnenie 175) a prvoradý cieľ strategického plánu IRIS pokrývajúceho obdobie rokov 1996 – 2001 (209) (pozri odôvodnenie 177), a zároveň sa v ňom odkazuje na chartu práv pacientov IRIS (210) (pozri odôvodnenie 178) a dopĺňa toto:

  „Služby vo verejnom záujme sa definujú podľa troch základných zásad, a to univerzalita, rovnosť a kontinuita. Podľa týchto troch zásad a vzhľadom na to, že ide o verejné nemocnice, nemocnice siete IRIS






  — | prijímajú všetkých pacientov bez rozdielu, |
| --- | --- | --- |

(181)

V strategickom pláne IRIS pokrývajúcom obdobie rokov 2002 – 2014 sa preberajú určité základné zásady (prístup pre všetkých pacientov, zvýšenie prístupnosti pre chudobných), pričom sa uvádza najmä článok 5 štatútu nemocníc IRIS (208) (pozri aj odôvodnenie 175) a prvoradý cieľ strategického plánu IRIS pokrývajúceho obdobie rokov 1996 – 2001 (209) (pozri odôvodnenie 177), a zároveň sa v ňom odkazuje na chartu práv pacientov IRIS (210) (pozri odôvodnenie 178) a dopĺňa toto:

208

209

210

„Služby vo verejnom záujme sa definujú podľa troch základných zásad, a to univerzalita, rovnosť a kontinuita. Podľa týchto troch zásad a vzhľadom na to, že ide o verejné nemocnice, nemocnice siete IRIS

—

prijímajú všetkých pacientov bez rozdielu,

prijímajú všetkých pacientov

| — | poskytujú liečbu všetkým pacientom bez akejkoľvek diskriminácie, |
| --- | --- |

—

poskytujú liečbu všetkým pacientom bez akejkoľvek diskriminácie,

poskytujú liečbu všetkým pacientom

| — | zaväzujú sa, že poskytnú zdravotnú starostlivosť pre pacientov, pričom zabezpečia všetky možnosti liečby, ktoré vyžadujú.“
   (211) |
| --- | --- |

—

zaväzujú sa, že poskytnú zdravotnú starostlivosť pre pacientov, pričom zabezpečia všetky možnosti liečby, ktoré vyžadujú.“
   (211)

zaväzujú sa, že poskytnú zdravotnú starostlivosť pre pacientov

pričom zabezpečia všetky možnosti liečby, ktoré vyžadujú

211

| (182) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom za každých okolností (tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé), aj keď nemôžu alebo pravdepodobne nebudú môcť za liečbu zaplatiť a/alebo nie sú poistení. Táto povinnosť uložená nemocniciam IRIS je stanovená v ich štatúte a v strategických plánoch siete IRIS uvedených skôr v texte, ktoré sú pre nemocnice IRIS záväzné a ktoré sú založené na povinnosti poskytovať sociálnu pomoc vyplývajúcej zo zákona o CPAS (povinnosť, ktorou sú nemocnice IRIS poverené zo strany CPAS prostredníctvom tohto štatútu a strategických plánov). |
| --- | --- |

(182)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom za každých okolností (tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé), aj keď nemôžu alebo pravdepodobne nebudú môcť za liečbu zaplatiť a/alebo nie sú poistení. Táto povinnosť uložená nemocniciam IRIS je stanovená v ich štatúte a v strategických plánoch siete IRIS uvedených skôr v texte, ktoré sú pre nemocnice IRIS záväzné a ktoré sú založené na povinnosti poskytovať sociálnu pomoc vyplývajúcej zo zákona o CPAS (povinnosť, ktorou sú nemocnice IRIS poverené zo strany CPAS prostredníctvom tohto štatútu a strategických plánov).

Praktický význam záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Praktický význam záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (183) | Komisia zároveň poznamenáva, že záver uvedený skôr v texte, teda skutočnosť, že nemocnice IRIS sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom za každých okolností (t. j. tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé) a bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov, zatiaľ čo súkromné nemocnice sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom len v naliehavých situáciách (teda v prípade, keď je starostlivosť potrebná okamžite v situácii, pri ktorej dochádza k ohrozeniu života), sa navyše potvrdzuje na základe rôznych profilov pacientov liečených nemocnicami IRIS a súkromnými nemocnicami regiónu Brusel – hlavné mesto a na základe príslušných cenových politík týchto nemocníc. |
| --- | --- |

(183)

Komisia zároveň poznamenáva, že záver uvedený skôr v texte, teda skutočnosť, že nemocnice IRIS sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom za každých okolností (t. j. tak v naliehavých situáciách, ako aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé) a bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov, zatiaľ čo súkromné nemocnice sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientom len v naliehavých situáciách (teda v prípade, keď je starostlivosť potrebná okamžite v situácii, pri ktorej dochádza k ohrozeniu života), sa navyše potvrdzuje na základe rôznych profilov pacientov liečených nemocnicami IRIS a súkromnými nemocnicami regiónu Brusel – hlavné mesto a na základe príslušných cenových politík týchto nemocníc.

| (184) | Predovšetkým treba poznamenať, že v strategickom pláne na obdobie rokov 2002 – 2014 sa zároveň uvádzajú nižšie príjmy (212) a vyššie náklady (213) spojené s liečbou pacientov, ktorí sa nachádzajú v neistej sociálno-ekonomickej situácii a ktorí predstavujú veľkú časť pacientov nemocníc IRIS. V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že nemocnice IRIS sa dohodli so svojimi lekármi, že pacientom CPAS ani pacientom z nízkym príjmom (teda tým, ktorí majú právo na vyššiu náhradu zo strany INAMI) nemožno účtovať príplatky [pre viac informácií pozri odôvodnenie 46 písm. c)]. Okrem toho, percentuálny podiel hospitalizácií v samostatných izbách (teda v jediných izbách, pri ktorých možno účtovať príplatok) je oveľa nižší ako priemer týkajúci sa regiónu Brusel – hlavné mesto (214). Dostupné číselné údaje jednej zo vzájomných poisťovní (215) navyše ukazujú, že v prípade, keď nemocnice IRIS účtujú príplatok, jeho výška zároveň dosahuje oveľa nižšiu úroveň v porovnaní s priemerom v regióne (teda o 25 % až 67 % menej). Na porovnanie, v príslušnom období určité bruselské súkromné nemocnice účtovali svojim pacientom sumu, ktorá bola v priemere o 180 % vyššia oproti cene stanovenej systémom sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

(184)

Predovšetkým treba poznamenať, že v strategickom pláne na obdobie rokov 2002 – 2014 sa zároveň uvádzajú nižšie príjmy (212) a vyššie náklady (213) spojené s liečbou pacientov, ktorí sa nachádzajú v neistej sociálno-ekonomickej situácii a ktorí predstavujú veľkú časť pacientov nemocníc IRIS. V tejto súvislosti treba pre zaujímavosť zdôrazniť, že nemocnice IRIS sa dohodli so svojimi lekármi, že pacientom CPAS ani pacientom z nízkym príjmom (teda tým, ktorí majú právo na vyššiu náhradu zo strany INAMI) nemožno účtovať príplatky [pre viac informácií pozri odôvodnenie 46 písm. c)]. Okrem toho, percentuálny podiel hospitalizácií v samostatných izbách (teda v jediných izbách, pri ktorých možno účtovať príplatok) je oveľa nižší ako priemer týkajúci sa regiónu Brusel – hlavné mesto (214). Dostupné číselné údaje jednej zo vzájomných poisťovní (215) navyše ukazujú, že v prípade, keď nemocnice IRIS účtujú príplatok, jeho výška zároveň dosahuje oveľa nižšiu úroveň v porovnaní s priemerom v regióne (teda o 25 % až 67 % menej). Na porovnanie, v príslušnom období určité bruselské súkromné nemocnice účtovali svojim pacientom sumu, ktorá bola v priemere o 180 % vyššia oproti cene stanovenej systémom sociálneho zabezpečenia.

212

213

214

215

| (185) | Povinnosť poskytovať univerzálnu zdravotnú starostlivosť bola uložená nemocniciam IRIS, aby tak pacienti, ktorí nie sú schopní za služby zaplatiť, ktorí nemajú súkromné poistenie a ktorí nie sú oprávnení na úhradu nákladov (ani čiastočnú) zo sociálneho zabezpečenia, dostávali potrebnú zdravotnú starostlivosť. Dôležitá podskupina týchto pacientov zahŕňa migrantov bez dokladov uvedených skôr v texte, lebo sa na nich nevzťahuje belgické sociálne zabezpečenie a vo všeobecnosti nie sú schopní za zdravotnú starostlivosť zaplatiť. V 85 % prípadov v regióne Brusel – hlavné mesto týmto migrantom poskytujú naliehavú zdravotnú pomoc nemocnice IRIS (pozri odôvodnenie 172), hoci tieto nemocnice využívajú len 35 % nemocničných lôžok v tomto regióne. Ďalším relevantným ukazovateľom je klasifikácia (216) stanovená federálnym verejným úradom verejného zdravia, ktorá klasifikuje všetky belgické nemocnice na základe sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri tabuľku 1 a odôvodnenie 40). Táto klasifikácia odráža okrem iného pomer pacientov, ktorí nemôžu za služby zaplatiť a ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením a v prípade ktorých môže CPAS (217) uhradiť náklady za liečbu (pozri aj odôvodnenia 187 až 188) (218). Za obdobie rokov 2007 – 2013 a v rámci celého Belgicka sú prvé tri miesta klasifikácie obsadené nemocnicami IRIS (inštitút Bordet a HUDERF predstavujú výnimky z dôvodu ich špecializácie). Naopak, za to isté obdobie rokov bruselské súkromné nemocnice neobsadili žiadne z 20 prvých miest, čo naznačuje, že priemerný sociálno-ekonomický profil ich pacientov je značne lepší ako profil pacientov nemocníc IRIS. Aj keď kritériá použité na stanovenie tejto klasifikácie sa netýkajú len pacientov, ktorí nemôžu za služby zaplatiť alebo ktorí nie sú poistení, táto klasifikácia je zároveň v rozpore s tvrdením sťažovateľov, že bruselské súkromné nemocnice sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientov za každých okolností, a potvrdzuje, že touto povinnosťou sú poverené výlučne nemocnice IRIS. Ak by totiž takouto povinnosťou boli poverené bruselské súkromné nemocnice, očakávalo by sa, že obsadia vyššie priečky v klasifikácii.

  Tabuľka 1


  Klasifikácia nemocníc v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov, ktorú stanovil federálny verejný úrad verejného zdravia (*= nemocnice IRIS, += bruselské súkromné nemocnice) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CHU Saint-Pierre* | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. |
| CHU Brugmann* | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. |
| Nemocnice IRIS Juh* | 5. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. |
| HUDERF* | 62. | 4. | 4. | 6. | Žiadny údaj | 5. | Žiadny údaj |
| Institut Bordet* | 23. | 16. | 31. | 34. | Žiadny údaj | 18. | 35. |
| Klin. Ste Anne St Rémi+ | 52. | 42. | 52. | 62. | 40. | 32. | 28. |
| Clinique Saint Jean+ | 25. | 21. | 44. | 59. | 39. | 27. | Žiadny údaj |
| Cliniques de l'Europe+ | 64. | 24. | 90. | 93. | 61. | 63. | 62. |
| CHIR Edith Cavell+ | 110. | 103. | 108. | 105. | Žiadny údaj | 105. | 103. |
| Clinique Univ. Erasme+ | 49. | 41. | 48. | 58. | 51. | 41. | 36. |
| Clinique Univ. St Luc+ | 93. | 67. | 95. | 94. | 76. | Žiadny údaj | Žiadny údaj |
| UZ Brusel+ | 80. | 74. | 91. | 97. | 78. | Žiadny údaj | Žiadny údaj |

(185)

Povinnosť poskytovať univerzálnu zdravotnú starostlivosť bola uložená nemocniciam IRIS, aby tak pacienti, ktorí nie sú schopní za služby zaplatiť, ktorí nemajú súkromné poistenie a ktorí nie sú oprávnení na úhradu nákladov (ani čiastočnú) zo sociálneho zabezpečenia, dostávali potrebnú zdravotnú starostlivosť. Dôležitá podskupina týchto pacientov zahŕňa migrantov bez dokladov uvedených skôr v texte, lebo sa na nich nevzťahuje belgické sociálne zabezpečenie a vo všeobecnosti nie sú schopní za zdravotnú starostlivosť zaplatiť. V 85 % prípadov v regióne Brusel – hlavné mesto týmto migrantom poskytujú naliehavú zdravotnú pomoc nemocnice IRIS (pozri odôvodnenie 172), hoci tieto nemocnice využívajú len 35 % nemocničných lôžok v tomto regióne. Ďalším relevantným ukazovateľom je klasifikácia (216) stanovená federálnym verejným úradom verejného zdravia, ktorá klasifikuje všetky belgické nemocnice na základe sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri tabuľku 1 a odôvodnenie 40). Táto klasifikácia odráža okrem iného pomer pacientov, ktorí nemôžu za služby zaplatiť a ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením a v prípade ktorých môže CPAS (217) uhradiť náklady za liečbu (pozri aj odôvodnenia 187 až 188) (218). Za obdobie rokov 2007 – 2013 a v rámci celého Belgicka sú prvé tri miesta klasifikácie obsadené nemocnicami IRIS (inštitút Bordet a HUDERF predstavujú výnimky z dôvodu ich špecializácie). Naopak, za to isté obdobie rokov bruselské súkromné nemocnice neobsadili žiadne z 20 prvých miest, čo naznačuje, že priemerný sociálno-ekonomický profil ich pacientov je značne lepší ako profil pacientov nemocníc IRIS. Aj keď kritériá použité na stanovenie tejto klasifikácie sa netýkajú len pacientov, ktorí nemôžu za služby zaplatiť alebo ktorí nie sú poistení, táto klasifikácia je zároveň v rozpore s tvrdením sťažovateľov, že bruselské súkromné nemocnice sú povinné poskytovať liečbu všetkým pacientov za každých okolností, a potvrdzuje, že touto povinnosťou sú poverené výlučne nemocnice IRIS. Ak by totiž takouto povinnosťou boli poverené bruselské súkromné nemocnice, očakávalo by sa, že obsadia vyššie priečky v klasifikácii.

216

217

218

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Klasifikácia nemocníc v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov, ktorú stanovil federálny verejný úrad verejného zdravia (*= nemocnice IRIS, += bruselské súkromné nemocnice)

Klasifikácia nemocníc v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov, ktorú stanovil federálny verejný úrad verejného zdravia (*=

+=

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

CHU Saint-Pierre*

*

1.

1.

1.

1.

1.

1.

1.

CHU Brugmann*

*

2.

2.

2.

2.

2.

2.

2.

Nemocnice IRIS Juh*

*

5.

3.

3.

3.

3.

3.

3.

HUDERF*

*

62.

4.

4.

6.

Žiadny údaj

5.

Žiadny údaj

Institut Bordet*

*

23.

16.

31.

34.

Žiadny údaj

18.

35.

Klin. Ste Anne St Rémi+

+

52.

42.

52.

62.

40.

32.

28.

Clinique Saint Jean+

+

25.

21.

44.

59.

39.

27.

Žiadny údaj

Cliniques de l'Europe+

+

64.

24.

90.

93.

61.

63.

62.

CHIR Edith Cavell+

+

110.

103.

108.

105.

Žiadny údaj

105.

103.

Clinique Univ. Erasme+

+

49.

41.

48.

58.

51.

41.

36.

Clinique Univ. St Luc+

+

93.

67.

95.

94.

76.

Žiadny údaj

Žiadny údaj

UZ Brusel+

+

80.

74.

91.

97.

78.

Žiadny údaj

Žiadny údaj

| (186) | Je potrebné zvážiť v danom kontexte odkaz sťažovateľov na publikáciu vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes z februára 2004 (pozri odôvodnenie 72), ktorá sa týka len roku 2001 a v ktorej sa preukázalo, že súkromné nemocnice poskytujú ošetrenie viac ako 60 % „sociálnych pacientov“ v regióne Brusel – hlavné mesto. Pojem „sociálni pacienti“ môže vyvolať dojem, že sa týka pacientov, ktorí nemôžu zaplatiť za ošetrenie a na ktorých sa teda vzťahuje povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti. Nie je tomu však tak z týchto dôvodov:






  — | Po prvé, vymedzenie pojmu „sociálni pacienti“
   (219) uvedené v publikácii sa týka len osôb, ktoré sú poistené v rámci belgického sociálneho zabezpečenia (220), a nezahŕňa teda pacientov, ktorí nemôžu za služby platiť a ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením. Povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti však najviac využíva práve táto posledná skupina pacientov, ktorá predstavuje najväčšiu finančnú záťaž pre nemocnice IRIS (pozri aj odôvodnenia 187 až 188). Na základe širšej definície použitej v publikácii približne 20 % hospitalizácií v bruselských súkromných nemocniciach (oproti 26 % vo verejných nemocniciach) sa týkalo „sociálnych pacientov“ a súkromné nemocnice poskytli ošetrenie približne 66 % z celkového počtu týchto pacientov v roku 2001. |
| --- | --- | --- |

(186)

Je potrebné zvážiť v danom kontexte odkaz sťažovateľov na publikáciu vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes z februára 2004 (pozri odôvodnenie 72), ktorá sa týka len roku 2001 a v ktorej sa preukázalo, že súkromné nemocnice poskytujú ošetrenie viac ako 60 % „sociálnych pacientov“ v regióne Brusel – hlavné mesto. Pojem „sociálni pacienti“ môže vyvolať dojem, že sa týka pacientov, ktorí nemôžu zaplatiť za ošetrenie a na ktorých sa teda vzťahuje povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti. Nie je tomu však tak z týchto dôvodov:

—

Po prvé, vymedzenie pojmu „sociálni pacienti“
   (219) uvedené v publikácii sa týka len osôb, ktoré sú poistené v rámci belgického sociálneho zabezpečenia (220), a nezahŕňa teda pacientov, ktorí nemôžu za služby platiť a ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením. Povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti však najviac využíva práve táto posledná skupina pacientov, ktorá predstavuje najväčšiu finančnú záťaž pre nemocnice IRIS (pozri aj odôvodnenia 187 až 188). Na základe širšej definície použitej v publikácii približne 20 % hospitalizácií v bruselských súkromných nemocniciach (oproti 26 % vo verejných nemocniciach) sa týkalo „sociálnych pacientov“ a súkromné nemocnice poskytli ošetrenie približne 66 % z celkového počtu týchto pacientov v roku 2001.

219

220

| — | Po druhé, dokonca aj „pacienti v neistej situácii“
   (221), ktorí sú v publikácii definovaní ako podskupina „sociálnych pacientov“, sú krytí sociálnym zabezpečením a nie je dôvod domnievať sa, že nemôžu uhradiť zvyšnú časť poplatku. Mohlo by sa však tvrdiť, že pre týchto „pacientov v neistej situácii“ bude pravdepodobne ťažšie zaplatiť nemocnici zvyšnú časť poplatku. Publikácia ukazuje, že verejné nemocnice poskytujú ošetrenie približne 48 % „pacientov v neistej situácii“ oproti 52 % v prípade bruselských súkromných nemocníc. Úmerne však verejné nemocnice poskytujú zdravotnú starostlivosť oveľa vyššiemu počtu týchto pacientov, čo nenaznačuje ich trhový podiel (pokiaľ ide o lôžka a počet hospitalizácií). „Pacienti v neistej situácii“ totiž predstavujú 9,5 % hospitalizácií vo verejných nemocniciach v porovnaní s iba 4,1 % v súkromných nemocniciach. |
| --- | --- |

—

Po druhé, dokonca aj „pacienti v neistej situácii“
   (221), ktorí sú v publikácii definovaní ako podskupina „sociálnych pacientov“, sú krytí sociálnym zabezpečením a nie je dôvod domnievať sa, že nemôžu uhradiť zvyšnú časť poplatku. Mohlo by sa však tvrdiť, že pre týchto „pacientov v neistej situácii“ bude pravdepodobne ťažšie zaplatiť nemocnici zvyšnú časť poplatku. Publikácia ukazuje, že verejné nemocnice poskytujú ošetrenie približne 48 % „pacientov v neistej situácii“ oproti 52 % v prípade bruselských súkromných nemocníc. Úmerne však verejné nemocnice poskytujú zdravotnú starostlivosť oveľa vyššiemu počtu týchto pacientov, čo nenaznačuje ich trhový podiel (pokiaľ ide o lôžka a počet hospitalizácií). „Pacienti v neistej situácii“ totiž predstavujú 9,5 % hospitalizácií vo verejných nemocniciach v porovnaní s iba 4,1 % v súkromných nemocniciach.

221

| — | Po tretie, pripomienka, na základe ktorej v roku 2001 bruselské súkromné nemocnice poskytli zdravotnú starostlivosť 52 % pacientov „v neistej situácii“ (oproti 66 % „sociálnych“ pacientov) nemôže v žiadnom prípade zmeniť záver, podľa ktorého je povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti uložená len nemocniciam IRIS. Bez akejkoľvek zákonnej povinnosti poverujúcej súkromné nemocnice poskytovať zdravotnú starostlivosť všetkým pacientom bez ohľadu na ich platobnú schopnosť a ich situáciu v oblasti poistenia by sa totiž mohli súkromné nemocnice slobodne rozhodnúť poskytovať zdravotnú starostlivosť pacientom „v neistej situácii“ alebo „sociálnym“ pacientom v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, a mohli by svoje rozhodnutie kedykoľvek zmeniť. Okrem toho najzraniteľnejšia skupina pacientov, teda tí, ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením ani žiadnym iným poistením, nie je zahrnutá do štatistík uvedenej publikácie. To zároveň vysvetľuje zjavnú nezhodu medzi číselnými údajmi publikácie za rok 2001 a klasifikáciou stanovenou federálnym verejným úradom verejného zdravia (pozri odôvodnenie 185) za obdobie rokov 2007 – 2013. Zatiaľ čo v klasifikácii vypracovanej federálnym verejným úradom sa zohľadňuje pomer pacientov, ktorí nemajú sociálne zabezpečenie, štatistiky publikácie sa vzťahujú len na pacientov, ktorí ho majú. |
| --- | --- |

—

Po tretie, pripomienka, na základe ktorej v roku 2001 bruselské súkromné nemocnice poskytli zdravotnú starostlivosť 52 % pacientov „v neistej situácii“ (oproti 66 % „sociálnych“ pacientov) nemôže v žiadnom prípade zmeniť záver, podľa ktorého je povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti uložená len nemocniciam IRIS. Bez akejkoľvek zákonnej povinnosti poverujúcej súkromné nemocnice poskytovať zdravotnú starostlivosť všetkým pacientom bez ohľadu na ich platobnú schopnosť a ich situáciu v oblasti poistenia by sa totiž mohli súkromné nemocnice slobodne rozhodnúť poskytovať zdravotnú starostlivosť pacientom „v neistej situácii“ alebo „sociálnym“ pacientom v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, a mohli by svoje rozhodnutie kedykoľvek zmeniť. Okrem toho najzraniteľnejšia skupina pacientov, teda tí, ktorí nie sú krytí sociálnym zabezpečením ani žiadnym iným poistením, nie je zahrnutá do štatistík uvedenej publikácie. To zároveň vysvetľuje zjavnú nezhodu medzi číselnými údajmi publikácie za rok 2001 a klasifikáciou stanovenou federálnym verejným úradom verejného zdravia (pozri odôvodnenie 185) za obdobie rokov 2007 – 2013. Zatiaľ čo v klasifikácii vypracovanej federálnym verejným úradom sa zohľadňuje pomer pacientov, ktorí nemajú sociálne zabezpečenie, štatistiky publikácie sa vzťahujú len na pacientov, ktorí ho majú.

Na základe všetkých týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že publikácia vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes uvádzajúca štatistiky za rok 2001 nemôže preukázať, že nemocnice IRIS nemajú záväzok univerzálnej zdravotnej starostlivosti alebo že bruselské súkromné nemocnice majú porovnateľný záväzok.

| (187) | Povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti uložená nemocniciam IRIS zabezpečuje, že pacientom vystaveným mimoriadnym finančným ťažkostiam, politickým utečencom, nelegálnym prisťahovalcom atď. je poskytovaná zdravotná starostlivosť za každých okolností. Ak títo pacienti nemôžu za svoju liečbu zaplatiť a nemajú žiadne poistenie (t. j. sociálne zabezpečenie ani súkromné zdravotné poistenie), CPAS pokryjú náklady týchto pacientov, len ak budú dodržané určité podmienky. S cieľom stanoviť pravidlá, ktoré sa vzťahujú na takúto náhradu, nemocnice IRIS spolu so 17 z 19 CPAS regiónu Brusel – hlavné mesto uzavreli mnohostranné dohody o tzv. sociálnom bývaní. V prípade zdravotnej starostlivosti, ktorá nie je naliehavá, CPAS posiela dotknuté osoby do nemocníc IRIS a písomne sa zaviaže (prostredníctvom potvrdenia o schválení úhrady nákladov), že pokryje náklady na liečbu. Ak pacienti predložia toto potvrdenie o schválení úhrady nákladov, nemocnice IRIS pošlú faktúru priamo CPAS. V prípade naliehavej zdravotnej starostlivosti sa pochopiteľne nemožno riadiť týmto postupom. Namiesto toho úhrada nákladov zo strany CPAS závisí od i) predloženia zdravotného osvedčenia, ktoré potvrdzuje potrebu naliehavej hospitalizácie alebo okamžitej liečby osoby, ako aj od ii) ekonomickej situácie osoby, ako to potvrdzuje CPAS na základe informácií zozbieraných nemocnicou na účely sociálneho zisťovania. Zber požadovaných informácií predstavuje dôležitú úlohu pre oddelenia sociálnych služieb nemocníc IRIS (pozri aj odôvodnenia 210 až 211) (222). |
| --- | --- |

(187)

Povinnosť univerzálnej zdravotnej starostlivosti uložená nemocniciam IRIS zabezpečuje, že pacientom vystaveným mimoriadnym finančným ťažkostiam, politickým utečencom, nelegálnym prisťahovalcom atď. je poskytovaná zdravotná starostlivosť za každých okolností. Ak títo pacienti nemôžu za svoju liečbu zaplatiť a nemajú žiadne poistenie (t. j. sociálne zabezpečenie ani súkromné zdravotné poistenie), CPAS pokryjú náklady týchto pacientov, len ak budú dodržané určité podmienky. S cieľom stanoviť pravidlá, ktoré sa vzťahujú na takúto náhradu, nemocnice IRIS spolu so 17 z 19 CPAS regiónu Brusel – hlavné mesto uzavreli mnohostranné dohody o tzv. sociálnom bývaní. V prípade zdravotnej starostlivosti, ktorá nie je naliehavá, CPAS posiela dotknuté osoby do nemocníc IRIS a písomne sa zaviaže (prostredníctvom potvrdenia o schválení úhrady nákladov), že pokryje náklady na liečbu. Ak pacienti predložia toto potvrdenie o schválení úhrady nákladov, nemocnice IRIS pošlú faktúru priamo CPAS. V prípade naliehavej zdravotnej starostlivosti sa pochopiteľne nemožno riadiť týmto postupom. Namiesto toho úhrada nákladov zo strany CPAS závisí od i) predloženia zdravotného osvedčenia, ktoré potvrdzuje potrebu naliehavej hospitalizácie alebo okamžitej liečby osoby, ako aj od ii) ekonomickej situácie osoby, ako to potvrdzuje CPAS na základe informácií zozbieraných nemocnicou na účely sociálneho zisťovania. Zber požadovaných informácií predstavuje dôležitú úlohu pre oddelenia sociálnych služieb nemocníc IRIS (pozri aj odôvodnenia 210 až 211) (222).

222

| (188) | Pokiaľ sú podmienky uvedené skôr v texte splnené (t. j. predloženie potvrdenia o schválení úhrady nákladov na účely zdravotnej starostlivosti, ktorá nie je naliehavá, zdravotného osvedčenia a sociálneho zisťovania na účely naliehavej zdravotnej starostlivosti), CPAS uhradí nemocniciam IRIS náklady spojené s liečbou pacientov, ktorí nemôžu za svoju liečbu zaplatiť a ktorí nemajú žiadne poistenie. To však nezbavuje nemocnice IRIS celkovej finančnej záťaže vyplývajúcej z povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti. S cieľom získať náhradu od CPAS musia nemocnice IRIS musia zozbierať informácie na účely sociálneho zisťovania (ako to spravili v 25 749 prípadoch v roku 2012). To je napríklad jeden z dôvodov, prečo nemocnice IRIS zamestnávajú vyše dvakrát viac sociálnych zamestnancov ako univerzitné nemocnice (pozri odôvodnenie 213). CPAS však neposkytujú nemocniciam IRIS náhradu nákladov spojených so zbieraním informácií na účely sociálneho zisťovania (223). CPAS majú navyše dlhšie platobné lehoty (niekedy presahujúce jeden rok) ako vzájomné poisťovne a poisťovne (ktoré platia v lehote jedného až dvoch mesiacov po prijatí faktúry). V dôsledku toho musia nemocnice IRIS predbežne financovať tieto náklady počas dlhšej doby ako v prípade „normálnych“ pacientov. K 31. decembru 2010 CPAS v Bruseli dlhovali nemocniciam IRIS približne 35 miliónov EUR (z čoho asi 71 % sa týkalo faktúr z roku 2010, 12 % faktúr z roku 2009 a asi 13 % faktúr z predchádzajúcich rokov). Prostredníctvom uplatnenia ročnej nominálnej úrokovej sadzby vo výške 2 % nemocnice IRIS odhadli, že náklady vyplývajúce z dlhších platobných lehôt k tomuto dňu dosahovali približne 700 000 EUR (224). Napokon všetky osoby, ktoré môžu mať ťažkosti pri hradení svojich faktúr, nie sú oprávnené na krytie zo strany CPAS (225). Na základe svojej povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti však nemocnice IRIS poskytujú zdravotnú starostlivosť pacientom, v súvislosti s ktorými sa CPAS nezaväzujú pokrývať náklady. V takejto situácii nemocnice IRIS pošlú faktúru pacientom, ktorí v určitých prípadoch nebudú schopní zaplatiť. Z týchto skutočností vyplýva, že nemocnice IRIS musia čeliť úrovni nevymožiteľných pohľadávok, ktorá je oveľa vyššia v porovnaní s úrovňou verejných nemocníc a súkromných nemocníc v Belgicku (226). Nemocnice IRIS odhadli, že v roku 2010 výška ich odpusteného dlhu presahovala priemer verejných nemocníc v Belgicku približne o [...] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(188)

Pokiaľ sú podmienky uvedené skôr v texte splnené (t. j. predloženie potvrdenia o schválení úhrady nákladov na účely zdravotnej starostlivosti, ktorá nie je naliehavá, zdravotného osvedčenia a sociálneho zisťovania na účely naliehavej zdravotnej starostlivosti), CPAS uhradí nemocniciam IRIS náklady spojené s liečbou pacientov, ktorí nemôžu za svoju liečbu zaplatiť a ktorí nemajú žiadne poistenie. To však nezbavuje nemocnice IRIS celkovej finančnej záťaže vyplývajúcej z povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti. S cieľom získať náhradu od CPAS musia nemocnice IRIS musia zozbierať informácie na účely sociálneho zisťovania (ako to spravili v 25 749 prípadoch v roku 2012). To je napríklad jeden z dôvodov, prečo nemocnice IRIS zamestnávajú vyše dvakrát viac sociálnych zamestnancov ako univerzitné nemocnice (pozri odôvodnenie 213). CPAS však neposkytujú nemocniciam IRIS náhradu nákladov spojených so zbieraním informácií na účely sociálneho zisťovania (223). CPAS majú navyše dlhšie platobné lehoty (niekedy presahujúce jeden rok) ako vzájomné poisťovne a poisťovne (ktoré platia v lehote jedného až dvoch mesiacov po prijatí faktúry). V dôsledku toho musia nemocnice IRIS predbežne financovať tieto náklady počas dlhšej doby ako v prípade „normálnych“ pacientov. K 31. decembru 2010 CPAS v Bruseli dlhovali nemocniciam IRIS približne 35 miliónov EUR (z čoho asi 71 % sa týkalo faktúr z roku 2010, 12 % faktúr z roku 2009 a asi 13 % faktúr z predchádzajúcich rokov). Prostredníctvom uplatnenia ročnej nominálnej úrokovej sadzby vo výške 2 % nemocnice IRIS odhadli, že náklady vyplývajúce z dlhších platobných lehôt k tomuto dňu dosahovali približne 700 000 EUR (224). Napokon všetky osoby, ktoré môžu mať ťažkosti pri hradení svojich faktúr, nie sú oprávnené na krytie zo strany CPAS (225). Na základe svojej povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti však nemocnice IRIS poskytujú zdravotnú starostlivosť pacientom, v súvislosti s ktorými sa CPAS nezaväzujú pokrývať náklady. V takejto situácii nemocnice IRIS pošlú faktúru pacientom, ktorí v určitých prípadoch nebudú schopní zaplatiť. Z týchto skutočností vyplýva, že nemocnice IRIS musia čeliť úrovni nevymožiteľných pohľadávok, ktorá je oveľa vyššia v porovnaní s úrovňou verejných nemocníc a súkromných nemocníc v Belgicku (226). Nemocnice IRIS odhadli, že v roku 2010 výška ich odpusteného dlhu presahovala priemer verejných nemocníc v Belgicku približne o [...] miliónov EUR.

223

224

225

226

| (189) | Napokon je dôležité zvážiť v danom kontexte financovanie stanovené v oddiele B8 RFP, ktoré sa udeľuje nemocniciam, ktorých pacienti majú slabý sociálno-ekonomický profil. Toto obmedzené federálne financovanie je určené na náhradu časti nákladov vzťahujúcich sa na „sociálnych pacientov“ (napríklad z toho dôvodu, že v priemere títo pacienti zostávajú v nemocnici dlhšie ako iní pacienti), ale nepredstavuje náhradu za plnenie povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti. Financovanie na základe oddielu B8 nenahrádza skutočné náklady znášané nemocnicami v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti sociálnym pacientom (napríklad faktúry nezaplatené sociálnymi pacientmi, potreba dodatočných sociálnych pracovníkov). Fixný rozpočet (vo výške asi 25 miliónov EUR za rok pre celé Belgicko) sa naopak udeľuje na základe klasifikácie nemocníc stanovenej v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri odôvodnenie 185). Vzhľadom na to, že tri prvé miesta tejto klasifikácie obsadili nemocnice IRIS, práve im je udelená väčšia časť finančných prostriedkov podľa oddielu B8 než horšie umiestneným nemocniciam (ako napríklad bruselské súkromné nemocnice). Dôvod, pre ktorý sú verejné i súkromné nemocnice v zásade oprávnené na toto financovanie, spočíva v tom, že aj bez záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorým sú poverené aj nemocnice IRIS, sa nemocnice môžu slobodne rozhodnúť poskytovať zdravotnú starostlivosť sociálnym pacientom. Môžu sa takto rozhodnúť, lebo určití sociálni pacienti sú schopní za služby zaplatiť alebo sú poistení. Pokiaľ ide totiž o sociálnych pacientov, ktorí sú krytí sociálnym zabezpečením, uplatňujú sa zväčša nízke sadzby a INAMI hradí väčšiu časť nákladov, čím sa znižuje finančné riziko pre nemocnicu. Zároveň je zrejmé, že nie všetky CPAS v Belgicku sa rozhodli zriadiť svoju vlastnú nemocnicu. V dôsledku toho sa CPAS môžu na účely plnenia svojho záväzku v oblasti sociálnej pomoci oprieť o súkromné nemocnice. V takýchto prípadoch by súkromná nemocnica logicky poskytla ošetrenie len určitému počtu sociálnych pacientov a tiež by mohla využiť financovanie stanovené v oddiele B8 RFP. V regióne Brusel – hlavné mesto sa však CPAS môžu oprieť o verejné nemocnice IRIS, čo vysvetľuje, prečo klasifikácia stanovená v odôvodnení 185 ukazuje, že priemerný sociálno-ekonomický profil pacientov bruselských súkromných nemocníc je výrazne lepší v porovnaní s pacientmi nemocníc IRIS. Na základe všetkých týchto skutočností nemožno považovať financovanie podľa oddielu B8 RFP za dôkaz o existencii záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti u všetkých belgických nemocníc. |
| --- | --- |

(189)

Napokon je dôležité zvážiť v danom kontexte financovanie stanovené v oddiele B8 RFP, ktoré sa udeľuje nemocniciam, ktorých pacienti majú slabý sociálno-ekonomický profil. Toto obmedzené federálne financovanie je určené na náhradu časti nákladov vzťahujúcich sa na „sociálnych pacientov“ (napríklad z toho dôvodu, že v priemere títo pacienti zostávajú v nemocnici dlhšie ako iní pacienti), ale nepredstavuje náhradu za plnenie povinnosti univerzálnej zdravotnej starostlivosti. Financovanie na základe oddielu B8 nenahrádza skutočné náklady znášané nemocnicami v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti sociálnym pacientom (napríklad faktúry nezaplatené sociálnymi pacientmi, potreba dodatočných sociálnych pracovníkov). Fixný rozpočet (vo výške asi 25 miliónov EUR za rok pre celé Belgicko) sa naopak udeľuje na základe klasifikácie nemocníc stanovenej v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri odôvodnenie 185). Vzhľadom na to, že tri prvé miesta tejto klasifikácie obsadili nemocnice IRIS, práve im je udelená väčšia časť finančných prostriedkov podľa oddielu B8 než horšie umiestneným nemocniciam (ako napríklad bruselské súkromné nemocnice). Dôvod, pre ktorý sú verejné i súkromné nemocnice v zásade oprávnené na toto financovanie, spočíva v tom, že aj bez záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti, ktorým sú poverené aj nemocnice IRIS, sa nemocnice môžu slobodne rozhodnúť poskytovať zdravotnú starostlivosť sociálnym pacientom. Môžu sa takto rozhodnúť, lebo určití sociálni pacienti sú schopní za služby zaplatiť alebo sú poistení. Pokiaľ ide totiž o sociálnych pacientov, ktorí sú krytí sociálnym zabezpečením, uplatňujú sa zväčša nízke sadzby a INAMI hradí väčšiu časť nákladov, čím sa znižuje finančné riziko pre nemocnicu. Zároveň je zrejmé, že nie všetky CPAS v Belgicku sa rozhodli zriadiť svoju vlastnú nemocnicu. V dôsledku toho sa CPAS môžu na účely plnenia svojho záväzku v oblasti sociálnej pomoci oprieť o súkromné nemocnice. V takýchto prípadoch by súkromná nemocnica logicky poskytla ošetrenie len určitému počtu sociálnych pacientov a tiež by mohla využiť financovanie stanovené v oddiele B8 RFP. V regióne Brusel – hlavné mesto sa však CPAS môžu oprieť o verejné nemocnice IRIS, čo vysvetľuje, prečo klasifikácia stanovená v odôvodnení 185 ukazuje, že priemerný sociálno-ekonomický profil pacientov bruselských súkromných nemocníc je výrazne lepší v porovnaní s pacientmi nemocníc IRIS. Na základe všetkých týchto skutočností nemožno považovať financovanie podľa oddielu B8 RFP za dôkaz o existencii záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti u všetkých belgických nemocníc.

Záver o záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti nemocníc IRIS

Záver o záväzku univerzálnej zdravotnej starostlivosti nemocníc IRIS

| (190) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že záväzok univerzálnej zdravotnej starostlivosti sa vzťahuje výlučne na nemocnice IRIS, je predmetom jasne stanoveného poverenia a je vymedzený v štatúte nemocníc IRIS, ako aj v strategických plánoch siete IRIS v súlade s požiadavkami zákona o CPAS (pozri odôvodnenia 29 až 30). Zároveň je obsiahnutý v klasifikácii nemocníc stanovenej v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri odôvodnenie 185). Tento záväzok zaručuje, že osobám v hmotnej núdzi v regióne Brusel – hlavné mesto bude poskytnuté primerané lekárske ošetrenie, aj keď nemôžu zaplatiť za ošetrenie, a to aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Nemocnice IRIS tak poskytujú sociálnu zdravotnú starostlivosť zodpovedajúcu potrebám miestneho obyvateľstva. Ako sa vymedzuje v predchádzajúcom odôvodnení, len jedna časť finančnej záťaže spojená s týmto záväzkom je priamo pokrytá (napríklad prostredníctvom náhrady liečebných nákladov zo strany CPAS). Z tohto dôvodu sa zostávajúca časť výdavkov pokrýva prostredníctvom náhrady deficitu, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(190)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že záväzok univerzálnej zdravotnej starostlivosti sa vzťahuje výlučne na nemocnice IRIS, je predmetom jasne stanoveného poverenia a je vymedzený v štatúte nemocníc IRIS, ako aj v strategických plánoch siete IRIS v súlade s požiadavkami zákona o CPAS (pozri odôvodnenia 29 až 30). Zároveň je obsiahnutý v klasifikácii nemocníc stanovenej v závislosti od sociálno-ekonomického profilu ich pacientov (pozri odôvodnenie 185). Tento záväzok zaručuje, že osobám v hmotnej núdzi v regióne Brusel – hlavné mesto bude poskytnuté primerané lekárske ošetrenie, aj keď nemôžu zaplatiť za ošetrenie, a to aj v situáciách, ktoré nie sú naliehavé. Nemocnice IRIS tak poskytujú sociálnu zdravotnú starostlivosť zodpovedajúcu potrebám miestneho obyvateľstva. Ako sa vymedzuje v predchádzajúcom odôvodnení, len jedna časť finančnej záťaže spojená s týmto záväzkom je priamo pokrytá (napríklad prostredníctvom náhrady liečebných nákladov zo strany CPAS). Z tohto dôvodu sa zostávajúca časť výdavkov pokrýva prostredníctvom náhrady deficitu, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia.

II.   Povinnosť poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach

| (191) | Belgické orgány sa domnievajú, že nemocnice IRIS majú tiež osobitnú povinnosť poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach v rámci regiónu Brusel – hlavné mesto. Podľa sťažovateľov však nie je jasné, čo taká povinnosť poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach zahŕňa a do akej miery z nej vyplývajú dodatočné výdavky pre nemocnice IRIS. Sťažovatelia však netvrdia, že súkromné nemocnice v Bruseli majú takúto povinnosť. |
| --- | --- |

(191)

Belgické orgány sa domnievajú, že nemocnice IRIS majú tiež osobitnú povinnosť poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach v rámci regiónu Brusel – hlavné mesto. Podľa sťažovateľov však nie je jasné, čo taká povinnosť poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach zahŕňa a do akej miery z nej vyplývajú dodatočné výdavky pre nemocnice IRIS. Sťažovatelia však netvrdia, že súkromné nemocnice v Bruseli majú takúto povinnosť.

| (192) | Komisia konštatuje, že LCH neukladá (verejným ani súkromným) nemocniciam povinnosť vykonávať činnosť na viacerých miestach. Naopak, na základe mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc sa určuje maximálny počet nemocničných lôžok, ktoré môže poskytnúť každý región v Belgicku. V prípade regiónu Brusel – hlavné mesto sa počet (všeobecných) nemocničných lôžok obmedzuje približne na 7 260 a každá bruselská nemocnica je oprávnená poskytnúť určitý počet lôžok v rámci uvedeného obmedzenia. V zásade, ak bola kapacita nemocnice schválená podľa systému plánovania, nemocnica sa môže slobodne rozhodnúť zoskupiť lôžka na jednom mieste alebo ich rozdeliť na viaceré miesta v tomto konkrétnom regióne, a to podľa vlastnej miery. Zároveň sa môže rozhodnúť, či zdvojí určité služby alebo či bude v každom nemocničnom zariadení výlučne poskytovať rôzne druhy zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa určité bruselské súkromné nemocnice slobodne rozhodli vykonávať činnosť na viacerých miestach, zatiaľ čo iné nemocnice vykonávajú činnosti len v rámci jedného zariadenia (227). Súkromné nemocnice sa však môžu kedykoľvek rozhodnúť zoskupiť svoje lôžka a služby v rámci jedného zariadenia (228). Tiež treba poznamenať, že obmedzenia stanovené mechanizmom plánovania (229) zároveň umožňujú súkromným nemocniciam slobodne si vybrať druh zdravotnej starostlivosti, ktorú chcú poskytovať, vďaka čomu môžu poskytovať špecializácie v oblastiach zdravotnej starostlivosti, ktoré sú najziskovejšie (230). |
| --- | --- |

(192)

Komisia konštatuje, že LCH neukladá (verejným ani súkromným) nemocniciam povinnosť vykonávať činnosť na viacerých miestach. Naopak, na základe mechanizmu plánovania týkajúceho sa nemocníc sa určuje maximálny počet nemocničných lôžok, ktoré môže poskytnúť každý región v Belgicku. V prípade regiónu Brusel – hlavné mesto sa počet (všeobecných) nemocničných lôžok obmedzuje približne na 7 260 a každá bruselská nemocnica je oprávnená poskytnúť určitý počet lôžok v rámci uvedeného obmedzenia. V zásade, ak bola kapacita nemocnice schválená podľa systému plánovania, nemocnica sa môže slobodne rozhodnúť zoskupiť lôžka na jednom mieste alebo ich rozdeliť na viaceré miesta v tomto konkrétnom regióne, a to podľa vlastnej miery. Zároveň sa môže rozhodnúť, či zdvojí určité služby alebo či bude v každom nemocničnom zariadení výlučne poskytovať rôzne druhy zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa určité bruselské súkromné nemocnice slobodne rozhodli vykonávať činnosť na viacerých miestach, zatiaľ čo iné nemocnice vykonávajú činnosti len v rámci jedného zariadenia (227). Súkromné nemocnice sa však môžu kedykoľvek rozhodnúť zoskupiť svoje lôžka a služby v rámci jedného zariadenia (228). Tiež treba poznamenať, že obmedzenia stanovené mechanizmom plánovania (229) zároveň umožňujú súkromným nemocniciam slobodne si vybrať druh zdravotnej starostlivosti, ktorú chcú poskytovať, vďaka čomu môžu poskytovať špecializácie v oblastiach zdravotnej starostlivosti, ktoré sú najziskovejšie (230).

227

228

229

230

Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (193) | Pokiaľ ide o nemocnice IRIS, obce a CPAS uprednostňujú naďalej poskytovať služby miestnej starostlivosti namiesto zoskupenia nemocničných lôžok na jednom mieste. Výslovne sa rozhodli poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť vo všetkých zariadeniach, čo z dôvodu nevyhnutného zdvojenia infraštruktúr, vybavenia a činností vedie k nadmerným nákladom. Na tomto základe sa v rámci reštrukturalizácie bruselských nemocníc v roku 1995 CPAS a obce vedome rozhodli ponechať existujúce miestne nemocničné služby na viacerých miestach, ktoré zabezpečujú kompletnú zdravotnú starostlivosť so zreteľom na potreby obyvateľstva. Dospeli k záveru, že miestna lekársko-sociálna potreba, na základe ktorej vznikli verejné nemocnice, naďalej existuje. V tejto súvislosti treba poznamenať, že väčšina zariadení nemocníc IRIS sa nachádza v najchudobnejších obciach regiónu Brusel – hlavné mesto (pozri aj odôvodnenie 202). Verejné orgány sa preto dobrovoľne vzdali zisku z efektívnosti na úkor ich čisto finančného záujmu a rozhodli sa zachovať všetky existujúce nemocničné zariadenia, hoci si boli vedomé toho, že federálne opatrenia v oblasti financovania nemocníc nepokryjú všetky náklady (napr. náklady vyplývajúce zo zdvojenia infraštruktúr a prevádzkové náklady, pozri aj odôvodnenie 203). Toto rozhodnutie sa potvrdilo v strategických plánoch siete IRIS a pre nemocnice IRIS teda z neho vyplýva povinnosť zachovať všetky nemocničné zariadenia, aby tak pacienti mohli využívať všetky služby základnej zdravotnej starostlivosti čo najbližšie k miestu ich bydliska. |
| --- | --- |

(193)

Pokiaľ ide o nemocnice IRIS, obce a CPAS uprednostňujú naďalej poskytovať služby miestnej starostlivosti namiesto zoskupenia nemocničných lôžok na jednom mieste. Výslovne sa rozhodli poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť vo všetkých zariadeniach, čo z dôvodu nevyhnutného zdvojenia infraštruktúr, vybavenia a činností vedie k nadmerným nákladom. Na tomto základe sa v rámci reštrukturalizácie bruselských nemocníc v roku 1995 CPAS a obce vedome rozhodli ponechať existujúce miestne nemocničné služby na viacerých miestach, ktoré zabezpečujú kompletnú zdravotnú starostlivosť so zreteľom na potreby obyvateľstva. Dospeli k záveru, že miestna lekársko-sociálna potreba, na základe ktorej vznikli verejné nemocnice, naďalej existuje. V tejto súvislosti treba poznamenať, že väčšina zariadení nemocníc IRIS sa nachádza v najchudobnejších obciach regiónu Brusel – hlavné mesto (pozri aj odôvodnenie 202). Verejné orgány sa preto dobrovoľne vzdali zisku z efektívnosti na úkor ich čisto finančného záujmu a rozhodli sa zachovať všetky existujúce nemocničné zariadenia, hoci si boli vedomé toho, že federálne opatrenia v oblasti financovania nemocníc nepokryjú všetky náklady (napr. náklady vyplývajúce zo zdvojenia infraštruktúr a prevádzkové náklady, pozri aj odôvodnenie 203). Toto rozhodnutie sa potvrdilo v strategických plánoch siete IRIS a pre nemocnice IRIS teda z neho vyplýva povinnosť zachovať všetky nemocničné zariadenia, aby tak pacienti mohli využívať všetky služby základnej zdravotnej starostlivosti čo najbližšie k miestu ich bydliska.

| (194) | Najmä v oddiele „Štrukturálne osi“ v strategickom pláne siete IRIS pre roky 1996 – 2001 sa stanovuje:

  „
  Zachovanie činnosti decentralizovanej hospitalizácie a širokého ambulantného pokrytia. Činnosť sa zachová v rámci deviatich nemocničných zariadení.
  “
   (231), (232)

  [...]

  „
  Zachovanie základnej činnosti na rôznych miestach. Pacienti, najmä starší pacienti tak môžu naďalej dostávať nemocničnú starostlivosť v primeranej vzdialenosti od ich bydliska.
  “
   (233) |
| --- | --- |

(194)

Najmä v oddiele „Štrukturálne osi“ v strategickom pláne siete IRIS pre roky 1996 – 2001 sa stanovuje:

„
  Zachovanie činnosti decentralizovanej hospitalizácie a širokého ambulantného pokrytia. Činnosť sa zachová v rámci deviatich nemocničných zariadení.
  “
   (231), (232)

Zachovanie činnosti decentralizovanej hospitalizácie

Činnosť sa zachová v rámci deviatich nemocničných zariadení.

231

232

[...]

„
  Zachovanie základnej činnosti na rôznych miestach. Pacienti, najmä starší pacienti tak môžu naďalej dostávať nemocničnú starostlivosť v primeranej vzdialenosti od ich bydliska.
  “
   (233)

Zachovanie základnej činnosti na rôznych miestach

naďalej dostávať nemocničnú starostlivosť v primeranej vzdialenosti od ich bydliska.

233

| (195) | V strategickom pláne na roky 1996 – 2001 sa tiež zdôrazňuje, že nemocnice IRIS poskytujú zdravotnú starostlivosť najmä pacientom, ktorí žijú v bezprostrednej blízkosti, a označujú sa tak za „komunitné nemocnice“ (234). Nemocnice IRIS chcú navyše „lepšie prispôsobiť [svoje] služby potrebám bruselského obyvateľstva, [...] a stať sa prístupnejšími pre všetky vrstvy obyvateľstva, a najmä pre menej majetné osoby“ (235). |
| --- | --- |

(195)

V strategickom pláne na roky 1996 – 2001 sa tiež zdôrazňuje, že nemocnice IRIS poskytujú zdravotnú starostlivosť najmä pacientom, ktorí žijú v bezprostrednej blízkosti, a označujú sa tak za „komunitné nemocnice“ (234). Nemocnice IRIS chcú navyše „lepšie prispôsobiť [svoje] služby potrebám bruselského obyvateľstva, [...] a stať sa prístupnejšími pre všetky vrstvy obyvateľstva, a najmä pre menej majetné osoby“ (235).

234

potrebám bruselského obyvateľstva

stať sa prístupnejšími

najmä pre menej majetné osoby

235

| (196) | V strategickom pláne na roky 2002 – 2014 sa dopĺňa:

  „IRIS prijíma zásadu organizácie zameranej na pacientov, ktorá je súčasťou verejnej siete inštitúcií vzájomne spolupracujúcich s cieľom zabezpečiť služby komunitnej a špecializovanej starostlivosti
  “
   (236). |
| --- | --- |

(196)

V strategickom pláne na roky 2002 – 2014 sa dopĺňa:

„IRIS prijíma zásadu organizácie zameranej na pacientov, ktorá je súčasťou verejnej siete inštitúcií vzájomne spolupracujúcich s cieľom zabezpečiť služby komunitnej a špecializovanej starostlivosti
  “
   (236).

organizácie zameranej na pacientov

služby komunitnej a špecializovanej starostlivosti

236

| (197) | Pokiaľ ide o komunitnú starostlivosť, v tomto strategickom pláne sa ďalej uvádza:

  „Vzhľadom na zemepisné rozmiestnenie zariadení IRIS a ich vplyv na pokrytie všeobecného obyvateľstva, niekedy v ťažkej sociálnej situácii, prvoradý stanovený cieľ spočíva v zabezpečení komunitnej, kvalitnej, výkonnej a dostupnej lekárskej starostlivosti v jednotlivých zariadeniach.
  Nemocnice IRIS – s výnimkou inštitútu Bordet a Detskej univerzitnej nemocnice [HUDERF] (237), ktoré sú referenčnými nemocnicami špecializovanými v jednej oblasti – majú prvoradé poslanie spočívajúce v poskytovaní komunitnej lekárskej starostlivosti, ktorá spĺňa miestny dopyt pacientov žijúcich v susedných obciach
  “
   (238). |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o komunitnú starostlivosť, v tomto strategickom pláne sa ďalej uvádza:

„Vzhľadom na zemepisné rozmiestnenie zariadení IRIS a ich vplyv na pokrytie všeobecného obyvateľstva, niekedy v ťažkej sociálnej situácii, prvoradý stanovený cieľ spočíva v zabezpečení komunitnej, kvalitnej, výkonnej a dostupnej lekárskej starostlivosti v jednotlivých zariadeniach.

zemepisné rozmiestnenie zariadení IRIS

zabezpečení komunitnej, kvalitnej, výkonnej a dostupnej lekárskej starostlivosti v jednotlivých zariadeniach

Nemocnice IRIS – s výnimkou inštitútu Bordet a Detskej univerzitnej nemocnice [HUDERF] (237), ktoré sú referenčnými nemocnicami špecializovanými v jednej oblasti – majú prvoradé poslanie spočívajúce v poskytovaní komunitnej lekárskej starostlivosti, ktorá spĺňa miestny dopyt pacientov žijúcich v susedných obciach
  “
   (238).

237

poskytovaní komunitnej lekárskej starostlivosti, ktorá spĺňa miestny dopyt pacientov žijúcich v susedných obciach

238

| (198) | V strategickom pláne siete IRIS na roky 2002 – 2014 sa tiež spresňuje, že okrem komunitnej lekárskej starostlivosti týkajúcej sa základnej zdravotnej starostlivosti nemocnice IRIS poskytujú špecializovanú zdravotnú starostlivosť (čiže širšiu alebo rozvinutejšiu škálu zdravotnej starostlivosti (239)). Tieto ošetrenia sa však neposkytujú v rámci všetkých zariadení (aj keď vo všeobecnosti sa poskytujú vo viacerých z nich) a sú predmetom plánovania na úrovni siete IRIS (240). Cieľom je aj naďalej zabezpečovanie univerzálneho prístupu k zdravotným službám čo najvyššej možnej kvality pre bruselské obyvateľstvo (prostredníctvom komunitnej lekárskej starostlivosti alebo špecializovanej starostlivosti) (241). Tento strategický plán obsahuje aj podrobné tabuľky, v ktorých sa spresňuje druh základnej zdravotnej starostlivosti a špecializovanej zdravotnej starostlivosti poskytovanej v jednotlivých zariadeniach nemocníc IRIS. Činnosti týkajúce sa základnej starostlivosti sa označujú ako činnosti „úrovne 1 – komunitná úroveň“, zatiaľ čo činnosti spojené so špecializovanou starostlivosťou sa označujú ako činnosti „úrovne 2 – špecializovaná úroveň“ a „úrovne 3 – referenčná úroveň“ (242). Nemocnice IRIS teda vedia veľmi jasne, aké druhy zdravotných služieb musia vo svojich jednotlivých zariadeniach poskytovať. |
| --- | --- |

(198)

V strategickom pláne siete IRIS na roky 2002 – 2014 sa tiež spresňuje, že okrem komunitnej lekárskej starostlivosti týkajúcej sa základnej zdravotnej starostlivosti nemocnice IRIS poskytujú špecializovanú zdravotnú starostlivosť (čiže širšiu alebo rozvinutejšiu škálu zdravotnej starostlivosti (239)). Tieto ošetrenia sa však neposkytujú v rámci všetkých zariadení (aj keď vo všeobecnosti sa poskytujú vo viacerých z nich) a sú predmetom plánovania na úrovni siete IRIS (240). Cieľom je aj naďalej zabezpečovanie univerzálneho prístupu k zdravotným službám čo najvyššej možnej kvality pre bruselské obyvateľstvo (prostredníctvom komunitnej lekárskej starostlivosti alebo špecializovanej starostlivosti) (241). Tento strategický plán obsahuje aj podrobné tabuľky, v ktorých sa spresňuje druh základnej zdravotnej starostlivosti a špecializovanej zdravotnej starostlivosti poskytovanej v jednotlivých zariadeniach nemocníc IRIS. Činnosti týkajúce sa základnej starostlivosti sa označujú ako činnosti „úrovne 1 – komunitná úroveň“, zatiaľ čo činnosti spojené so špecializovanou starostlivosťou sa označujú ako činnosti „úrovne 2 – špecializovaná úroveň“ a „úrovne 3 – referenčná úroveň“ (242). Nemocnice IRIS teda vedia veľmi jasne, aké druhy zdravotných služieb musia vo svojich jednotlivých zariadeniach poskytovať.

239

240

241

242

| (199) | S cieľom zaistiť, že jednotlivé nemocnice IRIS si plne uvedomujú lekársko-sociálne potreby miestneho obyvateľstva a sú podľa toho riadené, zriadenie nemocníc IRIS tiež výslovne súviselo so zachovaním „miestnej základne“ pre verejné nemocničné služby. Svedčí o tom dohoda o reštrukturalizácii potvrdená dohodou o spolupráci z 19. mája 1994 (243), ako aj zloženie riadiacich orgánov nemocníc IRIS (244). Konkrétne v súlade s článkom 11 štatútu väčšinu členov valného zhromaždenia združení nemocníc IRIS volí mestská rada a rada sociálnych služieb (organizovaná na úrovni obcí), zatiaľ čo starosta a predseda CPAS sú menovaní za členov ex-officio. Rovnako tak 10 zo 14 členov správnej rady volia členovia delegácie verejných orgánov na valnom zhromaždení (ako sa uvádza v článku 27 štatútu). |
| --- | --- |

(199)

S cieľom zaistiť, že jednotlivé nemocnice IRIS si plne uvedomujú lekársko-sociálne potreby miestneho obyvateľstva a sú podľa toho riadené, zriadenie nemocníc IRIS tiež výslovne súviselo so zachovaním „miestnej základne“ pre verejné nemocničné služby. Svedčí o tom dohoda o reštrukturalizácii potvrdená dohodou o spolupráci z 19. mája 1994 (243), ako aj zloženie riadiacich orgánov nemocníc IRIS (244). Konkrétne v súlade s článkom 11 štatútu väčšinu členov valného zhromaždenia združení nemocníc IRIS volí mestská rada a rada sociálnych služieb (organizovaná na úrovni obcí), zatiaľ čo starosta a predseda CPAS sú menovaní za členov ex-officio. Rovnako tak 10 zo 14 členov správnej rady volia členovia delegácie verejných orgánov na valnom zhromaždení (ako sa uvádza v článku 27 štatútu).

243

244

| (200) | Úmysel riadiť nemocnice IRIS v závislosti od lekársko-sociálnych potrieb miestneho obyvateľstva sa potvrdil v rámci zasadnutia správnej rady siete IRIS 20. novembra 1996, počas ktorého sa prijal zmenený strategický plán na roky 1996 – 2001, v ktorom sa v tejto súvislosti uvádza:

  „Všetky tieto obmedzenia, ktoré si vyžadujú reštrukturalizáciu, musia byť zahrnuté v širšom rámci našich strategických cieľov. Tieto ciele možno zhrnúť nasledovne:






  — | sieť IRIS verejných nemocníc musí byť základom diania v rámci bruselského systému zdravotníctva, |
| --- | --- | --- |

(200)

Úmysel riadiť nemocnice IRIS v závislosti od lekársko-sociálnych potrieb miestneho obyvateľstva sa potvrdil v rámci zasadnutia správnej rady siete IRIS 20. novembra 1996, počas ktorého sa prijal zmenený strategický plán na roky 1996 – 2001, v ktorom sa v tejto súvislosti uvádza:

„Všetky tieto obmedzenia, ktoré si vyžadujú reštrukturalizáciu, musia byť zahrnuté v širšom rámci našich strategických cieľov. Tieto ciele možno zhrnúť nasledovne:

—

sieť IRIS verejných nemocníc musí byť základom diania v rámci bruselského systému zdravotníctva,

| — | naše nemocnice sa musia prispôsobiť zmenám potrieb bruselského obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

naše nemocnice sa musia prispôsobiť zmenám potrieb bruselského obyvateľstva,

potrieb bruselského obyvateľstva

| — | reštrukturalizácia siete musí byť zameraná na pacienta a prispôsobená jeho potrebám; |
| --- | --- |

—

reštrukturalizácia siete musí byť zameraná na pacienta a prispôsobená jeho potrebám;

reštrukturalizácia siete musí byť zameraná na pacienta a prispôsobená jeho potrebám

| — | modernizácia siete musí vychádzať z nového impulzu nemocničnej obce vo všeobecnosti, a najmä lekárskej obce.“ |
| --- | --- |

—

modernizácia siete musí vychádzať z nového impulzu nemocničnej obce vo všeobecnosti, a najmä lekárskej obce.“

| (201) | V tomto zmenenom znení sa ďalej uvádza:

  „V tejto súvislosti musí reštrukturalizácia zaistiť:






  — | pokračovanie činností v oblasti lekárskej a zdravotnej starostlivosti vo všetkých nemocničných zariadeniach v súlade s našou úlohou komunitnej lekárskej starostlivosti, |
| --- | --- | --- |

(201)

V tomto zmenenom znení sa ďalej uvádza:

„V tejto súvislosti musí reštrukturalizácia zaistiť:

—

pokračovanie činností v oblasti lekárskej a zdravotnej starostlivosti vo všetkých nemocničných zariadeniach v súlade s našou úlohou komunitnej lekárskej starostlivosti,

pokračovanie činností v oblasti lekárskej a zdravotnej starostlivosti vo všetkých nemocničných zariadeniach v súlade s našou úlohou komunitnej lekárskej starostlivosti

| — | plnenie cieľov spočívajúcich v dosahovaní finančnej rovnováhy, |
| --- | --- |

—

plnenie cieľov spočívajúcich v dosahovaní finančnej rovnováhy,

| — | harmonický rozvoj siete v snahe docieliť rovnováhu medzi všeobecným záujmom a osobitným záujmom jednotlivých subjektov, |
| --- | --- |

—

harmonický rozvoj siete v snahe docieliť rovnováhu medzi všeobecným záujmom a osobitným záujmom jednotlivých subjektov,

| — | zintenzívnenie koordinácie a spolupráce medzi subjektmi siete, |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie koordinácie a spolupráce medzi subjektmi siete,

| — | dostupnosť siete a zachovanie jej verejnej povahy, |
| --- | --- |

—

dostupnosť siete a zachovanie jej verejnej povahy,

dostupnosť siete a zachovanie jej verejnej povahy,

| — | [...] (245).“ |
| --- | --- |

—

[...] (245).“

245

Záväzok nemocníc IRIS poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, skutočný záväzok vyplývajúci zo služby vo verejnom záujme (služba všeobecného hospodárskeho záujmu)

Záväzok nemocníc IRIS poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, skutočný záväzok vyplývajúci zo služby vo verejnom záujme (služba všeobecného hospodárskeho záujmu)

| (202) | Komisia zároveň preskúmala tvrdenie sťažovateľov v súvislosti s vecou, o ktorej rozhodol Všeobecný súd (pozri oddiel 4.2), podľa ktorého sa potreby v oblasti komunitnej starostlivosti musia posudzovať so zreteľom na veľký počet verejných a súkromných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto. Ako sa uvádza skôr v texte, na základe mechanizmu plánovania nemocníc sa maximálny počet lôžok všeobecných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto stanovuje na 7 260 s cieľom vyvarovať sa nadmernej ponuky lekárskych služieb. Tento počet lôžok dávajú spoločne k dispozícii verejné a súkromné nemocnice, aby tak mohli plniť potrebu nemocničnej starostlivosti v regióne Brusel – hlavné mesto. Mechanizmus plánovania však berie do úvahy len potreby lekárskej starostlivosti na regionálnej úrovni a nezohľadňuje sociálne potreby konkrétneho obyvateľstva ani osobitnú sociálnu situáciu zemepisnej oblasti. Tieto sociálne potreby sa hodnotia podľa politiky CPAS v oblasti sociálnej pomoci (čiže na úrovni obcí). Predchodcovia nemocníc IRIS boli zriadení, aby plnili sociálne potreby, a po reštrukturalizácii sa jednotlivé zariadenia IRIS zachovali, aby naďalej plnili skutočnú sociálnu potrebu (pozri odôvodnenia 82 až 84 a 91). Potreba a povinnosť mať viaceré zariadenia totiž vyplýva zo skutočnosti, že nemocnice IRIS poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti. Pre obyvateľov v hmotnej núdzi v regióne Brusel – hlavné mesto je nielen dôležité mať prístup k nemocnici v blízkosti ich obydlia, ale aj mať istotu, že im bude poskytnutá starostlivosť, aj keď nie sú schopní zaplatiť, a mať možnosť požiadať o pomoc sociálnych služieb. Región Brusel – hlavné mesto a CPAS ukladajú nemocniciam IRIS povinnosť zachovať jednotlivé zariadenia, aby tak mohli zaistiť, že sociálna zdravotná starostlivosť je poskytovaná čo najbližšie k miestu, kde je potrebná. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že desať z jedenástich zariadení nemocníc IRIS sa nachádza v obciach, v ktorých priemerný príjem nepresahuje úroveň mediánu (246) pre región Brusel – hlavné mesto. Päť z jedenástich súkromných nemocníc sa naopak nachádza v obciach, v ktorých je priemerný príjem vyšší ako tento medián (247). Ako vyplýva z mapy uvedenej ďalej v texte (248) (pozri obrázok 3), nezdá sa, že dochádza k výraznému zemepisnému prekrývaniu medzi verejnými nemocnicami (krúžky znázornené prerušovanou čiarou) a všeobecnými a univerzitnými súkromnými nemocnicami (krúžky znázornené plnou čiarou) v regióne Brusel – hlavné mesto. Možno teda predpokladať, že len veľký počet nemocníc vykonávajúcich činnosť v regióne Brusel – hlavné mesto nestačí na to, aby sa zaistil prístup k nemocničnej starostlivosti pre všetkých obyvateľov. Okrem toho, ako sa uvádza skôr v texte, nemocnice IRIS sú jediné nemocnice v regióne Brusel – hlavné mesto, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti a súkromné nemocnice teda nemožno považovať za rovnocenné, keďže ide o plnenie sociálnych potrieb miestneho obyvateľstva. Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že existencia viacerých súkromných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto nie je dôvodom na spochybňovanie povahy skutočného záväzku vyplývajúceho zo služby vo verejnom záujme (služba všeobecného hospodárskeho záujmu) vyplývajúcej z povinnosti poskytovať služby na viacerých miestach, ktorou sú poverené nemocnice IRIS a nie bruselské súkromné nemocnice, najmä v súvislosti so službami všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti.

  Obrázok 3


  Mapa nemocničných zariadení v regióne Brusel – hlavné mesto




  Hôpitaux généraux
  Hôpitaux à caractère universitaire
  Hôpitaux universitaires
  Hôpitaux gériatriques et spécialisés
  Hôpitaux spécialisés
  Hôpitaux psihiatriques
  Implantations hospitalières |
| --- | --- |

(202)

Komisia zároveň preskúmala tvrdenie sťažovateľov v súvislosti s vecou, o ktorej rozhodol Všeobecný súd (pozri oddiel 4.2), podľa ktorého sa potreby v oblasti komunitnej starostlivosti musia posudzovať so zreteľom na veľký počet verejných a súkromných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto. Ako sa uvádza skôr v texte, na základe mechanizmu plánovania nemocníc sa maximálny počet lôžok všeobecných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto stanovuje na 7 260 s cieľom vyvarovať sa nadmernej ponuky lekárskych služieb. Tento počet lôžok dávajú spoločne k dispozícii verejné a súkromné nemocnice, aby tak mohli plniť potrebu nemocničnej starostlivosti v regióne Brusel – hlavné mesto. Mechanizmus plánovania však berie do úvahy len potreby lekárskej starostlivosti na regionálnej úrovni a nezohľadňuje sociálne potreby konkrétneho obyvateľstva ani osobitnú sociálnu situáciu zemepisnej oblasti. Tieto sociálne potreby sa hodnotia podľa politiky CPAS v oblasti sociálnej pomoci (čiže na úrovni obcí). Predchodcovia nemocníc IRIS boli zriadení, aby plnili sociálne potreby, a po reštrukturalizácii sa jednotlivé zariadenia IRIS zachovali, aby naďalej plnili skutočnú sociálnu potrebu (pozri odôvodnenia 82 až 84 a 91). Potreba a povinnosť mať viaceré zariadenia totiž vyplýva zo skutočnosti, že nemocnice IRIS poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti. Pre obyvateľov v hmotnej núdzi v regióne Brusel – hlavné mesto je nielen dôležité mať prístup k nemocnici v blízkosti ich obydlia, ale aj mať istotu, že im bude poskytnutá starostlivosť, aj keď nie sú schopní zaplatiť, a mať možnosť požiadať o pomoc sociálnych služieb. Región Brusel – hlavné mesto a CPAS ukladajú nemocniciam IRIS povinnosť zachovať jednotlivé zariadenia, aby tak mohli zaistiť, že sociálna zdravotná starostlivosť je poskytovaná čo najbližšie k miestu, kde je potrebná. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že desať z jedenástich zariadení nemocníc IRIS sa nachádza v obciach, v ktorých priemerný príjem nepresahuje úroveň mediánu (246) pre región Brusel – hlavné mesto. Päť z jedenástich súkromných nemocníc sa naopak nachádza v obciach, v ktorých je priemerný príjem vyšší ako tento medián (247). Ako vyplýva z mapy uvedenej ďalej v texte (248) (pozri obrázok 3), nezdá sa, že dochádza k výraznému zemepisnému prekrývaniu medzi verejnými nemocnicami (krúžky znázornené prerušovanou čiarou) a všeobecnými a univerzitnými súkromnými nemocnicami (krúžky znázornené plnou čiarou) v regióne Brusel – hlavné mesto. Možno teda predpokladať, že len veľký počet nemocníc vykonávajúcich činnosť v regióne Brusel – hlavné mesto nestačí na to, aby sa zaistil prístup k nemocničnej starostlivosti pre všetkých obyvateľov. Okrem toho, ako sa uvádza skôr v texte, nemocnice IRIS sú jediné nemocnice v regióne Brusel – hlavné mesto, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti a súkromné nemocnice teda nemožno považovať za rovnocenné, keďže ide o plnenie sociálnych potrieb miestneho obyvateľstva. Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že existencia viacerých súkromných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto nie je dôvodom na spochybňovanie povahy skutočného záväzku vyplývajúceho zo služby vo verejnom záujme (služba všeobecného hospodárskeho záujmu) vyplývajúcej z povinnosti poskytovať služby na viacerých miestach, ktorou sú poverené nemocnice IRIS a nie bruselské súkromné nemocnice, najmä v súvislosti so službami všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti.

246

247

248

Obrázok 3

Obrázok 3

Mapa nemocničných zariadení v regióne Brusel – hlavné mesto

Mapa nemocničných zariadení v regióne Brusel – hlavné mesto

Hôpitaux généraux

Hôpitaux à caractère universitaire

Hôpitaux universitaires

Hôpitaux gériatriques et spécialisés

Hôpitaux spécialisés

Hôpitaux psihiatriques

Implantations hospitalières

Praktický vplyv záväzku zdravotnej starostlivosti poskytovanej na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Praktický vplyv záväzku zdravotnej starostlivosti poskytovanej na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (203) | Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach možno tiež považovať za príťaž pre nemocnice IRIS, pretože im ukladá povinnosť zdvojiť určité infraštruktúry, a tým vedie k zvýšeniu prevádzkových nákladov. Tieto náklady sú spojené najmä s potrebou vybaviť každé zariadenie službami, ako napríklad centrálny príjem, sterilizačná služba, dozorná a bezpečnostná služba a služba v oblasti internej administratívy. Financovanie RFP [pozri odôvodnenie 46 ods. a)] sa totiž poskytuje len pre jednu z týchto služieb v prípade každej nemocnice, a to bez ohľadu na počet obsadených zariadení. Prevádzkové náklady týkajúce sa rôznych položiek (údržba, vykurovanie, čistenie atď.) sa pripočítajú k nákladom na infraštruktúru a vybavenie. V štúdii vykonanej zastrešujúcim združením IRIS v roku 2009 sa odhadlo, že náklady na plnenie záväzku zdravotnej starostlivosti poskytovanej na viacerých miestach, ktoré neboli pokryté z finančných prostriedkov RFP, dosahovali výšku [...] miliónov EUR v roku 2008 a výšku [...] miliónov EUR v roku 2009 celkovo u všetkých piatich nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(203)

Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach možno tiež považovať za príťaž pre nemocnice IRIS, pretože im ukladá povinnosť zdvojiť určité infraštruktúry, a tým vedie k zvýšeniu prevádzkových nákladov. Tieto náklady sú spojené najmä s potrebou vybaviť každé zariadenie službami, ako napríklad centrálny príjem, sterilizačná služba, dozorná a bezpečnostná služba a služba v oblasti internej administratívy. Financovanie RFP [pozri odôvodnenie 46 ods. a)] sa totiž poskytuje len pre jednu z týchto služieb v prípade každej nemocnice, a to bez ohľadu na počet obsadených zariadení. Prevádzkové náklady týkajúce sa rôznych položiek (údržba, vykurovanie, čistenie atď.) sa pripočítajú k nákladom na infraštruktúru a vybavenie. V štúdii vykonanej zastrešujúcim združením IRIS v roku 2009 sa odhadlo, že náklady na plnenie záväzku zdravotnej starostlivosti poskytovanej na viacerých miestach, ktoré neboli pokryté z finančných prostriedkov RFP, dosahovali výšku [...] miliónov EUR v roku 2008 a výšku [...] miliónov EUR v roku 2009 celkovo u všetkých piatich nemocníc IRIS.

Záver týkajúci sa záväzku poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Záver týkajúci sa záväzku poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (204) | Komisia dospela k záveru, že na základe strategických plánov siete IRIS majú nemocnice IRIS jasnú povinnosť 1. zachovať všetky svoje nemocničné zariadenia s cieľom plniť lekársko-sociálne potreby príslušného miestneho obyvateľstva a 2. poskytovať kompletnú základnú zdravotnú starostlivosť v rámci všetkých svojich zariadení. Konkrétne sa v strategickom pláne siete IRIS vymedzujú činnosti, ktoré sa považujú za činnosti v oblasti základnej starostlivosti a za činnosti v oblasti špecializovanej starostlivosti, a v prípade každého nemocničného zariadenia IRIS sa uvádza, ktorý druh zdravotnej starostlivosti treba poskytovať. Okrem toho ustanovenia štatútu nemocníc IRIS a zákona o CPAS zabezpečujú, že nemocnice IRIS sú riadne oboznámené s lekársko-sociálnymi potrebami miestneho obyvateľstva a sú podľa toho riadené. Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach navyše presahuje požiadavky vyplývajúce z LCH a mechanizmu plánovania, lebo tento mechanizmus nezohľadňuje sociálne potreby konkrétneho obyvateľstva ani osobitnú sociálnu situáciu zemepisnej oblasti. Súkromné nemocnice teda nie sú povinné vykonávať činnosť na viacerých miestach ani poskytovať kompletnú základnú starostlivosť v každom zariadení (ak sa rozhodnú pôsobiť v rámci viacerých zariadení). Napokon, ako sa uvádza v predchádzajúcom odôvodnení, povinnosť poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach vedie k nezanedbateľným nákladom na ťarchu nemocníc IRIS, ktoré nie sú kryté RFP a ktoré tak prispievajú k deficitu nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(204)

Komisia dospela k záveru, že na základe strategických plánov siete IRIS majú nemocnice IRIS jasnú povinnosť 1. zachovať všetky svoje nemocničné zariadenia s cieľom plniť lekársko-sociálne potreby príslušného miestneho obyvateľstva a 2. poskytovať kompletnú základnú zdravotnú starostlivosť v rámci všetkých svojich zariadení. Konkrétne sa v strategickom pláne siete IRIS vymedzujú činnosti, ktoré sa považujú za činnosti v oblasti základnej starostlivosti a za činnosti v oblasti špecializovanej starostlivosti, a v prípade každého nemocničného zariadenia IRIS sa uvádza, ktorý druh zdravotnej starostlivosti treba poskytovať. Okrem toho ustanovenia štatútu nemocníc IRIS a zákona o CPAS zabezpečujú, že nemocnice IRIS sú riadne oboznámené s lekársko-sociálnymi potrebami miestneho obyvateľstva a sú podľa toho riadené. Záväzok poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach navyše presahuje požiadavky vyplývajúce z LCH a mechanizmu plánovania, lebo tento mechanizmus nezohľadňuje sociálne potreby konkrétneho obyvateľstva ani osobitnú sociálnu situáciu zemepisnej oblasti. Súkromné nemocnice teda nie sú povinné vykonávať činnosť na viacerých miestach ani poskytovať kompletnú základnú starostlivosť v každom zariadení (ak sa rozhodnú pôsobiť v rámci viacerých zariadení). Napokon, ako sa uvádza v predchádzajúcom odôvodnení, povinnosť poskytovať zdravotnú starostlivosť na viacerých miestach vedie k nezanedbateľným nákladom na ťarchu nemocníc IRIS, ktoré nie sú kryté RFP a ktoré tak prispievajú k deficitu nemocníc IRIS.

III.   Záväzok poskytovať rozsiahle sociálne služby

| (205) | Belgické orgány sa napokon domnievajú, že nemocnice IRIS majú povinnosť poskytovať rozsiahle sociálne služby pre pacientov a ich rodiny. Podľa sťažovateľov povinnosť zjavne zahŕňa len väčší objem sociálnych služieb, ktoré sú kvalitnejšie v porovnaní so službami poskytovanými inými nemocnicami. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že LCH ani podmienky udeľovania povolení nemocniciam (na základe kráľovského nariadenia z 23. októbra 1964) neukladajú všeobecnú povinnosť poskytovať sociálne služby v rámci nemocnice. Len niekoľko ojedinelých pravidiel týkajúcich sa určitých nemocničných služieb (geriatrické a psychiatrické služby (249)) vyžaduje zásah sociálnych pracovníkov. Okrem toho sa v osobitnom pravidle univerzitných nemocníc stanovuje prítomnosť len jedného sociálneho pracovníka na 2 000 hospitalizácií (250). Okrem týchto osobitných situácií súkromné nemocnice nemajú žiadnu povinnosť poskytovať sociálne služby pre všetkých svojich pacientov. Nemocnice IRIS sú naopak povinné na základe strategických plánov siete IRIS poskytovať sociálne služby v prospech všetkých pacientov, ktoré ich potrebujú. |
| --- | --- |

(205)

Belgické orgány sa napokon domnievajú, že nemocnice IRIS majú povinnosť poskytovať rozsiahle sociálne služby pre pacientov a ich rodiny. Podľa sťažovateľov povinnosť zjavne zahŕňa len väčší objem sociálnych služieb, ktoré sú kvalitnejšie v porovnaní so službami poskytovanými inými nemocnicami. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že LCH ani podmienky udeľovania povolení nemocniciam (na základe kráľovského nariadenia z 23. októbra 1964) neukladajú všeobecnú povinnosť poskytovať sociálne služby v rámci nemocnice. Len niekoľko ojedinelých pravidiel týkajúcich sa určitých nemocničných služieb (geriatrické a psychiatrické služby (249)) vyžaduje zásah sociálnych pracovníkov. Okrem toho sa v osobitnom pravidle univerzitných nemocníc stanovuje prítomnosť len jedného sociálneho pracovníka na 2 000 hospitalizácií (250). Okrem týchto osobitných situácií súkromné nemocnice nemajú žiadnu povinnosť poskytovať sociálne služby pre všetkých svojich pacientov. Nemocnice IRIS sú naopak povinné na základe strategických plánov siete IRIS poskytovať sociálne služby v prospech všetkých pacientov, ktoré ich potrebujú.

249

250

Záväzok poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Záväzok poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (206) | V strategickom pláne siete IRIS na obdobie rokov 1996 – 2001 sa uvádza všeobecný kontext týkajúci sa celkovej starostlivosti o pacientov v rámci nemocníc IRIS, aj pokiaľ ide o psychosociálne a environmentálne aspekty:

  „Celková starostlivosť o pacientov: Ošetrenie pacienta sa nemôže obmedzovať na chorobu, v súvislosti s ktorou žiada o zdravotnú starostlivosť. Najmä v prípade určitých kategórií pacientov je potrebná celková starostlivosť zahŕňajúca čisto lekárske aspekty, ako aj psychosociálne a environmentálne aspekty: ide o geriatrických pacientov, pediatrických pacientov, pacientov v terminálnom štádiu, psychiatrických pacientov, sociálne znevýhodnených pacientov atď. (251)
  “ |
| --- | --- |

(206)

V strategickom pláne siete IRIS na obdobie rokov 1996 – 2001 sa uvádza všeobecný kontext týkajúci sa celkovej starostlivosti o pacientov v rámci nemocníc IRIS, aj pokiaľ ide o psychosociálne a environmentálne aspekty:

„Celková starostlivosť o pacientov: Ošetrenie pacienta sa nemôže obmedzovať na chorobu, v súvislosti s ktorou žiada o zdravotnú starostlivosť. Najmä v prípade určitých kategórií pacientov je potrebná celková starostlivosť zahŕňajúca čisto lekárske aspekty, ako aj psychosociálne a environmentálne aspekty: ide o geriatrických pacientov, pediatrických pacientov, pacientov v terminálnom štádiu, psychiatrických pacientov, sociálne znevýhodnených pacientov atď. (251)
  “

celková starostlivosť

ako aj psychosociálne a environmentálne aspekty

sociálne znevýhodnených pacientov

251

| (207) | Úloha sociálnych služieb a ich hlavné úlohy sú podrobnejšie vymedzené v tomto pláne:

  „
  Nemocnice [IRIS] musia mať oddelenie sociálnych služieb, ktorého prvoradá úloh spočíva v prispievaní k dobrým podmienkam pacientov, kvalite lekárskej starostlivosti a optimálnemu fungovaniu inštitúcie. Oddelenie sociálnych služieb spolupracuje s riadiacim pracovníkom a je partnerom všetkých služieb v nemocnici. Je zodpovedné za humanizáciu podmienok pobytu [pacientov v nemocnici]. Malo by mu záležať na problémoch pacientov v sociálnej oblasti, a to najlepšie pred začiatkom pobytu, ale aj počas neho a po skončení hospitalizácie. Udržiava úzke vzťahy s pacientom, nemocnicou, rodinou a jeho okolím. Na tento účel je potrebné, aby:






  — | malo čas, odborné zručnosti na zhodnotenie potrieb pacienta s jeho pomocou, pomocou jeho okolia a tímu starostlivosti s cieľom spoločne s pacientom nájsť vhodné riešenia, |
| --- | --- | --- |

(207)

Úloha sociálnych služieb a ich hlavné úlohy sú podrobnejšie vymedzené v tomto pláne:

„
  Nemocnice [IRIS] musia mať oddelenie sociálnych služieb, ktorého prvoradá úloh spočíva v prispievaní k dobrým podmienkam pacientov, kvalite lekárskej starostlivosti a optimálnemu fungovaniu inštitúcie. Oddelenie sociálnych služieb spolupracuje s riadiacim pracovníkom a je partnerom všetkých služieb v nemocnici. Je zodpovedné za humanizáciu podmienok pobytu [pacientov v nemocnici]. Malo by mu záležať na problémoch pacientov v sociálnej oblasti, a to najlepšie pred začiatkom pobytu, ale aj počas neho a po skončení hospitalizácie. Udržiava úzke vzťahy s pacientom, nemocnicou, rodinou a jeho okolím. Na tento účel je potrebné, aby:

Nemocnice [IRIS] musia mať oddelenie sociálnych služieb, ktorého prvoradá úloh spočíva v prispievaní k dobrým podmienkam pacientov,

záležať na problémoch pacientov v sociálnej oblasti, a to najlepšie pred začiatkom pobytu, ale aj počas neho a po skončení hospitalizácie

—

malo čas, odborné zručnosti na zhodnotenie potrieb pacienta s jeho pomocou, pomocou jeho okolia a tímu starostlivosti s cieľom spoločne s pacientom nájsť vhodné riešenia,

| — | malo prístup k dokumentácii o hospitalizácii pacientov a k zdravotnej dokumentácii pacientov, do ktorých možno zaznamenať sociálne údaje, ktoré môžu prispieť ku kvalite zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

malo prístup k dokumentácii o hospitalizácii pacientov a k zdravotnej dokumentácii pacientov, do ktorých možno zaznamenať sociálne údaje, ktoré môžu prispieť ku kvalite zdravotnej starostlivosti,

| — | bolo včas informované o dátume preloženia alebo prepustenia pacienta, aby bolo možné prijať potrebné opatrenia, |
| --- | --- |

—

bolo včas informované o dátume preloženia alebo prepustenia pacienta, aby bolo možné prijať potrebné opatrenia,

| — | poskytlo stanovisko o pacientoch, ktorí majú komplexné profily a choroby, |
| --- | --- |

—

poskytlo stanovisko o pacientoch, ktorí majú komplexné profily a choroby,

| — | zaviedlo spolu s oddelením finančných služieb právne mechanizmy, pričom sa berie do úvahy, že rozsah jeho zásahu sa určuje na základe profesijnej etiky týkajúcej sa vzťahu zameraného na pacienta, a to vo všetkých sociálnych aspektoch, |
| --- | --- |

—

zaviedlo spolu s oddelením finančných služieb právne mechanizmy, pričom sa berie do úvahy, že rozsah jeho zásahu sa určuje na základe profesijnej etiky týkajúcej sa vzťahu zameraného na pacienta, a to vo všetkých sociálnych aspektoch,

| — | zabezpečilo koordináciu s CPAS, |
| --- | --- |

—

zabezpečilo koordináciu s CPAS,

zabezpečilo koordináciu s CPAS

| — | poznalo existujúce sociálne a zdravotnícke siete, |
| --- | --- |

—

poznalo existujúce sociálne a zdravotnícke siete,

| — | navrhlo zlepšenia vo fungovaní nemocnice, |
| --- | --- |

—

navrhlo zlepšenia vo fungovaní nemocnice,

| — | malo k dispozícii infraštruktúru, ktorá zabezpečuje zachovávanie dôvernosti v súvislosti s výmenou informácií. |
| --- | --- |

—

malo k dispozícii infraštruktúru, ktorá zabezpečuje zachovávanie dôvernosti v súvislosti s výmenou informácií.

Úloha sociálnej lekárskej starostlivosti, ktorá predstavuje poslanie verejných nemocníc, si vyžaduje, aby vykonávali funkciu koordinácie subjektov zdravotníctva, aby sa zapojili do zdravotníckych a sociálnych sietí alebo ich vytvárali a aby priamo prispievali k zriaďovaniu súvisiacich služieb IRIS potrebných na plnenie potrieb obyvateľstva (hotel poskytujúci zdravotné služby, hotel pre rodiny, domáca paliatívna opatera, centrá liečby drogových závislostí, zariadenia pre ľudí bez domova, opatrovateľské služby v domácnosti atď.). Udelia akreditáciu tým orgánom, s ktorými budú spolupracovať (252).“

Úloha sociálnej lekárskej starostlivosti,

potrebných na plnenie potrieb obyvateľstva

252

| (208) | Podľa tohto strategického plánu môže sociálna služba zohrávať dôležitú úlohu aj pri hospitalizácii pacientov:

  „Príjem pacientov musí prebiehať rôznymi spôsobmi v závislosti od toho, či pacient prichádza na centrálny príjem, konzultáciu alebo kvôli hospitalizácii; počas príjmu je v každom prípade nevyhnutné zabezpečiť pacientovi diskrétnosť a pohodlie a čo najviac sa snažiť upokojiť ho a upokojiť aj jeho rodinu. Sociálne služby našich nemocníc v tejto súvislosti zohrávajú prvoradú úlohu
   (253).“ |
| --- | --- |

(208)

Podľa tohto strategického plánu môže sociálna služba zohrávať dôležitú úlohu aj pri hospitalizácii pacientov:

„Príjem pacientov musí prebiehať rôznymi spôsobmi v závislosti od toho, či pacient prichádza na centrálny príjem, konzultáciu alebo kvôli hospitalizácii; počas príjmu je v každom prípade nevyhnutné zabezpečiť pacientovi diskrétnosť a pohodlie a čo najviac sa snažiť upokojiť ho a upokojiť aj jeho rodinu. Sociálne služby našich nemocníc v tejto súvislosti zohrávajú prvoradú úlohu
   (253).“

Sociálne služby našich nemocníc v tejto súvislosti zohrávajú prvoradú úlohu

253

| (209) | V strategickom pláne siete IRIS na roky 2002 – 2014 sa dopĺňa:

  „
  Sociálna služba je v rámci verejnej nemocnice nevyhnutná, pričom poskytuje pomoc ambulantným i hospitalizovaným pacientom. Spočíva v pomoci pacientom a ich rodinám prekonávať a riešiť administratívne, finančné, vzťahové a sociálne problémy a ťažkosti v súvislosti s ich zdravotným stavom, pobytom a liečbou v nemocnici, ako aj v súvislosti s novými perspektívami a situáciami.
  Sociálna služba:






  — | pomáha pacientom kladúc pritom dôraz na ich samostatnosť a nezávislosť, |
| --- | --- | --- |

(209)

V strategickom pláne siete IRIS na roky 2002 – 2014 sa dopĺňa:

„
  Sociálna služba je v rámci verejnej nemocnice nevyhnutná, pričom poskytuje pomoc ambulantným i hospitalizovaným pacientom. Spočíva v pomoci pacientom a ich rodinám prekonávať a riešiť administratívne, finančné, vzťahové a sociálne problémy a ťažkosti v súvislosti s ich zdravotným stavom, pobytom a liečbou v nemocnici, ako aj v súvislosti s novými perspektívami a situáciami.

Sociálna služba je v rámci verejnej nemocnice nevyhnutná

pomoci pacientom a ich rodinám prekonávať a riešiť administratívne, finančné, vzťahové a sociálne problémy a ťažkosti v súvislosti s ich zdravotným stavom, pobytom a liečbou v nemocnici

Sociálna služba:

—

pomáha pacientom kladúc pritom dôraz na ich samostatnosť a nezávislosť,

| — | dbá o začlenenie noriem, hodnôt a kultúry pacienta do celkovej starostlivosti a spočíva teda v administratívnej pomoci, psychologickom poradenstve, informačnej, preventívnej, osvetovej a koordinačnej úlohe a spolupráci. Sociálna služba sa teda odvíja na rôznych úrovniach na základe toho, či pacienti potrebujú sociálno-materiálnu, sociálno-administratívnu alebo psychologicko-sociálnu pomoc, |
| --- | --- |

—

dbá o začlenenie noriem, hodnôt a kultúry pacienta do celkovej starostlivosti a spočíva teda v administratívnej pomoci, psychologickom poradenstve, informačnej, preventívnej, osvetovej a koordinačnej úlohe a spolupráci. Sociálna služba sa teda odvíja na rôznych úrovniach na základe toho, či pacienti potrebujú sociálno-materiálnu, sociálno-administratívnu alebo psychologicko-sociálnu pomoc,

Sociálna služba sa teda odvíja na rôznych úrovniach na základe toho, či pacienti potrebujú sociálno-materiálnu, sociálno-administratívnu alebo psychologicko-sociálnu pomoc

| — | vyžaduje odborné znalosti a sociálne schopnosti teoretického i technického rázu, ako aj osobné kvality a schopnosti v oblasti medziľudských vzťahov. |
| --- | --- |

—

vyžaduje odborné znalosti a sociálne schopnosti teoretického i technického rázu, ako aj osobné kvality a schopnosti v oblasti medziľudských vzťahov.

[...]

Na záver, úlohy sociálnej služby sú rôzne:

úlohy sociálnej služby sú rôzne

| — | zabezpečiť začlenenie pacienta do nemocničného prostredia a pripraviť jeho odchod za najlepších možných podmienok na vhodné miesto pre život, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť začlenenie pacienta do nemocničného prostredia a pripraviť jeho odchod za najlepších možných podmienok na vhodné miesto pre život,

začlenenie pacienta do nemocničného prostredia

jeho odchod za najlepších možných podmienok na vhodné miesto pre život

| — | pomôcť pacientovi nájsť sociálne zabezpečenie, ktoré mu umožní pokryť svoje zdravotné náklady. |
| --- | --- |

—

pomôcť pacientovi nájsť sociálne zabezpečenie, ktoré mu umožní pokryť svoje zdravotné náklady.

pomôcť pacientovi nájsť sociálne zabezpečenie, ktoré mu umožní pokryť svoje zdravotné náklady

V tomto sa sociálna služba a všetci sociálni pracovníci snažia o dosahovanie rovnakých cieľov a záujmov ako nemocnica a ich konkrétna činnosť má vplyv na zníženie času stráveného v nemocniciach a na vymáhanie vzniknutých nákladov zo strany nemocnice
   (254).“

má vplyv na zníženie času stráveného v nemocniciach a na vymáhanie vzniknutých nákladov zo strany nemocnice

254

| (210) | Úloha sociálnych služieb pri vymáhaní nákladov na liečbu od CPAS (pozri odôvodnenie 187) sa potvrdzuje aj v rámci strategického plánu siete IRIS na roky 2002 – 2014. Kladie sa v ňom dôraz najmä na to, že úlohy sociálnych služieb zahŕňajú prípravu zisťovania týkajúceho sa solventnosti pacientov:

  „Sociálna služba vypracuje sociálny elektronický záznam, vďaka ktorému bude možné monitorovať pacientov v rámci siete [IRIS]. Vykonáva zisťovanie týkajúce sa solventnosti [pacientov], vyplní tzv. kódy „V“ v rámci RCM (255) a ďalšie záznamy vyplývajúce z právneho poriadku. Tento [sociálny] záznam sa čo najskôr prepojí so zdravotným záznamom a s centrálnymi informačnými systémami. Táto registrácia sociálneho záznamu by mala predstavovať panel sociálnych úloh verejnej nemocnice [IRIS] (256).“ |
| --- | --- |

(210)

Úloha sociálnych služieb pri vymáhaní nákladov na liečbu od CPAS (pozri odôvodnenie 187) sa potvrdzuje aj v rámci strategického plánu siete IRIS na roky 2002 – 2014. Kladie sa v ňom dôraz najmä na to, že úlohy sociálnych služieb zahŕňajú prípravu zisťovania týkajúceho sa solventnosti pacientov:

„Sociálna služba vypracuje sociálny elektronický záznam, vďaka ktorému bude možné monitorovať pacientov v rámci siete [IRIS]. Vykonáva zisťovanie týkajúce sa solventnosti [pacientov], vyplní tzv. kódy „V“ v rámci RCM (255) a ďalšie záznamy vyplývajúce z právneho poriadku. Tento [sociálny] záznam sa čo najskôr prepojí so zdravotným záznamom a s centrálnymi informačnými systémami. Táto registrácia sociálneho záznamu by mala predstavovať panel sociálnych úloh verejnej nemocnice [IRIS] (256).“

Vykonáva zisťovanie týkajúce sa solventnosti

255

256

| (211) | Tieto úlohy sa týkajú zberu požadovaných informácií na účely „sociálneho zisťovania“, ktoré sú potrebné na preukázanie toho, či pacienti spĺňajú požadované podmienky na to, aby CPAS pokrylo ich liečebné náklady (pozri aj odôvodnenia 187 – 188). Konkrétne sociálni pracovníci nemocnice zhromažďujú užitočné informácie (257) umožňujúce CPAS overiť v súlade s ich právnymi záväzkami (258) ekonomickú situáciu pacienta a následne sa rozhodnúť, či je náhrada zo strany CPAS opodstatnená. |
| --- | --- |

(211)

Tieto úlohy sa týkajú zberu požadovaných informácií na účely „sociálneho zisťovania“, ktoré sú potrebné na preukázanie toho, či pacienti spĺňajú požadované podmienky na to, aby CPAS pokrylo ich liečebné náklady (pozri aj odôvodnenia 187 – 188). Konkrétne sociálni pracovníci nemocnice zhromažďujú užitočné informácie (257) umožňujúce CPAS overiť v súlade s ich právnymi záväzkami (258) ekonomickú situáciu pacienta a následne sa rozhodnúť, či je náhrada zo strany CPAS opodstatnená.

257

258

Praktický vplyv záväzku poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Praktický vplyv záväzku poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (212) | Zamestnanci sociálnych služieb nemocníc IRIS absolvovali osobitné školenie a riadia sa kódexom profesionálnej etiky vzhľadom na ich úlohu spočívajúcu v prepájaní rôznych služieb v rámci nemocnice (najmä lekárov, zdravotných sestier, fakturácie a hospitalizácie pacientov) alebo mimo nej (napríklad systému sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti a pomoci v domácnosti, jazykových a kultúrnych aspektov). |
| --- | --- |

(212)

Zamestnanci sociálnych služieb nemocníc IRIS absolvovali osobitné školenie a riadia sa kódexom profesionálnej etiky vzhľadom na ich úlohu spočívajúcu v prepájaní rôznych služieb v rámci nemocnice (najmä lekárov, zdravotných sestier, fakturácie a hospitalizácie pacientov) alebo mimo nej (napríklad systému sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti a pomoci v domácnosti, jazykových a kultúrnych aspektov).

| (213) | S cieľom zhodnotiť náklady spojené s týmito sociálnymi službami sieť IRIS porovnala skutočné náklady sociálnych pracovníkov zamestnaných v nemocniciach IRIS s rozumnou mierou zodpovedajúcou jednému sociálnemu pracovníkovi na 2 000 hospitalizácií (čo predstavuje povinnosť vzťahujúcu sa na univerzitné nemocnice). Z tejto analýzy vyplýva, že päť nemocníc IRIS zamestnávalo 81,1 sociálnych pracovníkov (259), zatiaľ čo v súlade s rozumnou mierou by ich zamestnali len 36,7. Rozdiel je teda na úrovni 44,4, čo naznačuje, že nemocnice IRIS zamestnávajú viac ako dvojnásobný počet sociálnych pracovníkov podľa pravidla, ktoré sa vzťahuje na univerzitné nemocnice. Táto skutočnosť je dobrým príkladom toho, že požiadavky strategických plánov ukladajú nemocniciam IRIS povinnosť poskytovať širokú škálu sociálnych služieb, ktorá zďaleka presahuje minimum (napríklad v prípade geriatrických a psychiatrických služieb), ktoré sa vzťahuje na iné neuniverzitné nemocnice (či už verejné alebo súkromné). Skutočnosť, že bruselské neuniverzitné súkromné nemocnice rovnako zamestnávajú sociálnych pracovníkov, možno odôvodniť skôr na základe týchto minimálnych požiadaviek než celkovým záväzkom poskytovať sociálne služby pre svojich pacientov. Ako sa zároveň uvádza skôr v texte, nemocnice IRIS zďaleka presahujú rámec základnej požiadavky týkajúcej sa jedného sociálneho pracovníka na 2 000 hospitalizácií, ktorá sa vzťahuje na univerzitné nemocnice v Belgicku. V dôsledku toho finančne nekryté náklady sociálnych služieb nemocníc IRIS dosahovali [...] miliónov EUR v roku 2010 (260). Povinnosť poskytovať rozsiahle sociálne služby teda predstavuje pre nemocnice IRIS výraznú finančnú záťaž, ktorú bruselské súkromné nemocnice nemusia niesť. |
| --- | --- |

(213)

S cieľom zhodnotiť náklady spojené s týmito sociálnymi službami sieť IRIS porovnala skutočné náklady sociálnych pracovníkov zamestnaných v nemocniciach IRIS s rozumnou mierou zodpovedajúcou jednému sociálnemu pracovníkovi na 2 000 hospitalizácií (čo predstavuje povinnosť vzťahujúcu sa na univerzitné nemocnice). Z tejto analýzy vyplýva, že päť nemocníc IRIS zamestnávalo 81,1 sociálnych pracovníkov (259), zatiaľ čo v súlade s rozumnou mierou by ich zamestnali len 36,7. Rozdiel je teda na úrovni 44,4, čo naznačuje, že nemocnice IRIS zamestnávajú viac ako dvojnásobný počet sociálnych pracovníkov podľa pravidla, ktoré sa vzťahuje na univerzitné nemocnice. Táto skutočnosť je dobrým príkladom toho, že požiadavky strategických plánov ukladajú nemocniciam IRIS povinnosť poskytovať širokú škálu sociálnych služieb, ktorá zďaleka presahuje minimum (napríklad v prípade geriatrických a psychiatrických služieb), ktoré sa vzťahuje na iné neuniverzitné nemocnice (či už verejné alebo súkromné). Skutočnosť, že bruselské neuniverzitné súkromné nemocnice rovnako zamestnávajú sociálnych pracovníkov, možno odôvodniť skôr na základe týchto minimálnych požiadaviek než celkovým záväzkom poskytovať sociálne služby pre svojich pacientov. Ako sa zároveň uvádza skôr v texte, nemocnice IRIS zďaleka presahujú rámec základnej požiadavky týkajúcej sa jedného sociálneho pracovníka na 2 000 hospitalizácií, ktorá sa vzťahuje na univerzitné nemocnice v Belgicku. V dôsledku toho finančne nekryté náklady sociálnych služieb nemocníc IRIS dosahovali [...] miliónov EUR v roku 2010 (260). Povinnosť poskytovať rozsiahle sociálne služby teda predstavuje pre nemocnice IRIS výraznú finančnú záťaž, ktorú bruselské súkromné nemocnice nemusia niesť.

259

260

Záver týkajúci sa záväzku poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

Záver týkajúci sa záväzku poskytovať rozsiahle sociálne služby, ktorý prislúcha nemocniciam IRIS

| (214) | Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že na rozdiel od bruselských súkromných nemocníc sú nemocnice IRIS povinné zabezpečovať komplexnú sociálnu službu, ktorá pomáha pacientom a ich rodinám prekonávať a riešiť administratívne, finančné, vzťahové a sociálne problémy. Táto povinnosť je vymedzená v strategickom pláne siete IRIS, na základe ktorého sú ňou poverené nemocnice IRIS. Existencia tejto povinnosti poskytovať rozsiahle sociálne služby má za následok veľký počet sociálnych pracovníkov zamestnaných nemocnicami IRIS, ktorý je oveľa vyšší než v iných belgických nemocniciach. Úloha sociálnych služieb nemocníc IRIS spočíva najmä v riešení ťažkostí uvedených skôr v texte, ktoré môžu mať pacienti nielen počas ich pobytu v nemocnici, ale aj pri odchode z nej, v pomáhaní pacientom vybaviť si sociálne zabezpečenie, ktoré im umožní hradiť si svoje liečebné náklady, v uskutočňovaní sociálneho zisťovania a vo výmene informácií s inými útvarmi nemocnice, ako aj s CPAS. Táto povinnosť a záťaž, ktorú predstavuje, úzko súvisia s inými povinnosťami v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti (pozri odôvodnenie 167). Keďže sú totiž nemocnice IRIS povinné poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností a bez ohľadu na ich platobnú schopnosť, majú aj väčšiu potrebu sociálnych pracovníkov. Práve pacienti v hmotnej núdzi a ich rodiny potrebujú dodatočné sociálne služby a práve pre nich je potrebné uskutočniť sociálne zisťovanie. Okrem toho je dôvodom aj povinnosť nemocníc IRIS zachovať zariadenia na viacerých miestach, v dôsledku čoho je počet sociálnych pracovníkov vyšší ako počet, ktorý by sa mohol odôvodnene predpokladať (čiže jeden sociálny pracovník na 2 000 hospitalizácií, pozri odôvodnenie 213). |
| --- | --- |

(214)

Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že na rozdiel od bruselských súkromných nemocníc sú nemocnice IRIS povinné zabezpečovať komplexnú sociálnu službu, ktorá pomáha pacientom a ich rodinám prekonávať a riešiť administratívne, finančné, vzťahové a sociálne problémy. Táto povinnosť je vymedzená v strategickom pláne siete IRIS, na základe ktorého sú ňou poverené nemocnice IRIS. Existencia tejto povinnosti poskytovať rozsiahle sociálne služby má za následok veľký počet sociálnych pracovníkov zamestnaných nemocnicami IRIS, ktorý je oveľa vyšší než v iných belgických nemocniciach. Úloha sociálnych služieb nemocníc IRIS spočíva najmä v riešení ťažkostí uvedených skôr v texte, ktoré môžu mať pacienti nielen počas ich pobytu v nemocnici, ale aj pri odchode z nej, v pomáhaní pacientom vybaviť si sociálne zabezpečenie, ktoré im umožní hradiť si svoje liečebné náklady, v uskutočňovaní sociálneho zisťovania a vo výmene informácií s inými útvarmi nemocnice, ako aj s CPAS. Táto povinnosť a záťaž, ktorú predstavuje, úzko súvisia s inými povinnosťami v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti (pozri odôvodnenie 167). Keďže sú totiž nemocnice IRIS povinné poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností a bez ohľadu na ich platobnú schopnosť, majú aj väčšiu potrebu sociálnych pracovníkov. Práve pacienti v hmotnej núdzi a ich rodiny potrebujú dodatočné sociálne služby a práve pre nich je potrebné uskutočniť sociálne zisťovanie. Okrem toho je dôvodom aj povinnosť nemocníc IRIS zachovať zariadenia na viacerých miestach, v dôsledku čoho je počet sociálnych pracovníkov vyšší ako počet, ktorý by sa mohol odôvodnene predpokladať (čiže jeden sociálny pracovník na 2 000 hospitalizácií, pozri odôvodnenie 213).

IV.   Záver týkajúci sa dodatočných povinností

| (215) | Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS zabezpečujú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnych zdravotných služieb, ktoré okrem svojich základných nemocničných úloh zahŕňajú povinnosť: 1. poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností (vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé) bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov; 2. poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach a 3. dopĺňať lekársku starostlivosť o rozsiahlu pomoc zabezpečovanú prostredníctvom ich komplexných sociálnych služieb. Táto kombinácia záväzkov je zárukou toho, že osobitné sociálne potreby bruselského obyvateľstva v oblasti nemocničných služieb sú splnené, a zároveň zabezpečuje prístup ku kvalitným nemocničným službám pre všetkých, a najmä pre najodkázanejšie osoby. Žiadna dodatočná povinnosť tohto druhu sa nevzťahuje na bruselské súkromné nemocnice, ktoré sú poverené len základnou nemocničnou úlohou vymedzenou v LCH. Službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti teda poskytujú výlučne nemocnice IRIS, na ktoré sa okrem minimálnych požiadaviek (teda základnej nemocničnej úlohy), ktoré sa podľa LCH vzťahujú na všetky nemocnice v Belgicku, uplatňujú aj prísnejšie a rozsiahlejšie povinnosti. Výkon tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti prináša pre nemocnice IRIS značné náklady, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne pokryté zo zdrojov financovania spoločných pre verejné a súkromné nemocnice a ktoré v dôsledku toho vedú k deficitu nemocníc IRIS. S cieľom zabezpečiť kontinuitu svojich verejných nemocníc príslušné CPAS a obce v Bruseli teda musia nahradiť deficit nemocníc IRIS, ako sa uvádza v bodoch 7.3.4.4 a 7.3.5 ďalej v texte. |
| --- | --- |

(215)

Komisia dospela k záveru, že nemocnice IRIS zabezpečujú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnych zdravotných služieb, ktoré okrem svojich základných nemocničných úloh zahŕňajú povinnosť: 1. poskytovať starostlivosť všetkým pacientom za každých okolností (vrátane situácií, ktoré nie sú naliehavé) bez ohľadu na platobnú schopnosť pacientov; 2. poskytovať kompletnú základnú nemocničnú starostlivosť na viacerých miestach a 3. dopĺňať lekársku starostlivosť o rozsiahlu pomoc zabezpečovanú prostredníctvom ich komplexných sociálnych služieb. Táto kombinácia záväzkov je zárukou toho, že osobitné sociálne potreby bruselského obyvateľstva v oblasti nemocničných služieb sú splnené, a zároveň zabezpečuje prístup ku kvalitným nemocničným službám pre všetkých, a najmä pre najodkázanejšie osoby. Žiadna dodatočná povinnosť tohto druhu sa nevzťahuje na bruselské súkromné nemocnice, ktoré sú poverené len základnou nemocničnou úlohou vymedzenou v LCH. Službu všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti teda poskytujú výlučne nemocnice IRIS, na ktoré sa okrem minimálnych požiadaviek (teda základnej nemocničnej úlohy), ktoré sa podľa LCH vzťahujú na všetky nemocnice v Belgicku, uplatňujú aj prísnejšie a rozsiahlejšie povinnosti. Výkon tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti sociálnej zdravotnej starostlivosti prináša pre nemocnice IRIS značné náklady, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne pokryté zo zdrojov financovania spoločných pre verejné a súkromné nemocnice a ktoré v dôsledku toho vedú k deficitu nemocníc IRIS. S cieľom zabezpečiť kontinuitu svojich verejných nemocníc príslušné CPAS a obce v Bruseli teda musia nahradiť deficit nemocníc IRIS, ako sa uvádza v bodoch 7.3.4.4 a 7.3.5 ďalej v texte.

7.3.4.2.   Poverený podnik a prípadne príslušné územie

Poverený podnik a prípadne príslušné územie

| (216) | Každá nemocnica IRIS má vlastný štatút, v ktorom sa vymedzuje jej cieľ. Strategické ciele siete IRIS sa vzťahujú na všetkých päť nemocníc IRIS. Okrem toho, ako v prípade všetkých belgických nemocníc, bolo nemocniciam IRIS udelené individuálne povolenie, ktoré je potrebné na to, aby mali prístup k ostatným druhom verejného financovania (ako napr. RFP). V týchto povereniach sa nespresňuje územie v súvislosti s výkonom ich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(216)

Každá nemocnica IRIS má vlastný štatút, v ktorom sa vymedzuje jej cieľ. Strategické ciele siete IRIS sa vzťahujú na všetkých päť nemocníc IRIS. Okrem toho, ako v prípade všetkých belgických nemocníc, bolo nemocniciam IRIS udelené individuálne povolenie, ktoré je potrebné na to, aby mali prístup k ostatným druhom verejného financovania (ako napr. RFP). V týchto povereniach sa nespresňuje územie v súvislosti s výkonom ich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

7.3.4.3.   Výhradné alebo osobitné práva

Výhradné alebo osobitné práva

| (217) | Nemocnice IRIS nemajú žiadne výhradné alebo osobitné práva. |
| --- | --- |

(217)

Nemocnice IRIS nemajú žiadne výhradné alebo osobitné práva.

7.3.4.4.   Mechanizmus náhrady

Mechanizmus náhrady

| (218) | Mechanizmus náhrady deficitu je vymedzený v článku 46 štatútu všetkých piatich nemocníc IRIS. Tento článok znie v súčasnosti takto (pozri aj poznámku pod čiarou č. 48):

  „Bez toho, aby bol dotknutý článok 109 [LCH], výsledok rozpočtového roku sa pridelí spoločníkom, ktorí majú aspoň jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, a to na základe rokovania valného zhromaždenia.“ |
| --- | --- |

(218)

Mechanizmus náhrady deficitu je vymedzený v článku 46 štatútu všetkých piatich nemocníc IRIS. Tento článok znie v súčasnosti takto (pozri aj poznámku pod čiarou č. 48):

„Bez toho, aby bol dotknutý článok 109 [LCH], výsledok rozpočtového roku sa pridelí spoločníkom, ktorí majú aspoň jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, a to na základe rokovania valného zhromaždenia.“

| (219) | Z článku 46 štatútu nemocníc IRIS jasne vyplýva, že:






  — | touto náhradou deficitu nie je dotknutý mechanizmus stanovený v článku 109 LCH (teraz článok 125 LCH v znení zákona z 10. júla 2008), na základe ktorého sa vyžaduje, aby obce pokrývali deficit svojich verejných nemocníc s výnimkou určitých činností (261). Ako sa však uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 235), náhrada deficitu podľa článku 109 nemá v tomto prípade skutočný účinok, keďže hneď po prijatí týchto platieb ich nemocnice IRIS vrátia obci, |
| --- | --- | --- |

(219)

Z článku 46 štatútu nemocníc IRIS jasne vyplýva, že:

—

touto náhradou deficitu nie je dotknutý mechanizmus stanovený v článku 109 LCH (teraz článok 125 LCH v znení zákona z 10. júla 2008), na základe ktorého sa vyžaduje, aby obce pokrývali deficit svojich verejných nemocníc s výnimkou určitých činností (261). Ako sa však uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 235), náhrada deficitu podľa článku 109 nemá v tomto prípade skutočný účinok, keďže hneď po prijatí týchto platieb ich nemocnice IRIS vrátia obci,

261

| — | výsledok, ktorý treba pokryť, je uvedený v účtoch nemocnice (týka sa celkového účtovného deficitu nemocnice a zahŕňa teda aj výsledok súvisiacich činností nemocnice IRIS, pozri aj odôvodnenie 41). Na rozdiel od článku 109 LCH sa na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS z výpočtu deficitu nevynímajú určité činnosti. Zároveň je však zrejmé, že náhrada nemôže prekročiť výšku účtovného deficitu vzhľadom na to, že sa obmedzuje na výsledok účtovného roku, |
| --- | --- |

—

výsledok, ktorý treba pokryť, je uvedený v účtoch nemocnice (týka sa celkového účtovného deficitu nemocnice a zahŕňa teda aj výsledok súvisiacich činností nemocnice IRIS, pozri aj odôvodnenie 41). Na rozdiel od článku 109 LCH sa na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS z výpočtu deficitu nevynímajú určité činnosti. Zároveň je však zrejmé, že náhrada nemôže prekročiť výšku účtovného deficitu vzhľadom na to, že sa obmedzuje na výsledok účtovného roku,

| — | len partneri, ktorí majú jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, musia prispieť k náhrade deficitu. To znamená, že len obce a CPAS musia poskytnúť túto úhradu (262). |
| --- | --- |

—

len partneri, ktorí majú jednu pätinu z celkového počtu hlasov v rámci valného zhromaždenia, musia prispieť k náhrade deficitu. To znamená, že len obce a CPAS musia poskytnúť túto úhradu (262).

262

| (220) | Vzhľadom na to, že nemocnice IRIS vykonávajú len jednu službu všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti, v článku 46 štatútu jednotlivých nemocníc IRIS sa jasne stanovuje mechanizmus náhrady, pričom sa v ňom uvádza, že výsledok účtovného roku (bez akejkoľvek výnimky) sa musí pokryť. Tento výsledok sa určuje na základe jasného súboru účtovných zásad, ktoré sa vzťahujú rovnakým spôsobom na bruselské verejné i súkromné nemocnice. Okrem toho je každá nemocnica povinná (podľa článkov 80 až 85 LCH) vymenovať nezávislého audítora, ktorý overí jej účty a výsledky (pozri odôvodnenie 49). |
| --- | --- |

(220)

Vzhľadom na to, že nemocnice IRIS vykonávajú len jednu službu všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti, v článku 46 štatútu jednotlivých nemocníc IRIS sa jasne stanovuje mechanizmus náhrady, pričom sa v ňom uvádza, že výsledok účtovného roku (bez akejkoľvek výnimky) sa musí pokryť. Tento výsledok sa určuje na základe jasného súboru účtovných zásad, ktoré sa vzťahujú rovnakým spôsobom na bruselské verejné i súkromné nemocnice. Okrem toho je každá nemocnica povinná (podľa článkov 80 až 85 LCH) vymenovať nezávislého audítora, ktorý overí jej účty a výsledky (pozri odôvodnenie 49).

| (221) | Tým, že sa vyžaduje pokrytie celého deficitu nemocníc IRIS, sa presahuje rámec článku 46, pokiaľ ide o minimálnu požiadavku stanovenú v článku 109 LCH. Dôvodom tohto celkového pokrytia deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností (263) je, že bruselské verejné orgány chcú neustále zabezpečovať kontinuitu a životaschopnosť nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 91). Článok 46 takisto zapadá do rámca logiky článku 61 zákona o CPAS, ktorý znie takto:

  „Centrum môže využiť spoluprácu osôb, zariadení alebo služieb, ktoré boli zriadené verejnými orgánmi alebo prostredníctvom súkromnej iniciatívy a ktoré majú potrebné prostriedky na plnenie rôznych nevyhnutných riešení, rešpektujúc pritom slobodný výber zainteresovaných strán.
  Centrum môže znášať prípadné náklady vyplývajúce z tejto spolupráce, ak nie sú pokryté v rámci vykonávania iného zákona, nariadenia, zmluvy alebo súdneho rozhodnutia.“ |
| --- | --- |

(221)

Tým, že sa vyžaduje pokrytie celého deficitu nemocníc IRIS, sa presahuje rámec článku 46, pokiaľ ide o minimálnu požiadavku stanovenú v článku 109 LCH. Dôvodom tohto celkového pokrytia deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností (263) je, že bruselské verejné orgány chcú neustále zabezpečovať kontinuitu a životaschopnosť nemocníc IRIS (pozri odôvodnenie 91). Článok 46 takisto zapadá do rámca logiky článku 61 zákona o CPAS, ktorý znie takto:

263

„Centrum môže využiť spoluprácu osôb, zariadení alebo služieb, ktoré boli zriadené verejnými orgánmi alebo prostredníctvom súkromnej iniciatívy a ktoré majú potrebné prostriedky na plnenie rôznych nevyhnutných riešení, rešpektujúc pritom slobodný výber zainteresovaných strán.

Centrum môže znášať prípadné náklady vyplývajúce z tejto spolupráce, ak nie sú pokryté v rámci vykonávania iného zákona, nariadenia, zmluvy alebo súdneho rozhodnutia.“

| (222) | Napokon, ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenia 22 a 44), obce sú povinné pokryť deficit svojich CPAS. Z toho vyplýva, že je konečnou zodpovednosťou obce pokryť celý deficit svojej verejnej nemocnice. |
| --- | --- |

(222)

Napokon, ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenia 22 a 44), obce sú povinné pokryť deficit svojich CPAS. Z toho vyplýva, že je konečnou zodpovednosťou obce pokryť celý deficit svojej verejnej nemocnice.

7.3.4.5.   Opatrenia na vymáhanie prípadných nadmerných náhrad a prostriedky na predchádzanie vzniku týchto nadmerných náhrad

Opatrenia na vymáhanie prípadných nadmerných náhrad a prostriedky na predchádzanie vzniku týchto nadmerných náhrad

| (223) | Ako sa uvádza ďalej v texte, mechanizmus náhrady deficitu funguje takým spôsobom, že riziko nadmernej náhrady je veľmi obmedzené už v základoch (pozri odôvodnenie 247). Na základe zákona zo 14. novembra 1983 (pozri odôvodnenia 248 až 250) a zákona o CPAS (pozri odôvodnenia 251 a 252) sa navyše obciam poskytujú potrebné právne prostriedky na účely kontroly nadmernej náhrady a prípadné vrátenie nadmernej náhrady. |
| --- | --- |

(223)

Ako sa uvádza ďalej v texte, mechanizmus náhrady deficitu funguje takým spôsobom, že riziko nadmernej náhrady je veľmi obmedzené už v základoch (pozri odôvodnenie 247). Na základe zákona zo 14. novembra 1983 (pozri odôvodnenia 248 až 250) a zákona o CPAS (pozri odôvodnenia 251 a 252) sa navyše obciam poskytujú potrebné právne prostriedky na účely kontroly nadmernej náhrady a prípadné vrátenie nadmernej náhrady.

7.3.4.6.   Odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012

Odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012

| (224) | V článku 4 písm. f) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vyžaduje, aby poverenie zahŕňalo najmä odkaz na toto rozhodnutie. V článku 10 písm. a) tohto istého rozhodnutia sa stanovuje dvojročné prechodné obdobie pre schémy pomoci, ktoré boli poskytnuté pred 31. januárom 2012 a ktoré boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Z tohto dôvodu sa v tomto prípade odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 zahrnul len v roku 2014. Predovšetkým sa od roku 2014 v každom rozhodnutí bruselských obcí o uskutočnení platby v prospech nemocníc IRIS podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS odkazuje na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Navyše treba poznamenať, že odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa pridal do článku 108 súčasného znenia LCH prostredníctvom zákona z 10. apríla 2014 (264). Konkrétne sa v tomto článku vyžaduje, aby sa v každom rozhodnutí týkajúcom sa sumy RFP, ktorá musí byť poskytnutá nemocnici, výslovne odkazovalo na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Komisia preto konštatuje, že táto formálna podmienka je splnená. |
| --- | --- |

(224)

V článku 4 písm. f) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vyžaduje, aby poverenie zahŕňalo najmä odkaz na toto rozhodnutie. V článku 10 písm. a) tohto istého rozhodnutia sa stanovuje dvojročné prechodné obdobie pre schémy pomoci, ktoré boli poskytnuté pred 31. januárom 2012 a ktoré boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Z tohto dôvodu sa v tomto prípade odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 zahrnul len v roku 2014. Predovšetkým sa od roku 2014 v každom rozhodnutí bruselských obcí o uskutočnení platby v prospech nemocníc IRIS podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS odkazuje na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Navyše treba poznamenať, že odkaz na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa pridal do článku 108 súčasného znenia LCH prostredníctvom zákona z 10. apríla 2014 (264). Konkrétne sa v tomto článku vyžaduje, aby sa v každom rozhodnutí týkajúcom sa sumy RFP, ktorá musí byť poskytnutá nemocnici, výslovne odkazovalo na rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. Komisia preto konštatuje, že táto formálna podmienka je splnená.

264

7.3.5.   Náhrada

Náhrada

| (225) | Druhá základná podmienka zlučiteľnosti stanovená v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 spočíva v tom, že výška náhrady za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu neprevyšuje sumu potrebnú na pokrytie čistých nákladov vzniknutých pri plnení povinností týkajúcich sa služieb vo verejnom záujme vrátane primeraného zisku (265). V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa navyše vymedzuje, ako sa má vypočítať čistý náklad (pričom sa vymedzujú najmä náklady a príjmy, ktoré sa môžu pri výpočte zohľadniť) a ako sa má určiť primeraný zisk, a vyžaduje sa v ňom, aby podnik vykonávajúci činnosti v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a aj mimo tohto rámca interne viedol oddelené účtovníctvo, pokiaľ ide o činnosti spojené so službou všeobecného hospodárskeho záujmu a ostatné činnosti (266). |
| --- | --- |

(225)

Druhá základná podmienka zlučiteľnosti stanovená v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 spočíva v tom, že výška náhrady za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu neprevyšuje sumu potrebnú na pokrytie čistých nákladov vzniknutých pri plnení povinností týkajúcich sa služieb vo verejnom záujme vrátane primeraného zisku (265). V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa navyše vymedzuje, ako sa má vypočítať čistý náklad (pričom sa vymedzujú najmä náklady a príjmy, ktoré sa môžu pri výpočte zohľadniť) a ako sa má určiť primeraný zisk, a vyžaduje sa v ňom, aby podnik vykonávajúci činnosti v rámci služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a aj mimo tohto rámca interne viedol oddelené účtovníctvo, pokiaľ ide o činnosti spojené so službou všeobecného hospodárskeho záujmu a ostatné činnosti (266).

265

266

| (226) | V tomto prípade nemocnice IRIS vykonávajú len jednu službu všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti spojené s touto službou všeobecného hospodárskeho záujmu uvedené skôr v texte (pozri odôvodnenia 41 a 155). Pri výkone všetkých týchto činností (služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností) nemocniciam IRIS vznikajú náklady, ktoré sú do veľkej miery (267) pokryté finančnými prostriedkami z rôznych zdrojov verejného a súkromného financovania uvedených skôr v texte (pozri odôvodnenie 46). Ako sa však znázorňuje ďalej v texte (pozri tabuľky 3 až 7), počas väčšiny rokov od roku 1996 výkon týchto činností nemocnicami IRIS viedol k deficitu. Komisia sa domnieva, že tento deficit predstavuje čisté zostatkové náklady (čiže časť čistých nákladov, ktorá nebola pokrytá zo zdrojov financovania uvedených v odôvodnení 46) služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností vykonávaných nemocnicami IRIS. V rámci náhrady tohto deficitu obce pokrývajú výlučne čisté zostatkové náklady vynaložené nemocnicami IRIS pri výkone služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností a neudeľujú dokonca ani primeraný zisk. V dôsledku toho by náhrada deficitu zaznamenaného nemocnicami IRIS nemala spôsobiť a ani nespôsobila skutočnú nadmernú náhradu, ako to vyplýva aj zo samotnej definície (pozri aj odôvodnenia 234 až 245 ďalej v texte). |
| --- | --- |

(226)

V tomto prípade nemocnice IRIS vykonávajú len jednu službu všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti spojené s touto službou všeobecného hospodárskeho záujmu uvedené skôr v texte (pozri odôvodnenia 41 a 155). Pri výkone všetkých týchto činností (služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností) nemocniciam IRIS vznikajú náklady, ktoré sú do veľkej miery (267) pokryté finančnými prostriedkami z rôznych zdrojov verejného a súkromného financovania uvedených skôr v texte (pozri odôvodnenie 46). Ako sa však znázorňuje ďalej v texte (pozri tabuľky 3 až 7), počas väčšiny rokov od roku 1996 výkon týchto činností nemocnicami IRIS viedol k deficitu. Komisia sa domnieva, že tento deficit predstavuje čisté zostatkové náklady (čiže časť čistých nákladov, ktorá nebola pokrytá zo zdrojov financovania uvedených v odôvodnení 46) služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností vykonávaných nemocnicami IRIS. V rámci náhrady tohto deficitu obce pokrývajú výlučne čisté zostatkové náklady vynaložené nemocnicami IRIS pri výkone služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností a neudeľujú dokonca ani primeraný zisk. V dôsledku toho by náhrada deficitu zaznamenaného nemocnicami IRIS nemala spôsobiť a ani nespôsobila skutočnú nadmernú náhradu, ako to vyplýva aj zo samotnej definície (pozri aj odôvodnenia 234 až 245 ďalej v texte).

267

| (227) | Podľa článku 77 LCH sú všetky nemocnice povinné viesť oddelené účty, ktoré preukazujú náklady na každú službu. Účtovné zásady, ktoré sa vzťahujú na verejné a súkromné nemocnice, sa vymedzujú v kráľovskom nariadení z 19. júna 2007 (268). V súlade s týmto kráľovským nariadením mimonemocničné činnosti (čiže v tomto prípade súvisiace činnosti uvedené skôr v odôvodneniach 41 a 155) musia byť zaznamenané oddelene (konkrétne pod účtovnými kódmi 900 až 999, pozri aj odôvodnenie 49). Komisia dostala stanoviská od nezávislých audítorov jednotlivých nemocníc IRIS, v ktorých potvrdili, že oddelenie účtov bolo uplatnené v súlade s požiadavkami belgického práva (269). Komisia preto dospela k záveru, že povinnosť podľa článku 5 ods. 9 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 týkajúca sa vedenia oddelených účtov je splnená. |
| --- | --- |

(227)

Podľa článku 77 LCH sú všetky nemocnice povinné viesť oddelené účty, ktoré preukazujú náklady na každú službu. Účtovné zásady, ktoré sa vzťahujú na verejné a súkromné nemocnice, sa vymedzujú v kráľovskom nariadení z 19. júna 2007 (268). V súlade s týmto kráľovským nariadením mimonemocničné činnosti (čiže v tomto prípade súvisiace činnosti uvedené skôr v odôvodneniach 41 a 155) musia byť zaznamenané oddelene (konkrétne pod účtovnými kódmi 900 až 999, pozri aj odôvodnenie 49). Komisia dostala stanoviská od nezávislých audítorov jednotlivých nemocníc IRIS, v ktorých potvrdili, že oddelenie účtov bolo uplatnené v súlade s požiadavkami belgického práva (269). Komisia preto dospela k záveru, že povinnosť podľa článku 5 ods. 9 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 týkajúca sa vedenia oddelených účtov je splnená.

268

269

| (228) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 44), podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS sú bruselské obce a CPAS povinné pokryť celý účtovný deficit svojich nemocníc. Táto povinnosť, ktorá vznikla pri založení nemocníc IRIS, presahuje rámec mechanizmu čiastočnej náhrady deficitu stanoveného v článku 109 LCH (pozri odôvodnenie 47). Náhrada udelená na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS však nemôže nikdy presiahnuť účtovný deficit účtovného roku. Napokon, v článku 46 sa síce stanovuje jasná povinnosť nahradiť deficit, nespresňuje sa v ňom však výslovne, kedy musia obce a CPAS skutočne previesť finančné prostriedky (270). |
| --- | --- |

(228)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 44), podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS sú bruselské obce a CPAS povinné pokryť celý účtovný deficit svojich nemocníc. Táto povinnosť, ktorá vznikla pri založení nemocníc IRIS, presahuje rámec mechanizmu čiastočnej náhrady deficitu stanoveného v článku 109 LCH (pozri odôvodnenie 47). Náhrada udelená na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS však nemôže nikdy presiahnuť účtovný deficit účtovného roku. Napokon, v článku 46 sa síce stanovuje jasná povinnosť nahradiť deficit, nespresňuje sa v ňom však výslovne, kedy musia obce a CPAS skutočne previesť finančné prostriedky (270).

270

| (229) | V praxi čas, kedy musia obce uskutočniť platby v prospech nemocníc IRIS, vždy závisel od dostupných finančných prostriedkov v obecných pokladniciach. Vzhľadom na to, že dostupné finančné prostriedky neboli vo všeobecnosti postačujúce, obce mali tendenciu odložiť platbu náhrady deficitu nemocníc. Teoreticky mohli pokračovať v odkladaní tejto platby dovtedy, kým by federálny verejný úrad verejného zdravia stanovil deficit podľa článku 109 LCH, čo by ich donútilo uskutočniť (čiastočnú) platbu náhrady deficitu nemocníc. Mohol však uplynúť dlhý čas (niekedy aj desať rokov) od chvíle, kedy bol účtovný deficit známy, až pokým sa deficit podľa článku 109 LCH vypočítal. To znamená, že v období rokov 1996 – 2002 nemocnice IRIS nahromadili obrovský deficit (viac ako 50 miliónov EUR). V snahe pokryť túto medzeru v ich financovaní boli nemocnice IRIS donútené vziať si bankové pôžičky, v dôsledku čoho náklady na tieto pôžičky ešte viac zvýšili ich deficit. |
| --- | --- |

(229)

V praxi čas, kedy musia obce uskutočniť platby v prospech nemocníc IRIS, vždy závisel od dostupných finančných prostriedkov v obecných pokladniciach. Vzhľadom na to, že dostupné finančné prostriedky neboli vo všeobecnosti postačujúce, obce mali tendenciu odložiť platbu náhrady deficitu nemocníc. Teoreticky mohli pokračovať v odkladaní tejto platby dovtedy, kým by federálny verejný úrad verejného zdravia stanovil deficit podľa článku 109 LCH, čo by ich donútilo uskutočniť (čiastočnú) platbu náhrady deficitu nemocníc. Mohol však uplynúť dlhý čas (niekedy aj desať rokov) od chvíle, kedy bol účtovný deficit známy, až pokým sa deficit podľa článku 109 LCH vypočítal. To znamená, že v období rokov 1996 – 2002 nemocnice IRIS nahromadili obrovský deficit (viac ako 50 miliónov EUR). V snahe pokryť túto medzeru v ich financovaní boli nemocnice IRIS donútené vziať si bankové pôžičky, v dôsledku čoho náklady na tieto pôžičky ešte viac zvýšili ich deficit.

| (230) | Obce si uvedomili, že táto situácia ich znevýhodňuje, keďže práve ony budú musieť nakoniec zaplatiť úroky týchto pôžičiek v rámci náhrady deficitu; preto chceli nemocniciam IRIS zaplatiť čo najskôr ešte predtým, než by ich federálny verejný úrad verejného zdravia donútil pokryť deficit podľa článku 109 LCH. Vzhľadom na nedostatok finančných prostriedkov na úrovni obcí musel zakročiť región Brusel – hlavné mesto a umožniť to. Región predovšetkým poskytoval finančné prostriedky obciam 1. nepriamym spôsobom prostredníctvom FRBRTC (pozri odôvodnenie 231) a 2. od roku 2003 aj priamym spôsobom prostredníctvom osobitných dotácií (pozri odôvodnenia 232 a 233). To umožnilo obciam splniť si čo najskôr, aj keď len čiastočne (271), svoj záväzok voči nemocniciam IRIS spočívajúci v náhrade deficitu. Ako sa uvádza skôr v texte (pozri bod 7.1), región Brusel – hlavné mesto udelil a naďalej udeľuje verejné finančné prostriedky príslušným bruselským obciam, a nie nemocniciam IRIS. |
| --- | --- |

(230)

Obce si uvedomili, že táto situácia ich znevýhodňuje, keďže práve ony budú musieť nakoniec zaplatiť úroky týchto pôžičiek v rámci náhrady deficitu; preto chceli nemocniciam IRIS zaplatiť čo najskôr ešte predtým, než by ich federálny verejný úrad verejného zdravia donútil pokryť deficit podľa článku 109 LCH. Vzhľadom na nedostatok finančných prostriedkov na úrovni obcí musel zakročiť región Brusel – hlavné mesto a umožniť to. Región predovšetkým poskytoval finančné prostriedky obciam 1. nepriamym spôsobom prostredníctvom FRBRTC (pozri odôvodnenie 231) a 2. od roku 2003 aj priamym spôsobom prostredníctvom osobitných dotácií (pozri odôvodnenia 232 a 233). To umožnilo obciam splniť si čo najskôr, aj keď len čiastočne (271), svoj záväzok voči nemocniciam IRIS spočívajúci v náhrade deficitu. Ako sa uvádza skôr v texte (pozri bod 7.1), región Brusel – hlavné mesto udelil a naďalej udeľuje verejné finančné prostriedky príslušným bruselským obciam, a nie nemocniciam IRIS.

271

| (231) | Obce poskytli náhradu na pokrytie deficitu nemocníc IRIS z účtovného obdobia 1996 – 2002 až po roku 2002, a to z finančných prostriedkov FRBRTC. Náhrada deficitu za toto obdobie sa ukončila až v roku 2008. Na účely náhrady deficitu zaznamenaného od roku 2003 obce už nevyužili finančné prostriedky z FRBRTC. |
| --- | --- |

(231)

Obce poskytli náhradu na pokrytie deficitu nemocníc IRIS z účtovného obdobia 1996 – 2002 až po roku 2002, a to z finančných prostriedkov FRBRTC. Náhrada deficitu za toto obdobie sa ukončila až v roku 2008. Na účely náhrady deficitu zaznamenaného od roku 2003 obce už nevyužili finančné prostriedky z FRBRTC.

| (232) | Počnúc účtovným rokom 2003 región Brusel – hlavné mesto začal obciam každoročne poskytovať sumu vo výške priemerne 10 miliónov EUR (presné sumy sú uvedené v tabuľke 2 ďalej v texte) vo forme osobitných dotácií. Každá obec zase zaplatila nemocnici svoju časť tejto osobitnej dotácie, vo všeobecnosti na začiatku nasledujúceho roku, na základe odhadovaného deficitu nemocnice (napríklad na začiatku roku 2015 pre účtovný rok 2014). Deficit sa odhaduje na základe auditu činností nemocnice a predbežného výsledku týkajúceho sa prvých deviatich mesiacov v roku. Do šiestich mesiacov od konca účtovného roku (čiže pred koncom júna) valné zhromaždenie jednotlivých nemocníc IRIS schváli účtovnú závierku nemocnice a schváli konečný účtovný deficit. Výška účtovného deficitu zostávajúceho po zaplatení časti osobitnej dotácie sa uhradí v závislosti od dostupných finančných prostriedkov v obecných pokladniciach. Proces úhrady môže byť predĺžený o niekoľko rokov a počas celého posudzovaného obdobia (1996 – 2014) nemocnice IRIS neustále očakávali platby od obcí (podrobné informácie o nezaplatenom zostatku sú uvedené v tabuľke v odôvodnení 234).

  Tabuľka 2


  Platby (financované prostredníctvom osobitných dotácií) obcí v prospech nemocníc IRIS












  (EUR) |
| --- | --- |
| Rok | CHU St. Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet | Spolu |
| 2003 | 1 620 000 | 1 770 000 | 3 765 000 | 820 000 | 2 025 000 | 10 000 000 |
| 2004 | 1 541 775 | 1 457 000 | 3 765 000 | 781 981 | 1 321 316 | 8 867 072 |
| 2005 | 2 132 928 | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 800 000 | 11 132 928 |
| 2006 | — | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 1 800 000 | 10 000 000 |
| 2007 | 278 330 | 4 125 610 | 3 765 000 | 622 529 | 1 208 531 | 10 000 000 |
| 2008 | 308 367 | 3 999 767 | 3 765 000 | 871 350 | 1 055 516 | 10 000 000 |
| 2009 | 490 002 | 3 231 504 | 3 765 000 | 1 246 998 | 1 266 496 | 10 000 000 |
| 2010 | 565 440 | 3 644 432 | 3 388 500 | 1 401 628 | — | 9 000 000 |
| 2011 | 654 580 | 3 206 932 | 3 576 750 | 1 220 232 | 841 506 | 9 500 000 |
| 2012 | 1 091 761 | 3 380 656 | 3 765 000 | 945 316 | 817 267 | 10 000 000 |
| 2013 | 1 826 753 | 2 500 348 | 3 765 000 | 635 966 | 1 271 933 | 10 000 000 |
| 2014 | 1 390 000 | 2 847 000 | 3 765 000 | 618 000 | 1 380 000 | 10 000 000 |
| Spolu | 11 899 936 | 37 477 249 | 44 615 250 | 10 720 000 | 13 787 565 | 118 500 000 |

(232)

Počnúc účtovným rokom 2003 región Brusel – hlavné mesto začal obciam každoročne poskytovať sumu vo výške priemerne 10 miliónov EUR (presné sumy sú uvedené v tabuľke 2 ďalej v texte) vo forme osobitných dotácií. Každá obec zase zaplatila nemocnici svoju časť tejto osobitnej dotácie, vo všeobecnosti na začiatku nasledujúceho roku, na základe odhadovaného deficitu nemocnice (napríklad na začiatku roku 2015 pre účtovný rok 2014). Deficit sa odhaduje na základe auditu činností nemocnice a predbežného výsledku týkajúceho sa prvých deviatich mesiacov v roku. Do šiestich mesiacov od konca účtovného roku (čiže pred koncom júna) valné zhromaždenie jednotlivých nemocníc IRIS schváli účtovnú závierku nemocnice a schváli konečný účtovný deficit. Výška účtovného deficitu zostávajúceho po zaplatení časti osobitnej dotácie sa uhradí v závislosti od dostupných finančných prostriedkov v obecných pokladniciach. Proces úhrady môže byť predĺžený o niekoľko rokov a počas celého posudzovaného obdobia (1996 – 2014) nemocnice IRIS neustále očakávali platby od obcí (podrobné informácie o nezaplatenom zostatku sú uvedené v tabuľke v odôvodnení 234).

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Platby (financované prostredníctvom osobitných dotácií) obcí v prospech nemocníc IRIS

Platby (financované prostredníctvom osobitných dotácií) obcí v prospech nemocníc IRIS

(EUR)

Rok

CHU St. Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

Spolu

2003

2003

1 620 000

1 770 000

3 765 000

820 000

2 025 000

10 000 000

10 000 000

2004

2004

1 541 775

1 457 000

3 765 000

781 981

1 321 316

8 867 072

8 867 072

2005

2005

2 132 928

3 657 000

3 765 000

778 000

800 000

11 132 928

11 132 928

2006

2006

—

3 657 000

3 765 000

778 000

1 800 000

10 000 000

10 000 000

2007

2007

278 330

4 125 610

3 765 000

622 529

1 208 531

10 000 000

10 000 000

2008

2008

308 367

3 999 767

3 765 000

871 350

1 055 516

10 000 000

10 000 000

2009

2009

490 002

3 231 504

3 765 000

1 246 998

1 266 496

10 000 000

10 000 000

2010

2010

565 440

3 644 432

3 388 500

1 401 628

—

9 000 000

9 000 000

2011

2011

654 580

3 206 932

3 576 750

1 220 232

841 506

9 500 000

9 500 000

2012

2012

1 091 761

3 380 656

3 765 000

945 316

817 267

10 000 000

10 000 000

2013

2013

1 826 753

2 500 348

3 765 000

635 966

1 271 933

10 000 000

10 000 000

2014

2014

1 390 000

2 847 000

3 765 000

618 000

1 380 000

10 000 000

10 000 000

Spolu

Spolu

11 899 936

11 899 936

37 477 249

37 477 249

44 615 250

44 615 250

10 720 000

10 720 000

13 787 565

13 787 565

118 500 000

118 500 000

| (233) | Z účtovného hľadiska bola časť osobitnej dotácie v určitých rokoch priamo zohľadnená vo výsledku nemocnice (znižujúc tak zostávajúci deficit), zatiaľ čo v iných rokoch sa daná suma zohľadnila ako náhrada deficitu (čiže v priradení výsledku). Okrem toho v prípade nemocnice CHU Saint-Pierre došlo v roku 2004 k účtovnému oneskoreniu, keďže jej časť osobitnej dotácie bola zaznamenaná len v účtoch nasledujúceho roku. To vysvetľuje, prečo celková výška osobitnej dotácie pre všetkých päť nemocníc IRIS v roku 2004 dosahovala len 8 867 072 EUR, zatiaľ čo v roku 2005 dosahovala 11 132 928 EUR, t. j. spolu 20 miliónov EUR (alebo 10 miliónov EUR ročne, ako bolo stanovené). Napriek týmto rozdielom v účtovnom postupe základná zásada týchto platieb vždy spočívala v poskytnutí rýchlej (a vo všeobecnosti čiastočnej) náhrady deficitu bez toho, aby došlo k nadmernej náhrade (pozri zvyšnú časť tohto oddielu). |
| --- | --- |

(233)

Z účtovného hľadiska bola časť osobitnej dotácie v určitých rokoch priamo zohľadnená vo výsledku nemocnice (znižujúc tak zostávajúci deficit), zatiaľ čo v iných rokoch sa daná suma zohľadnila ako náhrada deficitu (čiže v priradení výsledku). Okrem toho v prípade nemocnice CHU Saint-Pierre došlo v roku 2004 k účtovnému oneskoreniu, keďže jej časť osobitnej dotácie bola zaznamenaná len v účtoch nasledujúceho roku. To vysvetľuje, prečo celková výška osobitnej dotácie pre všetkých päť nemocníc IRIS v roku 2004 dosahovala len 8 867 072 EUR, zatiaľ čo v roku 2005 dosahovala 11 132 928 EUR, t. j. spolu 20 miliónov EUR (alebo 10 miliónov EUR ročne, ako bolo stanovené). Napriek týmto rozdielom v účtovnom postupe základná zásada týchto platieb vždy spočívala v poskytnutí rýchlej (a vo všeobecnosti čiastočnej) náhrady deficitu bez toho, aby došlo k nadmernej náhrade (pozri zvyšnú časť tohto oddielu).

| (234) | V tabuľkách 3 až 7 ďalej v texte sú uvedené účtovné deficity každej z piatich nemocníc IRIS, ktoré sú zaznamenané pre všetky roky (tieto deficity spolu dosahujú výšku približne 250 miliónov EUR v rámci obdobia 1996 – 2014), a platby uskutočnené každý rok zo strany obcí (tieto platby sa môžu týkať deficitu v predchádzajúcich rokoch). Tabuľky 3 až 7 zahŕňajú dátumy (teda roky), v rámci ktorých obce uskutočnili platby určené na náhradu deficitu rôznych nemocníc IRIS, ale nespresňujú roky, na ktoré sa tieto platby vzťahujú (272). V týchto tabuľkách sa znázorňuje aj nahromadenie deficitu v období rokov 1996 – 2002 a omeškanie platieb zo strany obcí. Navyše je jasné, že počas obdobia 1996 – 2014 rôzne dotknuté obce nepretržite dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy v súvislosti s náhradou deficitu. Zostatok splatný do konca roku 2014 v prípade všetkých piatich nemocníc IRIS presahoval celkovo 15 miliónov EUR. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že keď nemocnice IRIS vytvárajú zisk, tento zisk sa nerozdelí a použije sa na pokrytie predchádzajúceho alebo budúceho deficitu, čím sa znížil zásah obcí. Z týchto tabuliek napokon jasne vyplýva, že, ako uvádzajú belgické orgány (pozri odôvodnenie 89) a v rozpore s tvrdením sťažovateľov, neexistuje žiadny mechanizmus vyplácania záloh (pozri odôvodnenie 55). Platby obcí sa totiž uskutočňujú so značným oneskorením, pokiaľ ide o čas, keď bol deficit zaznamenaný a začala sa uplatňovať povinnosť podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS. V dôsledku toho sa nemožno domnievať, že dátum platieb náhrady deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich služieb prináša nemocniciam IRIS výhodu.

  Tabuľka 3


  Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre CHU Saint-Pierre









  (EUR) |
| --- | --- |
| CHU Saint-Pierre | Účtovný deficit | Platby obce | Splatný zostatok |
| 1996 | – 5 737 856 | 0 | – 5 737 856 |
| 1997 | – 6 754 920 | 0 | – 12 492 776 |
| 1998 | – 3 696 235 | 0 | – 16 189 011 |
| 1999 | – 752 234 | 0 | – 16 941 245 |
| 2000 | – 1 072 993 | 0 | – 18 014 238 |
| 2001 | – 1 416 937 | 0 | – 19 431 174 |
| 2002 | – 2 914 245 | 3 368 351 | – 18 977 068 |
| 2003 | – 2 629 012 | 4 925 162 | – 16 680 918 |
| 2004 | – 1 541 775 | 11 571 300 | – 6 651 393 |
| 2005 | – 2 248 399 | 1 000 000 | – 7 899 792 |
| 2006 | 98 114 | 2 886 635 | – 4 915 043 |
| 2007 | – 774 755 | 2 217 900 | – 3 471 897 |
| 2008 | – 1 054 119 | 2 356 333 | – 2 169 683 |
| 2009 | – 1 000 933 | 490 002 | – 2 680 614 |
| 2010 | – 1 576 429 | 565 440 | – 3 691 602 |
| 2011 | – 949 668 | 654 580 | – 3 986 690 |
| 2012 | – 1 079 200 | 1 091 761 | – 3 974 129 |
| 2013 | – 1 880 205 | 1 826 753 | – 4 027 580 |
| 2014 | – 1 441 778 | 1 900 931 | – 3 568 427 |
| Spolu | – 38 423 575 | 34 855 148 | – 3 568 427 |

(234)

V tabuľkách 3 až 7 ďalej v texte sú uvedené účtovné deficity každej z piatich nemocníc IRIS, ktoré sú zaznamenané pre všetky roky (tieto deficity spolu dosahujú výšku približne 250 miliónov EUR v rámci obdobia 1996 – 2014), a platby uskutočnené každý rok zo strany obcí (tieto platby sa môžu týkať deficitu v predchádzajúcich rokoch). Tabuľky 3 až 7 zahŕňajú dátumy (teda roky), v rámci ktorých obce uskutočnili platby určené na náhradu deficitu rôznych nemocníc IRIS, ale nespresňujú roky, na ktoré sa tieto platby vzťahujú (272). V týchto tabuľkách sa znázorňuje aj nahromadenie deficitu v období rokov 1996 – 2002 a omeškanie platieb zo strany obcí. Navyše je jasné, že počas obdobia 1996 – 2014 rôzne dotknuté obce nepretržite dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy v súvislosti s náhradou deficitu. Zostatok splatný do konca roku 2014 v prípade všetkých piatich nemocníc IRIS presahoval celkovo 15 miliónov EUR. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že keď nemocnice IRIS vytvárajú zisk, tento zisk sa nerozdelí a použije sa na pokrytie predchádzajúceho alebo budúceho deficitu, čím sa znížil zásah obcí. Z týchto tabuliek napokon jasne vyplýva, že, ako uvádzajú belgické orgány (pozri odôvodnenie 89) a v rozpore s tvrdením sťažovateľov, neexistuje žiadny mechanizmus vyplácania záloh (pozri odôvodnenie 55). Platby obcí sa totiž uskutočňujú so značným oneskorením, pokiaľ ide o čas, keď bol deficit zaznamenaný a začala sa uplatňovať povinnosť podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS. V dôsledku toho sa nemožno domnievať, že dátum platieb náhrady deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich služieb prináša nemocniciam IRIS výhodu.

272

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre CHU Saint-Pierre

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre CHU Saint-Pierre

(EUR)

CHU Saint-Pierre

Účtovný deficit

Platby obce

Splatný zostatok

1996

1996

– 5 737 856

0

– 5 737 856

1997

1997

– 6 754 920

0

– 12 492 776

1998

1998

– 3 696 235

0

– 16 189 011

1999

1999

– 752 234

0

– 16 941 245

2000

2000

– 1 072 993

0

– 18 014 238

2001

2001

– 1 416 937

0

– 19 431 174

2002

2002

– 2 914 245

3 368 351

– 18 977 068

2003

2003

– 2 629 012

4 925 162

– 16 680 918

2004

2004

– 1 541 775

11 571 300

– 6 651 393

2005

2005

– 2 248 399

1 000 000

– 7 899 792

2006

2006

98 114

2 886 635

– 4 915 043

2007

2007

– 774 755

2 217 900

– 3 471 897

2008

2008

– 1 054 119

2 356 333

– 2 169 683

2009

2009

– 1 000 933

490 002

– 2 680 614

2010

2010

– 1 576 429

565 440

– 3 691 602

2011

2011

– 949 668

654 580

– 3 986 690

2012

2012

– 1 079 200

1 091 761

– 3 974 129

2013

2013

– 1 880 205

1 826 753

– 4 027 580

2014

2014

– 1 441 778

1 900 931

– 3 568 427

Spolu

Spolu

– 38 423 575

– 38 423 575

34 855 148

34 855 148

– 3 568 427

– 3 568 427

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre CHU Saint-Brugmann
   (273)

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre CHU Saint-Brugmann

273

| (v EUR) |
| --- |
| CHU Brugmann | Účtovný deficit | Platby obce | Splatný zostatok |
| 1996 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1997 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1998 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1999 | – 508 171 | 0 | – 508 171 |
| 2000 | – 3 755 229 | 0 | – 4 263 399 |
| 2001 | – 5 440 039 | 0 | – 9 703 438 |
| 2002 | – 1 976 934 | 0 | – 11 680 371 |
| 2003 | – 1 697 238 | 1 770 000 | – 11 607 609 |
| 2004 | – 1 442 292 | 1 457 000 | – 11 592 901 |
| 2005 | – 7 413 186 | 4 404 420 | – 14 601 667 |
| 2006 | – 14 180 725 | 10 893 584 | – 17 888 808 |
| 2007 | – 6 954 466 | 10 151 330 | – 14 691 944 |
| 2008 | – 6 308 290 | 6 699 647 | – 14 300 587 |
| 2009 | – 6 228 859 | 3 231 504 | – 17 297 942 |
| 2010 | – 5 011 208 | 3 644 432 | – 18 664 719 |
| 2011 | – 2 982 442 | 3 224 315 | – 18 422 846 |
| 2012 | – 2 945 806 | 16 219 985 | – 5 148 666 |
| 2013 | – 2 799 788 | 7 090 156 | – 858 298 |
| 2014 | – 2 923 714 | 2 847 000 | – 935 012 |
| Spolu | – 72 568 385 | 71 633 373 | – 935 012 |

(v EUR)

CHU Brugmann

Účtovný deficit

Platby obce

Splatný zostatok

1996

1996

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1997

1997

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1998

1998

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1999

1999

– 508 171

0

– 508 171

2000

2000

– 3 755 229

0

– 4 263 399

2001

2001

– 5 440 039

0

– 9 703 438

2002

2002

– 1 976 934

0

– 11 680 371

2003

2003

– 1 697 238

1 770 000

– 11 607 609

2004

2004

– 1 442 292

1 457 000

– 11 592 901

2005

2005

– 7 413 186

4 404 420

– 14 601 667

2006

2006

– 14 180 725

10 893 584

– 17 888 808

2007

2007

– 6 954 466

10 151 330

– 14 691 944

2008

2008

– 6 308 290

6 699 647

– 14 300 587

2009

2009

– 6 228 859

3 231 504

– 17 297 942

2010

2010

– 5 011 208

3 644 432

– 18 664 719

2011

2011

– 2 982 442

3 224 315

– 18 422 846

2012

2012

– 2 945 806

16 219 985

– 5 148 666

2013

2013

– 2 799 788

7 090 156

– 858 298

2014

2014

– 2 923 714

2 847 000

– 935 012

Spolu

Spolu

– 72 568 385

– 72 568 385

71 633 373

71 633 373

– 935 012

– 935 012

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre HUDERF

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre HUDERF

| (v EUR) |
| --- |
| HUDERF | Účtovný deficit | Platby obce | Splatný zostatok |
| 1996 | – 1 505 830 | 0 | – 1 505 830 |
| 1997 | – 1 026 881 | 0 | – 2 532 711 |
| 1998 | – 245 113 | 0 | – 2 777 825 |
| 1999 | 1 642 | 0 | – 2 776 183 |
| 2000 | – 484 951 | 0 | – 3 261 134 |
| 2001 | – 1 218 954 | 0 | – 4 480 088 |
| 2002 | – 479 490 | 883 192 | – 4 076 386 |
| 2003 | – 1 117 778 | 1 583 539 | – 3 610 625 |
| 2004 | – 781 981 | 1 863 863 | – 2 528 742 |
| 2005 | – 1 279 230 | 778 000 | – 3 029 973 |
| 2006 | – 2 494 074 | 1 605 532 | – 3 918 515 |
| 2007 | – 2 687 621 | 1 688 424 | – 4 917 712 |
| 2008 | – 2 314 050 | 1 208 667 | – 6 023 095 |
| 2009 | – 1 868 670 | 1 246 998 | – 6 644 767 |
| 2010 | – 1 823 049 | 1 401 628 | – 7 066 187 |
| 2011 | – 1 620 663 | 1 220 232 | – 7 466 618 |
| 2012 | – 945 316 | 5 525 711 | – 2 886 223 |
| 2013 | – 528 779 | 635 966 | – 2 779 036 |
| 2014 | – 618 000 | 2 682 372 | – 714 664 |
| Spolu | – 23 038 788 | 22 324 124 | – 714 664 |

(v EUR)

HUDERF

Účtovný deficit

Platby obce

Splatný zostatok

1996

1996

– 1 505 830

0

– 1 505 830

1997

1997

– 1 026 881

0

– 2 532 711

1998

1998

– 245 113

0

– 2 777 825

1999

1999

1 642

0

– 2 776 183

2000

2000

– 484 951

0

– 3 261 134

2001

2001

– 1 218 954

0

– 4 480 088

2002

2002

– 479 490

883 192

– 4 076 386

2003

2003

– 1 117 778

1 583 539

– 3 610 625

2004

2004

– 781 981

1 863 863

– 2 528 742

2005

2005

– 1 279 230

778 000

– 3 029 973

2006

2006

– 2 494 074

1 605 532

– 3 918 515

2007

2007

– 2 687 621

1 688 424

– 4 917 712

2008

2008

– 2 314 050

1 208 667

– 6 023 095

2009

2009

– 1 868 670

1 246 998

– 6 644 767

2010

2010

– 1 823 049

1 401 628

– 7 066 187

2011

2011

– 1 620 663

1 220 232

– 7 466 618

2012

2012

– 945 316

5 525 711

– 2 886 223

2013

2013

– 528 779

635 966

– 2 779 036

2014

2014

– 618 000

2 682 372

– 714 664

Spolu

Spolu

– 23 038 788

– 23 038 788

22 324 124

22 324 124

– 714 664

– 714 664

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre Institut Bordet

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre Institut Bordet

| (v EUR) |
| --- |
| Institut Bordet | Účtovný deficit | Platby obcí | Splatný zostatok |
| 1996 | 752 505 | 0 | 752 505 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 922 745 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 964 094 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 1 008 465 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 1 013 904 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 1 168 423 |
| 2002 | – 4 929 106 | 0 | – 3 760 683 |
| 2003 | – 4 916 506 | 2 025 000 | – 6 652 189 |
| 2004 | – 2 001 995 | 1 321 316 | – 7 332 868 |
| 2005 | – 771 467 | 800 000 | – 7 304 335 |
| 2006 | – 1 817 630 | 1 800 000 | – 7 321 966 |
| 2007 | – 1 874 162 | 2 673 741 | – 6 522 386 |
| 2008 | – 1 624 347 | 4 519 412 | – 3 627 322 |
| 2009 | – 688 005 | 1 266 496 | – 3 048 830 |
| 2010 | – 655 634 | 0 | – 3 704 465 |
| 2011 | – 838 644 | 841 506 | – 3 701 602 |
| 2012 | – 833 460 | 4 465 110 | – 69 952 |
| 2013 | – 2 551 468 | 1 271 933 | – 1 349 487 |
| 2014 | – 1 943 857 | 2 023 112 | – 1 270 232 |
| Spolu | – 24 277 858 | 23 007 626 | – 1 270 232 |

(v EUR)

Institut Bordet

Účtovný deficit

Platby obcí

Splatný zostatok

1996

1996

752 505

0

752 505

1997

1997

170 241

0

922 745

1998

1998

41 349

0

964 094

1999

1999

44 371

0

1 008 465

2000

2000

5 439

0

1 013 904

2001

2001

154 518

0

1 168 423

2002

2002

– 4 929 106

0

– 3 760 683

2003

2003

– 4 916 506

2 025 000

– 6 652 189

2004

2004

– 2 001 995

1 321 316

– 7 332 868

2005

2005

– 771 467

800 000

– 7 304 335

2006

2006

– 1 817 630

1 800 000

– 7 321 966

2007

2007

– 1 874 162

2 673 741

– 6 522 386

2008

2008

– 1 624 347

4 519 412

– 3 627 322

2009

2009

– 688 005

1 266 496

– 3 048 830

2010

2010

– 655 634

0

– 3 704 465

2011

2011

– 838 644

841 506

– 3 701 602

2012

2012

– 833 460

4 465 110

– 69 952

2013

2013

– 2 551 468

1 271 933

– 1 349 487

2014

2014

– 1 943 857

2 023 112

– 1 270 232

Spolu

Spolu

– 24 277 858

– 24 277 858

23 007 626

23 007 626

– 1 270 232

– 1 270 232

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre HIS
   (274)

Dátum platieb deficitu a splatného zostatku pre HIS

274

| (v EUR) |
| --- |
| HIS | Účtovný deficit | Platby obce | Splatný zostatok |
| 1996 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1997 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1998 | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| 1999 | – 1 248 404 | 0 | – 1 248 404 |
| 2000 | – 7 220 971 | 0 | – 8 469 375 |
| 2001 | – 14 782 680 | 0 | – 23 252 055 |
| 2002 | – 12 978 574 | 416 079 | – 35 814 550 |
| 2003 | – 7 990 196 | 6 018 822 | – 37 785 924 |
| 2004 | – 5 941 987 | 13 425 604 | – 30 302 307 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | – 30 978 203 |
| 2006 | – 5 022 247 | 12 622 542 | – 23 377 907 |
| 2007 | – 3 882 170 | 10 885 280 | – 16 374 797 |
| 2008 | – 3 779 570 | 10 885 190 | – 9 269 178 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | – 9 278 722 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | – 9 277 877 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | – 9 273 821 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | – 9 276 011 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | – 9 272 772 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | – 9 268 269 |
| Spolu | – 89 312 036 | 80 043 767 | – 9 268 269 |

(v EUR)

HIS

Účtovný deficit

Platby obce

Splatný zostatok

1996

1996

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1997

1997

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1998

1998

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

1999

1999

– 1 248 404

0

– 1 248 404

2000

2000

– 7 220 971

0

– 8 469 375

2001

2001

– 14 782 680

0

– 23 252 055

2002

2002

– 12 978 574

416 079

– 35 814 550

2003

2003

– 7 990 196

6 018 822

– 37 785 924

2004

2004

– 5 941 987

13 425 604

– 30 302 307

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

– 30 978 203

2006

2006

– 5 022 247

12 622 542

– 23 377 907

2007

2007

– 3 882 170

10 885 280

– 16 374 797

2008

2008

– 3 779 570

10 885 190

– 9 269 178

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

– 9 278 722

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

– 9 277 877

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

– 9 273 821

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

– 9 276 011

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

– 9 272 772

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

– 9 268 269

Spolu

Spolu

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (235) | V praxi má náhrada deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS prednosť pred náhradou deficitu podľa článku 109 LCH. V skutočnosti, po tom, čo federálne ministerstvo verejného zdravia určilo deficit podľa článku 109 LCH (pozri odôvodnenie 47), obci sa poslal list a jej banka dostala príkaz na okamžité poskytnutie tejto sumy dotknutej nemocnici berúc pri tom do úvahy prípadné platby na účely náhrady deficitu, ktoré už obec uskutočnila v prospech tejto nemocnice podľa článku 46 tohto štatútu. Obce sa navyše s nemocnicami IRIS dohodli, že nemocnice im okamžite vrátia sumy, ktoré im boli poskytnuté podľa článku 109 LCH s cieľom vyvarovať sa dvojitého pokrytia toho istého deficitu. V tejto súvislosti Komisia dostala od banky Belfius, banky obcí, list spolu s tabuľkou, v ktorých sa potvrdzuje, že pre každý rok a pre všetkých päť nemocníc IRIS sa tieto náhrady uskutočnili okamžite, čo teda vylučuje dvojité pokrytie deficitu. V tabuľke 8 ďalej v texte sa poskytuje kompletný prehľad súm týkajúcich sa náhrady „deficitu podľa článku 109 LCH“, ktoré zaplatili obce v prospech nemocníc IRIS a ktoré boli okamžite vrátené, v dôsledku čoho boli tieto transakcie zrušené. Nemocniciam IRIS teda tieto platby podľa článku 109 LCH neposkytli žiadnu výhodu a pre ďalšie hodnotenie v rámci tohto rozhodnutia je preto dôležitá len náhrada deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS. V tabuľke 8 sú uvedené len platby po účtovný rok 2006, lebo ide v súčasnosti o najnovší rok, pre ktorý federálny verejný úrad verejného zdravia určil deficit podľa článku 109 LCH. To znázorňuje dôležité omeškanie, ktorým sa v praxi vyznačuje platba náhrady deficitu podľa mechanizmu stanoveného v článku 109 LCH, a zároveň to vysvetľuje, prečo ho nemocnice IRIS nevyužili (a vrátili teda okamžite túto náhradu hneď po jej prijatí). Náhrada podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS je totiž rýchlejším mechanizmom (najmä od zavedenia osobitných dotácií pre obce, pozri odôvodnenie 232) v porovnaní s mechanizmom stanoveným v článku 109 LCH. Okrem toho, pokrytie deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS presahuje rámec čiastočného pokrytia deficitu stanoveného v článku 109 LCH (pozri odôvodnenia 47 a 48), keďže v plnej miere nahrádza účtovný deficit zaznamenaný nemocnicami IRIS. Na základe všetkých týchto skutočností sa posúdenie v rámci tohto rozhodnutia vzťahuje len na mechanizmus náhrady podľa článku 46 a nesnaží sa už hodnotiť mechanizmus náhrady deficitu podľa článku 109 LCH, a to na rozdiel od rozhodnutia Komisie z roku 2009, ktoré bolo zrušené a v ktorom sa posudzoval mechanizmus stanovený v článku 109 LCH.

  Tabuľka 8


  Kompletný prehľad súm týkajúcich sa deficitu podľa článku 109 LCH,
   (275)
  ktoré boli zaplatené a okamžite vrátené (situácia z 9. novembra 2015)











  (v EUR) |
| --- | --- |
| | CHU St. Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet |
| 1996 | 560 322,61 | 0 | 2 727 844,19 | 0 | 0 |
| 1997 | 0 | 0 | 3 051 321,12 | 0 | 0 |
| 1998 | 0 | 0 | 553 331 | 0 | 0 |
| 1999 | 0 | 781 686,52 | 345 176,04 | 0 | 0 |
| 2000 | 1 019 647,97 | 0 | 0 | 0 | 2 483 585,21 |
| 2001 | 0 | 2 511 189,37 | 126 193,12 | 263 390,41 | 4 681 594,58 |
| 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | 0 | 0 | 3 658 304,97 | 0 | 1 699 065,20 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 798,98 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2006 | 0 | 5 727 775,67 | 0 | 384 527,59 | 0 |

(235)

V praxi má náhrada deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS prednosť pred náhradou deficitu podľa článku 109 LCH. V skutočnosti, po tom, čo federálne ministerstvo verejného zdravia určilo deficit podľa článku 109 LCH (pozri odôvodnenie 47), obci sa poslal list a jej banka dostala príkaz na okamžité poskytnutie tejto sumy dotknutej nemocnici berúc pri tom do úvahy prípadné platby na účely náhrady deficitu, ktoré už obec uskutočnila v prospech tejto nemocnice podľa článku 46 tohto štatútu. Obce sa navyše s nemocnicami IRIS dohodli, že nemocnice im okamžite vrátia sumy, ktoré im boli poskytnuté podľa článku 109 LCH s cieľom vyvarovať sa dvojitého pokrytia toho istého deficitu. V tejto súvislosti Komisia dostala od banky Belfius, banky obcí, list spolu s tabuľkou, v ktorých sa potvrdzuje, že pre každý rok a pre všetkých päť nemocníc IRIS sa tieto náhrady uskutočnili okamžite, čo teda vylučuje dvojité pokrytie deficitu. V tabuľke 8 ďalej v texte sa poskytuje kompletný prehľad súm týkajúcich sa náhrady „deficitu podľa článku 109 LCH“, ktoré zaplatili obce v prospech nemocníc IRIS a ktoré boli okamžite vrátené, v dôsledku čoho boli tieto transakcie zrušené. Nemocniciam IRIS teda tieto platby podľa článku 109 LCH neposkytli žiadnu výhodu a pre ďalšie hodnotenie v rámci tohto rozhodnutia je preto dôležitá len náhrada deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS. V tabuľke 8 sú uvedené len platby po účtovný rok 2006, lebo ide v súčasnosti o najnovší rok, pre ktorý federálny verejný úrad verejného zdravia určil deficit podľa článku 109 LCH. To znázorňuje dôležité omeškanie, ktorým sa v praxi vyznačuje platba náhrady deficitu podľa mechanizmu stanoveného v článku 109 LCH, a zároveň to vysvetľuje, prečo ho nemocnice IRIS nevyužili (a vrátili teda okamžite túto náhradu hneď po jej prijatí). Náhrada podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS je totiž rýchlejším mechanizmom (najmä od zavedenia osobitných dotácií pre obce, pozri odôvodnenie 232) v porovnaní s mechanizmom stanoveným v článku 109 LCH. Okrem toho, pokrytie deficitu podľa článku 46 štatútu nemocníc IRIS presahuje rámec čiastočného pokrytia deficitu stanoveného v článku 109 LCH (pozri odôvodnenia 47 a 48), keďže v plnej miere nahrádza účtovný deficit zaznamenaný nemocnicami IRIS. Na základe všetkých týchto skutočností sa posúdenie v rámci tohto rozhodnutia vzťahuje len na mechanizmus náhrady podľa článku 46 a nesnaží sa už hodnotiť mechanizmus náhrady deficitu podľa článku 109 LCH, a to na rozdiel od rozhodnutia Komisie z roku 2009, ktoré bolo zrušené a v ktorom sa posudzoval mechanizmus stanovený v článku 109 LCH.

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Kompletný prehľad súm týkajúcich sa deficitu podľa článku 109 LCH,
   (275)
  ktoré boli zaplatené a okamžite vrátené (situácia z 9. novembra 2015)

Kompletný prehľad súm týkajúcich sa deficitu podľa článku 109 LCH,

275

ktoré boli zaplatené a okamžite vrátené (situácia z 9. novembra 2015)

(v EUR)

CHU St. Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

1996

1996

560 322,61

0

2 727 844,19

0

0

1997

1997

0

0

3 051 321,12

0

0

1998

1998

0

0

553 331

0

0

1999

1999

0

781 686,52

345 176,04

0

0

2000

2000

1 019 647,97

0

0

0

2 483 585,21

2001

2001

0

2 511 189,37

126 193,12

263 390,41

4 681 594,58

2002

2002

0

0

0

0

0

2003

2003

0

0

3 658 304,97

0

1 699 065,20

2004

2004

0

0

0

0

705 798,98

2005

2005

0

0

0

0

0

2006

2006

0

5 727 775,67

0

384 527,59

0

| (236) | Komisia zároveň posúdila, či v rámci obdobia 1996 – 2014 (276) nemocnice IRIS skutočne využili nadmernú náhradu. Z dôvodu fúzií, ktoré sa uskutočnili 1. júla 1999 (pozri aj odôvodnenie 28), a dlhého obdobia, ktoré odvtedy uplynulo, analýza nadmernej náhrady nemôže pokryť roky 1996 – 1998 v prípade nemocnice CHU Brugmann, lebo príslušné archívy nebolo možné nájsť. Z rovnakých dôvodov sa táto analýza môže použiť v súvislosti s nemocnicami HIS len v súhrnnej forme za roky 1996 – 1998. V tejto súvislosti treba aj zdôrazniť, že belgické orgány poskytli všetky potrebné účtovné informácie týkajúce sa nemocníc IRIS, ako aj údaje o platbách deficitu uskutočnených obcami, ak boli tieto číselné údaje dostupné. Do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 z 19. decembra 2005 boli len členské štáty povinné uchovávať informácie k dispozícii Komisie počas piatich rokov (277) (namiesto desiatich rokov podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 a z roku 2012 (278)). Hoci prvýkrát Komisia poslala žiadosť o informácie len 22. marca 2006, belgickým orgánom sa predsa len podarilo poskytnúť číselné údaje už od roku 1996 pre CHU Saint-Pierre, HUDERF a Institut Bordet a od roku 1999 pre HIS (a súhrnné číselné údaje za obdobie rokov 1996 – 1998) a CHU Brugmann. |
| --- | --- |

(236)

Komisia zároveň posúdila, či v rámci obdobia 1996 – 2014 (276) nemocnice IRIS skutočne využili nadmernú náhradu. Z dôvodu fúzií, ktoré sa uskutočnili 1. júla 1999 (pozri aj odôvodnenie 28), a dlhého obdobia, ktoré odvtedy uplynulo, analýza nadmernej náhrady nemôže pokryť roky 1996 – 1998 v prípade nemocnice CHU Brugmann, lebo príslušné archívy nebolo možné nájsť. Z rovnakých dôvodov sa táto analýza môže použiť v súvislosti s nemocnicami HIS len v súhrnnej forme za roky 1996 – 1998. V tejto súvislosti treba aj zdôrazniť, že belgické orgány poskytli všetky potrebné účtovné informácie týkajúce sa nemocníc IRIS, ako aj údaje o platbách deficitu uskutočnených obcami, ak boli tieto číselné údaje dostupné. Do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 z 19. decembra 2005 boli len členské štáty povinné uchovávať informácie k dispozícii Komisie počas piatich rokov (277) (namiesto desiatich rokov podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 a z roku 2012 (278)). Hoci prvýkrát Komisia poslala žiadosť o informácie len 22. marca 2006, belgickým orgánom sa predsa len podarilo poskytnúť číselné údaje už od roku 1996 pre CHU Saint-Pierre, HUDERF a Institut Bordet a od roku 1999 pre HIS (a súhrnné číselné údaje za obdobie rokov 1996 – 1998) a CHU Brugmann.

276

277

278

| (237) | Komisia preskúmala, či platby náhrady deficitu uskutočnené obcami za daný rok (prostredníctvom financovania z FRBRTC a osobitných dotácií regiónu Brusel – hlavné mesto, ako aj ich vlastných prostriedkov) prevyšovali účtovný deficit tohto roku. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že nemocnice IRIS dostali náhradu len na pokrytie deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a určitých obmedzených súvisiacich činností. V tabuľkách 9 až 13 ďalej v texte sú uvedené príslušné hodnoty pre jednotlivé nemocnice IRIS. Je však potrebné vziať do úvahy, že z týchto tabuliek nemožno zistiť, kedy obec (čiastočne) nahradila deficit. Presné roky, počas ktorých obce uskutočnili platby na účely náhrady deficitu v prospech nemocníc IRIS, sú totiž uvedené v tabuľkách 3 až 7 skôr v texte (pozri odôvodnenie 234). Pokiaľ ide tabuľky 9 až 13, uvádzajú sa v nich len sumy poskytnuté obcami v prospech nemocníc IRIS (vo všeobecnosti vo viacerých splátkach) na náhradu deficitu v danom roku bez spresnenia toho, kedy boli tieto sumy v skutočnosti zaplatené. Hoci tabuľky 9 až 13 boli zostavené tak, aby z ich údajov bolo možné určiť existenciu prípadnej nadmernej náhrady pre konkrétny rok, v praxi ani jedna z nemocníc IRIS, posudzovaných oddelene, nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 238). |
| --- | --- |

(237)

Komisia preskúmala, či platby náhrady deficitu uskutočnené obcami za daný rok (prostredníctvom financovania z FRBRTC a osobitných dotácií regiónu Brusel – hlavné mesto, ako aj ich vlastných prostriedkov) prevyšovali účtovný deficit tohto roku. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že nemocnice IRIS dostali náhradu len na pokrytie deficitu vyplývajúceho z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu a určitých obmedzených súvisiacich činností. V tabuľkách 9 až 13 ďalej v texte sú uvedené príslušné hodnoty pre jednotlivé nemocnice IRIS. Je však potrebné vziať do úvahy, že z týchto tabuliek nemožno zistiť, kedy obec (čiastočne) nahradila deficit. Presné roky, počas ktorých obce uskutočnili platby na účely náhrady deficitu v prospech nemocníc IRIS, sú totiž uvedené v tabuľkách 3 až 7 skôr v texte (pozri odôvodnenie 234). Pokiaľ ide tabuľky 9 až 13, uvádzajú sa v nich len sumy poskytnuté obcami v prospech nemocníc IRIS (vo všeobecnosti vo viacerých splátkach) na náhradu deficitu v danom roku bez spresnenia toho, kedy boli tieto sumy v skutočnosti zaplatené. Hoci tabuľky 9 až 13 boli zostavené tak, aby z ich údajov bolo možné určiť existenciu prípadnej nadmernej náhrady pre konkrétny rok, v praxi ani jedna z nemocníc IRIS, posudzovaných oddelene, nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 238).

| (238) | Ako sa znázorňuje v nasledujúcich tabuľkách, porovnanie účtovného deficitu a náhrady poskytnutej za daný rok poukazuje len na niekoľko prípadov (279) technickej nadmernej náhrady, ak sa posudzuje daný rok oddelene. Z tabuliek 3 až 7 v odôvodnení 234 však jasne vyplýva, že v praxi žiadna z nemocníc IRIS nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu vzhľadom na to, že v skúmanom období (1996 – 2014) obce nepretržite dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy v súvislosti s náhradou deficitu. Technické nadmerné náhrady by mohli byť motivované odhodlaním obce v rámci daného roku nielen pokryť účtovný deficit daného roku, ale aj dohnať meškanie v súvislosti s náhradou deficitu týkajúceho sa predchádzajúcich rokov. Aj keď túto motiváciu nemožno dokázať, skutočnosťou zostáva, že v rámci každého z rokov, počas ktorých nemocnice IRIS dostali platby, ktoré by technicky zodpovedali nadmernej náhrade pre službu všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti vykonané v danom roku, ak sa posudzuje daný rok samostatne, by totiž nemocnica IRIS prijímajúca pomoc dostala celkovo nedostatočnú náhradu za rovnaké služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti ako tie, ktoré vykonávala v predchádzajúcich rokoch a v príslušnom roku (280). |
| --- | --- |

(238)

Ako sa znázorňuje v nasledujúcich tabuľkách, porovnanie účtovného deficitu a náhrady poskytnutej za daný rok poukazuje len na niekoľko prípadov (279) technickej nadmernej náhrady, ak sa posudzuje daný rok oddelene. Z tabuliek 3 až 7 v odôvodnení 234 však jasne vyplýva, že v praxi žiadna z nemocníc IRIS nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu vzhľadom na to, že v skúmanom období (1996 – 2014) obce nepretržite dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy v súvislosti s náhradou deficitu. Technické nadmerné náhrady by mohli byť motivované odhodlaním obce v rámci daného roku nielen pokryť účtovný deficit daného roku, ale aj dohnať meškanie v súvislosti s náhradou deficitu týkajúceho sa predchádzajúcich rokov. Aj keď túto motiváciu nemožno dokázať, skutočnosťou zostáva, že v rámci každého z rokov, počas ktorých nemocnice IRIS dostali platby, ktoré by technicky zodpovedali nadmernej náhrade pre službu všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti vykonané v danom roku, ak sa posudzuje daný rok samostatne, by totiž nemocnica IRIS prijímajúca pomoc dostala celkovo nedostatočnú náhradu za rovnaké služby všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzené súvisiace činnosti ako tie, ktoré vykonávala v predchádzajúcich rokoch a v príslušnom roku (280).

279

280

| (239) | V súvislosti s nemocnicou CHU Saint-Pierre z tabuľky 9 ďalej v texte vyplýva, že ak sa posudzuje každý rok oddelene, technická nadmerná náhrada bola obmedzená v rokoch 1996, 1997 a 2012. V každom prípade tieto nadmerné náhrady dosahovali menej než 1,5 % náhrady poskytnutej za príslušný rok a mohli sa teda previesť do ďalšieho roku, ako sa uvádza v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu (281). V praxi však, ako sa uviedlo skôr v texte (pozri tabuľku 3 v odôvodnení 234), nemocnica CHU Saint-Pierre nepretržite dostávala nedostatočnú náhradu v rámci obdobia 1996 – 2014 a obec jej neustále dlhovala peniaze. Počas obdobia rokov 1996 – 2014 táto nedostatočná náhrada dosahovala výšku 3 666 541 EUR. V súlade s povinnosťou, ktorou sú príslušné obce poverené na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS, však budú musieť v budúcnosti tento zostatkový účtovný deficit nahradiť (282).

  Tabuľka 9


  Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Saint-Pierre












  (v EUR) |
| --- | --- |
| CHU St. Pierre | Účtovný deficit | Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu (283) | Dodatočné spoločné príspevky | Celková poskytnutá náhrada | Nadmerná náhrada(+) alebo nedostatočná náhrada(–) za daný rok | Nadmerná náhrada(+) alebo nedostatočná náhrada(–) ako celok |
| 1996 | – 5 737 856 | 5 738 735 | 0 | 5 738 735 | 879 | 879 |
| 1997 | – 6 754 920 | 6 855 099 | 0 | 6 855 099 | 100 179 | 101 058 |
| 1998 | – 3 696 235 | 3 696 092 | 0 | 3 696 092 | – 143 | 100 915 |
| 1999 | – 752 234 | 751 117 | 0 | 751 117 | – 1 117 | 99 798 |
| 2000 | – 1 072 993 | 1 072 993 | 0 | 1 072 993 | 0 | 99 798 |
| 2001 | – 1 416 937 | 1 416 000 | 0 | 1 416 000 | – 937 | 98 862 |
| 2002 | – 2 914 245 | 2 914 245 | 0 | 2 914 245 | 0 | 98 862 |
| 2003 | – 2 629 012 | 1 620 000 | 0 | 1 620 000 | – 1 009 012 | – 910 150 |
| 2004 | – 1 541 775 | 1 541 775 | 0 | 1 541 775 | 0 | – 910 150 |
| 2005 | – 2 248 399 | 2 132 928 | 0 | 2 132 928 | – 115 471 | – 1 025 621 |
| 2006 | 98 114 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 025 621 |
| 2007 | – 774 755 | 278 330 | 0 | 278 330 | – 496 425 | – 1 522 045 |
| 2008 | – 1 054 119 | 308 367 | 0 | 308 367 | – 745 752 | – 2 267 797 |
| 2009 | – 1 000 933 | 490 002 | 510 931 | 1 000 933 | 0 | – 2 267 797 |
| 2010 | – 1 576 429 | 565 440 | 0 | 565 440 | – 1 010 989 | – 3 278 785 |
| 2011 | – 949 668 | 654 580 | 0 | 654 580 | – 295 088 | – 3 573 873 |
| 2012 | – 1 079 200 | 1 091 761 | 0 | 1 091 761 | 12 561 | – 3 561 312 |
| 2013 | – 1 880 205 | 1 826 753 | 0 | 1 826 753 | – 53 452 | – 3 614 763 |
| 2014 | – 1 441 778 | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | – 51 778 | – 3 666 541 |
| | – 38 423 575 | 34 344 217 | 510 931 | 34 855 148 | – 3 666 541 | |

(239)

V súvislosti s nemocnicou CHU Saint-Pierre z tabuľky 9 ďalej v texte vyplýva, že ak sa posudzuje každý rok oddelene, technická nadmerná náhrada bola obmedzená v rokoch 1996, 1997 a 2012. V každom prípade tieto nadmerné náhrady dosahovali menej než 1,5 % náhrady poskytnutej za príslušný rok a mohli sa teda previesť do ďalšieho roku, ako sa uvádza v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu (281). V praxi však, ako sa uviedlo skôr v texte (pozri tabuľku 3 v odôvodnení 234), nemocnica CHU Saint-Pierre nepretržite dostávala nedostatočnú náhradu v rámci obdobia 1996 – 2014 a obec jej neustále dlhovala peniaze. Počas obdobia rokov 1996 – 2014 táto nedostatočná náhrada dosahovala výšku 3 666 541 EUR. V súlade s povinnosťou, ktorou sú príslušné obce poverené na základe článku 46 štatútu nemocníc IRIS, však budú musieť v budúcnosti tento zostatkový účtovný deficit nahradiť (282).

281

282

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Saint-Pierre

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Saint-Pierre

(v EUR)

CHU St. Pierre

Účtovný deficit

Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu (283)

283

Dodatočné spoločné príspevky

Celková poskytnutá náhrada

Nadmerná náhrada(+) alebo nedostatočná náhrada(–) za daný rok

Nadmerná náhrada(+) alebo nedostatočná náhrada(–) ako celok

1996

1996

– 5 737 856

5 738 735

0

5 738 735

879

879

1997

1997

– 6 754 920

6 855 099

0

6 855 099

100 179

101 058

1998

1998

– 3 696 235

3 696 092

0

3 696 092

– 143

100 915

1999

1999

– 752 234

751 117

0

751 117

– 1 117

99 798

2000

2000

– 1 072 993

1 072 993

0

1 072 993

0

99 798

2001

2001

– 1 416 937

1 416 000

0

1 416 000

– 937

98 862

2002

2002

– 2 914 245

2 914 245

0

2 914 245

0

98 862

2003

2003

– 2 629 012

1 620 000

0

1 620 000

– 1 009 012

– 910 150

2004

2004

– 1 541 775

1 541 775

0

1 541 775

0

– 910 150

2005

2005

– 2 248 399

2 132 928

0

2 132 928

– 115 471

– 1 025 621

2006

2006

98 114

0

0

0

0

– 1 025 621

2007

2007

– 774 755

278 330

0

278 330

– 496 425

– 1 522 045

2008

2008

– 1 054 119

308 367

0

308 367

– 745 752

– 2 267 797

2009

2009

– 1 000 933

490 002

510 931

1 000 933

0

– 2 267 797

2010

2010

– 1 576 429

565 440

0

565 440

– 1 010 989

– 3 278 785

2011

2011

– 949 668

654 580

0

654 580

– 295 088

– 3 573 873

2012

2012

– 1 079 200

1 091 761

0

1 091 761

12 561

– 3 561 312

2013

2013

– 1 880 205

1 826 753

0

1 826 753

– 53 452

– 3 614 763

2014

2014

– 1 441 778

1 390 000

0

1 390 000

– 51 778

– 3 666 541

– 38 423 575

– 38 423 575

34 344 217

34 344 217

510 931

510 931

34 855 148

34 855 148

– 3 666 541

– 3 666 541

| (240) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 236), analýzu existencie nadmernej náhrady pre nemocnice IRIS Juh (HIS) nebolo možné uskutočniť oddelene za roky 1996 – 1998 z dôvodu chýbajúcich potrebných číselných údajov. Belgickým orgánom sa však podarilo nájsť súhrnné sumy pre toto obdobie, počas ktorého ešte HIS tvorili štyri nezávislé nemocnice. Počas týchto troch rokov niektoré nemocnice HIS utrpeli straty v celkovej výške 2 622 714 EUR, zatiaľ čo ostatné dosiahli zisky v celkovej výške 703 624 EUR. Straty boli v plnej miere pokryté z finančných prostriedkov FRBRTC, ktoré boli poskytnuté pre obce. Zisky sa preniesli do ďalšieho roku, čím sa vysvetľuje, prečo náhrada deficitu zaznamenaného v roku 1999 tento deficit pokrýva len čiastočne. Zostatok deficitu sa nahradil z nerozdelených ziskov z obdobia 1996 – 1998. V tabuľke 10 sa tiež znázorňuje, že okrem veľmi nepatrných technických nadmerných náhrad v rokoch 2000, 2010, 2011, 2013 a 2014 (v každom prípade najviac 0,12 % náhrady poskytnutej pre tieto roky), HIS dostávali každý rok nedostatočnú náhradu. Táto celková nedostatočná náhrada dosahuje viac ako 9 miliónov EUR za obdobie rokov 1999 – 2014.

  Tabuľka 10


  Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HIS












  (v EUR) |
| --- | --- |
| HIS | Účtovný deficit | Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu | Dodatočné spoločné príspevky | Celková poskytnutá náhrada | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok |
| 1999 | – 1 248 404 | 446 209 | 0 | 446 209 | – 802 195 | 98 571  (*1) |
| 2000 | – 7 220 971 | 7 221 056 | 0 | 7 221 056 | 85 | – 98 486 |
| 2001 | – 14 782 680 | 14 782 680 | 0 | 14 782 680 | 0 | – 98 486 |
| 2002 | – 12 978 574 | 12 978 572 | 0 | 12 978 572 | – 2 | – 98 488 |
| 2003 | – 7 990 196 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 4 225 196 | – 4 323 684 |
| 2004 | – 5 941 987 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 176 987 | – 6 500 671 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 675 896 | – 7 176 566 |
| 2006 | – 5 022 247 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 1 257 247 | – 8 433 813 |
| 2007 | – 3 882 170 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 117 170 | – 8 550 983 |
| 2008 | – 3 779 570 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 14 570 | – 8 565 553 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 9 545 | – 8 575 098 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | 0 | 3 388 500 | 845 | – 8 574 253 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | 0 | 3 576 750 | 4 056 | – 8 570 197 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 190 | – 8 572 387 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 3 239 | – 8 569 148 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 4 503 | – 8 564 645 |
| | – 89 312 036 | 80 043 767 | 0 | 80 043 767 | – 9 268 269 | |

(240)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 236), analýzu existencie nadmernej náhrady pre nemocnice IRIS Juh (HIS) nebolo možné uskutočniť oddelene za roky 1996 – 1998 z dôvodu chýbajúcich potrebných číselných údajov. Belgickým orgánom sa však podarilo nájsť súhrnné sumy pre toto obdobie, počas ktorého ešte HIS tvorili štyri nezávislé nemocnice. Počas týchto troch rokov niektoré nemocnice HIS utrpeli straty v celkovej výške 2 622 714 EUR, zatiaľ čo ostatné dosiahli zisky v celkovej výške 703 624 EUR. Straty boli v plnej miere pokryté z finančných prostriedkov FRBRTC, ktoré boli poskytnuté pre obce. Zisky sa preniesli do ďalšieho roku, čím sa vysvetľuje, prečo náhrada deficitu zaznamenaného v roku 1999 tento deficit pokrýva len čiastočne. Zostatok deficitu sa nahradil z nerozdelených ziskov z obdobia 1996 – 1998. V tabuľke 10 sa tiež znázorňuje, že okrem veľmi nepatrných technických nadmerných náhrad v rokoch 2000, 2010, 2011, 2013 a 2014 (v každom prípade najviac 0,12 % náhrady poskytnutej pre tieto roky), HIS dostávali každý rok nedostatočnú náhradu. Táto celková nedostatočná náhrada dosahuje viac ako 9 miliónov EUR za obdobie rokov 1999 – 2014.

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HIS

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HIS

(v EUR)

HIS

Účtovný deficit

Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu

Dodatočné spoločné príspevky

Celková poskytnutá náhrada

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok

1999

1999

– 1 248 404

446 209

0

446 209

– 802 195

98 571  (*1)

*1

2000

2000

– 7 220 971

7 221 056

0

7 221 056

85

– 98 486

2001

2001

– 14 782 680

14 782 680

0

14 782 680

0

– 98 486

2002

2002

– 12 978 574

12 978 572

0

12 978 572

– 2

– 98 488

2003

2003

– 7 990 196

3 765 000

0

3 765 000

– 4 225 196

– 4 323 684

2004

2004

– 5 941 987

3 765 000

0

3 765 000

– 2 176 987

– 6 500 671

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

0

3 765 000

– 675 896

– 7 176 566

2006

2006

– 5 022 247

3 765 000

0

3 765 000

– 1 257 247

– 8 433 813

2007

2007

– 3 882 170

3 765 000

0

3 765 000

– 117 170

– 8 550 983

2008

2008

– 3 779 570

3 765 000

0

3 765 000

– 14 570

– 8 565 553

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

0

3 765 000

– 9 545

– 8 575 098

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

0

3 388 500

845

– 8 574 253

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

0

3 576 750

4 056

– 8 570 197

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

0

3 765 000

– 2 190

– 8 572 387

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

0

3 765 000

3 239

– 8 569 148

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

0

3 765 000

4 503

– 8 564 645

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

0

0

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (241) | V prípade HUDERF sa v tabuľke 11 ďalej v texte znázorňujú veľmi nepatrné technické nadmerné náhrady v rokoch 1998, 2002 a 2007 (v každom prípade menej ako 0,15 % náhrady poskytnutej pre tieto roky). V roku 2013 bola zaznamenaná rozsiahlejšia technická nadmerná náhrada (skoro 17 % náhrady poskytnutej za príslušný rok). Avšak napriek tomu, že náhrada, ktorú dostávala, bola vo veľkej miere nedostatočná už v rokoch 2010 a 2011, HUDERF sa celkovo ešte stála nachádzala v tej istej situácii v roku 2013, pokiaľ ide o službu všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti, ktoré dovtedy vykonávala. V súvislosti s obdobím 1996 – 2014 celková skutočná nedostatočná náhrada dosahuje výšku viac ako 700 000 EUR. Okrem toho, ako sa preukázalo vyššie v texte (pozri tabuľku 5 v odôvodnení 234), v praxi sa HUDERF nikdy nenachádzala v stave skutočnej nadmernej náhrady, v dôsledku ktorej by musela (čiastočne) vrátiť náhradu deficitu. Nepretržite sa totiž nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady a obec jej neustále dlhovala peniaze v období 1996 – 2014.

  Tabuľka 11


  Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HUDERF












  (v EUR) |
| --- | --- |
| HUDERF | Účtovný deficit | Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu | Dodatočné spoločné príspevky | Celková poskytnutá náhrada | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok |
| 1996 | – 1 505 830 | 1 504 714 | 0 | 1 504 714 | – 1 116 | – 1 116 |
| 1997 | – 1 026 881 | 1 026 279 | 0 | 1 026 279 | – 602 | – 1 718 |
| 1998 | – 245 113 | 245 415 | 0 | 245 415 | 302 | – 1 417 |
| 1999 | 1 642 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 417 |
| 2000 | – 484 951 | 484 949 | 0 | 484 949 | – 2 | – 1 419 |
| 2001 | – 1 218 954 | 1 218 000 | 0 | 1 218 000 | – 954 | – 2 373 |
| 2002 | – 479 490 | 480 000 | 0 | 480 000 | 510 | – 1 863 |
| 2003 | – 1 117 778 | 820 000 | 297 778 | 1 117 778 | 0 | – 1 862 |
| 2004 | – 781 981 | 781 981 | 0 | 781 981 | 0 | – 1 862 |
| 2005 | – 1 279 230 | 778 000 | 501 230 | 1 279 230 | 0 | – 1 863 |
| 2006 | – 2 494 074 | 778 000 | 1 716 074 | 2 494 074 | 0 | – 1 863 |
| 2007 | – 2 687 621 | 622 529 | 2 065 313 | 2 687 842 | 221 | – 1 642 |
| 2008 | – 2 314 050 | 871 350 | 1 442 700 | 2 314 050 | 0 | – 1 642 |
| 2009 | – 1 868 670 | 1 246 998 | 621 672 | 1 868 670 | 0 | – 1 642 |
| 2010 | – 1 823 049 | 1 401 628 | 0 | 1 401 628 | – 421 421 | – 423 062 |
| 2011 | – 1 620 663 | 1 220 232 | 0 | 1 220 232 | – 400 431 | – 823 493 |
| 2012 | – 945 316 | 945 316 | 0 | 945 316 | 0 | – 823 493 |
| 2013 | – 528 779 | 635 966 | 0 | 635 966 | 107 187 | – 716 306 |
| 2014 | – 618 000 | 618 000 | 0 | 618 000 | 0 | – 716 306 |
| | – 23 038 788 | 15 679 357 | 6 644 767 | 22 324 124 | – 716 306 | |

(241)

V prípade HUDERF sa v tabuľke 11 ďalej v texte znázorňujú veľmi nepatrné technické nadmerné náhrady v rokoch 1998, 2002 a 2007 (v každom prípade menej ako 0,15 % náhrady poskytnutej pre tieto roky). V roku 2013 bola zaznamenaná rozsiahlejšia technická nadmerná náhrada (skoro 17 % náhrady poskytnutej za príslušný rok). Avšak napriek tomu, že náhrada, ktorú dostávala, bola vo veľkej miere nedostatočná už v rokoch 2010 a 2011, HUDERF sa celkovo ešte stála nachádzala v tej istej situácii v roku 2013, pokiaľ ide o službu všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiace činnosti, ktoré dovtedy vykonávala. V súvislosti s obdobím 1996 – 2014 celková skutočná nedostatočná náhrada dosahuje výšku viac ako 700 000 EUR. Okrem toho, ako sa preukázalo vyššie v texte (pozri tabuľku 5 v odôvodnení 234), v praxi sa HUDERF nikdy nenachádzala v stave skutočnej nadmernej náhrady, v dôsledku ktorej by musela (čiastočne) vrátiť náhradu deficitu. Nepretržite sa totiž nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady a obec jej neustále dlhovala peniaze v období 1996 – 2014.

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HUDERF

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre HUDERF

(v EUR)

HUDERF

Účtovný deficit

Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu

Dodatočné spoločné príspevky

Celková poskytnutá náhrada

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok

1996

1996

– 1 505 830

1 504 714

0

1 504 714

– 1 116

– 1 116

1997

1997

– 1 026 881

1 026 279

0

1 026 279

– 602

– 1 718

1998

1998

– 245 113

245 415

0

245 415

302

– 1 417

1999

1999

1 642

0

0

0

0

– 1 417

2000

2000

– 484 951

484 949

0

484 949

– 2

– 1 419

2001

2001

– 1 218 954

1 218 000

0

1 218 000

– 954

– 2 373

2002

2002

– 479 490

480 000

0

480 000

510

– 1 863

2003

2003

– 1 117 778

820 000

297 778

1 117 778

0

– 1 862

2004

2004

– 781 981

781 981

0

781 981

0

– 1 862

2005

2005

– 1 279 230

778 000

501 230

1 279 230

0

– 1 863

2006

2006

– 2 494 074

778 000

1 716 074

2 494 074

0

– 1 863

2007

2007

– 2 687 621

622 529

2 065 313

2 687 842

221

– 1 642

2008

2008

– 2 314 050

871 350

1 442 700

2 314 050

0

– 1 642

2009

2009

– 1 868 670

1 246 998

621 672

1 868 670

0

– 1 642

2010

2010

– 1 823 049

1 401 628

0

1 401 628

– 421 421

– 423 062

2011

2011

– 1 620 663

1 220 232

0

1 220 232

– 400 431

– 823 493

2012

2012

– 945 316

945 316

0

945 316

0

– 823 493

2013

2013

– 528 779

635 966

0

635 966

107 187

– 716 306

2014

2014

– 618 000

618 000

0

618 000

0

– 716 306

– 23 038 788

– 23 038 788

15 679 357

15 679 357

6 644 767

6 644 767

22 324 124

22 324 124

– 716 306

– 716 306

| (242) | V súvislosti s inštitútom Bordet boli účtovné výsledky v období rokov 1996 – 2001 pozitívne, a preto pre toto obdobie nedošlo k zásahu zo strany obce. Od roku 2002 sa však účtovný výsledok zmenil na negatívny, a preto sa uskutočnili platby na náhradu deficitu. V tabuľke 12 ďalej v texte sa znázorňujú nepatrné technické nadmerné náhrady v roku 2005 a v roku 2011 (t. j. menej ako 4 % a 0,5 % náhrady poskytnutej pre tieto roky). Zdá sa, že v roku 2009 došlo k výraznej technickej nadmernej náhrade vo výške približne 580 000 EUR (t. j. skoro 46 % náhrady poskytnutej za tento rok). V roku 2008 sa však zaznamenala nedostatočná náhrada vo výške približne 533 000 EUR (skoro 505 000 EUR na súhrnnom základe). Z toho vyplýva celková súhrnná technická nadmerná náhrada len vo výške 73 702 EUR (menej ako 6 % náhrady udelenej za rok 2009), ktorá by mohla byť prenesená do roku 2010 (284) (zatiaľ čo za rok 2010, až do dnešného dňa, nebola poskytnutá žiadna náhrada). Okrem toho, v rámci každého skúmaného roku inštitút Bordet neustále očakával náhradu zaznamenaného deficitu (pozri tabuľku 6 v odôvodnení 234). V roku 2009 obec dlhovala inštitútu približne 3 milióny EUR. V súvislosti s obdobím 1996 – 2014 celková skutočná nedostatočná náhrada dosahuje výšku viac ako 2,4 milióna EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 234, zisky z obdobia rokov 1996 – 2001 znižujú splatný zostatok obcí, ktoré tieto zisky pred poskytnutím pomoci odpočítajú.

  Tabuľka 12


  Účtovný deficit a náhrada posktynutá pre Institut Bordet












  (v EUR) |
| --- | --- |
| Institut Bordet | Účtovný deficit | Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu | Dodatočné spoločné príspevky | Celková poskytnutá náhrada | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok |
| 1996 | 752 505 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2002 | – 4 929 105 | 4 929 106 | 0 | 4 929 106 | 1 | 1 |
| 2003 | – 4 916 506 | 2 025 000 | 2 891 506 | 4 916 506 | 0 | 1 |
| 2004 | – 2 001 995 | 1 321 316 | 680 679 | 2 001 995 | 0 | 1 |
| 2005 | – 771 467 | 800 000 | 0 | 800 000 | 28 533 | 28 534 |
| 2006 | – 1 817 630 | 1 800 000 | 17 630 | 1 817 630 | 0 | 28 533 |
| 2007 | – 1 874 162 | 1 208 531 | 665 631 | 1 874 162 | 0 | 28 533 |
| 2008 | – 1 624 347 | 1 055 516 | 35 509 | 1 091 025 | – 533 322 | – 504 789 |
| 2009 | – 688 005 | 1 266 496 | 0 | 1 266 496 | 578 491 | 73 702 |
| 2010 | – 655 634 | 0 | 0 | 0 | – 655 634 | – 581 932 |
| 2011 | – 838 644 | 841 506 | 0 | 841 506 | 2 862 | – 579 070 |
| 2012 | – 833 460 | 817 267 | 0 | 817 267 | – 16 193 | – 595 263 |
| 2013 | – 2 551 468 | 1 271 933 | 0 | 1 271 933 | – 1 279 535 | – 1 874 798 |
| 2014 | – 1 943 857 | 1 380 000 | 0 | 1 380 000 | – 563 857 | – 2 438 654 |
| | – 24 277 858 | 18 716 671 | 4 290 955 | 23 007 626 | – 2 438 654 | |

(242)

V súvislosti s inštitútom Bordet boli účtovné výsledky v období rokov 1996 – 2001 pozitívne, a preto pre toto obdobie nedošlo k zásahu zo strany obce. Od roku 2002 sa však účtovný výsledok zmenil na negatívny, a preto sa uskutočnili platby na náhradu deficitu. V tabuľke 12 ďalej v texte sa znázorňujú nepatrné technické nadmerné náhrady v roku 2005 a v roku 2011 (t. j. menej ako 4 % a 0,5 % náhrady poskytnutej pre tieto roky). Zdá sa, že v roku 2009 došlo k výraznej technickej nadmernej náhrade vo výške približne 580 000 EUR (t. j. skoro 46 % náhrady poskytnutej za tento rok). V roku 2008 sa však zaznamenala nedostatočná náhrada vo výške približne 533 000 EUR (skoro 505 000 EUR na súhrnnom základe). Z toho vyplýva celková súhrnná technická nadmerná náhrada len vo výške 73 702 EUR (menej ako 6 % náhrady udelenej za rok 2009), ktorá by mohla byť prenesená do roku 2010 (284) (zatiaľ čo za rok 2010, až do dnešného dňa, nebola poskytnutá žiadna náhrada). Okrem toho, v rámci každého skúmaného roku inštitút Bordet neustále očakával náhradu zaznamenaného deficitu (pozri tabuľku 6 v odôvodnení 234). V roku 2009 obec dlhovala inštitútu približne 3 milióny EUR. V súvislosti s obdobím 1996 – 2014 celková skutočná nedostatočná náhrada dosahuje výšku viac ako 2,4 milióna EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 234, zisky z obdobia rokov 1996 – 2001 znižujú splatný zostatok obcí, ktoré tieto zisky pred poskytnutím pomoci odpočítajú.

284

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Účtovný deficit a náhrada posktynutá pre Institut Bordet

Účtovný deficit a náhrada posktynutá pre Institut Bordet

(v EUR)

Institut Bordet

Účtovný deficit

Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu

Dodatočné spoločné príspevky

Celková poskytnutá náhrada

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok

1996

1996

752 505

0

0

0

0

0

1997

1997

170 241

0

0

0

0

0

1998

1998

41 349

0

0

0

0

0

1999

1999

44 371

0

0

0

0

0

2000

2000

5 439

0

0

0

0

0

2001

2001

154 518

0

0

0

0

0

2002

2002

– 4 929 105

4 929 106

0

4 929 106

1

1

2003

2003

– 4 916 506

2 025 000

2 891 506

4 916 506

0

1

2004

2004

– 2 001 995

1 321 316

680 679

2 001 995

0

1

2005

2005

– 771 467

800 000

0

800 000

28 533

28 534

2006

2006

– 1 817 630

1 800 000

17 630

1 817 630

0

28 533

2007

2007

– 1 874 162

1 208 531

665 631

1 874 162

0

28 533

2008

2008

– 1 624 347

1 055 516

35 509

1 091 025

– 533 322

– 504 789

2009

2009

– 688 005

1 266 496

0

1 266 496

578 491

73 702

2010

2010

– 655 634

0

0

0

– 655 634

– 581 932

2011

2011

– 838 644

841 506

0

841 506

2 862

– 579 070

2012

2012

– 833 460

817 267

0

817 267

– 16 193

– 595 263

2013

2013

– 2 551 468

1 271 933

0

1 271 933

– 1 279 535

– 1 874 798

2014

2014

– 1 943 857

1 380 000

0

1 380 000

– 563 857

– 2 438 654

– 24 277 858

– 24 277 858

18 716 671

18 716 671

4 290 955

4 290 955

23 007 626

23 007 626

– 2 438 654

– 2 438 654

| (243) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 236), analýzu existencie nadmernej náhrady poskytnutej v prospech nemocnice CHU Brugmann za obdobie rokov 1996 – 1998 nebolo možné uskutočniť z dôvodu chýbajúcich číselných údajov. V tabuľke 13 ďalej v texte sa znázorňujú nepatrné technické nadmerné náhrady v rokoch 2000, 2003, 2004, 2008 a 2011 (t. j. v každom prípade najviac 7 % náhrady poskytnutej za príslušný rok). Počas dvoch rokov, teda v roku 1999 a v roku 2012, technická nadmerná náhrada dosahovala viac ako 10 % náhrady poskytnutej za príslušný rok (t. j. 15,3 % za rok 1999 a 12,9 % za rok 2012). V roku 2012 sa však CHU Brugmann celkovo nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady po tom, čo už dostala značne nedostatočné náhrady v roku 2009 a v roku 2010 (t. j. nedostatočná náhrada vo výške 558 858 EUR). Pokiaľ ide o rok 1999, neexistujú číselné údaje za predchádzajúce roky, ktoré by sa mohli vziať do úvahy pri hodnotení celkovej situácie nemocnice CHU Brugmann v súvislosti s náhradou v roku 1999. Je však dôležité poznamenať, že prvé platby uskutočnené zo strany obce (na základe financovania z FRBRTC) sa začali len v roku 2003 a že, ako sa preukazuje v tabuľke 4 v odôvodnení 234, CHU Brugmann sa nikdy nenachádzala v situácii nadmernej náhrady, v dôsledku ktorej by musela obci (čiastočne) splatiť náhradu deficitu. Počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 sa totiž CHU Brugmann celkovo nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady a obec jej dlhovala peniaze na pokrytie predchádzajúceho alebo budúceho deficitu. Pre toto obdobie skutočná nedostatočná náhrada dosahovala celkovú výšku približne 935 000 EUR.

  Tabuľka 13


  Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Brugmann












  (v EUR) |
| --- | --- |
| CHU Brugmann | Účtovný deficit | Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu | Dodatočné spoločné príspevky | Celková poskytnutá náhrada | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok | Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok |
| 1999 | – 508 171 | 600 000 | 0 | 600 000 | 91 829 | 91 829 |
| 2000 | – 3 755 229 | 3 755 587 | 0 | 3 755 587 | 358 | 92 188 |
| 2001 | – 5 440 039 | 5 440 000 | 0 | 5 440 000 | –39 | 92 149 |
| 2002 | – 1 976 934 | 1 976 933 | 0 | 1 976 933 | –1 | 92 149 |
| 2003 | – 1 697 238 | 1 770 000 | 0 | 1 770 000 | 72 762 | 164 911 |
| 2004 | – 1 442 292 | 1 457 000 | 0 | 1 457 000 | 14 708 | 179 619 |
| 2005 | – 7 413 186 | 3 657 000 | 3 756 186 | 7 413 186 | 0 | 179 619 |
| 2006 | – 14 180 725 | 3 657 000 | 10 523 725 | 14 180 725 | 0 | 179 619 |
| 2007 | – 6 954 466 | 4 125 610 | 2 828 856 | 6 954 466 | 0 | 179 619 |
| 2008 | – 6 308 290 | 3 999 767 | 2 505 046 | 6 504 813 | 196 523 | 376 142 |
| 2009 | – 6 228 859 | 3 231 504 | 2 600 612 | 5 832 116 | – 396 743 | – 20 601 |
| 2010 | – 5 011 208 | 3 644 432 | 169 179 | 3 813 611 | – 1 197 597 | – 1 218 198 |
| 2011 | – 2 982 442 | 3 206 932 | 0 | 3 206 932 | 224 490 | – 993 708 |
| 2012 | – 2 945 806 | 3 380 656 | 0 | 3 380 656 | 434 850 | – 558 858 |
| 2013 | – 2 799 788 | 2 500 348 | 0 | 2 500 348 | – 299 440 | – 858 298 |
| 2014 | – 2 923 714 | 2 847 000 | 0 | 2 847 000 | – 76 714 | – 935 011 |
| | – 72 568 384 | 49 249 769 | 22 383 604 | 71 633 373 | – 935 011 | |

(243)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 236), analýzu existencie nadmernej náhrady poskytnutej v prospech nemocnice CHU Brugmann za obdobie rokov 1996 – 1998 nebolo možné uskutočniť z dôvodu chýbajúcich číselných údajov. V tabuľke 13 ďalej v texte sa znázorňujú nepatrné technické nadmerné náhrady v rokoch 2000, 2003, 2004, 2008 a 2011 (t. j. v každom prípade najviac 7 % náhrady poskytnutej za príslušný rok). Počas dvoch rokov, teda v roku 1999 a v roku 2012, technická nadmerná náhrada dosahovala viac ako 10 % náhrady poskytnutej za príslušný rok (t. j. 15,3 % za rok 1999 a 12,9 % za rok 2012). V roku 2012 sa však CHU Brugmann celkovo nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady po tom, čo už dostala značne nedostatočné náhrady v roku 2009 a v roku 2010 (t. j. nedostatočná náhrada vo výške 558 858 EUR). Pokiaľ ide o rok 1999, neexistujú číselné údaje za predchádzajúce roky, ktoré by sa mohli vziať do úvahy pri hodnotení celkovej situácie nemocnice CHU Brugmann v súvislosti s náhradou v roku 1999. Je však dôležité poznamenať, že prvé platby uskutočnené zo strany obce (na základe financovania z FRBRTC) sa začali len v roku 2003 a že, ako sa preukazuje v tabuľke 4 v odôvodnení 234, CHU Brugmann sa nikdy nenachádzala v situácii nadmernej náhrady, v dôsledku ktorej by musela obci (čiastočne) splatiť náhradu deficitu. Počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 sa totiž CHU Brugmann celkovo nachádzala v situácii nedostatočnej náhrady a obec jej dlhovala peniaze na pokrytie predchádzajúceho alebo budúceho deficitu. Pre toto obdobie skutočná nedostatočná náhrada dosahovala celkovú výšku približne 935 000 EUR.

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Brugmann

Účtovný deficit a náhrada poskytnutá pre CHU Brugmann

(v EUR)

CHU Brugmann

Účtovný deficit

Financovaný prostredníctvom FRBRTC alebo osobitnej dotácie z regiónu

Dodatočné spoločné príspevky

Celková poskytnutá náhrada

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) za daný rok

Nadmerná náhrada (+) alebo nedostatočná náhrada (–) ako celok

1999

1999

– 508 171

600 000

0

600 000

91 829

91 829

2000

2000

– 3 755 229

3 755 587

0

3 755 587

358

92 188

2001

2001

– 5 440 039

5 440 000

0

5 440 000

–39

92 149

2002

2002

– 1 976 934

1 976 933

0

1 976 933

–1

92 149

2003

2003

– 1 697 238

1 770 000

0

1 770 000

72 762

164 911

2004

2004

– 1 442 292

1 457 000

0

1 457 000

14 708

179 619

2005

2005

– 7 413 186

3 657 000

3 756 186

7 413 186

0

179 619

2006

2006

– 14 180 725

3 657 000

10 523 725

14 180 725

0

179 619

2007

2007

– 6 954 466

4 125 610

2 828 856

6 954 466

0

179 619

2008

2008

– 6 308 290

3 999 767

2 505 046

6 504 813

196 523

376 142

2009

2009

– 6 228 859

3 231 504

2 600 612

5 832 116

– 396 743

– 20 601

2010

2010

– 5 011 208

3 644 432

169 179

3 813 611

– 1 197 597

– 1 218 198

2011

2011

– 2 982 442

3 206 932

0

3 206 932

224 490

– 993 708

2012

2012

– 2 945 806

3 380 656

0

3 380 656

434 850

– 558 858

2013

2013

– 2 799 788

2 500 348

0

2 500 348

– 299 440

– 858 298

2014

2014

– 2 923 714

2 847 000

0

2 847 000

– 76 714

– 935 011

– 72 568 384

– 72 568 384

49 249 769

49 249 769

22 383 604

22 383 604

71 633 373

71 633 373

– 935 011

– 935 011

| (244) | Napokon, obmedzené zisky vykázané niektorými nemocnicami IRIS (t. j. CHU Saint-Pierre v roku 2006, HUDERF v roku 1999 a Institut Bordet v období rokov 1996 a 2001) nemožno považovať za dôkaz o nadmernej náhrade. Na základe vedenia oddelených účtov (pozri odôvodnenie 226) uplatňovaného v týchto nemocniciach IRIS totiž Komisia dospela k záveru, že tieto zisky, okrem jedného prípadu, vyplývajú zo ziskov, ktoré tieto nemocnice IRIS dosahujú pri výkone súvisiacich činností (pozri aj odôvodnenia 41, 116 a 117). Činnosti súvisiace so službou všeobecného hospodárskeho záujmu inštitútu Bordet viedli v roku 1996 k obmedzenému zisku na úrovni 1 % z celkových príjmov nemocnice v príslušnom roku. Komisia sa domnieva, že v každom prípade by mal byť takýto obmedzený zisk primeraný a nemal by viesť k nadmernej náhrade. Okrem toho, ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 234), všetky zisky (či už z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu alebo súvisiacich činností) sa ponechávajú a použijú sa na náhradu budúceho deficitu (alebo nesplateného predchádzajúceho deficitu), a tým aj na zníženie príspevku obcí. |
| --- | --- |

(244)

Napokon, obmedzené zisky vykázané niektorými nemocnicami IRIS (t. j. CHU Saint-Pierre v roku 2006, HUDERF v roku 1999 a Institut Bordet v období rokov 1996 a 2001) nemožno považovať za dôkaz o nadmernej náhrade. Na základe vedenia oddelených účtov (pozri odôvodnenie 226) uplatňovaného v týchto nemocniciach IRIS totiž Komisia dospela k záveru, že tieto zisky, okrem jedného prípadu, vyplývajú zo ziskov, ktoré tieto nemocnice IRIS dosahujú pri výkone súvisiacich činností (pozri aj odôvodnenia 41, 116 a 117). Činnosti súvisiace so službou všeobecného hospodárskeho záujmu inštitútu Bordet viedli v roku 1996 k obmedzenému zisku na úrovni 1 % z celkových príjmov nemocnice v príslušnom roku. Komisia sa domnieva, že v každom prípade by mal byť takýto obmedzený zisk primeraný a nemal by viesť k nadmernej náhrade. Okrem toho, ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 234), všetky zisky (či už z výkonu služby všeobecného hospodárskeho záujmu alebo súvisiacich činností) sa ponechávajú a použijú sa na náhradu budúceho deficitu (alebo nesplateného predchádzajúceho deficitu), a tým aj na zníženie príspevku obcí.

| (245) | Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že z dôvodu omeškania platieb náhrady deficitu v dôsledku skutočnosti, že počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 príslušné obce dlhovali každej nemocnici IRIS značné sumy určené na náhradu deficitu, a v dôsledku toho, že jednotlivé nemocnice IRIS sa celkovo nachádzali v situácii nedostatočnej náhrady, žiadna nemocnica IRIS v praxi nevyužila nadmernú náhradu. |
| --- | --- |

(245)

Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že z dôvodu omeškania platieb náhrady deficitu v dôsledku skutočnosti, že počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 príslušné obce dlhovali každej nemocnici IRIS značné sumy určené na náhradu deficitu, a v dôsledku toho, že jednotlivé nemocnice IRIS sa celkovo nachádzali v situácii nedostatočnej náhrady, žiadna nemocnica IRIS v praxi nevyužila nadmernú náhradu.

7.3.6.   Kontrola nadmernej náhrady

Kontrola nadmernej náhrady

| (246) | Tretia základná podmienka zlučiteľnosti stanovená v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 ukladá členským štátom jednak povinnosť prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby podniky poverené poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu nevyužili nadmernú náhradu, a jednak povinnosť vykonávať alebo nechať vykonávať pravidelné kontroly aspoň každé tri roky (285). Okrem toho, ak podnik skutočne využil nadmernú náhradu, členské štáty sú povinné požadovať od príslušného podniku, aby ju vrátil (286). |
| --- | --- |

(246)

Tretia základná podmienka zlučiteľnosti stanovená v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 ukladá členským štátom jednak povinnosť prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby podniky poverené poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu nevyužili nadmernú náhradu, a jednak povinnosť vykonávať alebo nechať vykonávať pravidelné kontroly aspoň každé tri roky (285). Okrem toho, ak podnik skutočne využil nadmernú náhradu, členské štáty sú povinné požadovať od príslušného podniku, aby ju vrátil (286).

285

286

| (247) | V prvom rade treba poznamenať, že pokiaľ ide o pokrytie predmetného deficitu, samotná povaha tohto mechanizmu náhrady už výrazne znižuje riziko nadmernej náhrady a predstavuje teda opatrenie, ktoré prispieva k vyvarovaniu sa nadmernej náhrady. Obce totiž môžu pokryť len skutočný deficit zaznamenaný nemocnicami IRIS v dôsledku výkonu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností. Náhrada teda nepokrýva zostatkové čisté náklady (pozri odôvodnenie 226), ktoré vznikli pri výkone týchto služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, a nezhŕňa dokonca ani primeraný zisk. Všetky platby sa uskutočňujú ex post, teda po tom, čo sa deficit zaznamenal (pozri v tejto súvislosti tabuľky v odôvodnení 234). Platby sa uskutočňujú prostredníctvom viacerých splátok (ako sa znázorňuje v tabuľkách v odôvodnení 234), čím sa zabezpečuje, že obce môžu pri najmenšom náznaku rizika nadmernej náhrady platbu zadržať. Pred uskutočnením platby v prospech nemocníc IRIS obce zároveň kontrolujú aj výšku súhrnného nesplateného deficitu. Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 235), obce a nemocnice IRIS sa tiež dohodli na okamžitom vrátení náhrady deficitu podľa článku 109 LCH s cieľom vyvarovať sa dvojitého pokrytia toho istého deficitu. Existuje teda len jedno zvyšné a teoretické obmedzené riziko technickej nadmernej náhrady, keď sa každý rok náhrada analyzuje samostatne (pozri odôvodnenia 237 a 238). V praxi však žiadna nemocnica IRIS celkovo nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu, keďže počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 obce dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy určené na zaplatenie náhrady deficitu (ako sa to potvrdzuje v tabuľkách v odôvodnení 234). |
| --- | --- |

(247)

V prvom rade treba poznamenať, že pokiaľ ide o pokrytie predmetného deficitu, samotná povaha tohto mechanizmu náhrady už výrazne znižuje riziko nadmernej náhrady a predstavuje teda opatrenie, ktoré prispieva k vyvarovaniu sa nadmernej náhrady. Obce totiž môžu pokryť len skutočný deficit zaznamenaný nemocnicami IRIS v dôsledku výkonu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a obmedzených súvisiacich činností. Náhrada teda nepokrýva zostatkové čisté náklady (pozri odôvodnenie 226), ktoré vznikli pri výkone týchto služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností, a nezhŕňa dokonca ani primeraný zisk. Všetky platby sa uskutočňujú ex post, teda po tom, čo sa deficit zaznamenal (pozri v tejto súvislosti tabuľky v odôvodnení 234). Platby sa uskutočňujú prostredníctvom viacerých splátok (ako sa znázorňuje v tabuľkách v odôvodnení 234), čím sa zabezpečuje, že obce môžu pri najmenšom náznaku rizika nadmernej náhrady platbu zadržať. Pred uskutočnením platby v prospech nemocníc IRIS obce zároveň kontrolujú aj výšku súhrnného nesplateného deficitu. Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 235), obce a nemocnice IRIS sa tiež dohodli na okamžitom vrátení náhrady deficitu podľa článku 109 LCH s cieľom vyvarovať sa dvojitého pokrytia toho istého deficitu. Existuje teda len jedno zvyšné a teoretické obmedzené riziko technickej nadmernej náhrady, keď sa každý rok náhrada analyzuje samostatne (pozri odôvodnenia 237 a 238). V praxi však žiadna nemocnica IRIS celkovo nikdy nevyužila skutočnú nadmernú náhradu, keďže počas celého obdobia rokov 1996 – 2014 obce dlhovali nemocniciam IRIS značné sumy určené na zaplatenie náhrady deficitu (ako sa to potvrdzuje v tabuľkách v odôvodnení 234).

ex post

| (248) | Po druhé, v zákone zo 14. novembra 1983 (287) o kontrole udeľovania a používania určitých dotácií sa vymedzujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú na kontrolu udelených dotácií, najmä zo strany belgických orgánov. Zahŕňa rovnaké pravidlá ako belgické organické uznesenie z 23. februára 2006, v ktorom sa vymedzujú ustanovenia vzťahujúce sa na rozpočet, účty a audity (288) a ktoré obsahuje všeobecné pravidlá týkajúce sa regiónu Brusel – hlavné mesto vymedzené v zákone zo 16. mája 2003, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na rozpočet, kontrolu dotácií a účtovníctvo obcí a regiónov, ako aj na riadenie kontroly zo strany belgického Dvora audítorov (289). V článku 1 zákona zo 14. novembra 1983 sa stanovuje, že:

  „Tento zákon sa vzťahuje na všetky dotácie udelené zo strany:






  1. | provincií, obcí, zariadení provinčného a obecného záujmu, ktoré majú právnu subjektivitu, aglomerácií, zväzu obcí, výborov pre kultúru, združení provincií a združení obcí; |
| --- | --- | --- |

(248)

Po druhé, v zákone zo 14. novembra 1983 (287) o kontrole udeľovania a používania určitých dotácií sa vymedzujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú na kontrolu udelených dotácií, najmä zo strany belgických orgánov. Zahŕňa rovnaké pravidlá ako belgické organické uznesenie z 23. februára 2006, v ktorom sa vymedzujú ustanovenia vzťahujúce sa na rozpočet, účty a audity (288) a ktoré obsahuje všeobecné pravidlá týkajúce sa regiónu Brusel – hlavné mesto vymedzené v zákone zo 16. mája 2003, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na rozpočet, kontrolu dotácií a účtovníctvo obcí a regiónov, ako aj na riadenie kontroly zo strany belgického Dvora audítorov (289). V článku 1 zákona zo 14. novembra 1983 sa stanovuje, že:

287

288

289

„Tento zákon sa vzťahuje na všetky dotácie udelené zo strany:

1.

provincií, obcí, zariadení provinčného a obecného záujmu, ktoré majú právnu subjektivitu, aglomerácií, zväzu obcí, výborov pre kultúru, združení provincií a združení obcí;

| 2. | fyzických a právnických osôb dotovaných priamo alebo nepriamo zo strany jedného z poskytovateľov uvedených v bode 1.“ |
| --- | --- |

2.

fyzických a právnických osôb dotovaných priamo alebo nepriamo zo strany jedného z poskytovateľov uvedených v bode 1.“

V článku 2 tohto zákona sa vymedzuje aj jeho veľmi široký rozsah pôsobnosti a stanovuje sa v ňom toto:

„Dotáciou treba rozumieť [...] akýkoľvek príspevok alebo pomoc bez ohľadu na formu alebo označenie vrátane návratných záloh, ktoré nezahŕňajú úrok, poskytovaných s cieľom podporiť činnosti vo verejnom záujme [...]“.

Zo spomínaných článkov jasne vyplýva, že náhrada deficitu poskytnutá bruselskými obcami v prospech nemocníc IRIS na výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností patrí do rozsahu pôsobnosti tohto zákona.

| (249) | V článku 3 zákona zo 14. novembra 1983 sa stanovuje zásada, podľa ktorej sa musí dotácia použiť výlučne na účely, na ktoré bola poskytnutá, a príjemca musí byť schopný opodstatniť jej využitie. V článkoch 4 a 5 sa vymedzujú ďalšie pravidlá týkajúce sa udeľovania takýchto dotácií a požiadavky na transparentnosť, ktorými je príjemca poverený. V článkoch 6 a 7 sa vymedzujú pravidlá týkajúce sa kontroly uskutočnenej zo strany alebo v mene poskytovateľa dotácií v súvislosti s využitím dotácií. Osobitne sa v článku 6 stanovuje:

  „Každý poskytovateľ [dotácie] má právo na mieste vykonať kontrolu využitia udelenej dotácie.“

  V článku 7 sa stanovujú povinnosti týkajúce sa vrátania a vymáhania dotácií. Tento článok znie takto:

  „Bez toho, aby boli dotknuté zrušujúce ustanovenia, ktorým podlieha táto dotácia, príjemca je povinný túto dotáciu vrátiť v týchto prípadoch:






  1. | ak dotáciu nepoužíva na účely, na ktoré mu bola udelená; |
| --- | --- | --- |

(249)

V článku 3 zákona zo 14. novembra 1983 sa stanovuje zásada, podľa ktorej sa musí dotácia použiť výlučne na účely, na ktoré bola poskytnutá, a príjemca musí byť schopný opodstatniť jej využitie. V článkoch 4 a 5 sa vymedzujú ďalšie pravidlá týkajúce sa udeľovania takýchto dotácií a požiadavky na transparentnosť, ktorými je príjemca poverený. V článkoch 6 a 7 sa vymedzujú pravidlá týkajúce sa kontroly uskutočnenej zo strany alebo v mene poskytovateľa dotácií v súvislosti s využitím dotácií. Osobitne sa v článku 6 stanovuje:

„Každý poskytovateľ [dotácie] má právo na mieste vykonať kontrolu využitia udelenej dotácie.“

V článku 7 sa stanovujú povinnosti týkajúce sa vrátania a vymáhania dotácií. Tento článok znie takto:

„Bez toho, aby boli dotknuté zrušujúce ustanovenia, ktorým podlieha táto dotácia, príjemca je povinný túto dotáciu vrátiť v týchto prípadoch:

1.

ak dotáciu nepoužíva na účely, na ktoré mu bola udelená;

| 2. | ak neposkytne jedno z odôvodnení uvedených v článku 4 a článku 5; |
| --- | --- |

2.

ak neposkytne jedno z odôvodnení uvedených v článku 4 a článku 5;

| 3. | ak bráni výkonu kontroly podľa článku 6. |
| --- | --- |

3.

ak bráni výkonu kontroly podľa článku 6.

V prípade stanovenom v prvom a druhom pododseku však príjemca musí vrátiť len tú časť dotácie, ktorá nie je odôvodnená.

Právnické osoby založené podľa verejného práva, ktoré majú právomoc stanoviť priame zdanenie, sú oprávnené prostredníctvom vymáhacieho príkazu tieto dotácie vymáhať. Vymáhací príkaz udeľuje účtovník zodpovedný za vymáhanie. Je vykonateľný správnym orgánom oprávneným vykonať úlohu vyplývajúcu z príslušných priamych ustanovení, ktorá sa týka príslušných právnických osôb založených podľa verejného práva.“

| (250) | Zákon teda umožňuje obciam zabezpečiť, aby boli dotácie udelené v súlade s požadovanými podmienkami a kontrolovať využívanie a vymáhanie súm nespĺňajúcich požiadavky. Platba náhrady deficitu zo strany obcí teda podlieha veľmi prísnym pravidlám. Prijatie týchto platieb zo strany príslušných nemocníc zahŕňa právo na kontrolu nezávislým orgánom, ktorý môže zabezpečiť, že dotácia bola skutočne využitá na účely, na ktoré bola udelená. V opačnom prípade je nemocnica povinná ju okamžite vrátiť, čo vedie k vymáhaniu akejkoľvek nadmernej náhrady v prospech nemocníc IRIS. |
| --- | --- |

(250)

Zákon teda umožňuje obciam zabezpečiť, aby boli dotácie udelené v súlade s požadovanými podmienkami a kontrolovať využívanie a vymáhanie súm nespĺňajúcich požiadavky. Platba náhrady deficitu zo strany obcí teda podlieha veľmi prísnym pravidlám. Prijatie týchto platieb zo strany príslušných nemocníc zahŕňa právo na kontrolu nezávislým orgánom, ktorý môže zabezpečiť, že dotácia bola skutočne využitá na účely, na ktoré bola udelená. V opačnom prípade je nemocnica povinná ju okamžite vrátiť, čo vedie k vymáhaniu akejkoľvek nadmernej náhrady v prospech nemocníc IRIS.

| (251) | Potvrdzuje sa to zákonom o CPAS, ktorého článok 60 ods. 6 znie takto:

  „O založení alebo rozšírení zariadení alebo služieb oprávnených na finančnú podporu v oblasti investícií alebo činností možno rozhodnúť len na základe dokumentácie, ktorá preukazuje, že podmienky stanovené v organických zákonoch alebo iných právnych predpisoch týkajúce sa udelenia týchto dotácií budú splnené.“

  Ak CPAS poskytne pomoc verejnej nemocnici, musí poskytnúť dôkaz, že pravidlá týkajúce sa udelenia financovania budú dodržané. |
| --- | --- |

(251)

Potvrdzuje sa to zákonom o CPAS, ktorého článok 60 ods. 6 znie takto:

„O založení alebo rozšírení zariadení alebo služieb oprávnených na finančnú podporu v oblasti investícií alebo činností možno rozhodnúť len na základe dokumentácie, ktorá preukazuje, že podmienky stanovené v organických zákonoch alebo iných právnych predpisoch týkajúce sa udelenia týchto dotácií budú splnené.“

Ak CPAS poskytne pomoc verejnej nemocnici, musí poskytnúť dôkaz, že pravidlá týkajúce sa udelenia financovania budú dodržané.

| (252) | Rovnako sa tak v článku 135g zákona o CPAS vymedzujú spôsoby dohľadu nad miestnymi združeniami zriadenými podľa kapitoly XII (v tomto prípade nemocníc IRIS) zo strany zastrešujúceho združenia (v tomto prípade sieť IRIS) v štvrťročnej periodicite. Konkrétne to znamená, že sieť IRIS kontroluje, či sú rozhodnutia prijaté nemocnicami IRIS v súlade s/so:






  „1. | všeobecným strategickým plánom a plánom určenia nemocničnej činnosti a s rozhodnutiami prijatými v rámci jeho uplatnenia; |
| --- | --- | --- |

(252)

Rovnako sa tak v článku 135g zákona o CPAS vymedzujú spôsoby dohľadu nad miestnymi združeniami zriadenými podľa kapitoly XII (v tomto prípade nemocníc IRIS) zo strany zastrešujúceho združenia (v tomto prípade sieť IRIS) v štvrťročnej periodicite. Konkrétne to znamená, že sieť IRIS kontroluje, či sú rozhodnutia prijaté nemocnicami IRIS v súlade s/so:

„1.

všeobecným strategickým plánom a plánom určenia nemocničnej činnosti a s rozhodnutiami prijatými v rámci jeho uplatnenia;

| 2. | organizačným plánom a finančným plánom stanoveným miestnym združením na základe usmernení stanovených zastrešujúcou organizáciou, ako aj s príslušnými zmenami a aktualizáciami; |
| --- | --- |

2.

organizačným plánom a finančným plánom stanoveným miestnym združením na základe usmernení stanovených zastrešujúcou organizáciou, ako aj s príslušnými zmenami a aktualizáciami;

| 3. | ročným rozpočtom stanoveným miestnymi združeniami na základe usmernení stanovených zastrešujúcou organizáciou. |
| --- | --- |

3.

ročným rozpočtom stanoveným miestnymi združeniami na základe usmernení stanovených zastrešujúcou organizáciou.

V prípade nesúladu zastrešujúca organizácia prijme všetky opatrenia, ktoré považuje za potrebné s cieľom napraviť nesúlad a oznámi ich príslušnému miestnemu združeniu, aby ich vykonalo v lehote, ktorú určí.

V prípade, že miestne združenie nevykoná opatrenia v stanovenej lehote, zastrešujúce združenie môže bezodkladne poveriť správcu podľa článku 135 h, aby nahradil orgán miestneho združenia, ktorý zlyhal.“

| (253) | Z ustanovení uvedených skôr v texte vyplýva, že zákon o CPAS, ako aj zákon zo 14. novembra 1983 umožňujú bruselským obciam zabezpečiť, aby dotácie udelené nemocniciam IRIS boli využité správnym spôsobom a neviedli k nadmernej náhrade. Spoločné uplatňovanie týchto ustanovení uľahčuje kontrolu nadmernej náhrady a zabezpečuje vymáhanie nadmerných náhrad. Okrem toho v prípade nesúladu sa tretia strana poverí substitučnou právomocou, aby sa zabezpečilo, že tieto povinnosti uložené nemocniciam IRIS sú splnené, najmä pokiaľ ide o rozpočet. Obce, CPAS a zastrešujúce združenie siete IRIS teda majú rozšírené kontrolné právomoci, aj keď v podstate neexistuje žiadne riziko nadmernej náhrady podľa mechanizmu náhrady deficitu, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(253)

Z ustanovení uvedených skôr v texte vyplýva, že zákon o CPAS, ako aj zákon zo 14. novembra 1983 umožňujú bruselským obciam zabezpečiť, aby dotácie udelené nemocniciam IRIS boli využité správnym spôsobom a neviedli k nadmernej náhrade. Spoločné uplatňovanie týchto ustanovení uľahčuje kontrolu nadmernej náhrady a zabezpečuje vymáhanie nadmerných náhrad. Okrem toho v prípade nesúladu sa tretia strana poverí substitučnou právomocou, aby sa zabezpečilo, že tieto povinnosti uložené nemocniciam IRIS sú splnené, najmä pokiaľ ide o rozpočet. Obce, CPAS a zastrešujúce združenie siete IRIS teda majú rozšírené kontrolné právomoci, aj keď v podstate neexistuje žiadne riziko nadmernej náhrady podľa mechanizmu náhrady deficitu, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia.

| (254) | Okrem toho, keď sa v prevádzkových účtoch verejnej nemocnice vykáže deficit, kolégium starostov a zástupcov starostov môže podľa článku 111 ods. 2 a článku 126 zákona o CPAS prerušiť vykonávanie „akéhokoľvek rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré škodí verejnému záujmu, a najmä finančným záujmom obce.“ |
| --- | --- |

(254)

Okrem toho, keď sa v prevádzkových účtoch verejnej nemocnice vykáže deficit, kolégium starostov a zástupcov starostov môže podľa článku 111 ods. 2 a článku 126 zákona o CPAS prerušiť vykonávanie „akéhokoľvek rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré škodí verejnému záujmu, a najmä finančným záujmom obce.“

| (255) | Napokon treba zdôrazniť, že orgány, ktoré poskytujú predmetné opatrenie pomoci (t. j. obce a CPAS), priamo kontrolujú príjemcov. Tieto orgány majú predovšetkým väčšinu hlasov v rámci správnych rád nemocníc IRIS, ktoré okrem iného vymenúvajú generálneho riaditeľa vo svojich príslušných nemocniciach. V málo pravdepodobnom prípade, že by nemocnica IRIS odmietla vrátiť nadmernú náhradu, by verejné orgány mohli jednoducho nahradiť generálneho riaditeľa s cieľom napraviť túto situáciu. Okrem toho, ako sa vyžaduje v štatúte jednotlivých nemocníc IRIS, správna rada zasadá aspoň osemkrát za rok, čo umožňuje orgánom, ktoré poskytli pomoc, pravidelne sledovať finančnú situáciu nemocníc IRIS (najmä prostredníctvom polročných správ, ktoré pokrývajú túto tému, ako sa vyžaduje v štatúte). |
| --- | --- |

(255)

Napokon treba zdôrazniť, že orgány, ktoré poskytujú predmetné opatrenie pomoci (t. j. obce a CPAS), priamo kontrolujú príjemcov. Tieto orgány majú predovšetkým väčšinu hlasov v rámci správnych rád nemocníc IRIS, ktoré okrem iného vymenúvajú generálneho riaditeľa vo svojich príslušných nemocniciach. V málo pravdepodobnom prípade, že by nemocnica IRIS odmietla vrátiť nadmernú náhradu, by verejné orgány mohli jednoducho nahradiť generálneho riaditeľa s cieľom napraviť túto situáciu. Okrem toho, ako sa vyžaduje v štatúte jednotlivých nemocníc IRIS, správna rada zasadá aspoň osemkrát za rok, čo umožňuje orgánom, ktoré poskytli pomoc, pravidelne sledovať finančnú situáciu nemocníc IRIS (najmä prostredníctvom polročných správ, ktoré pokrývajú túto tému, ako sa vyžaduje v štatúte).

| (256) | Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že existujú dostatočné spôsoby s cieľom vyvarovať sa nadmerných náhrad, odhaliť ich a pokryť ich, zatiaľ čo riziko skutočnej nadmernej náhrady sa zdá byť veľmi obmedzené vzhľadom na povahu predmetného opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(256)

Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že existujú dostatočné spôsoby s cieľom vyvarovať sa nadmerných náhrad, odhaliť ich a pokryť ich, zatiaľ čo riziko skutočnej nadmernej náhrady sa zdá byť veľmi obmedzené vzhľadom na povahu predmetného opatrenia pomoci.

7.3.7.   Dĺžka trvania poverení

Dĺžka trvania poverení

| (257) | V článku 2 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa stanovuje, že rozhodnutie sa vzťahuje len na poverenia, ktorých trvanie neprekračuje desať rokov, pokiaľ by sa dlhšie trvanie nemohlo odôvodniť tým, že poverený podnik potrebuje rozložiť dôležité investície na dlhšie obdobie v súlade so všeobecne akceptovanou účtovnou zásadou. |
| --- | --- |

(257)

V článku 2 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa stanovuje, že rozhodnutie sa vzťahuje len na poverenia, ktorých trvanie neprekračuje desať rokov, pokiaľ by sa dlhšie trvanie nemohlo odôvodniť tým, že poverený podnik potrebuje rozložiť dôležité investície na dlhšie obdobie v súlade so všeobecne akceptovanou účtovnou zásadou.

| (258) | Trvanie štatútu nemocníc IRIS, ktoré na úrovni obcí predstavujú v tomto prípade dôležité poverenia, je stanovené na 30 rokov. Komisia sa domnieva, že tak dlhé trvanie je opodstatnené potrebou nemocníc IRIS dať priestor dôležitým investíciám z pozície poverených poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Konkrétne najdôležitejšími aktívami nemocníc IRIS sú ich budovy (ktoré predstavujú 60 % hodnoty ich aktív), ktoré sa môžu odpisovať počas 30 rokov v súlade so všeobecne akceptovanými účtovnými zásadami (290). Okrem toho strategické plány siete IRIS, v ktorých sa spresňujú dodatočné povinnosti, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, majú tiež obmedzené trvanie, ktoré je ešte kratšie. Prvý strategický plán pokrýval obdobie rokov 1996 – 2001. Druhý strategický plán pôvodne pokrýval obdobie rokov 2002 – 2006, následne sa však upravil a predĺžil do konca roku 2014. Nový strategický plán na obdobie rokov 2015 – 2018 bol prijatý v januári 2015. |
| --- | --- |

(258)

Trvanie štatútu nemocníc IRIS, ktoré na úrovni obcí predstavujú v tomto prípade dôležité poverenia, je stanovené na 30 rokov. Komisia sa domnieva, že tak dlhé trvanie je opodstatnené potrebou nemocníc IRIS dať priestor dôležitým investíciám z pozície poverených poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Konkrétne najdôležitejšími aktívami nemocníc IRIS sú ich budovy (ktoré predstavujú 60 % hodnoty ich aktív), ktoré sa môžu odpisovať počas 30 rokov v súlade so všeobecne akceptovanými účtovnými zásadami (290). Okrem toho strategické plány siete IRIS, v ktorých sa spresňujú dodatočné povinnosti, ktorými sú poverené nemocnice IRIS, majú tiež obmedzené trvanie, ktoré je ešte kratšie. Prvý strategický plán pokrýval obdobie rokov 1996 – 2001. Druhý strategický plán pôvodne pokrýval obdobie rokov 2002 – 2006, následne sa však upravil a predĺžil do konca roku 2014. Nový strategický plán na obdobie rokov 2015 – 2018 bol prijatý v januári 2015.

290

| (259) | Okrem toho, zákonom z 10. apríla 2014 (291) sa obmedzilo trvanie federálneho poverenia týkajúceho sa základných nemocničných úloh (292), pričom sa zmenil článok 105 súčasného znenia LCH (293). Konkrétne sa na základe článku 105 v súčasnosti vyžaduje, aby obdobie, pre ktoré sa udeľuje RFP, neprekračovalo desať rokov, s výnimkou položiek v RFP, ktoré pokrývajú významné nemocničné investičné náklady a ktoré sa potrebujú rozložiť na dlhšie obdobie v súlade so všeobecne akceptovanými účtovnými zásadami. Napokon, individuálne povolenie, ktorá musia nemocnice mať, aby im mohlo byť poskytnuté financovanie z RFP, má takisto obmedzené trvanie (ktoré závisí od regiónu, ale ktoré je vo všeobecnosti približne päť rokov a v každom prípade najviac desať rokov). |
| --- | --- |

(259)

Okrem toho, zákonom z 10. apríla 2014 (291) sa obmedzilo trvanie federálneho poverenia týkajúceho sa základných nemocničných úloh (292), pričom sa zmenil článok 105 súčasného znenia LCH (293). Konkrétne sa na základe článku 105 v súčasnosti vyžaduje, aby obdobie, pre ktoré sa udeľuje RFP, neprekračovalo desať rokov, s výnimkou položiek v RFP, ktoré pokrývajú významné nemocničné investičné náklady a ktoré sa potrebujú rozložiť na dlhšie obdobie v súlade so všeobecne akceptovanými účtovnými zásadami. Napokon, individuálne povolenie, ktorá musia nemocnice mať, aby im mohlo byť poskytnuté financovanie z RFP, má takisto obmedzené trvanie (ktoré závisí od regiónu, ale ktoré je vo všeobecnosti približne päť rokov a v každom prípade najviac desať rokov).

291

292

293

| (260) | Komisia sa teda domnieva, že povinnosť podľa článku 2 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 týkajúca sa obmedzenia dĺžky poverenia a opodstatnenia tohto trvania je splnená. |
| --- | --- |

(260)

Komisia sa teda domnieva, že povinnosť podľa článku 2 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 týkajúca sa obmedzenia dĺžky poverenia a opodstatnenia tohto trvania je splnená.

7.3.8.   Transparentnosť

Transparentnosť

| (261) | Napokon v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vyžaduje, aby členské štáty zverejnili určité informácie. Konkrétne, v súvislosti s náhradami vyššími ako 15 miliónov EUR udelenými podniku, ktorý vykonáva aj činnosti nepatriace do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, sa na základe článku 7 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 vyžaduje, aby členské štáty zverejnili na internete alebo prostredníctvom iných vhodných kanálov poverenie (alebo zhrnutie obsahujúce položky uvedené v článku 4 daného rozhodnutia) a ročné sumy zodpovedajúce pomoci udelenej podniku. |
| --- | --- |

(261)

Napokon v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vyžaduje, aby členské štáty zverejnili určité informácie. Konkrétne, v súvislosti s náhradami vyššími ako 15 miliónov EUR udelenými podniku, ktorý vykonáva aj činnosti nepatriace do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, sa na základe článku 7 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 vyžaduje, aby členské štáty zverejnili na internete alebo prostredníctvom iných vhodných kanálov poverenie (alebo zhrnutie obsahujúce položky uvedené v článku 4 daného rozhodnutia) a ročné sumy zodpovedajúce pomoci udelenej podniku.

| (262) | Požiadavka na transparentnosť rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vzťahuje na „náhrady vyššie ako 15 miliónov EUR udelené podniku, ktorý vykonáva aj činnosti nepatriace do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu“. Ako sa uvádza v tabuľkách 9 až 13, výška náhrady deficitu zo strany obcí v prospech nemocníc IRIS nikdy neprevyšuje v žiadnom roku úroveň 15 miliónov EUR. Komisia sa teda domnieva, že požiadavka na transparentnosť podľa článku 7 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa v tomto prípade neuplatňuje. |
| --- | --- |

(262)

Požiadavka na transparentnosť rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa vzťahuje na „náhrady vyššie ako 15 miliónov EUR udelené podniku, ktorý vykonáva aj činnosti nepatriace do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu“. Ako sa uvádza v tabuľkách 9 až 13, výška náhrady deficitu zo strany obcí v prospech nemocníc IRIS nikdy neprevyšuje v žiadnom roku úroveň 15 miliónov EUR. Komisia sa teda domnieva, že požiadavka na transparentnosť podľa článku 7 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 sa v tomto prípade neuplatňuje.

7.3.9.   Zhrnutie záverov o zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom

Zhrnutie záverov o zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom

| (263) | Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že náhrada deficitu bruselských verejných nemocníc IRIS poskytovaná bruselskými obcami od roku 1996, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, je v súlade s požiadavkami rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a je teda zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(263)

Vzhľadom na predchádzajúce odôvodnenia Komisia dospela k záveru, že náhrada deficitu bruselských verejných nemocníc IRIS poskytovaná bruselskými obcami od roku 1996, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, je v súlade s požiadavkami rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 a je teda zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

| (264) | Zo záveru uvedeného skôr v texte a zo skutočností vymedzených v odôvodneniach 148 až 152 vyplýva, že Komisia nepotrebuje posudzovať, či je náhrada deficitu bruselských verejných nemocníc IRIS poskytovaná bruselskými obcami takisto zlučiteľná s vnútorným trhom podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (v súvislosti s pomocou udelenou v období medzi 19. decembrom 2005 a 31. januárom 2012) alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. |
| --- | --- |

(264)

Zo záveru uvedeného skôr v texte a zo skutočností vymedzených v odôvodneniach 148 až 152 vyplýva, že Komisia nepotrebuje posudzovať, či je náhrada deficitu bruselských verejných nemocníc IRIS poskytovaná bruselskými obcami takisto zlučiteľná s vnútorným trhom podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (v súvislosti s pomocou udelenou v období medzi 19. decembrom 2005 a 31. januárom 2012) alebo rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

7.4.   Záverečné poznámky

Záverečné poznámky

| (265) | Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 159), vo svojom rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012 Všeobecný súd poukázal na zásadu rovnakého zaobchádzania. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že zásada nediskriminácie/rovnakého zaobchádzania sa nenachádza medzi kritériami zlučiteľnosti v rámci rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V tomto prípade však Komisia dospela k záveru, že táto zásada sa v každom prípade dodržiava, keďže nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice sa z právneho a skutkového hľadiska nachádzajú v rôznych situáciách vzhľadom na to, že rozsah úlohy týkajúcej sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu verejných nemocníc IRIS je širší v porovnaní so súkromnými nemocnicami a s jej plnením sú teda spojené vyššie náklady (ako sa uvádza skôr v texte, pozri bod 7.3.4.1). Komisia pre úplnosť poukazuje na skutočnosť, že verejné nemocnice IRIS podliehajú určitému počtu obmedzení, ako aj dodatočným nákladom (pozri odôvodnenia 42 a 43) pri výkone služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorou sú poverené. |
| --- | --- |

(265)

Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenie 159), vo svojom rozsudku o zrušení zo 7. novembra 2012 Všeobecný súd poukázal na zásadu rovnakého zaobchádzania. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že zásada nediskriminácie/rovnakého zaobchádzania sa nenachádza medzi kritériami zlučiteľnosti v rámci rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012. V tomto prípade však Komisia dospela k záveru, že táto zásada sa v každom prípade dodržiava, keďže nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice sa z právneho a skutkového hľadiska nachádzajú v rôznych situáciách vzhľadom na to, že rozsah úlohy týkajúcej sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu verejných nemocníc IRIS je širší v porovnaní so súkromnými nemocnicami a s jej plnením sú teda spojené vyššie náklady (ako sa uvádza skôr v texte, pozri bod 7.3.4.1). Komisia pre úplnosť poukazuje na skutočnosť, že verejné nemocnice IRIS podliehajú určitému počtu obmedzení, ako aj dodatočným nákladom (pozri odôvodnenia 42 a 43) pri výkone služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorou sú poverené.

| (266) | Pokiaľ sa nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice nachádzajú v rôznych/neporovnateľných situáciách, náhradu deficitu nemocníc IRIS nemožno považovať za porušenie zásady rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(266)

Pokiaľ sa nemocnice IRIS a bruselské súkromné nemocnice nachádzajú v rôznych/neporovnateľných situáciách, náhradu deficitu nemocníc IRIS nemožno považovať za porušenie zásady rovnakého zaobchádzania.

8.   ZÁVER

ZÁVER

| (267) | Vzhľadom na posúdenie uvedené skôr v texte Komisia rozhodla, že predmetná štátna pomoc je v tomto prípade zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ, |
| --- | --- |

(267)

Vzhľadom na posúdenie uvedené skôr v texte Komisia rozhodla, že predmetná štátna pomoc je v tomto prípade zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc poskytovaná bruselskými obcami od roku 1996 vo forme náhrady deficitu bruselských verejných nemocníc IRIS je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 5. júla 2016

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v uvedenom poradí. Obidva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. Zmluvou o fungovaní Európskej únie sa takisto zaviedli niektoré zmeny v terminológii, ako napríklad nahradenie slova „Spoločenstvo“ slovom „Únia“, spojenia „spoločný trh“ spojením „vnútorný trh“ a spojenia „Súd prvého stupňa“ spojením „Všeobecný súd“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia ZFEÚ.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 437, 5.12.2014, s. 10.

2

(3)  Týchto päť verejných nemocníc spoločne spravuje asi 2 425 lôžok z celkového počtu približne 7 260 lôžok, ktoré sa nachádzajú v rámci všeobecných nemocníc a univerzitných nemocníc v regióne Brusel – hlavné mesto (okrem psychiatrických, geriatrických a iných špecializovaných nemocníc). Zamestnávajú približne 10 000 osôb. Tieto nemocnice zabezpečujú viac ako milión lekárskych konzultácií ročne. Údaj o počte schválených nemocničných lôžok poskytli belgické orgány [ktoré sa poradili s Commission communautaire commune (Spoločná komisia spoločenstva) a Federálnym verejným úradom „Verejné zdravie“] a týka sa roku 2015. Ďalšie informácie sú k dispozícii na webovej lokalite siete IRIS (pozri http://www.iris-hopitaux.be).

3

(4)  Podrobnejšie informácie o týchto verejných nemocniciach a ich činnostiach nájdete v oddieloch 2.2 a 2.4.

4

(5)  Skratka IRIS zodpovedá francúzskemu názvu Interhospitalière régionale des infrastructures de soins (Regionálna sieť na koordináciu infraštruktúry nemocničnej starostlivosti).

5

Interhospitalière régionale des infrastructures de soins

(6)  Sťažovatelia požiadali, aby ich totožnosť nebola zverejnená. Vzhľadom na žalobu o zrušenie, ktorú podali tieto strany, a na rozsudok o zrušení zo 7. novembra 2012, ktorý vydal Všeobecný súd vo veci T-137/10, sa už však totožnosť týchto strán zverejnila (pozri odôvodnenia 4 a 6). Zároveň je potrebné poznamenať, že združenie ABISP a jeho členovia svoju sťažnosť stiahli.

6

(7)  Toto posledné tvrdenie sťažovatelia prvýkrát uviedli vo svojom liste z 15. decembra 2008.

7

(8)  Útvary Komisie v podstate zaujali predbežné stanovisko, že nemocnice IRIS boli podľa všetkého riadne poverené plnením úloh vo verejnom záujme, že náhrada prijímaná zo strany nemocníc bola jasne vymedzená a že táto náhrada nebola nadmerná. V dôsledku toho útvary Komisie dospeli k záveru o neexistencii problému podľa pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci. Okrem toho konštatovali, že požiadavky v oblasti transparentnosti boli podľa všetkého takisto splnené. Útvary Komisie teda dospeli k záveru, že neexistovali dostatočné dôvody pokračovať vo vyšetrovaní bez predloženia nových skutočností zo strany sťažovateľov.

8

(9)  Vec T-128/08, zatiaľ neuverejnené.

9

(10)  Vec T-241/08, zatiaľ neuverejnené.

10

(11)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

11

(12)  
  Ú. v. EÚ C 74, 24.3.2010, s. 1.

12

(13)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67).

13

(14)  Vec T-137/10, CBI/Komisia, ECLI:EU:T:2012:584.

14

(15)  Tamtiež, bod 313.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

16

(17)  Moniteur belge z 5. augusta 1976, s. 9 876.

17

(18)  Z devätnástich obcí tvoriacich región Brusel – hlavné mesto ide o týchto šesť príslušných obcí: Anderlecht, mesto Brusel, Etterbeek, Ixelles, Schaerbeek a Saint-Gilles.

18

(19)  Konkrétne išlo o tieto nemocnice: CHU Brugmann-Huderf (jediný subjekt do 1. januára 1997), CHU Saint-Pierre, Institut Bordet, Centre Hospitalier Baron Lambert, Centre Hospitalier Bracops, Centre Hospitalier Molière, Centre Hospitalier Brien a Centre Hospitalier Etterbeek-Ixelles.

19

(20)  Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

20

(21)  Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

21

(22)  Riadne zasadnutie 1995 – 1996. Dokumenty zo zhromaždenia Spoločnej komisie spoločenstva Návrh uznesenia: B-10/1. – Správa: B-10/2. Úplné záznamy. – Rokovanie a prijatie: schôdza z 22. decembra 1995.

22

(23)  V prípravných prácach sa predovšetkým spresňuje, že dohoda o spolupráci z 19. mája 1994 bola uzavretá „s cieľom zaistiť udržateľnosť bruselských verejných nemocníc podporujúc pritom, okrem iného, zavedenie mechanizmov koordinácie a spolupráce medzi subjektmi zodpovednými za rôzne verejné nemocničné zariadenia na území regiónu Brusel – hlavné mesto, t. j. obce, [CPAS] a združenia zriadené podľa kapitoly XII [zákona o CPAS].“

23

(24)  V článku 121 zákona o CPAS sa spresňuje, že združenia podľa kapitoly XII majú právnu subjektivitu.

24

(25)  Niektoré spomedzi nemocníc IRIS vykonávajú svoje činnosti na viacerých miestach. V súčasnosti tak CHU-B aktívne pôsobí na troch miestach (Victor Horta, Paul Brien a Reine Astrid), CHU-SP na dvoch miestach (Porte de Hal a César de Paepe) a HIS na štyroch miestach (Etterbeek-Ixelles, J. Bracops, Molière-Longchamp a Baron Lambert).

25

(26)  Kontrola vykonávaná sieťou IRIS podlieha podmienkam vymedzeným v uznesení (regiónu Brusel – hlavné mesto) z 22. decembra 1995 (Moniteur belge zo 7. februára 1996, s. 2 737).

26

(27)  V článku 120 zákona o CPAS sa spresňujú minimálne požiadavky, ktoré sa vzťahujú na štatút združení zriadených zo strany CPAS na základe kapitoly XII zákona o CPAS.

27

(28)  V článku 125 zákona o CPAS sa stanovuje, že: „Bez ohľadu na podiel príspevkov rôznych spoločníkov majú subjekty verejného práva vždy väčšinu hlasov v jednotlivých správnych a riadiacich orgánoch v rámci združenia.“

28

(29)  FRBRTC bol zriadený na základe uznesenia z 8. apríla 1993, Moniteur belge z 12. mája 1993, s. 10 889 (zmeneného uznesením z 2. mája 2002).

29

(30)  Suma vo výške 100 miliónov EUR nebola postačujúca na pokrytie celkového finančného záväzku nemocníc dosiahnutého na konci roku 1995, pričom celkový deficit sa odhadoval približne na 200 miliónov EUR.

30

(31)  Moniteur belge zo 7. októbra 1987, s. 14 652. Nahradený regulačným zákonom o nemocniciach a iných zariadeniach starostlivosti z 10. júla 2008 (Moniteur belge zo 7. novembra 2008, s. 58 624).

31

(32)  S cieľom zjednodušiť príslušné odkazy sa toto rozhodnutie jednoducho vzťahuje na článok 147 LCH, pričom sa berie do úvahy, že tento odkaz sa týka článku 163 LCH od nadobudnutia účinnosti zákona z 10. júla 2008.

32

(33)  Pozri články 2 až 7 zákona zo 7. augusta 1987.

33

(34)  Pozri články 10 až 17 zákona zo 7. augusta 1987.

34

(35)  Pozri články 23 až 45 zákona zo 7. augusta 1987. Mechanizmus plánovania spočíva v tom, že na základe zdravotníckych potrieb zhodnotených zákonodarnou mocou sa určí maximálny počet nemocničných lôžok v jednotlivých regiónoch. Z toho vyplýva, že pokiaľ sa dopyt po nemocničných lôžkach nezvýši, každé zriadenie lôžka (alebo každé zriadenie nemocnice) je povolené len vtedy, keď sa lôžka zrušia inde.

35

(36)  Pozri články 68 až 76e zákona zo 7. augusta 1987.

36

(37)  Pozri články 130 až 142 zákona zo 7. augusta 1987.

37

(38)  Pozri http://www.iris-hopitaux.be/fr (návšteva webovej lokality 19. augusta 2015).

38

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 246 pre informácie o mediáne priemerných príjmov.

39

(40)  Táto povinnosť je založená najmä na zákone z 18. júla 1966, na článku 42 ods. 5 zákona o CPAS, na zákone z 24. júna 1988, na rozhodnutí výkonnej moci regiónu Brusel – hlavné mesto z 25. júla 1991 a na rozhodnutí vlády regiónu Brusel – hlavné mesto zo 6. mája 1999.

40

(41)  Všetky odhady nákladov uvedené v tomto a v nasledujúcom odôvodnení sa vzťahujú na rok 2010 a odrážajú zostatkové náklady, ktoré musia znášať nemocnice IRIS po prípadnom odpočítaní verejného financovania zo strany regiónu Brusel – hlavné mesto alebo federálnej vlády.

41

(42)  Tento údaj podlieha služobnému tajomstvu.

42

(43)  Táto povinnosť je založená najmä na článku 156 a článku 161 ods. 1 a 2 zákona z 24. júna 1988, na článku 42 ods. 5 zákona o CPAS a na ods. 34 protokolu odborového zväzu 95/3 z 27. októbra 1995.

43

(44)  Táto povinnosť je založená najmä na zákone zo 14. februára 1961, na článku 42 ods. 5 zákona o CPAS, na zákone z 24. júna 1988 a na rozhodnutí vlády regiónu Brusel – hlavné mesto zo 6. mája 1999.

44

(45)  Tieto príplatky sú vymedzené v dohodách 2003/1, 2004/10, 2007/1 a 2009/1.

45

(46)  Región Brusel – hlavné mesto stanovilo zastrešujúcu štruktúru zodpovednú za koordináciu a dohľad v súvislosti s nemocničnými činnosťami nemocníc IRIS v súlade s kapitolou XIIa zákona o CPAS.

46

(47)  Treba poznamenať, že v prípade niektorých nemocníc IRIS bola táto zásada pôvodne zakotvená v článku 44 alebo 47. V každom prípade, táto zásada už bola v podstate uvedená v pôvodnom štatúte každej z nemocníc.

47

(48)  V čase zriadenia nemocníc IRIS bola táto zásada zakotvená v článku 44 štatútu v nasledujúcom znení: „Prevádzkový výsledok sa pridelí spoločníkom, ktorí majú aspoň jednu pätinu hlasov v rámci valného zhromaždenia, a to na základe rokovania valného zhromaždenia a pomerne ich zastúpeniu v rámci tohto zhromaždenia.“

48

(49)  V septembri 2013 vzájomná poisťovňa Mutualité chrétienne, jedna z najväčších belgických vzájomných poisťovní (vzájomné poisťovne sú súkromné neziskové organizácie, ktoré zodpovedajú za náhradu liečebných nákladov hradených zo sociálneho zabezpečenia), zverejnila článok, podľa ktorého boli v roku 2011 príjmy belgických nemocníc v priemere rozložené medzi tieto tri zdroje financovania takto: 1. RFP: 49 %; 2. INAMI: 42 % a 3. pacienti (alebo ich súkromné poisťovne): 9 %.

49

(50)  Pozri článok 87 a nasledujúce články zákona zo 7. augusta 1987.

50

(51)  Pozri články 24 až 87 kráľovského nariadenia z 25. apríla 2002 (Moniteur belge z 5. júla 2002, s. 30 290).

51

(52)  Pozri zákon z 9. augusta 1963 v znení zmien (Moniteur belge z 1. novembra 1963, s. 10 555).

52

(53)  Moniteur belge z 27. augusta 1994, s. 21 524.

53

(54)  Pozri články 133 až 135 zákona zo 7. augusta 1987.

54

(55)  Pozri článok 140 zákona zo 7. augusta 1987.

55

(56)  Pozri článok 46 a nasledujúce články zákona zo 7. augusta 1987.

56

(57)  Pozri článok 47 zákona zo 7. augusta 1987.

57

(58)  S cieľom zjednodušiť príslušné odkazy sa toto rozhodnutie jednoducho vzťahuje na článok 109 LCH, pričom sa berie do úvahy, že tento odkaz sa týka článku 125 LCH od nadobudnutia účinnosti zákona z 10. júla 2008.

58

(59)  Moniteur belge z 1. januára 1964, s. 2. V tomto zákone sa vyžadovalo, aby 10 % deficitu pokryla obec, v ktorej sa nachádzala nemocnica, a aby zostávajúcich 90 % pokryli belgické obce bydliska pacientov.

59

(60)  Moniteur belge z 29. decembra 1973, s. 15 027.

60

(61)  Pôvodne boli stanovené v kráľovskom nariadení z 8. decembra 1986 (Moniteur belge z 12. decembra 1986, s. 17 023), zmenenom kráľovským nariadením z 10. novembra 1989 a neskôr nahradeným kráľovským nariadením z 8. marca 2006 (Moniteur belge z 12. apríla 2006, s. 20 232).

61

(62)  Ďalšie prvky vylúčené z výpočtu deficitu, na ktorý sa vzťahuje článok 109 LCH, zahŕňajú najmä odhad opravných platieb v súvislosti s RFP, určité rezervy a určité druhy odpisov.

62

(63)  Deficit uvedený v článku 109 LCH sa vypočíta na základe účtovného deficitu, pričom sa z výpočtu vylúčia určité položky.

63

(64)  Moniteur belge zo 4. septembra 1975, s. 10 847.

64

(65)  Pozri články 77 a 78 zákona zo 7. augusta 1987.

65

(66)  Pozri články 80 až 85 zákona zo 7. augusta 1987.

66

(67)  Pozri články 86 až 86b zákona zo 7. augusta 1987.

67

(68)  Pozri článok 115 zákona zo 7. augusta 1987.

68

(69)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

69

(70)  Tieto osobitné dotácie boli schválené na základe uznesenia z 13. februára 2003 (Moniteur belge z 5. mája 2003, s. 24 098).

70

(71)  Rozhodnutie Komisie vo veci SA.19864 (ex NN 54/2009) (Ú. v. EÚ C 74, 24.3.2010, s. 1).

71

(72)  Tamtiež, odôvodnenia 140 – 145.

72

(73)  Tamtiež, odôvodnenia 146 – 150.

73

(74)  Tamtiež.

74

(75)  Tamtiež, odôvodnenia 151 – 155.

75

(76)  Tamtiež, odôvodnenie 156.

76

(77)  Tamtiež, odôvodnenia 175 – 181.

77

(78)  Tamtiež, odôvodnenia 182 – 193.

78

(79)  Tamtiež, odôvodnenia 204 – 205.

79

(80)  Tamtiež, odôvodnenie 206.

80

(81)  Tamtiež, odôvodnenie 198.

81

(82)  Tamtiež, odôvodnenie 199.

82

(83)  Tamtiež, odôvodnenie 201.

83

(84)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

84

(85)  Tamtiež, bod 70.

85

(86)  Tamtiež, bod 313.

86

(87)  Tamtiež, body 97 – 188.

87

(88)  Tamtiež, body 119 – 120.

88

(89)  Tamtiež, bod 104.

89

(90)  Tamtiež, body 123 – 151.

90

(91)  Tamtiež, body 152 – 159.

91

(92)  Tamtiež, body 174 – 188.

92

(93)  Tamtiež, bod 159.

93

(94)  Tamtiež, body 189 – 244.

94

(95)  Tamtiež, body 194 a 195 – 202.

95

(96)  Tamtiež, bod 196.

96

(97)  Tamtiež, bod 194.

97

(98)  Tamtiež, body 203 – 207.

98

(99)  Tamtiež, body 208 – 211.

99

(100)  Tamtiež, bod 215.

100

(101)  Tamtiež, body 216 – 218.

101

(102)  Tamtiež, body 231 – 244.

102

(103)  Tamtiež, bod 238.

103

(104)  Tamtiež, body 239 – 244.

104

(105)  Tamtiež, body 245 – 301.

105

(106)  Tamtiež, body 253 – 255.

106

(107)  Tamtiež, body 257 – 258 a bod 265.

107

(108)  Tamtiež, body 259 – 264.

108

(109)  Tamtiež, body 266 – 278.

109

(110)  Tamtiež, body 279 – 288.

110

(111)  Tamtiež, bod 286.

111

(112)  Tamtiež, bod 288.

112

(113)  Tamtiež, bod 290.

113

(114)  Tamtiež, bod 300.

114

(115)  Tamtiež, bod 308.

115

(116)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

116

(117)  V tejto súvislosti pozri rozsudok vo veci T-137/10, body 310 a 313.

117

(118)  Otázka, či tieto činnosti skutočne predstavujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ alebo nie a či boli týmito činnosťami poverené nemocnice na základe riadne stanoveného poverovacieho aktu, sa posúdi ďalej v texte (v oddiele 7.3.4).

118

(119)  V tejto súvislosti pozri rozsudok vo veci T-137/10, bod 308.

119

(120)  Pozri rozsudok z 25. januára 2013 vo veci RG 2010/15534/A, ASBL La Clinique Fond'Roy/[...] a CPAS v obciach Uccle a Anderlecht.

120

(121)  V kráľovskom nariadení z 12. decembra 1996 týkajúcom sa naliehavej zdravotnej pomoci sa spresňuje, že naliehavosť posúdi a potvrdí lekár alebo zubný lekár. Naliehavosť nie je v zákone definovaná, avšak posudzuje ju konzultovaný zdravotnícky pracovník. Naliehavá zdravotná pomoc môže teda zahŕňať všetky úkony zdravotnej starostlivosti liečebného a preventívneho charakteru, ktoré sa poskytujú v nemocnici alebo ambulantným spôsobom, ako aj predpisovanie liekov. Naliehavá zdravotná pomoc sa teda odlišuje od naliehavej situácie, pri ktorej dochádza k ohrozeniu života, uvedenej v odôvodnení 97.

121

(122)  Časopis MC-Informations č. 211 (február 2004), s. 8 – 14.

122

(123)  Pozri poznámku pod čiarou č. 49 pre stručný opis tejto organizácie.

123

(124)  Dohody o „sociálnom bývaní“ boli uzavreté medzi nemocnicami IRIS a 17 z 19 CPAS v regióne Brusel – hlavné mesto (pozri aj odôvodnenia 187 – 188). V týchto dohodách sa stanovujú spôsoby vrátenia liečebných nákladov zo strany CPAS v prospech pacientov, ktorí nie sú schopní zaplatiť za danú liečbu a ktorí nie sú poistení, a to za predpokladu splnenia určitých podmienok. V týchto dohodách sa okrem iného spresňuje, že nemocnice IRIS musia v rámci možností zhromažďovať informácie potrebné na účely „sociálneho zisťovania“ (pozri aj odôvodnenia 210 – 211).

124

(125)  Článok 2 LCH znie takto: „Na účely uplatňovania tohto regulačného zákona sa za nemocnice považujú zariadenia zdravotnej starostlivosti, v rámci ktorých možno kedykoľvek vykonávať alebo uplatňovať špecifické lekárske vyšetrenia a/alebo liečbu špecializovanej medicíny v oblasti medicíny, chirurgie a prípadne pôrodníctva v multidisciplinárnom kontexte a v súlade s požadovanými a primeranými podmienkami starostlivosti, ako aj lekárskymi, lekársko-technickými, pomocnými lekárskymi a logistickými podmienkami, a to u pacientov, ktorí sú v nich hospitalizovaní, pretože ich zdravotný stav si vyžaduje takúto zdravotnú starostlivosť s cieľom liečiť alebo zmierniť chorobu, vyliečiť sa alebo zlepšiť zdravotný stav alebo stabilizovať poranenia v čo najkratšom čase.“

125

(126)  Stanovisko sekcie legislatívy Štátnej rady týkajúce sa predbežného návrhu uznesenia z 13. februára 2003 o udelení osobitných dotácií obciam regiónu Brusel – hlavné mesto.

126

(127)  Pozri presné znenie tohto článku v odôvodnení 19.

127

(128)  Federálna vláda prijíma plán v súvislosti s nemocničnými lôžkami („plánovanie týkajúce sa nemocníc“) na základe rôznych ukazovateľov (lekárskych, chirurgických, geriatrických, pediatrických, psychiatrických, týkajúcich sa pôrodníctva, rehabilitácie, neonatológie atď.) so zreteľom na celkový počet obyvateľov Bruselu, regiónu Flámsko a regiónu Valónsko, ako aj celého Belgického kráľovstva, a to podľa návrhu Národnej rady nemocničných zariadení.

128

(129)  Belgické orgány konkrétne poukazujú na skutočnosť, že v LCH sa nanajvýš stanovujú spôsoby náhrady deficitu v prípade, ak sa verejná nemocnica prevedie na súkromného vlastníka, zatiaľ čo v zákone o CPAS sa uvádzajú výlučne všeobecné zásady pre otvorenie alebo prevádzku zariadenia zriadeného zo strany CPAS.

129

(130)  Belgické orgány poznamenávajú, že kým sa hľadal kupec, Hôpital français sa 9. mája 2008 náhle zatvorila a neprijímala pacientov. Vysvetľujú, že táto nemocnica predtým zatvorila svoje pediatrické a pôrodnícke oddelenie. Podľa belgických orgánov boli pacienti z týchto oddelení v rámci daného dňa presunutí do iných nemocníc bruselského regiónu.

130

(131)  Na účely LCH sa nemocnice IRIS považujú za nemocnice pod správou CPAS.

131

(132)  Ročná suma závisí od dostupných prostriedkov v rozpočte regiónu Brusel – hlavné mesto a od požiadaviek príslušných obcí. Počas obdobia rokov 2003 – 2014 dosiahla osobitná dotácia strop 10 miliónov EUR každý rok okrem roku 2010 (9 miliónov) a roku 2011 (9,5 milióna).

132

(133)  V tejto súvislosti belgické orgány poukazujú na skutočnosť, že súkromné nemocnice zriadené napríklad na základe zákona týkajúceho sa neziskových združení (ďalej len „zákon o neziskových združeniach“) sa musia tiež riadiť podľa LCH, pokiaľ ide o ich nemocničné funkcie. Pokiaľ však zákon o neziskových združeniach nepoverí inštitúcie, na ktoré sa vzťahuje, žiadnou osobitnou úlohou, úlohy týchto súkromných nemocníc sa riadia len podľa LCH.

133

(134)  Pozri zákon z 8. júla 1964 v znení zmien (Moniteur belge z 25. júla 1964, s. 8 153).

134

(135)  Na rozdiel od naliehavej zdravotnej pomoci uvedenej skôr v texte (pozri odôvodnenie 72), ktorá zahŕňa plánovanú starostlivosť, rýchla zdravotná pomoc sa týka starostlivosti, ktorá je potrebná okamžite v situáciách, pri ktorých dochádza k ohrozeniu života.

135

(136)  To znamená, že aj keď nemocnica neplní určité úlohy v oblasti rýchlej zdravotnej pomoci, ako sa uvádza v zákone z 8. júla 1964, je aj naďalej povinná poskytovať pomoc v naliehavých zdravotných situáciách podľa svojich najlepších schopností (t. j. so zreteľom na svoje infraštruktúry a personál).

136

(137)  Naliehavá zdravotná pomoc sa riadi článkom 57 ods. 2 a kráľovským nariadením z 12. decembra 1996.

137

(138)  Vo svojom rozsudku z 25. januára 2013 Súd prvého stupňa v Bruseli poukazuje na tieto skutočnosti: „Všeobecná štruktúra systému spočíva v tom, že naliehavú zdravotnú pomoc poskytne buď samotné CPAS, pričom osobe, ktorá potrebuje naliehavú starostlivosť, zabezpečí liečbu v nemocnici pod jeho správou alebo uhradí náklady na starostlivosť, ktorú tejto osobe poskytne súkromná nemocnica. Hoci sa pomoc často poskytuje v zariadení, ktoré patrí pod správu príslušného CPAS alebo s ktorým uzavrelo dohodu, hospitalizácia sa môže uskutočniť aj v inom zariadení z dôvodu naliehavej situácie, v ktorej sa nachádza osoba, ktorú treba hospitalizovať. Táto hypotéza nezahŕňa predchádzajúce konzultácie s CPAS a väčšinou dokonca ani s dotknutou osobu, ale rýchle a jednotné rozhodnutie privolaných zdravotníkov záchrannej služby, či dokonca, ako v tomto prípade, kráľovského prokurátora. Nezvyčajná alebo výnimočná povaha tohto rýchleho postupu nepovoľuje CPAS odmietnuť pokrytie nákladov na hospitalizáciu v inom ako v ich zariadení [...]“ [doplnené zvýraznenie tučným písmom].

138

sa pomoc často poskytuje v zariadení, ktoré patrí pod správu príslušného CPAS alebo s ktorým uzavrelo dohodu,

Nezvyčajná alebo výnimočná povaha tohto rýchleho postupu

(139)  Vec T-137/10, body 208 až 215.

139

(140)  Tamtiež, bod 217.

140

(141)  Tamtiež, bod 218.

141

(142)  Z toho vyplýva, že posúdenie uskutočnené v tomto rozhodnutí sa líši od posúdenia uskutočneného v rozhodnutí Komisie z roku 2009, ktoré bolo zrušené a v ktorom zásahy vo forme FRBRTC a osobitných dotácií boli do určitej miery posudzované oddelene od náhrady deficitu.

142

(143)  V priemere sa nahradilo 68 % až 90 % príslušného deficitu nemocníc zaevidovaného na celé obdobie rokov 1996 – 2014, a to zo strany obcí prostredníctvom fondov z FRBRTC alebo osobitných dotácií regiónu Brusel – hlavné mesto. Na pokrytie zvyšku deficitu museli obce čerpať z vlastných zdrojov a, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 234), na konci roku 2014 museli v každom prípade zaplatiť (opätovne zo svojich vlastných zdrojov) dodatočnú náhradu v celkovej výške 15 miliónov EUR na pokrytie deficitu piatich nemocníc IRIS.

143

(144)  Keďže toto posúdenie je podmienené uskutočnením povinných výpočtov, Komisia sa opiera o dostupné číselné údaje, t. j. z obdobia rokov 1996 – 2014 (pozri výnimky v odôvodnení 236).

144

(145)  Vec C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato, Cassa di Risparmio di San Miniato, ECLI:EU:C:2006:8, bod 129.

145

(146)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavel Pavlov a i./Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, bod 74.

146

(147)  Vec C-41/90, Höfner & Fritz Elser/Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161, bod 21, a spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavel Pavlov a i./Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, bod 74.

147

(148)  Vec C-118/85, Komisia Európskych spoločenstiev/Talianska republika, ECLI:EU:C:1987:283, bod 7, a vec C-35/96, Komisia Európskych spoločenstiev/Talianska republika, ECLI:EU:C:1998:303, bod 36.

148

(149)  Vec C-82/01 P, Aéroports de Paris/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:2002:617, bod 74, a vec C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE)/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, bod 25. Pozri aj oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4, bod 9).

149

(150)  Vec C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE)/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, bod 27, a vec C-244/94 Fédération française des sociétés d'assurance, Société Paternelle-Vie, Union des assurances de Paris-Vie a Caisse d'assurance et de prévoyance mutuelle des agriculteurs/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, ECLI:EU:C:1995:392, bod 21.

150

(151)  Vec C-157/99, B.S.M. Geraets-Smits/Stichting Ziekenfonds VGZ a H.T.M. Peerbooms/Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen, ECLI:EU:C:2001:404, bod 58, v rámci ktorej Súdny dvor rozhodol, že skutočnosť, že lekárske ošetrenie poskytnuté nemocnicou je financované priamo zo zdravotných poisťovní na základe vopred stanovených dohôd a sadzieb, nemôže túto liečbu vylúčiť z rozsahu pôsobnosti hospodárskych činností podľa ZFEÚ a že platby zo zdravotných poisťovní, „aj keď na základe paušálnej sadzby, sú skutočne odmenou za nemocničné služby a nepochybne predstavujú odplatu pre nemocnicu, ktorá ich dostáva a ktorá vykonáva činnosť hospodárskeho charakteru“. Súdny dvor v tejto súvislosti zároveň doplnil, že nebolo potrebné, aby takúto odmenu zaplatil jednotlivec alebo jednotlivci, ktorým bola táto služba poskytnutá.

151

(152)  Vec C-157/99, B.S.M. Geraets-Smits/Stichting Ziekenfonds VGZ a H.T.M. Peerbooms/Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen ECLI:EU:C:2001:404, bod 53; spojené veci 286/82 a 26/83, Graziana Luisi a Giuseppe Carbone/Ministero del Tesoro ECLI:EU:C:1984:35, bod 16; vec C-159/90, The Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd/Stephen Grogan a i., ECLI:EU:C:1991:378, bod 18; vec C-368/98, Abdon Vanbraekel a i./Alliance nationale des mutualités chrétiennes (ANMC), ECLI:EU:C:2001:400, bod 43, a vec T-167/04, Asklepios Kliniken GmbH/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2007:215, body 49 až 55.

152

(153)  Pozri aj oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4, bod 24).

153

(154)  Vec T-319/99, Federación Nacionál de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN)/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2003:50, bod 39. Pozri aj vec T-137/10, body 90 a 91, ako aj oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4, bod 22).

154

(155)  V tejto súvislosti pozri vec C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, bod 53. V tejto veci Súdny dvor zároveň zdôraznil skutočnosť, že služby a príspevky poskytnuté na základe povinného poistenia boli dôkladne stanovené vnútroštátnym zákonodarcom.

155

(156)  Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a i./La Poste a i., ECLI:EU:C:1996:285, bod 60, a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41.

156

(157)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

157

(158)  Vec C-280/00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, za účasti Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, ECLI:EU:C:2003:415, body 87 až 95).

158

(159)  Vec T-289/03, British United Provident Association Ltd (BUPA), BUPA Insurance Ltd a BUPA Ireland Ltd/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2008:29, bod 159). Súdny dvor dospel k záveru, že „... výklad ustanovenia práva Spoločenstva, ktorý podáva Súdny dvor, sa obmedzuje na objasnenie a upresnenie jeho významu a rozsahu tak, ako ho bolo treba chápať a uplatňovať od okamihu, keď nadobudlo účinnosť. Z toho vyplýva, že takto vyložené ustanovenie môže a musí byť uplatňované aj na právne vzťahy, ktoré vznikli a boli založené pred vyhlásením rozsudku a že len výnimočne môže byť Súdny dvor na základe uplatnenia všeobecnej zásady právnej istoty, ktorá je súčasťou právneho poriadku Spoločenstva, nútený k tomu, aby obmedzil možnosť všetkých oprávnených osôb odvolávať sa pri spochybnení právnych vzťahov založených v dobrej viere na ustanovenie, ktoré vyložil“.

159

(160)  Vec C-209/03, The Queen, na žiadosť: Dany Bidar/London Borough of Ealing a Secretary of State for Education and Skills, ECLI:EU:C:2005:169, body 66 a 67, a vec C-292/04, Wienand Meilicke, Heidi Christa Weyde a Marina Stöffler/Finanzamt Bonn-Innenstadt, ECLI:EU:C:2007:132, body 34 až 36).

160

(161)  Vec T-358/94, Compagnie nationale Air France/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:1996:194, bod 56.

161

(162)  Vec 248/84, Spolková republika Nemecko/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1987:437, bod 17, a spojené veci T-92/00 a T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, EU:T:2002:61, Ramondín, SA a Ramondín Cápsulas, SA (T-103/00)/Komisia Európskych spoločenstiev, EU:T:2002:61, bod 57.

162

(163)  Vec 730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11, a spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Alzetta Mauro a i./Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2000:151, bod 80.

163

(164)  Vec T-288/97, Regione autonoma Frinault-Venezia Giulia/Komisia, ECLI:EU:T:1999:125, bod 41.

164

(165)  Pozri napríklad vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, bod 78; spojené veci C-197/11 a C-203/11, Libert a i., ECLI:EU:C:2013:288, bod 78; a vec C-518/13, Eventech, ECLI:EU:C:2015:9, bod 67.

165

(166)  Vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko, ECLI:EU:C:2011:551, bod 131.

166

(167)  Pozri spojené veci T-447/93, T-448/93 a T-449/93, AITEC a i./Komisia, ECLI:EU:T:1995:130, bod 141.

167

(168)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach štátnej pomoci N 258/2000, Piscine Dorsten (Ú. v. ES C 172, 16.6.2001, s. 16); Commission Decision 2004/114/EC of 29 October 2003 on measures in favour of non-profit harbours for recreational crafts, the Netherlands (Ú. v. EÚ L 34, 6.2.2004, s. 63); N 458/2004, Editorial Andaluza Holding (Ú. v. EÚ C 131, 28.5.2005, s. 12); SA.33243, Jornal de Madeira (Ú. v. EÚ C 131, 28.5.2005, s. 12); SA.34576, Portugalsko – Zariadenie dlhodobej starostlivosti, Ústav Jeana Piageta – severovýchod (Ú. v. EÚ C 73, 13.3.2013, s. 1); N 543/2001, Írsko – Daňové úľavy pre nemocnice (Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 4); SA.37432, Financovanie verejných nemocníc v Královohradeckom kraji (Ú. v. EÚ C 203, 19.6.2015, s. 1); SA.37904, Údajná štátna pomoc pre zdravotné centrum v Durmersheime (Ú. v. EÚ C 188, 5.6.2015, s. 1); SA.33149, Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden – Kiel“ (Ú. v. EÚ C 188, 5.6.2015, s. 1); SA.38035, Údajná pomoc pre špecializovanú rehabilitačnú kliniku pre ortopedickú medicínu a úrazovú chirurgiu (Ú. v. EÚ C 188, 5.6.2015, s. 1); SA.39403, Holandsko – Investície do prístavu Lauwersoog (Ú. v. EÚ C 259, 7.8.2015, s. 1); SA.37963, Spojené kráľovstvo – Glenmore Lodge (Ú. v. EÚ C 277, 21.8.2015, s. 1); SA.38208, Spojené kráľovstvo – Golfové kluby vo vlastníctve ich členov (Ú. v. EÚ C 277, 21.8.2015, s. 1).

168

(169)  Pozri N 543/2001, Írsko – Daňové úľavy pre nemocnice (Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 4); SA.37432, Financovanie verejných nemocníc v Královohradeckom kraji (Ú. v. EÚ C 203, 19.6.2015, s. 1); SA.38035, Údajná pomoc pre špecializovanú rehabilitačnú kliniku pre ortopedickú medicínu a úrazovú chirurgiu (Ú. v. EÚ C 188, 5.6.2015, s. 1).

169

(170)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_European_cities/fr, návšteva webovej lokality 8. júla 2015.

170

(171)  Oznámenie Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15).

171

(172)  Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

172

(173)  Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4).

173

(174)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

174

(175)  Pozri odôvodnenie 8 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

175

(176)  Vec C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, ECLI:EU:C:1991:464, bod 27; vec C-242/95, GT-Link A/S, ECLI:EU:C:1997:376, bod 53, a vec C-266/96, Corsica Ferries France SA, ECLI:EU:C:1997:376, ECLI:EU:C:1998:306, bod 45.

176

(177)  Vec T-289/03,BUPA a i./Komisia, ECLI:EU:T:2008:29, body 166 až 169 a 172; vec T-17/02, Fred Olsen, ECLI:EU:T:2005:218, bod 216.

177

(178)  Pozri článok 4 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

178

(179)  Pozri článok 4 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

179

(180)  Pozri článok 4 písm. b) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

180

(181)  Pozri článok 4 písm. c) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

181

(182)  Pozri článok 4 písm. d) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

182

(183)  Pozri článok 4 písm. e) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

183

(184)  Pozri článok 4 písm. f) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

184

(185)  Vec T-137/10, bod 95, ECLI:EU:T:2012:584

185

(186)  Vec C-390/06, Nuova Agricast Srl/Ministero delle Attività Produttive, ECLI:EU:C:2008:224.

186

(187)  Pozri odôvodnenie 25, a najmä zmienku uvedenú v dohode o spolupráci z 19. mája 1994 o potrebe „poskytnúť záruky zachovania [...]špecifického charakteru verejných nemocníc
  “ (doplnené zvýraznenie tučným písmom). Pozri aj strategický plán IRIS 1996 – 2001, predovšetkým: časť „Štrukturálne osi“ (s. 3), „aby bolo možné naďalej vykonávať lekársku starostlivosť bez ohľadu na akúkoľvek logiku trhu
  “ a časť „Ciele prispievať“ (s. 54), „
  Hlavné poslanie verejných nemocníc [t. j. nemocníc IRIS] spočíva v poskytovaní sociálnej lekárskej starostlivosti, na základe ktorého sú povinné plniť požiadavky týkajúce sa sociálnych úloh
  “ (doplnené zvýraznenie tučným písmom).

187

zachovania

špecifického charakteru verejných nemocníc

lekársku starostlivosť bez ohľadu na akúkoľvek logiku trhu

Hlavné poslanie verejných nemocníc [t. j. nemocníc IRIS] spočíva v poskytovaní sociálnej lekárskej starostlivosti,

plniť požiadavky týkajúce sa sociálnych úloh

(188)  Pozri odôvodnenie 87 rozhodnutia o začatí konania.

188

(189)  Podrobnejšie informácie o povereniach týkajúcich sa týchto troch povinností sú uvedené v odôvodnení 170 a nasl.

189

(190)  Ako sa uvádza skôr v texte (pozri odôvodnenia 83 a 91), podľa judikatúry Štátnej rady Belgicka, pokým existujú potreby zdravotnej a sociálnej starostlivosti, pre ktoré boli nemocnice IRIS zriadené, verejné orgány ich nemôžu zatvoriť ani previesť na súkromného vlastníka.

190

(191)  Náklady, ktoré sa spájajú s verejným postavením nemocníc IRIS, sa zohľadňujú v nákladoch za plnenie základnej nemocničnej úlohy a dodatočných povinností služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a môžu teda navýšiť deficit týchto činností.

191

(192)  Pozri najmä článok 28 lekárskeho etického kódexu, ktorý vypracovala Národná rada lekárskej komory (Conseil national de l'ordre des médecins) (znenie z 27. júla 2015).

192

(193)  Pozri poznámku pod čiarou č. 120.

193

(194)  Číselné údaje poskytnuté belgickými orgánmi totiž ukazujú, že vo viac ako 85 % prípadov v regióne Brusel – hlavné mesto naliehavú zdravotnú pomoc poskytujú nemocnice IRIS. Tento údaj musí zohľadniť skutočnosť, že nemocnice IRIS využívajú len 35 % nemocničných lôžok v regióne (pozri aj poznámku pod čiarou č. 3). Iné prípady riešia iní poskytovatelia starostlivosti, a to najmä všeobecní lekári a súkromné nemocnice. To isté platí najmä v prípade psychiatrickej starostlivosti, ako v prípade uvedenom v odôvodnení 172, lebo nemocnice IRIS neposkytujú tento druh starostlivosti.

194

(195)  Na podobné odôvodnenie by sa mohol odvolávať napríklad prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý zabezpečuje univerzálnu poštovú službu. Tento prevádzkovateľ je poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ale nie je povinný prepravovať listy bezplatne, ak zákazník nemôže alebo nechce za túto službu zaplatiť.

195

(196)  Pozri štúdiu, ktorú v roku 2008 zverejnila organizácia Verbruikersateljee pod názvom „Is uw portemonnee ook ziek? – Een onderzoek naar medische kosten en schulden“.

196

(197)  Tamtiež.

197

(198)  Zasadnutie belgického senátu zo 16. júla 2013, návrh zákona o zlepšení dostupnosti zdravotných služieb, ktorý predložila p. Leona Detiège a iní. Návrh stratil účinnosť v roku 2014 z dôvodu federálnych volieb.

198

(199)  V praxi sú nemocnice zodpovedné za prijímanie pacientov (na konzultácie i hospitalizáciu), fakturáciu a následné postupy v prípade nezaplatenia. Väčšina lekárov z nemocníc CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, HUDERF a Institut Bordet dostávajú plat, zatiaľ čo iní lekári sú platení na základe faktúr spojených s liečbou, ktorú poskytujú bez ohľadu na to, či pacient za službu zaplatí alebo nie. V dôsledku toho žiadny lekár z týchto nemocníc nemá dôvod odmietať pacientov, ktorí nie sú schopní za služby platiť. Lekári, ktorí pracujú pre nemocnice Iris Juh musia dodržiavať všeobecné pravidlá nemocnice aspoň v 80 % ich časového rozvrhu, zatiaľ čo najviac v 20 % ich časového rozvrhu sa môžu rozhodnúť viesť súkromnú ordináciu. V rámci týchto 80 % ich časového rozvrhu lekári musia uplatňovať sadzby INAMI a pracovať na základe zásady, podľa ktorej sa všetkým pacientom musí poskytovať liečba v súlade s povinnosťou uloženou nemocniciam IRIS. Takýmto spôsobom nemocnice Iris Juh dohliadajú na to, aby bola všetkým pacientom poskytnutá zdravotná starostlivosť bez ohľadu na ich platobnú schopnosť.

199

(200)  Článkom 57 ods. 2 zákona o CPAS sa obmedzuje úloha CPAS v dvoch osobitných prípadoch, a to v prípade cudzincov s nelegálnym pobytom na území Belgicka (t. j. migrantov bez dokladov) a v prípade detí týchto cudzincov.

200

(201)  Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

201

(202)  Oddiel „Všeobecné ciele strategického plánu“ (strana 2). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

202

(203)  Tamtiež. Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

203

(204)  Oddiel „Ciele prispievať“ (s. 52). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

204

(205)  Tamtiež (s. 54). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

205

(206)  Oddiel „Štrukturálne osi“ (s. 3). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

206

(207)  V tejto súvislosti pozri oddiel „Ciele prispievať“ (s. 74): stať sa prístupnejšími pre všetky vrstvy obyvateľstva, a najmä pre menej majetné osoby (doplnené zvýraznenie tučným písmom).

207

najmä pre menej majetné osoby

(208)  Pozri oddiel „Úvod“ (s. 7).

208

(209)  Tamtiež (s. 10).

209

(210)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ – „Nemocnica zameraná na pacienta“ (s. 79).

210

(211)  Pozri oddiel „Osobitné úlohy verejnej nemocnice“ (s. 85) (doplnené zvýraznenie tučným písmom).

211

(212)  Pozri oddiel „Úvod“ (s. 12), v ktorom sa poukazuje na skutočnosť, že nemocnice IRIS poskytujú liečbu úmerne menšiemu počtu pacientov, ktorým nemocnica môže účtovať príplatky (ktoré predstavujú dodatočný zdroj príjmov pre nemocnice).

212

(213)  Pozri oddiel „Úvod“ (s. 13), v ktorom sa odkazuje na odhad (z roku 2001) dodatočných nákladov vyplývajúcich z prijímania pacientov, ktorí majú slabý (resp. slabší) sociálno-ekonomický profil. Tieto náklady predstavovali zhruba 10,4 milióna EUR ročne a mali vzostupnú tendenciu.

213

(214)  Výnimkou bol inštitút Bordet, ktorý vykazoval vyšší percentuálny podiel v porovnaní s priemerom, čo možno vysvetliť závažnosťou choroby (teda rakoviny), ktorá sa v tejto nemocnici lieči.

214

(215)  Ide o súkromné organizácie zodpovedné za náhradu liečebných nákladov v rámci belgického systému sociálneho zabezpečenia (najmä v rámci povinného zdravotného a invalidného poistenia).

215

(216)  Finančné prostriedky podľa oddielu B8 RFP sa prideľujú na základe tejto klasifikácie (pozri aj odôvodnenie 189).

216

(217)  Federálny verejný úrad pre sociálnu integráciu teda môže uhradiť náklady CPAS, pokiaľ sú splnené určité podmienky (pozri aj poznámku pod čiarou č. 258, ktorá sa týka uplatniteľného právneho základu).

217

(218)  V rámci klasifikácie sa zároveň zohľadňuje pomer pacientov, ktorí sú krytí sociálnym zabezpečením, ale ktorí musia nemocnici zaplatiť nižší vlastný príspevok, pretože sú oprávnení na 1. „sociálny cenový strop“ alebo 2. „cenový strop pre jednotlivých pacientov so slabým príjmom“.

218

(219)  V publikácii vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes sa definujú sociálni pacienti ako pacienti, ktorí využívajú tzv. sociálny franchising (napríklad dôchodcovia, ktorí dostávajú garantovaný príjem, osoby oprávnené na vyššiu finančnú pomoc alebo vyšší príspevok v invalidite, na integračné príspevky, na vyššie rodinné prídavky, a dlhodobo nezamestnaní ľudia). Podľa belgických orgánov bol pojem „sociálny franchising“ zrušený od roku 1993 a v belgickom práve bol nahradený pojmom „sociálny cenový strop“.

219

(220)  Potvrdzuje to skutočnosť, že tabuľky v tejto publikácii sa opierajú o údaje poskytnuté „poisťovacími subjektmi“, t. j. organizáciami, ako napríklad vzájomné poisťovne, ktoré sú zodpovedné za náhradu liečebných nákladov podľa belgického sociálneho zabezpečenia pod správou INAMI.

220

(221)  V publikácii vzájomných poisťovní Mutualités Chrétiennes sú definovaní ako pacienti zapísaní v CPAS.

221

(222)  V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že aj keď nemocnice IRIS poskytujú údaje na účely sociálneho zisťovania, CPAS rozhodujú o tom, či je osoba oprávnená na náhradu liečebných nákladov. V dohode o „sociálnom bývaní“ sa v tejto súvislosti spresňuje, že každá nemocnica IRIS „zhromaždí prvé prvky, na základe ktorých možno začať sociálne zisťovanie, a predloží ich CPAS“.

222

(223)  Vzhľadom na to, že zber informácií na účely sociálneho zisťovania predstavuje len jednu z mnohých úloh oddelení sociálnych služieb nemocníc IRIS, tento náklad tvorí súčasť celkových výdavkov spojených so širšou povinnosťou nemocníc IRIS v oblasti sociálnych služieb, ako sa uvádza ďalej v texte (pozri odôvodnenie 213).

223

(224)  Komisia poznamenáva, že úroková sadzba uplatňovaná nemocnicami IRIS sa zdá byť v súlade s trhovou úrokovou sadzbou platnou v danom čase (t. j. na začiatku roku 2011). V súčasnosti (v roku 2016) sú úrokové sadzby oveľa nižšie, v dôsledku čoho sa znižujú náklady pre nemocnice IRIS. Dlhšia platobná lehota však zostáva záťažou pre nemocnice IRIS, keďže musia naďalej vyrovnávať peňažný rozdiel medzi odchádzajúcimi a prichádzajúcimi platbami.

224

(225)  Náhrada zo strany CPAS nie je automatická v prípade chudobných pacientov, ale je výsledkom hodnotenia, ktoré každé CPAS uskutočňuje v jednotlivých prípadoch na základe sociálneho zisťovania (na účely naliehavej starostlivosti). V tejto súvislosti belgické orgány poznamenávajú, že počas prvých troch štvrťrokov v roku 2015 CPAS odmietlo 749 žiadostí o náhradu predložených nemocnicami IRIS, čo predstavuje neuhradenú sumu vo výške približne 3 milióny EUR. V roku 2012 CPAS odmietli nemocniciam IRIS uhradiť faktúry v celkovej výške 4 174 200 EUR. Približne 80 % týchto faktúr sa týkalo zdravotnej starostlivosti poskytnutej migrantom bez dokladov.

225

(226)  Konkrétne sa v správe uverejnenej bankou Belfius uvádza, že v roku 2010 čisté náklady na financovanie krátkodobých odpustených dlhov (t. j. faktúr, ktoré nebudú preplatené) predstavovali v priemere 0,28 % príjmov súkromných nemocníc v Belgicku a 0,40 % príjmov verejných nemocníc v krajine. Na porovnanie, tento náklad zodpovedá 1,22 % príjmov nemocníc IRIS alebo trojnásobku priemerných príjmov verejných nemocníc.

226

(227)  Napríklad súkromná nemocnica Cliniques de l'Europe má jedno nemocničné zariadenie v obci Uccle a iné v obci Etterbeek, zatiaľ čo súkromná nemocnica Cliniques universitaires Saint-Luc má len jedno zariadenie vo Woluwe-Saint-Lambert.

227

Cliniques de l'Europe

Cliniques universitaires Saint-Luc

(228)  Takáto voľba môže samozrejme viesť k nákladom, ktoré treba nahradiť zvýšením efektívnosti alebo ktoré možno pred vedením súkromných nemocníc náležite odôvodniť inými skutočnosťami.

228

(229)  Mechanizmom plánovania sa nielen určuje celkový počet nemocničných lôžok na región, ale sa aj stanovujú limity podľa druhu služby (napr. pôrodnícke služby, geriatria, pediatria, psychiatria atď.).

229

(230)  Napríklad nie všetky súkromné nemocnice poskytujú geriatrické služby, ktoré sú menej ziskové.

230

(231)  Pozri oddiel „Štrukturálne osi“ (strana 6). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

231

(232)  V strategickom pláne sa odkazuje na deväť zariadení namiesto jedenástich (skutočný počet zariadení), lebo na pôde každej z dvoch univerzitných nemocníc sa nachádzajú dve nemocnice, t. j. HUDERF a CHU-B v rámci nemocničného zariadenia Victor Horta v obci Laeken, a IB a CHU-SP v rámci nemocničného zariadenia Porte de Hal v meste Brusel.

232

Victor Horta

Porte de Hal

(233)  Pozri oddiel „Štrukturálne osi“ (s. 10). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

233

(234)  Pozri oddiel „Kontext a prostredie“ (s. 21): „[...] verejné nemocnice [nemocnice IRIS] vykonávajúce aspoň na 80 % základnú činnosť, sú komunitnými nemocnicami, ktoré priťahujú veľkú časť pacientov z materskej obce alebo okolitých štvrtí.“

234

(235)  Pozri oddiel „Ciele prispievať“ (s. 74). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

235

(236)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ (s. 36). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

236

(237)  Treba poznamenať, že tieto dve špecializované nemocnice sa spolu s ďalšou nemocnicou IRIS nachádzajú na pôde tej istej univerzitnej nemocnice (pozri poznámku pod čiarou č. 232), čím sa v jednotlivých zariadeniach zabezpečuje poskytovanie kompletnej základnej zdravotnej starostlivosti. Poznámka pod čiarou bola doplnená.

237

(238)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ (s. 53). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

238

(239)  Takýmto spôsobom zariadenia Institut Bordet a HUDERF, ktoré poskytujú najmä špecializovanú zdravotnú starostlivosť, dopĺňajú tri ďalšie nemocnice IRIS s cieľom spĺňať potreby miestneho obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti.

239

(240)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ (s. 53 – 54)

240

(241)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ (s. 62):

241

(242)  Pozri oddiel „Nemocničný plán“ pre vymedzenie týchto úrovní (s. 37) a tabuľky (s. 55 – 59).

242

(243)  V článku 2 dohody o spolupráci uzavretej medzi federálnym štátom, regiónom Brusel – hlavné mesto a Spoločnou komisiou spoločenstva sa v tejto súvislosti stanovuje: „Tento pakt reštrukturalizácie musí spĺňať tieto podmienky: 1. Poskytnúť záruky zachovania jednak špecifického charakteru verejných nemocníc, okrem iného na základe výberu právnych a koordinačných štruktúr, ktoré zaisťujú dominantné postavenie verejného sektora v rámci riadiacich orgánov a rozhodovacích postupov, a jednak miestnej úrovne, a to posilnením zastúpenia priamo zvolených členov v zložení riadiacich orgánov
  “ (doplnené zvýraznenie tučným písmom).

243

zachovania

špecifického charakteru verejných nemocníc

miestnej úrovne, a to posilnením zastúpenia priamo zvolených členov v zložení riadiacich orgánov

(244)  Podľa článku 125 zákona o CPAS majú subjekty verejného práva vždy väčšinu hlasov v jednotlivých správnych a riadiacich orgánoch združenia a v zastrešujúcej štruktúre IRIS.

244

(245)  Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

245

(246)  Medián priemerných príjmov za rok 2012 v 19 obciach regiónu Brusel – hlavné mesto dosahoval výšku 13 746 EUR na jedného obyvateľa. Zostávajúce nemocničné zariadenie IRIS sa nachádza v obci Ixelles, v rámci ktorej priemerný príjem dosahuje výšku 14 513 EUR, teda medzi mediánom a tretím kvartilom (t. j. 75. percentil) regiónu Brusel – hlavné mesto. Zdroj: Centrum informácií, dokumentácie a výskumu o meste Brusel (http://www.briobrussel.be/ned/webpage.asp?WebpageId=345).

246

(247)  Tri z piatich zariadení súkromných nemocníc sa nachádza v obciach, v rámci ktorých priemerný príjem na jedného obyvateľa presahuje tretí kvartil (t. j. 75. percentil) regiónu Brusel – hlavné mesto.

247

(248)  Pôvodná mapa bola zverejnená v štúdii Tableau de bord de la santé en Région bruxelloise 2010 a odráža situáciu k 1. júlu 2009. Komisia na mape doplnila krúžky a odstránila z nej jednu všeobecnú nemocnicu (kliniku Clinique des Deux Alice, ktorá sa nachádza v obci Uccle), pretože bola zatvorená na konci roku 2011 (jej činnosti boli presunuté na zariadenie Sainte-Élisabeth v rámci súkromnej nemocnice Cliniques de l'Europe). Jedno zo zariadení nemocníc HIS (Baron Lambert v obci Etterbeek) sa na mape nenachádza, pretože poskytuje len ambulantnú starostlivosť a nemá preto k dispozícii nemocničné lôžka vyčlenené na základe mechanizmu plánovania.

248

Tableau de bord de la santé en Région bruxelloise 2010

Cliniques de l'Europe

(249)  Napríklad v prílohe 19 ku kráľovskému nariadeniu z 23. októbra 1964 (Moniteur belge zo 7. novembra 1964, s. 11 709) sa uvádza, že neuropsychiatrické služby poskytujúce liečbu pre dospelých pacientov si vyžadujú aspoň jedného sociálneho asistenta na 120 pacientov.

249

(250)  Kráľovské nariadenie z 15. decembra 1978 stanovujúce osobitné normy pre univerzitné nemocnice (Moniteur belge zo 4. júla 1979, s. 7 818).

250

(251)  Pozri oddiel „Štrukturálne osi“ (s. 6). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

251

(252)  Pozri oddiel „Ciele prispievať“ (s. 54 – 55). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

252

(253)  Pozri strategický plán na roky 1996 – 2000, oddiel „Štrukturálne osi“ (s. 10). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

253

(254)  Pozri oddiel „Osobitné úlohy verejnej nemocnice“ (s. 82). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

254

(255)  Minimálny klinický súhrn (résumé clinique minimum, RMC) je stručný štandardizovaný súhrn zdravotnej anamnézy pacienta, ktorú musia všeobecné nemocnice zaznamenávať od roku 1990. Okrem iného sa používa na stanovenie potrieb v oblasti nemocničného vybavenia, na vymedzenie kvalitatívnych a kvantitatívnych noriem na účely udelenia akreditácie nemocniciam a ich službám a na zabezpečenie financovania nemocníc. Kódy „V“ sa týkajú faktorov, ktoré ovplyvňujú zdravotný stav pacienta a kontakt so zdravotnými službami. Tieto kódy sa môžu používať na označenie sociálno-ekonomických, právnych a rodinných problémov, ktoré môžu mať vplyv na pobyt pacienta v nemocnici.

255

(256)  Pozri oddiel „Osobitné úlohy verejnej nemocnice“ (s. 83). Doplnené zvýraznenie tučným písmom.

256

(257)  Sociálni pracovníci nemocníc IRIS napríklad v roku 2012 zozbierali informácie v rámci 25 749 sociálnych zisťovaní. To predstavuje približne 5,4 % pacientov hospitalizovaných v danom roku.

257

(258)  Tento záväzok vychádza z článku 60 ods. 1 zákona o CPAS, článku 9a zákona z 2. apríla 1965 (pre prípadnú náhradu federálnym verejným úradom na účely sociálnej integrácie pre CPAS, ak sú splnené určité podmienky) a z obežníka z 25. marca 2010 o sociálnom zisťovaní (Moniteur belge zo 6. mája 2010, s. 25 432).

258

(259)  Tento číselný údaj predstavuje počet v ekvivalente plného pracovného času.

259

(260)  RFP poskytuje financovanie pre sociálnych pracovníkov (pre oblasti, ako je geriatria, v ktorých sa uplatňuje minimálna požiadavka), ale to predstavovalo len približne 400 000 EUR v roku 2010.

260

(261)  V kráľovskom nariadení (v súčastnosti kráľovské nariadenie z 8. marca 2006) sa stanovuje metóda výpočtu deficitu, ktoré musia obce pokryť podľa článku 109 LCH.

261

(262)  Združenie zastupujúce lekárov príslušnej nemocnice a prípadne Université libre de Bruxelles alebo Vrije Universiteit Brussel majú naďalej menej ako 20 % hlasov v rámci miestnych združení nemocníc IRIS. Takisto obec Jette a CPAS v tejto obci sú od roku 2000 členmi združenia nemocnice CHU Brugmann, ale keďže majú menej ako 20 % hlasov v rámci tohto združenia, nepodieľajú sa na náhrade deficitu. Napokon, od účtovného roku 2014 obec Schaerbeek a CPAS v tejto obci takisto majú menej ako 20 % hlasov v rámci združenia nemocnice CHU Brugmann a nepodieľajú sa už teda na vyrovnávaní deficitu tejto nemocnice. To znamená, že od roku 2014 je len na mesto Brusel a jej CPAS uložená povinnosť pokrývať deficit nemocnice CHU Brugmann.

262

(263)  Všetky náklady vynaložené na výkon služby všeobecného hospodárskeho záujmu a súvisiacich činností predstavujú náklady na službu vo verejnom záujme, ktoré zahŕňajú náklady na súvisiace činnosti.

263

(264)  Moniteur belge z 30. apríla 2014, s. 35 442. Uplatňuje sa od 10. mája 2014.

264

(265)  Článok 5 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

265

(266)  Článok 5 ods. 2 až 9 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

266

(267)  Od roku 2007 do roku 2011 bolo v priemere [...] % nákladov nemocníc IRIS pokrytých financovaním.

267

(268)  Moniteur belge z 29. júna 2007, s. 35 929. Uplatňuje sa od 9. júla 2007. Toto kráľovské nariadenie nahradilo kráľovské nariadenie zo 14. decembra 1987 týkajúce sa ročných účtovných závierok nemocníc, v ktorom sa stanovujú veľmi podobné požiadavky.

268

(269)  V tejto súvislosti treba poznamenať, že niektoré účtovné pohyby spojené s nemocničnými činnosťami musia byť tiež zaregistrované pod účtovnými kódmi 900 až 999. Týka sa to určitých pohybov, ktoré nie sú zohľadnené v rámci určovania financovania RFP (ktoré sleduje skôr logiku hotovostného účtovníctva ako prístup podvojného účtovníctva vzťahujúce sa na nemocničné účtovníctvo).

269

(270)  Teoreticky nemocnice IRIS môžu požiadať obce o poskytnutie náhrady deficitu hneď po určení výsledku účtovného roku. V praxi to však neurobili, pretože sú kontrolované obcami, a vzhľadom na to, že obce (ešte stále) nemali potrebné finančné prostriedky, aby mohli okamžite vykonať platby.

270

(271)  Počas obdobia 1996 – 2014 totiž regionálne financovanie poskytnuté obciam nebolo postačujúce na pokrytie celého deficitu nemocníc IRIS (pozri aj poznámku pod čiarou č. 143).

271

(272)  Napríklad v tabuľke 3 sa preukazuje, že zatiaľ čo nemocnica CHU Saint-Pierre zaznamenala deficit každý rok od roku 1996, prvá platba (vo výške 3 368 351 EUR) uskutočnená obcou na účely náhrady deficitu prebehla až v roku 2002. Z tabuliek nemožno vyčítať, ktorý z ročných deficitov zaznamenaných od roku 1996 bol nahradený na základe platby uskutočnenej v roku 2002. Podrobné informácie poskytnuté belgickými orgánmi Komisii však naznačujú, že táto platba sa v skutočnosti vykonala na účely pokrytia časti deficitu zaznamenaného v roku 1996.

272

(273)  Pozri odôvodnenie 236, v ktorom je vysvetlený dôvod, prečo chýbajú údaje za roky 1996, 1997 a 1998.

273

(274)  Pozri odôvodnenie 236, v ktorom je vysvetlený dôvod, prečo chýbajú údaje za roky 1996, 1997 a 1998.

274

(275)  Ide o sumy, ktoré boli skutočne zaplatené a vrátené po zohľadnení prípadných platieb náhrady deficitu, ktoré už obec uskutočnila.

275

(276)  Rok 2014 je najnovší účtovný rok, v súvislosti s ktorým boli dostupné číselné údaje.

276

(277)  Pozri článok 5 smernice Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a štátnymi podnikmi (Ú. v. ES L 195, 29.7.1980, s. 35).

277

(278)  Pozri v tejto súvislosti článok 7 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 a článok 8 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

278

(279)  Konkrétne len počas štyroch rokov v 89 posudzovaných prípadoch týkajúcich sa nemocníc IRIS technická nadmerná náhrada pre tieto roky posudzované oddelene prevyšovala 10 % výšky ročnej náhrady.

279

(280)  Okrem toho treba brať do úvahy, že sumy súvisiace s náhradou deficitu predstavujú len obmedzenú časť celkového verejného financovania poskytnutého nemocniciam IRIS za vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V období rokov 2007 – 2011 priemerné ročné platby RFP federálnej vlády dosahovali výšku približne 323 miliónov EUR pre všetky nemocnice IRIS. V rovnakom období nemocnice IRIS spoločne prispeli k priemernému účtovnému deficitu vo výške 13,4 miliónov EUR ročne, zatiaľ čo obce zaplatili v priemere16,4 miliónov EUR za rok na účely náhrady deficitu (ktoré pokrývali aj deficit z predchádzajúcich rokov). Náhrady deficitu teda predstavovali len približne 5 % federálnych finančných prostriedkov RFP poskytnutých nemocniciam IRIS. V dôsledku toho, keby sa tieto značné sumy verejného financovania poskytnutého prostredníctvom RFP zohľadnili pri výpočte toho, či nadmerná náhrada prevyšovala 10 % náhrady zaplatenej za daný rok (a keby sa teda mohla previesť do ďalšieho roku, ako sa to povoľuje na základe článku 6 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012), percentný podiel nadmernej náhrady by bol pravdepodobne oveľa nižší. Tento záver sa zakladá na relatívnom význame RFP v porovnaní s deficitom a na skutočnosti, že riziko nadmernej náhrady prostredníctvom RFP je minimálne. Konkrétne sa RFP zriadilo najmä ako paušálne financovanie vypočítané na základe skutočných nákladov nemocníc z predchádzajúcich rokov (a nezahŕňa žiadnu nadmernú náhradu). Okrem toho federálny verejný úrad verejného zdravia uskutočňuje dôkladné kontroly ex post zamerané na skutočné náklady znášané jednotlivými nemocnicami a prepočítava sumu RFP, na ktorú majú nárok. Napokon treba poznamenať, že žiadny primeraný zisk sa nezohľadnil v rámci porovnania náhrad zaplatených obcami a účtovného deficitu zaznamenaného nemocnicami IRIS.

280

(281)  Príslušný výňatok z článku 6 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012 znie takto: „Ak výška nadmernej náhrady neprekročí 10 % výšky priemernej ročnej náhrady, možno ju preniesť do ďalšieho ročného obdobia a odpočítať od sumy náhrady splatnej za toto obdobie.“ Vzhľadom na neexistenciu skutočnej nadmernej náhrady (lebo celkovo sa nemocnica nepretržite nachádzala v situácii vyplývajúcej z nedostatočnej náhrady v rámci obdobia 1996 – 2014) k takémuto prevedeniu v praxi nikdy nedošlo. Táto poznámka sa vzťahuje na všetky nemocnice IRIS (pozri aj odôvodnenia 240 až 243).

281

(282)  Iné riešenie v prípade, že by sa nemocnica CHU Saint-Pierre stala v budúcich rokoch ziskovou, by v skutočnosti spočívalo v ponechaní si príjmov, ktoré by sa následne použili na náhradu strát z predchádzajúceho obdobia. V tomto prípade by obce nemuseli alebo by museli len čiastočne nahradiť zostatkový účtovný deficit. Takýto scenár je však len hypotetický, lebo CHU Saint-Pierre prispelo k obmedzenému zisku len v rámci jedného roku (2006) počas obdobia 1996 – 2014.

282

(283)  Ako sa uvádza v odôvodnení 105, FRBRTC a osobitné dotácie poskytované regiónom Brusel – hlavné mesto v prospech obcí predstavujú vnútroštátne finančné opatrenia, ktoré sú zdrojom financovania pre mechanizmus platieb uskutočnených zo strany obcí na účely náhrady deficitu. Tieto sumy sú uvedené v oddelenom stĺpci s cieľom poukázať na to, že obce využívajú tieto regionálne fondy v plnej miere na uskutočnenie platieb v rámci náhrady deficitu Túto prezentáciu si nemožno vykladať tak, že sumy boli prevedené z FRBRTC alebo z regiónu Brusel – hlavné mesto v prospech nemocníc IRIS. Tieto prevody boli uskutočnené v prospech obcí, ktoré zas využili tieto finančné prostriedky na financovanie svojej povinnosti voči nemocniciam IRIS týkajúcej sa náhrady deficitu.

283

(*1)  Po pridaní nerozdelených ziskov z obdobia 1996 – 1998, teda 703 624 EUR.

*1

(284)  Pozri v tejto súvislosti článok 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 a článok 6 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

284

(285)  Článok 6 ods. 1 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

285

(286)  Článok 6 ods. 2 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012.

286

(287)  Moniteur belge zo 6. decembra 1983, s. 15 009.

287

(288)  Moniteur belge z 23. marca 2006, s. 16 710.

288

(289)  Moniteur belge z 25. júna 2003, s. 33 692.

289

(290)  Toto obdobie odpisovania sa ukladá na základe kráľovského nariadenia z 19. júna 2007, ktoré sa vzťahuje na všetky belgické nemocnice (pozri aj odôvodnenie 226).

290

(291)  Pozri poznámku pod čiarou č. 264.

291

(292)  Ako sa uvádza v odôvodnení 166, Komisia sa domnieva, že tri dodatočné povinnosti by neboli udelené bez existencie základnej nemocničnej úlohy. V tejto súvislosti Komisia považuje za potrebné posúdiť dĺžku poverenia týkajúceho sa základnej nemocničnej úlohy.

292

(293)  Čiže regulačný zákon o nemocniciach z 10. júla 2008 (Moniteur belge zo 7. novembra 2008, s. 58 624).

293

---