# Eiropas Savienības L 344/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 344 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 17. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 344

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 17. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2016/2285 (2016. gada 12. decembris), ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 | 32 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2286 (2016. gada 15. decembris), kurā izklāstīti detalizēti noteikumi par godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšanas ilgtspējas novērtēšanas metodiku un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikumu uz novērtējumu (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2287 (2016. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver importa tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai un nosaka šīs kvotas pārvaldību, un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 593/2013, ar ko atver tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību | 63 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2288 (2016. gada 16. decembris), ar ko piperonilbutoksīdu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2289 (2016. gada 16. decembris), ar ko epsilon-momfluorotrīnu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2290 (2016. gada 16. decembris), ar ko apstiprina peroksietiķskābi kā esošu aktīvo vielu izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2291 (2016. gada 16. decembris), ar ko apstiprina L(+) pienskābi par aktīvo vielu lietošanai 1. produktu veida biocīdos (
  1
  ) | 74 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 (2016. gada 16. decembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352 (
  1
  ) | 77 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2293 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 79 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2294 (2016. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 81 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2295 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Lēmumus 2000/518/EK, 2002/2/EK, 2003/490/EK, 2003/821/EK, 2004/411/EK, 2008/393/EK, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES un Īstenošanas lēmumus 2012/484/ES un 2013/65/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību, ko veic dažas valstis, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8353)

   (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2296 (2016. gada 16. decembris), ar ko izveido neatkarīgo ekspertu grupu, kas ir iecelta par Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādi | 92 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2297 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Lēmumus 2001/497/EK un 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm un šādās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8471)

   (
  1
  ) | 100 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2298 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2016/31) | 102 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2299 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/65 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2016/32) | 117 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2300 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/31 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2016/33) | 123 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2016/2285 (2016. gada 12. decembris), ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72

32

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2286 (2016. gada 15. decembris), kurā izklāstīti detalizēti noteikumi par godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšanas ilgtspējas novērtēšanas metodiku un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikumu uz novērtējumu (
  1
  )

1

46

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2287 (2016. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver importa tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai un nosaka šīs kvotas pārvaldību, un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 593/2013, ar ko atver tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību

63

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2288 (2016. gada 16. decembris), ar ko piperonilbutoksīdu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  )

1

65

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2289 (2016. gada 16. decembris), ar ko epsilon-momfluorotrīnu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  )

1

68

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2290 (2016. gada 16. decembris), ar ko apstiprina peroksietiķskābi kā esošu aktīvo vielu izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos (
  1
  )

1

71

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2291 (2016. gada 16. decembris), ar ko apstiprina L(+) pienskābi par aktīvo vielu lietošanai 1. produktu veida biocīdos (
  1
  )

1

74

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 (2016. gada 16. decembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352 (
  1
  )

1

77

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2293 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

79

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2294 (2016. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

81

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2295 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Lēmumus 2000/518/EK, 2002/2/EK, 2003/490/EK, 2003/821/EK, 2004/411/EK, 2008/393/EK, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES un Īstenošanas lēmumus 2012/484/ES un 2013/65/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību, ko veic dažas valstis, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8353)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8353)

1

83

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2296 (2016. gada 16. decembris), ar ko izveido neatkarīgo ekspertu grupu, kas ir iecelta par Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādi

92

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2297 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Lēmumus 2001/497/EK un 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm un šādās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8471)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8471)

1

100

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2298 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2016/31)

102

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2299 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/65 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2016/32)

117

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2300 (2016. gada 2. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/31 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2016/33)

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2016/2284

(2016. gada 14. decembris)

par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pēdējos 20 gados Savienībā ir panākts ievērojams progress antropogēno emisiju gaisā un gaisa kvalitātes jomā, jo īpaši ar mērķtiecīgas Savienības politikas palīdzību, tostarp Komisijas 2005. gada 21. septembra paziņojumu “Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu” (“TSAP”). Būtiska loma šajā progresā ir bijusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/81/EK (4), jo ar to tika noteiktas dalībvalstu sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), amonjaka (NH3) un nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) kopējo gada emisiju maksimālās robežvērtības sākot ar 2010. gadu. Tā rezultātā no 1990. līdz 2010. gadam sēra dioksīdu emisijas tika samazinātas par 82 %, slāpekļa oksīda emisijas par 47 %, nemetāna gaistošo organisko savienojumu emisijas par 56 % un amonjaka emisijas – par 28 % Savienībā. Tomēr, kā norādīts Komisijas 2013. gada 18. decembra paziņojumā “Tīru gaisu Eiropā” (“pārskatītais TSAP”), cilvēku veselība un vide joprojām ir pakļauta būtiskai negatīvai ietekmei un būtiskiem riskiem. |
| --- | --- |

(1)

Pēdējos 20 gados Savienībā ir panākts ievērojams progress antropogēno emisiju gaisā un gaisa kvalitātes jomā, jo īpaši ar mērķtiecīgas Savienības politikas palīdzību, tostarp Komisijas 2005. gada 21. septembra paziņojumu “Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu” (“TSAP”). Būtiska loma šajā progresā ir bijusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/81/EK (4), jo ar to tika noteiktas dalībvalstu sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), amonjaka (NH3) un nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) kopējo gada emisiju maksimālās robežvērtības sākot ar 2010. gadu. Tā rezultātā no 1990. līdz 2010. gadam sēra dioksīdu emisijas tika samazinātas par 82 %, slāpekļa oksīda emisijas par 47 %, nemetāna gaistošo organisko savienojumu emisijas par 56 % un amonjaka emisijas – par 28 % Savienībā. Tomēr, kā norādīts Komisijas 2013. gada 18. decembra paziņojumā “Tīru gaisu Eiropā” (“pārskatītais TSAP”), cilvēku veselība un vide joprojām ir pakļauta būtiskai negatīvai ietekmei un būtiskiem riskiem.

| (2) | Septītajā vides rīcības programmā (5) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā – panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas nerada būtisku negatīvu ietekmi un būtiskus riskus cilvēku veselībai un videi, un šajā nolūkā ir pausts aicinājums pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesību aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt jo īpaši klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju. |
| --- | --- |

(2)

Septītajā vides rīcības programmā (5) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā – panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas nerada būtisku negatīvu ietekmi un būtiskus riskus cilvēku veselībai un videi, un šajā nolūkā ir pausts aicinājums pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesību aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt jo īpaši klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju.

| (3) | Pārskatītajā TSAP ir noteikti jauni stratēģiskie mērķi laikposmam līdz 2030. gadam, lai pietuvinātos Savienības ilgtermiņa mērķim gaisa kvalitātes jomā. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatītajā TSAP ir noteikti jauni stratēģiskie mērķi laikposmam līdz 2030. gadam, lai pietuvinātos Savienības ilgtermiņa mērķim gaisa kvalitātes jomā.

| (4) | Dalībvalstis un Savienība gatavojas ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas 2013. gada Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu, kuras mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību un vidi, samazinot dzīvsudraba emisijas no esošajiem un jauniem avotiem, lai konvencija varētu stāties spēkā 2017. gadā. Komisijai būtu pastāvīgi jāpārskata paziņotās emisijas, ko rada minētais piesārņotājs. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Savienība gatavojas ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas 2013. gada Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu, kuras mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību un vidi, samazinot dzīvsudraba emisijas no esošajiem un jauniem avotiem, lai konvencija varētu stāties spēkā 2017. gadā. Komisijai būtu pastāvīgi jāpārskata paziņotās emisijas, ko rada minētais piesārņotājs.

| (5) | Dalībvalstis un Savienība ir puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) 1979. gada Konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos (“LRTAP konvencija”) un vairākiem tās protokoliem, tostarp Gēteborgas 1999. gada Protokolam par paskābināšanās, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas tika pārskatīts 2012. gadā (“pārskatītais Gēteborgas protokols”). |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis un Savienība ir puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) 1979. gada Konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos (“LRTAP konvencija”) un vairākiem tās protokoliem, tostarp Gēteborgas 1999. gada Protokolam par paskābināšanās, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas tika pārskatīts 2012. gadā (“pārskatītais Gēteborgas protokols”).

| (6) | Attiecībā uz 2020. gadu un laikposmu pēc tā pārskatītajā Gēteborgas protokolā katrai pusei, par bāzes gadu ņemot 2005. gadu, ir noteiktas jaunas emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz sēra dioksīdu, slāpekļa oksīdu, nemetāna gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, amonjaku un smalkajām daļiņām, tiek veicināta kvēpu emisiju samazināšana un tiek aicināts apkopot un uzkrāt informāciju par gaisu piesārņojošo vielu koncentrācijas un nosēdumu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi un piedalīties uz sekām vērstās programmās saskaņā ar LRTAP konvenciju. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz 2020. gadu un laikposmu pēc tā pārskatītajā Gēteborgas protokolā katrai pusei, par bāzes gadu ņemot 2005. gadu, ir noteiktas jaunas emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz sēra dioksīdu, slāpekļa oksīdu, nemetāna gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, amonjaku un smalkajām daļiņām, tiek veicināta kvēpu emisiju samazināšana un tiek aicināts apkopot un uzkrāt informāciju par gaisu piesārņojošo vielu koncentrācijas un nosēdumu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi un piedalīties uz sekām vērstās programmās saskaņā ar LRTAP konvenciju.

| (7) | Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju līmeņu režīms, lai to pielāgotu Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām. Minētajā nolūkā valstu emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz ikvienam gadam laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam šajā direktīvā ir identiskas tām, kas noteiktas pārskatītajā Gēteborgas protokolā. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju līmeņu režīms, lai to pielāgotu Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām. Minētajā nolūkā valstu emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz ikvienam gadam laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam šajā direktīvā ir identiskas tām, kas noteiktas pārskatītajā Gēteborgas protokolā.

| (8) | Dalībvalstīm šī direktīva būtu jāīsteno tā, lai efektīvi veicinātu, ka tiek sasniegti Savienības ilgtermiņa mērķi gaisa kvalitātes jomā, kā tos atbalsta Pasaules Veselības organizācijas pamatnostādnes, un Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzības mērķi, samazinot paskābināšanās, eitrofikācijas un ozona gaisa piesārņojumu līmeņus un nosēdumus zem kritiskās masas un līmeņiem, kā izklāstīts LRTAP konvencijā. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm šī direktīva būtu jāīsteno tā, lai efektīvi veicinātu, ka tiek sasniegti Savienības ilgtermiņa mērķi gaisa kvalitātes jomā, kā tos atbalsta Pasaules Veselības organizācijas pamatnostādnes, un Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzības mērķi, samazinot paskābināšanās, eitrofikācijas un ozona gaisa piesārņojumu līmeņus un nosēdumus zem kritiskās masas un līmeņiem, kā izklāstīts LRTAP konvencijā.

| (9) | Šai direktīvai arī būtu jādod ieguldījums Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanā izmaksu ziņā efektīvā veidā un klimata pārmaiņu ietekmju mazināšanā papildus gaisa kvalitātes uzlabojumiem globālā mērogā, un Savienības klimata un enerģētikas politiku sinerģiju uzlabšanā, vienlaikus izvairoties no spēkā esošo Savienības tiesību aktu dublēšanās. |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai arī būtu jādod ieguldījums Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanā izmaksu ziņā efektīvā veidā un klimata pārmaiņu ietekmju mazināšanā papildus gaisa kvalitātes uzlabojumiem globālā mērogā, un Savienības klimata un enerģētikas politiku sinerģiju uzlabšanā, vienlaikus izvairoties no spēkā esošo Savienības tiesību aktu dublēšanās.

| (10) | Šī direktīva arī dod ieguldījumu tādu ar veselību saistītu izmaksu samazināšanā, kas Savienībā rodas gaisa piesārņojuma dēļ, uzlabojot Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī pārejas uz zaļo ekonomiku atbalstīšanā. |
| --- | --- |

(10)

Šī direktīva arī dod ieguldījumu tādu ar veselību saistītu izmaksu samazināšanā, kas Savienībā rodas gaisa piesārņojuma dēļ, uzlabojot Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī pārejas uz zaļo ekonomiku atbalstīšanā.

| (11) | Šai direktīvai būtu jāpalīdz pakāpeniski mazināt gaisa piesārņojumu, balstoties uz samazinājumiem, kas panākti, pateicoties tādiem Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā, kuri attiecas uz konkrētu vielu emisijām. |
| --- | --- |

(11)

Šai direktīvai būtu jāpalīdz pakāpeniski mazināt gaisa piesārņojumu, balstoties uz samazinājumiem, kas panākti, pateicoties tādiem Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā, kuri attiecas uz konkrētu vielu emisijām.

| (12) | Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā būtu efektīvi jāpanāk paredzētais emisiju samazinājums. Neefektīvu Savienības tiesību aktu gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā identificēšana un reaģēšana uz tiem agrīnā posmā ir būtiska, lai sasniegtu plašākus gaisa kvalitātes mērķus, – to apliecina neatbilstība starp EURO 6 automobiļu ar dīzeļdzinēju radīto faktisko un pārbaudēs konstatēto slāpekļa oksīdu emisiju daudzumu. |
| --- | --- |

(12)

Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā būtu efektīvi jāpanāk paredzētais emisiju samazinājums. Neefektīvu Savienības tiesību aktu gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā identificēšana un reaģēšana uz tiem agrīnā posmā ir būtiska, lai sasniegtu plašākus gaisa kvalitātes mērķus, – to apliecina neatbilstība starp EURO 6 automobiļu ar dīzeļdzinēju radīto faktisko un pārbaudēs konstatēto slāpekļa oksīdu emisiju daudzumu.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jāizpilda emisiju samazināšanas saistības, kas šajā direktīvā izklāstītas no 2020. līdz 2029. gadam un no 2030. gada. Lai nodrošinātu demonstrējamus panākumus 2030. gada saistību izpildē, dalībvalstīm 2025. gadā būtu jāapzina indikatīvi emisiju līmeņi, kuri būtu tehniski realizējami un kuri nebūtu saistīti ar nesamērīgām izmaksām, un tām būtu jācenšas nodrošināt atbilstību šādiem līmeņiem. Ja emisijas 2025. gadam nevar ierobežot saskaņā ar noteikto samazinājumu trajektoriju, dalībvalstīm turpmākajos ziņojumos, ko tās sagatavo, ievērojot šo direktīvu, būtu jāpaskaidro minētās novirzes iemesli, kā arī pasākumi, kas ļaus dalībvalstīm atgriezties pie savu trajektoriju ievērošanas. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jāizpilda emisiju samazināšanas saistības, kas šajā direktīvā izklāstītas no 2020. līdz 2029. gadam un no 2030. gada. Lai nodrošinātu demonstrējamus panākumus 2030. gada saistību izpildē, dalībvalstīm 2025. gadā būtu jāapzina indikatīvi emisiju līmeņi, kuri būtu tehniski realizējami un kuri nebūtu saistīti ar nesamērīgām izmaksām, un tām būtu jācenšas nodrošināt atbilstību šādiem līmeņiem. Ja emisijas 2025. gadam nevar ierobežot saskaņā ar noteikto samazinājumu trajektoriju, dalībvalstīm turpmākajos ziņojumos, ko tās sagatavo, ievērojot šo direktīvu, būtu jāpaskaidro minētās novirzes iemesli, kā arī pasākumi, kas ļaus dalībvalstīm atgriezties pie savu trajektoriju ievērošanas.

| (14) | Valstu emisiju samazināšanas saistības, kas šajā direktīvā noteiktas laikposmam no 2030. gada, ir balstītas uz TSAP 2015. gada janvāra ziņojumā Nr. 16 (“TSAP 16”) ietverto aplēsto samazināšanas potenciālu katrā no dalībvalstīm, tehniskām pārbaudēm atšķirībām, kuras pastāv starp valstu aplēsēm un TSAP 16 ietvertajām aplēsēm, un uz politisko mērķi – līdz 2030. gadam (salīdzinājumā ar 2005. gadu) vispārējo ietekmes uz veselību samazinājumu saglabāt pēc iespējas tuvāk Komisijas šīs direktīvas priekšlikumā minētajam. Lai uzlabotu pārredzamību, Komisijai būtu jāpublicē TSAP 16 izmantotie pamata pieņēmumi. |
| --- | --- |

(14)

Valstu emisiju samazināšanas saistības, kas šajā direktīvā noteiktas laikposmam no 2030. gada, ir balstītas uz TSAP 2015. gada janvāra ziņojumā Nr. 16 (“TSAP 16”) ietverto aplēsto samazināšanas potenciālu katrā no dalībvalstīm, tehniskām pārbaudēm atšķirībām, kuras pastāv starp valstu aplēsēm un TSAP 16 ietvertajām aplēsēm, un uz politisko mērķi – līdz 2030. gadam (salīdzinājumā ar 2005. gadu) vispārējo ietekmes uz veselību samazinājumu saglabāt pēc iespējas tuvāk Komisijas šīs direktīvas priekšlikumā minētajam. Lai uzlabotu pārredzamību, Komisijai būtu jāpublicē TSAP 16 izmantotie pamata pieņēmumi.

| (15) | Atbilstība valstu emisiju samazināšanas saistībām būtu jāizvērtē, izmantojot atsauci uz konkrēto metodoloģisko statusu saistību noteikšanas brīdī. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstība valstu emisiju samazināšanas saistībām būtu jāizvērtē, izmantojot atsauci uz konkrēto metodoloģisko statusu saistību noteikšanas brīdī.

| (16) | Ziņošanas prasības un emisiju samazināšanas saistības būtu jābalsta uz valstu energopatēriņu un pārdoto degvielu daudzumu. Tomēr dažas dalībvalstis saskaņā ar LRTAP konvenciju par atbilstības pamatu var izvēlēties izmantot valsts kopējās emisijas, ko aprēķina, pamatojoties uz degvielām, kuras izmanto saistībā ar autotransporta nozari. Minētā iespēja būtu jāsaglabā šajā direktīvā, lai nodrošinātu starptautisko un Savienības tiesību saskaņotību. |
| --- | --- |

(16)

Ziņošanas prasības un emisiju samazināšanas saistības būtu jābalsta uz valstu energopatēriņu un pārdoto degvielu daudzumu. Tomēr dažas dalībvalstis saskaņā ar LRTAP konvenciju par atbilstības pamatu var izvēlēties izmantot valsts kopējās emisijas, ko aprēķina, pamatojoties uz degvielām, kuras izmanto saistībā ar autotransporta nozari. Minētā iespēja būtu jāsaglabā šajā direktīvā, lai nodrošinātu starptautisko un Savienības tiesību saskaņotību.

| (17) | Lai risinātu dažas nenoteiktības, kas saistītas ar valstu emisiju samazināšanas saistību noteikšanu, pārskatītajā Gēteborgas protokolā ir ietvertas elastīguma iespējas, kuras būtu jāiekļauj šajā direktīvā. Jo īpaši ar pārskatīto Gēteborgas protokolu ir izveidots mehānisms valstu emisiju pārskatu koriģēšanai un vidējā valstu gada emisiju lieluma aprēķināšanai uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ja ir izpildīti daži nosacījumi. Turklāt šajā direktīvā būtu jāparedz elastīguma iespējas, ja tā nosaka samazināšanas saistības, kuras pārsniedz izmaksu ziņā efektīvu samazinājumu, kāds noteikts TSAP 16, un arī lai palīdzētu dalībvalstīm tādu pēkšņu un ārkārtēju notikumu gadījumā, kuri saistīti ar enerģijas ražošanu vai piegādi, – ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Komisijai būtu jāuzrauga minēto elastīguma iespēju izmantošana, ņemot vērā norādes, kas izstrādātas saskaņā ar LRTAP konvenciju. Lai izvērtētu pieteikumus korekciju veikšanai, būtu jāuzskata, ka emisiju samazināšanas saistības laikposmam no 2020. līdz 2029. gadam ir noteiktas 2012. gada 4. maijā, proti, dienā, kad Gēteborgas protokols tika pārskatīts. |
| --- | --- |

(17)

Lai risinātu dažas nenoteiktības, kas saistītas ar valstu emisiju samazināšanas saistību noteikšanu, pārskatītajā Gēteborgas protokolā ir ietvertas elastīguma iespējas, kuras būtu jāiekļauj šajā direktīvā. Jo īpaši ar pārskatīto Gēteborgas protokolu ir izveidots mehānisms valstu emisiju pārskatu koriģēšanai un vidējā valstu gada emisiju lieluma aprēķināšanai uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ja ir izpildīti daži nosacījumi. Turklāt šajā direktīvā būtu jāparedz elastīguma iespējas, ja tā nosaka samazināšanas saistības, kuras pārsniedz izmaksu ziņā efektīvu samazinājumu, kāds noteikts TSAP 16, un arī lai palīdzētu dalībvalstīm tādu pēkšņu un ārkārtēju notikumu gadījumā, kuri saistīti ar enerģijas ražošanu vai piegādi, – ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Komisijai būtu jāuzrauga minēto elastīguma iespēju izmantošana, ņemot vērā norādes, kas izstrādātas saskaņā ar LRTAP konvenciju. Lai izvērtētu pieteikumus korekciju veikšanai, būtu jāuzskata, ka emisiju samazināšanas saistības laikposmam no 2020. līdz 2029. gadam ir noteiktas 2012. gada 4. maijā, proti, dienā, kad Gēteborgas protokols tika pārskatīts.

| (18) | Katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā un jāīsteno valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programma, lai izpildītu tai noteiktās emisiju samazināšanas saistības un efektīvi sekmētu mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas, jo īpaši slāpekļa oksīdu un smalko daļiņu emisijas, tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija, un/vai tajās zonās un aglomerācijās, kuras rada ievērojamu gaisa piesārņojumu citās zonās un aglomerācijās, tostarp kaimiņvalstīs. Tādēļ valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmām būtu jāveicina atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (6) 23. pantam izveidoto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana. |
| --- | --- |

(18)

Katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā un jāīsteno valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programma, lai izpildītu tai noteiktās emisiju samazināšanas saistības un efektīvi sekmētu mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas, jo īpaši slāpekļa oksīdu un smalko daļiņu emisijas, tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija, un/vai tajās zonās un aglomerācijās, kuras rada ievērojamu gaisa piesārņojumu citās zonās un aglomerācijās, tostarp kaimiņvalstīs. Tādēļ valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmām būtu jāveicina atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (6) 23. pantam izveidoto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana.

| (19) | Lai samazinātu emisijas no antropogēniem avotiem, valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās būtu jāapsver pasākumi, kas piemērojami visām attiecīgajām nozarēm, tostarp lauksaimniecībai, enerģētikai, rūpniecībai, autotransportam, iekšzemes kuģniecībai, mājokļu apkurei un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas un šķīdinātāju izmantošanai. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām lemt par pasākumiem, kuri jāpieņem, lai izpildītu šajā direktīvā noteiktās emisiju samazināšanas saistības. |
| --- | --- |

(19)

Lai samazinātu emisijas no antropogēniem avotiem, valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās būtu jāapsver pasākumi, kas piemērojami visām attiecīgajām nozarēm, tostarp lauksaimniecībai, enerģētikai, rūpniecībai, autotransportam, iekšzemes kuģniecībai, mājokļu apkurei un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas un šķīdinātāju izmantošanai. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām lemt par pasākumiem, kuri jāpieņem, lai izpildītu šajā direktīvā noteiktās emisiju samazināšanas saistības.

| (20) | Dalībvalstīm, izstrādājot valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas, būtu jāņem vērā paraugprakse, ar kādu vēršas cita starpā pret viskaitīgākajiem piesārņotājiem, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, attiecībā uz jutīgām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm, izstrādājot valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas, būtu jāņem vērā paraugprakse, ar kādu vēršas cita starpā pret viskaitīgākajiem piesārņotājiem, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, attiecībā uz jutīgām iedzīvotāju grupām.

| (21) | Lauksaimniecība rada būtiskas amonjaka un smalko daļiņu emisijas gaisā. Lai samazinātu minētās emisijas, valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās būtu jāiekļauj pasākumi, kas piemērojami lauksaimniecības nozarei. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīviem un balstītiem uz konkrētu informāciju un datiem, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas un dalībvalstu līdz šim veiktos pasākumus. Kopējā lauksaimniecības politika sniedz dalībvalstīm iespēju ar konkrētiem pasākumiem dot ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā. Turpmāks novērtējums sniegs labāku izpratni par minēto pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

(21)

Lauksaimniecība rada būtiskas amonjaka un smalko daļiņu emisijas gaisā. Lai samazinātu minētās emisijas, valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās būtu jāiekļauj pasākumi, kas piemērojami lauksaimniecības nozarei. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīviem un balstītiem uz konkrētu informāciju un datiem, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas un dalībvalstu līdz šim veiktos pasākumus. Kopējā lauksaimniecības politika sniedz dalībvalstīm iespēju ar konkrētiem pasākumiem dot ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā. Turpmāks novērtējums sniegs labāku izpratni par minēto pasākumu ietekmi.

| (22) | Gaisa kvalitātes uzlabošanās būtu jāpanāk ar samērīgiem pasākumiem. Veicot lauksaimniecības nozarei piemērojamus pasākumus, kuri jāiekļauj valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek pilnībā ņemta vērā to ietekme uz mazajām saimniecībām, lai, cik vien iespējams, ierobežotu jebkādas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(22)

Gaisa kvalitātes uzlabošanās būtu jāpanāk ar samērīgiem pasākumiem. Veicot lauksaimniecības nozarei piemērojamus pasākumus, kuri jāiekļauj valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek pilnībā ņemta vērā to ietekme uz mazajām saimniecībām, lai, cik vien iespējams, ierobežotu jebkādas papildu izmaksas.

| (23) | Ja par konkrētiem pasākumiem, ko saskaņā ar valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmām veic, lai novērstu emisijas lauksaimniecības nozarē, ir tiesības saņemt finansiālu atbalstu, jo īpaši par pasākumiem, kurus veic saimniecības un kuru dēļ tām ir ievērojami jāmaina prakse vai jāveic ievērojami ieguldījumi, Komisijai būtu jāatvieglo piekļuve šādam finansiālam atbalstam un citam pieejamam Savienības finansējumam. |
| --- | --- |

(23)

Ja par konkrētiem pasākumiem, ko saskaņā ar valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmām veic, lai novērstu emisijas lauksaimniecības nozarē, ir tiesības saņemt finansiālu atbalstu, jo īpaši par pasākumiem, kurus veic saimniecības un kuru dēļ tām ir ievērojami jāmaina prakse vai jāveic ievērojami ieguldījumi, Komisijai būtu jāatvieglo piekļuve šādam finansiālam atbalstam un citam pieejamam Savienības finansējumam.

| (24) | Lai samazinātu emisijas, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja atbalstīt ieguldījumu novirzīšanu uz tīrām un efektīvām tehnoloģijām. Inovācija var palīdzēt uzlabot ilgtspējību un atrisināt problēmas to rašanās vietās, uzlabojot nozaru īstenotus pasākumus, risinot gaisa kvalitātes problēmas. |
| --- | --- |

(24)

Lai samazinātu emisijas, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja atbalstīt ieguldījumu novirzīšanu uz tīrām un efektīvām tehnoloģijām. Inovācija var palīdzēt uzlabot ilgtspējību un atrisināt problēmas to rašanās vietās, uzlabojot nozaru īstenotus pasākumus, risinot gaisa kvalitātes problēmas.

| (25) | Regulāri būtu jāatjaunina valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas, tostarp analīzi, kas ir pamatā politikas un pasākumu apzināšanai. |
| --- | --- |

(25)

Regulāri būtu jāatjaunina valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas, tostarp analīzi, kas ir pamatā politikas un pasākumu apzināšanai.

| (26) | Lai izstrādātu labi pamatotas valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un jebkādus nozīmīgus atjauninājumus, dalībvalstīm šīs programmas un atjauninājumi būtu jāapspriež ar sabiedrību un kompetentajām iestādēm visos līmeņos un kamēr vēl nav pieņemti lēmumi par kādām konkrētam politikas un pasākumu iespējām. Saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Savienības un starptautiskajās tiesībās, tostarp ANO EEK 1991. gada Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (“Espo konvencija”) un tās 2003. gada Protokolā par stratēģisko vides novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāiesaistās pārrobežu apspriedēs gadījumos, kad to programmu īstenošana varētu ietekmēt gaisa kvalitāti citā dalībvalstī vai trešā valstī. |
| --- | --- |

(26)

Lai izstrādātu labi pamatotas valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un jebkādus nozīmīgus atjauninājumus, dalībvalstīm šīs programmas un atjauninājumi būtu jāapspriež ar sabiedrību un kompetentajām iestādēm visos līmeņos un kamēr vēl nav pieņemti lēmumi par kādām konkrētam politikas un pasākumu iespējām. Saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Savienības un starptautiskajās tiesībās, tostarp ANO EEK 1991. gada Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (“Espo konvencija”) un tās 2003. gada Protokolā par stratēģisko vides novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāiesaistās pārrobežu apspriedēs gadījumos, kad to programmu īstenošana varētu ietekmēt gaisa kvalitāti citā dalībvalstī vai trešā valstī.

| (27) | Šīs direktīvas mērķis cita starpā ir aizsargāt cilvēku veselību. Kā jau daudzkārt ir norādījusi Tiesa – principā liegt attiecīgajām personām iespēju atsaukties uz direktīvā uzliktajiem pienākumiem būtu nesaderīgi ar saistošo raksturu, kāds ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 288. panta trešo daļu ir piešķirts direktīvai. Minētais apsvērums jo īpaši ir piemērojams attiecībā uz direktīvu, kuras mērķis ir ierobežot un samazināt gaisa piesārņojumu un kura līdz ar to ir izstrādāta, lai aizsargātu cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(27)

Šīs direktīvas mērķis cita starpā ir aizsargāt cilvēku veselību. Kā jau daudzkārt ir norādījusi Tiesa – principā liegt attiecīgajām personām iespēju atsaukties uz direktīvā uzliktajiem pienākumiem būtu nesaderīgi ar saistošo raksturu, kāds ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 288. panta trešo daļu ir piešķirts direktīvai. Minētais apsvērums jo īpaši ir piemērojams attiecībā uz direktīvu, kuras mērķis ir ierobežot un samazināt gaisa piesārņojumu un kura līdz ar to ir izstrādāta, lai aizsargātu cilvēku veselību.

| (28) | Dalībvalstīm būtu jāsagatavo un jāziņo valstu emisiju pārskati un prognozes, kā arī informatīvi pārskatu ziņojumi par visām šajā direktīvā ietvertajām gaisu piesārņojošām vielām, kas tādējādi ļautu Savienībai izpildīt savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar LRTAP konvenciju un tās protokoliem. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstīm būtu jāsagatavo un jāziņo valstu emisiju pārskati un prognozes, kā arī informatīvi pārskatu ziņojumi par visām šajā direktīvā ietvertajām gaisu piesārņojošām vielām, kas tādējādi ļautu Savienībai izpildīt savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar LRTAP konvenciju un tās protokoliem.

| (29) | Lai saglabātu vispārēju konsekvenci Savienībā kopumā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Komisijai ziņotie valstu emisiju pārskati un prognozes, kā arī informatīvie pārskati pilnībā atbilst tiem ziņojumiem, kas tām jāsniedz saskaņā ar LRTAP konvenciju. |
| --- | --- |

(29)

Lai saglabātu vispārēju konsekvenci Savienībā kopumā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Komisijai ziņotie valstu emisiju pārskati un prognozes, kā arī informatīvie pārskati pilnībā atbilst tiem ziņojumiem, kas tām jāsniedz saskaņā ar LRTAP konvenciju.

| (30) | Lai novērtētu šajā direktīvā izklāstīto valstu emisiju samazināšanas saistību efektivitāti, dalībvalstīm būtu arī jāmonitorē gaisa piesārņojuma ietekme uz sauszemes un ūdens ekosistēmām un jāziņo par šādu ietekmi. Lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu pieeju, dalībvalstīm būtu jāspēj izmantot šajā direktīvā minētos fakultatīvos monitoringa rādītājus un būtu jāveic saskaņošana ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas atbilstīgi saistītām direktīvām un – attiecīgā gadījumā – atbilstīgi LRTAP konvencijai. |
| --- | --- |

(30)

Lai novērtētu šajā direktīvā izklāstīto valstu emisiju samazināšanas saistību efektivitāti, dalībvalstīm būtu arī jāmonitorē gaisa piesārņojuma ietekme uz sauszemes un ūdens ekosistēmām un jāziņo par šādu ietekmi. Lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu pieeju, dalībvalstīm būtu jāspēj izmantot šajā direktīvā minētos fakultatīvos monitoringa rādītājus un būtu jāveic saskaņošana ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas atbilstīgi saistītām direktīvām un – attiecīgā gadījumā – atbilstīgi LRTAP konvencijai.

| (31) | Būtu jāizveido Eiropas Tīra gaisa forums, iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstu kompetentās iestādes visos attiecīgajos līmeņos, lai apmainītos ar pieredzi un paraugpraksi, jo īpaši, lai dotu ieguldījumu saistībā ar vadlīnijām un sekmētu, ka tiek saskaņoti īstenoti Savienības tiesību akti un politikas nostādnes, kas saistītas ar gaisa kvalitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

(31)

Būtu jāizveido Eiropas Tīra gaisa forums, iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstu kompetentās iestādes visos attiecīgajos līmeņos, lai apmainītos ar pieredzi un paraugpraksi, jo īpaši, lai dotu ieguldījumu saistībā ar vadlīnijām un sekmētu, ka tiek saskaņoti īstenoti Savienības tiesību akti un politikas nostādnes, kas saistītas ar gaisa kvalitātes uzlabošanu.

| (32) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (7) dalībvalstīm būtu jānodrošina informācijas aktīva un sistemātiska izplatīšana elektroniskā veidā. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (7) dalībvalstīm būtu jānodrošina informācijas aktīva un sistemātiska izplatīšana elektroniskā veidā.

| (33) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (8) ir jāgroza, lai nodrošinātu konsekvenci starp minēto direktīvu un ANO EEK 1998. gada Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). |
| --- | --- |

(33)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (8) ir jāgroza, lai nodrošinātu konsekvenci starp minēto direktīvu un ANO EEK 1998. gada Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”).

| (34) | Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus un norises starptautiskā līmenī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz I pielikuma, kā arī III pielikuma 2. daļas un IV pielikuma grozīšanu, lai pielāgotu tos norisēm saistībā ar LRTAP konvenciju, un attiecībā uz V pielikuma grozīšanu, lai pielāgotu to tehnikas un zinātnes attīstībai un norisēm saistībā ar LRTAP konvenciju. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(34)

Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus un norises starptautiskā līmenī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz I pielikuma, kā arī III pielikuma 2. daļas un IV pielikuma grozīšanu, lai pielāgotu tos norisēm saistībā ar LRTAP konvenciju, un attiecībā uz V pielikuma grozīšanu, lai pielāgotu to tehnikas un zinātnes attīstībai un norisēm saistībā ar LRTAP konvenciju. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (35) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus elastīguma iespēju un valstu gaisa ierobežošanas programmu īstenošanai atbilstīgi šai direktīvai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus elastīguma iespēju un valstu gaisa ierobežošanas programmu īstenošanai atbilstīgi šai direktīvai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (36) | Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas saskaņā ar šo direktīvu pieņemtu valsts noteikumu pārkāpšanas gadījumā, un jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(36)

Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas saskaņā ar šo direktīvu pieņemtu valsts noteikumu pārkāpšanas gadījumā, un jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (37) | Ņemot vērā Direktīvā 2001/81/EK veicamo grozījumu raksturu un apmēru, tā būtu jāaizstāj, lai pastiprinātu juridisko noteiktību, skaidrību, pārredzamību un tiesību aktu vienkāršošanu. Lai nodrošinātu gaisa kvalitātes uzlabošanās nepārtrauktību, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2001/81/EK noteiktais valstu emisiju maksimums, līdz 2020. gadā stāsies spēkā jaunās, šajā direktīvā izklāstītās valstu emisiju samazināšanas saistības. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā Direktīvā 2001/81/EK veicamo grozījumu raksturu un apmēru, tā būtu jāaizstāj, lai pastiprinātu juridisko noteiktību, skaidrību, pārredzamību un tiesību aktu vienkāršošanu. Lai nodrošinātu gaisa kvalitātes uzlabošanās nepārtrauktību, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2001/81/EK noteiktais valstu emisiju maksimums, līdz 2020. gadā stāsies spēkā jaunās, šajā direktīvā izklāstītās valstu emisiju samazināšanas saistības.

| (38) | Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt iedzīvotāju veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet gaisa piesārņojuma pārrobežu rakstura dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt iedzīvotāju veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet gaisa piesārņojuma pārrobežu rakstura dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (39) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķi un priekšmets

1.   Virzībā uz to, lai sasniegtu tādus gaisa kvalitātes līmeņus, kas nerada būtisku negatīvu ietekmi un būtiskus riskus cilvēku veselībai un videi, ar šo direktīvu nosaka emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz dalībvalstu sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3) un smalko daļiņu (PM2,5) antropogēnajām emisijām gaisā un nosaka, ka ir jāizstrādā, jāpieņem un jāīsteno valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un ka ir jāveic ar minētajām piesārņojošām vielām un pārējām piesārņojošām vielām, kas minētas I pielikumā, saistītu emisiju un to ietekmju monitorings, un jāziņo par to.

2.   Šī direktīva arī dod ieguldījumu, lai sasniegtu:

| a) | Savienības tiesību aktos izklāstītos gaisa kvalitātes mērķus un virzību uz Savienības ilgtermiņa mērķi sasniegt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas atbilst Pasaules Veselības organizācijas publicētajām gaisa kvalitātes pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

a)

Savienības tiesību aktos izklāstītos gaisa kvalitātes mērķus un virzību uz Savienības ilgtermiņa mērķi sasniegt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas atbilst Pasaules Veselības organizācijas publicētajām gaisa kvalitātes pamatnostādnēm;

| b) | Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķus saskaņā ar Septīto vides rīcības programmu; |
| --- | --- |

b)

Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķus saskaņā ar Septīto vides rīcības programmu;

| c) | labāku sinerģiju starp Savienības politiku gaisa kvalitātes jomā un citām attiecīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši klimata un enerģētikas politiku. |
| --- | --- |

c)

labāku sinerģiju starp Savienības politiku gaisa kvalitātes jomā un citām attiecīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši klimata un enerģētikas politiku.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro I pielikumā minēto piesārņojošo vielu emisijām, kuras rodas no visu veidu avotiem dalībvalstu teritorijā, to ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma ierobežošanas zonās.

2.   Šī direktīva neattiecas uz emisijām Kanāriju salās, Francijas aizjūras departamentos, Madeirā un Azoru salās.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “emisija” ir vielas izdalīšanās no punktveida vai difūzā piesārņojuma avota atmosfērā; |
| --- | --- |

1)

“emisija” ir vielas izdalīšanās no punktveida vai difūzā piesārņojuma avota atmosfērā;

| 2) | “antropogēnas emisijas” ir tādas piesārņojošo vielu emisijas gaisā, kuras ir saistītas ar cilvēku darbību; |
| --- | --- |

2)

“antropogēnas emisijas” ir tādas piesārņojošo vielu emisijas gaisā, kuras ir saistītas ar cilvēku darbību;

| 3) | “ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi, metāns un oglekļa monoksīds; |
| --- | --- |

3)

“ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi, metāns un oglekļa monoksīds;

| 4) | “gaisa kvalitātes mērķi” ir Direktīvā 2008/50/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/107/EK (12) noteiktie gaisa kvalitātes robežlielumi, mērķlielumi un saistības attiecībā uz ekspozīcijas koncentrāciju; |
| --- | --- |

4)

“gaisa kvalitātes mērķi” ir Direktīvā 2008/50/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/107/EK (12) noteiktie gaisa kvalitātes robežlielumi, mērķlielumi un saistības attiecībā uz ekspozīcijas koncentrāciju;

12

| 5) | “sēra dioksīds” jeb SO2 ir visi sēra savienojumi, kas izteikti kā sēra dioksīds (SO2), tostarp sēra trioksīds (SO3), sērskābe (H2SO4) un reducēti sēra savienojumi, piemēram, sērūdeņradis (H2S), merkaptāni un dimetilsulfīdi; |
| --- | --- |

5)

“sēra dioksīds” jeb SO2 ir visi sēra savienojumi, kas izteikti kā sēra dioksīds (SO2), tostarp sēra trioksīds (SO3), sērskābe (H2SO4) un reducēti sēra savienojumi, piemēram, sērūdeņradis (H2S), merkaptāni un dimetilsulfīdi;

2

2

3

2

4

2

| 6) | “slāpekļa oksīdi” jeb NOx ir slāpekļa monoksīds un slāpekļa dioksīds, kas izteikti kā slāpekļa dioksīds; |
| --- | --- |

6)

“slāpekļa oksīdi” jeb NOx ir slāpekļa monoksīds un slāpekļa dioksīds, kas izteikti kā slāpekļa dioksīds;

x

| 7) | “nemetāna gaistošie organiskie savienojumi” jeb “NMGOS” ir visi organiskie savienojumi, izņemot metānu, kuri, saules gaismā reaģējot ar slāpekļa oksīdiem, var radīt fotoķīmiskus oksidētājus; |
| --- | --- |

7)

“nemetāna gaistošie organiskie savienojumi” jeb “NMGOS” ir visi organiskie savienojumi, izņemot metānu, kuri, saules gaismā reaģējot ar slāpekļa oksīdiem, var radīt fotoķīmiskus oksidētājus;

| 8) | “smalkās daļiņas” jeb “PM2,5” ir daļiņas, kuru aerodinamiskais diametrs ir vienāds ar vai mazāks par 2,5 mikrometriem (μm); |
| --- | --- |

8)

“smalkās daļiņas” jeb “PM2,5” ir daļiņas, kuru aerodinamiskais diametrs ir vienāds ar vai mazāks par 2,5 mikrometriem (μm);

2,5

| 9) | “kvēpi” ir oglekli saturošas daļiņas, kas absorbē gaismu; |
| --- | --- |

9)

“kvēpi” ir oglekli saturošas daļiņas, kas absorbē gaismu;

| 10) | “valstu emisiju samazināšanas saistība” ir dalībvalstu pienākums samazināt kādas vielas emisiju; tā precizē minimālo emisijas samazinājuma apjomu, kāds jāpanāk mērķa kalendārajā gadā, un ir izteikta kā procentuāls apjoms no kopējām emisijām, kas radušās bāzes gadā (2005. gads); |
| --- | --- |

10)

“valstu emisiju samazināšanas saistība” ir dalībvalstu pienākums samazināt kādas vielas emisiju; tā precizē minimālo emisijas samazinājuma apjomu, kāds jāpanāk mērķa kalendārajā gadā, un ir izteikta kā procentuāls apjoms no kopējām emisijām, kas radušās bāzes gadā (2005. gads);

| 11) | “pacelšanās un nolaišanās cikls” ir cikls, kas ietver gaisa kuģa manevrēšanu uz zemes, pacelšanos, augstuma uzņemšanu, tuvošanos, nolaišanos un visas citas gaisa kuģa darbības, kas notiek zem 3 000 pēdu augstuma; |
| --- | --- |

11)

“pacelšanās un nolaišanās cikls” ir cikls, kas ietver gaisa kuģa manevrēšanu uz zemes, pacelšanos, augstuma uzņemšanu, tuvošanos, nolaišanos un visas citas gaisa kuģa darbības, kas notiek zem 3 000 pēdu augstuma;

| 12) | “starptautiskā jūras satiksme” ir braucieni jūrā un piekrastes ūdeņos ar jebkura karoga kuģi – izņemot zvejas kuģus –, kurš atstāj vienas valsts teritoriju un iebrauc citas valsts teritorijā; |
| --- | --- |

12)

“starptautiskā jūras satiksme” ir braucieni jūrā un piekrastes ūdeņos ar jebkura karoga kuģi – izņemot zvejas kuģus –, kurš atstāj vienas valsts teritoriju un iebrauc citas valsts teritorijā;

| 13) | “piesārņojuma ierobežošanas zona” ir jūras zona, kas nepārsniedz 200 jūras jūdzes no bāzes līnijām, no kurām tiek mērīts teritoriālās jūras platums, un ko izveidojusi dalībvalsts, lai novērstu, samazinātu un ierobežotu kuģu radīto piesārņojumu saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem noteikumiem un standartiem; |
| --- | --- |

13)

“piesārņojuma ierobežošanas zona” ir jūras zona, kas nepārsniedz 200 jūras jūdzes no bāzes līnijām, no kurām tiek mērīts teritoriālās jūras platums, un ko izveidojusi dalībvalsts, lai novērstu, samazinātu un ierobežotu kuģu radīto piesārņojumu saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem noteikumiem un standartiem;

| 14) | “Savienības tiesību akti gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā” ir Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, uz kurām attiecas šī direktīva, veicot mazināšanas pasākumus to avotā. |
| --- | --- |

14)

“Savienības tiesību akti gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā” ir Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, uz kurām attiecas šī direktīva, veicot mazināšanas pasākumus to avotā.

4. pants

Valstu emisiju samazināšanas saistības

1.   Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, nemetāna gaistošo organisko savienojumu, amonjaka un smalko daļiņu antropogēnās emisijas saskaņā ar valstu emisiju samazināšanas saistībām, kas piemērojamas no 2020. līdz 2029. gadam un no 2030. gada, kā noteikts II pielikumā.

2.   Neskarot 1. punktu, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus ar mērķi ierobežot savas 2025. gada sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, nemetāna gaistošo organisko savienojumu, amonjaka un smalko daļiņu antropogēnās emisijas. Minēto emisiju indikatīvos līmeņus nosaka, izmantojot lineāru samazinājuma trajektoriju starp valstu emisiju līmeņiem, kuri noteikti emisiju samazināšanas saistībās 2020. gadam, un emisiju līmeņiem, kuri noteikti emisiju samazināšanas saistībās 2030. gadam.

Dalībvalstis var ievērot nelineāru samazinājuma trajektoriju, ja tas ir efektīvāk no ekonomiskā vai tehniskā viedokļa un ja no 2025. gada tā pakāpeniski tuvinās lineāra samazinājuma trajektorijai un neietekmē nevienu no emisiju samazināšanas saistībām 2030. gadam. Dalībvalstis norāda minēto nelineāro trajektoriju un iemeslus, kāpēc tā tiek ievērota, valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās, kas jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 10. panta 1. punktu.

Ja emisijas 2025. gadam nevar ierobežot saskaņā ar noteikto samazinājumu trajektoriju, dalībvalstis turpmākajos informatīvajos pārskatu ziņojumos, kas jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, paskaidro šādas novirzes iemeslus, kā arī pasākumus, kas ļautu dalībvalstīm atgriezties pie savām trajektorijām.

3.   Attiecībā uz 1. un 2. punkta izpildi neņem vērā šādas emisijas:

| a) | emisijas no gaisa kuģiem ārpus nosēšanās un pacelšanās cikla; |
| --- | --- |

a)

emisijas no gaisa kuģiem ārpus nosēšanās un pacelšanās cikla;

| b) | emisijas no valstu jūras satiksmes uz un no 2. panta 2. punktā norādītajām teritorijām; |
| --- | --- |

b)

emisijas no valstu jūras satiksmes uz un no 2. panta 2. punktā norādītajām teritorijām;

| c) | emisijas no starptautiskās jūras satiksmes; |
| --- | --- |

c)

emisijas no starptautiskās jūras satiksmes;

| d) | slāpekļa oksīdu un nemetāna gaistošo organisko savienojumu emisijas no darbībām, uz kurām attiecas 2014. gada ziņošanā izmantojamā nomenklatūra (NFR), kā paredzēts LRTAP konvencijas kategorijās 3B (kūtsmēslu apsaimniekošana) un 3D (lauksaimniecības zemes). |
| --- | --- |

d)

slāpekļa oksīdu un nemetāna gaistošo organisko savienojumu emisijas no darbībām, uz kurām attiecas 2014. gada ziņošanā izmantojamā nomenklatūra (NFR), kā paredzēts LRTAP konvencijas kategorijās 3B (kūtsmēslu apsaimniekošana) un 3D (lauksaimniecības zemes).

5. pants

Elastīguma iespējas

1.   Dalībvalstis saskaņā ar IV pielikuma 4. daļu var sagatavot koriģētus valsts sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, nemetāna gaistošo organisko savienojumu, amonjaka un smalko daļiņu emisiju gada pārskatus, ja, piemērojot uzlabotas emisiju inventarizācijas metodes, kas atjauninātas saskaņā ar zinātnes atziņām, būtu konstatējama valstu emisiju samazināšanas saistību neizpilde.

Lai noteiktu, vai ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, kas izklāstīti IV pielikuma 4. daļā, uzskata, ka emisiju samazināšanas saistības laikposmam no 2020. līdz 2029. gadam ir noteiktas 2012. gada 4. maijā.

No 2025. gada gadījumā, ja emisijas faktori vai metodika, kas tiek izmantota, lai noteiktu emisijas no konkrētu kategoriju avotiem, būtiski atšķiras no tiem, kādi tika sagaidīti Savienības tiesību aktu gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā konkrētu normu vai standartu īstenošanas rezultātā, ievērojot IV pielikuma 4. daļas 1. punkta d) apakšpunkta ii) un iii) punktu, korekcijām piemēro šādus papildu nosacījumus:

| a) | attiecīgā dalībvalsts – pēc tam, kad tā ir ņēmusi vērā konstatējumus, kas izdarīti valsts inspekcijas un izpildes programmās, ar kurām pārrauga Savienības tiesību aktu gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā efektivitāti, – pierāda, ka būtiski atšķirīgo emisijas faktoru rašanās iemesls nav minēto tiesību aktu īstenošana vai izpilde iekšzemē; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts – pēc tam, kad tā ir ņēmusi vērā konstatējumus, kas izdarīti valsts inspekcijas un izpildes programmās, ar kurām pārrauga Savienības tiesību aktu gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā efektivitāti, – pierāda, ka būtiski atšķirīgo emisijas faktoru rašanās iemesls nav minēto tiesību aktu īstenošana vai izpilde iekšzemē;

| b) | attiecīgā dalībvalsts par būtisko atšķirību emisijas faktoros ir informējusi Komisiju, kas, ievērojot 11. panta 2. punktu, izskata, vai nepieciešama turpmāka rīcība. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts par būtisko atšķirību emisijas faktoros ir informējusi Komisiju, kas, ievērojot 11. panta 2. punktu, izskata, vai nepieciešama turpmāka rīcība.

2.   Ja dalībvalsts konkrētā gadā ārkārtēji aukstas ziemas vai ārkārtēji sausas vasaras dēļ nevar izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības, tā šīs saistības var izpildīt, aprēķinot valsts gada emisiju vidējo lielumu attiecīgajā gadā, iepriekšējā gadā un nākamajā gadā, ar noteikumu, ka šis vidējais lielums nepārsniedz dalībvalsts samazināšanas saistībās noteikto valsts gada emisiju līmeni.

3.   Ja konkrētā gadā dalībvalsts, kurai viena vai vairākas II pielikumā iekļautās samazināšanas saistības ir noteiktas stingrākas nekā izmaksu ziņā efektīvs samazinājums, kas paredzēts TSAP 16, pēc visu izmaksu ziņā efektīvo pasākumu īstenošanas nevar izpildīt attiecīgās emisiju samazināšanas saistības, tad maksimums piecus gadus uzskata, ka tā izpilda minētos attiecīgos emisiju samazinājumus, ar noteikumu, ka katrā no minētajiem gadiem tā minēto neatbilstību kompensē ar līdzvērtīgu citas II pielikumā minētas piesārņojošās vielas emisiju samazinājumu.

4.   Ja neatbilstību valsts emisiju samazināšanas saistībām, kas noteiktas attiecīgajām piesārņojošām vielām, rada pēkšņi un ārkārtas traucējumi vai jaudas zudums elektroenerģijas un/vai siltuma apgādes vai ražošanas sistēmā, ko nebija iespējams saprātīgi paredzēt, uzskata, ka dalībvalsts maksimums trīs gadus izpilda savus pienākumus saskaņā ar 4. pantu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka ir veikti visi saprātīgie centieni, tostarp jaunu pasākumu īstenošana un jaunu politikas nostādņu izveide, lai nodrošinātu atbilstību, un ka tos turpinās veikt, lai neatbilstības laikposmu padarītu pēc iespējas īsāku; un |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka ir veikti visi saprātīgie centieni, tostarp jaunu pasākumu īstenošana un jaunu politikas nostādņu izveide, lai nodrošinātu atbilstību, un ka tos turpinās veikt, lai neatbilstības laikposmu padarītu pēc iespējas īsāku; un

| b) | attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka pasākumu un politikas nostādņu īstenošana papildus a) apakšpunktā minētajiem radītu nesamērīgas izmaksas, būtiski apdraudētu valsts enerģētisko drošību vai ievērojamai iedzīvotāju daļai radītu būtisku enerģētiskās nabadzības risku. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka pasākumu un politikas nostādņu īstenošana papildus a) apakšpunktā minētajiem radītu nesamērīgas izmaksas, būtiski apdraudētu valsts enerģētisko drošību vai ievērojamai iedzīvotāju daļai radītu būtisku enerģētiskās nabadzības risku.

5.   Dalībvalstis, kuras plāno piemērot 1., 2., 3. vai 4. punktu, par to informē Komisiju līdz attiecīgā pārskata gada 15. februārim. Minētajā informācijā iekļauj attiecīgās piesārņojošās vielas un nozares un, ja iespējams, apmēru, kādā tas ietekmēs valstu emisiju pārskatus.

6.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pārskata un novērtē, vai kādu elastīguma iespēju izmantošana konkrētajā gadā izpilda attiecīgos nosacījumus, kas izklāstīti šā panta 1. punktā un IV pielikuma 4. daļā vai attiecīgā gadījumā šā panta 2., 3. vai 4. punktā.

Ja Komisija uzskata, ka konkrētas elastīguma iespējas izmantošana neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas izklāstīti šā panta 1. punktā un IV pielikuma 4. daļā vai šā panta 2., 3. vai 4. punktā, tā deviņu mēnešu laikā no attiecīgā ziņojuma, kas minēts 8. panta 4. punktā, saņemšanas dienas pieņem lēmumu, informējot attiecīgo dalībvalsti, ka minētās elastīguma iespējas izmantošana nevar tikt akceptēta, un norādot minētā atteikuma iemeslus. Ja Komisija deviņu mēnešu laikā no 8. panta 4. punktā norādītā attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas nav paudusi nekādus iebildumus, attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka minētās elastīguma iespējas izmantošana minētajam gadam ir spēkā un ir akceptēta.

7.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, precizējot detalizētus noteikumus šā panta 1., 2., 3. un 4. punktā minēto elastīguma iespēju izmantošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. pantā minēto pārbaudes procedūru.

8.   Komisija, īstenojot savas pilnvaras saskaņā ar 6. un 7. punktu, ņem vērā attiecīgos vadlīniju dokumentus, kas izstrādāti saskaņā ar LRTAP konvenciju.

6. pants

Valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas

1.   Dalībvalstis izstrādā, pieņem un īsteno savas valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas saskaņā ar III pielikuma 1. daļu, lai saskaņā ar 4. pantu ierobežotu savas ikgadējās antropogēnās emisijas un lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas mērķus, ievērojot 1. panta 1. punktu.

2.   Izstrādājot, pieņemot un īstenojot 1. punktā norādīto programmu, dalībvalstis:

| a) | attiecīgā gadījumā, izmantojot datus un metodiku, ko izstrādājusi Eiropas monitoringa un novērtēšanas programma (EMEP) saskaņā ar LRTAP konvencijas protokolu par kopējās programmas gaisa piesārņojuma izplatības lielos attālumos novērošanai un novērtēšanai Eiropā ilgtermiņa finansēšanu, novērtē, cik lielā mērā valstu emisiju avoti varētu ietekmēt gaisa kvalitāti to teritorijās un kaimiņos esošajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā, izmantojot datus un metodiku, ko izstrādājusi Eiropas monitoringa un novērtēšanas programma (EMEP) saskaņā ar LRTAP konvencijas protokolu par kopējās programmas gaisa piesārņojuma izplatības lielos attālumos novērošanai un novērtēšanai Eiropā ilgtermiņa finansēšanu, novērtē, cik lielā mērā valstu emisiju avoti varētu ietekmēt gaisa kvalitāti to teritorijās un kaimiņos esošajās dalībvalstīs;

| b) | ņem vērā nepieciešamību samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem savās teritorijās un – attiecīgā gadījumā – kaimiņos esošajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

ņem vērā nepieciešamību samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem savās teritorijās un – attiecīgā gadījumā – kaimiņos esošajās dalībvalstīs;

| c) | īstenojot pasākumus, lai izpildītu savas valsts saistības attiecībā uz smalko daļiņu samazināšanu, par prioritāti nosaka kvēpu emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

c)

īstenojot pasākumus, lai izpildītu savas valsts saistības attiecībā uz smalko daļiņu samazināšanu, par prioritāti nosaka kvēpu emisiju samazināšanu;

| d) | nodrošina saskaņotību ar citiem attiecīgajiem plāniem un programmām, kas izveidoti, ievērojot valsts vai Savienības tiesību aktos izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

d)

nodrošina saskaņotību ar citiem attiecīgajiem plāniem un programmām, kas izveidoti, ievērojot valsts vai Savienības tiesību aktos izklāstītās prasības.

Lai izpildītu attiecīgās valstu emisiju samazināšanas saistības, dalībvalstis valsts gaisa piesārņojuma kontroles ierobežošanas programmās ietver III pielikuma 2. daļā noteiktos obligātos emisiju samazināšanas pasākumus un var minētajās programmās ietvert III pielikuma 2. daļā noteiktos fakultatīvos emisiju samazināšanas pasākumus vai pasākumus, kuriem ir tāda pati mazināšanas ietekme.

3.   Dalībvalstis atjaunina valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas vismaz reizi četros gados.

4.   Neskarot 3. punktu, emisiju samazināšanas politikas pasākumus un valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās ietvertos pasākumus atjaunina 18 mēnešos pēc jaunākā valsts emisiju pārskata vai valsts emisiju prognozes iesniegšanas, ja atbilstīgi iesniegtajiem datiem nav izpildītas 4. pantā izklāstītas saistības vai pastāv risks, ka tās netiks izpildītas.

5.   Dalībvalstis par saviem valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu projektiem un jebkādiem nozīmīgiem atjauninājumiem pirms minēto programmu pabeigšanas apspriežas ar sabiedrību saskaņā ar Direktīvu 2003/35/EK un ar kompetentajām iestādēm, uz kurām varētu attiekties valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu īstenošana, jo tām ir specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā visos līmeņos.

6.   Attiecīgā gadījumā veic pārrobežu apspriedes.

7.   Komisija sekmē valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu izstrādi un īstenošanu, attiecīgā gadījumā ar paraugprakses apmaiņu.

8.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu šo direktīvu attiecībā uz III pielikuma 2. daļas pielāgošanu norisēm, tostarp tehnikas attīstībai, saistībā ar LRTAP konvenciju.

9.   Komisija var izstrādāt norādes par valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu izstrādi un īstenošanu.

10.   Komisija ar īstenošanas aktiem arī precizē valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. pantā norādīto pārbaudes procedūru.

7. pants

Finansiāls atbalsts

Komisija cenšas atvieglot piekļuvi esošajiem Savienības līdzekļiem saskaņā ar tiesību normām, ar ko reglamentē minētos līdzekļus, lai atbalstītu pasākumus, kuri jāveic šīs direktīvas mērķu īstenošanai.

Minētie Savienības līdzekļi ietver pašlaik un turpmāk pieejamu finansējumu cita starpā saskaņā ar:

| a) | Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu; |
| --- | --- |

a)

Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu;

| b) | Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, ietverot attiecīgo finansējumu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

b)

Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, ietverot attiecīgo finansējumu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku;

| c) | instrumentiem, ar ko finansē rīcību vides un klimata politikas jomā, piemēram, programmu LIFE. |
| --- | --- |

c)

instrumentiem, ar ko finansē rīcību vides un klimata politikas jomā, piemēram, programmu LIFE.

LIFE

Komisija izvērtē iespēju izveidot vienas pieturas aģentūru, kur ikviena ieinteresētā persona var viegli pārbaudīt Savienības līdzekļu pieejamību un attiecīgās piekļuves procedūras projektiem, ar kuriem risina gaisa piesārņojuma problēmas.

8. pants

Valstu emisiju pārskati un prognozes un informatīvie pārskata ziņojumi

1.   Dalībvalstis sagatavo un ik gadu atjaunina valstu emisiju pārskatus I pielikuma A tabulā norādītajām piesārņojošajām vielām saskaņā ar tajā izklāstītajām prasībām.

Dalībvalstis var sagatavot un ik gadu atjaunināt valstu emisiju pārskatus I pielikuma B tabulā norādītajām piesārņojošajām vielām saskaņā ar tajā izklāstītajām prasībām.

2.   Dalībvalstis sagatavo un reizi četros gados atjaunina teritoriāli sadalītus valstu emisiju pārskatus un lielo punktveida avotu pārskatus, un reizi divos gados – valstu emisiju prognozes I pielikuma C tabulā norādītajām piesārņojošām vielām saskaņā ar tajā izklāstītajām prasībām.

3.   Dalībvalstis sastāda informatīvu pārskata ziņojumu, kuru pievieno 1. un 2. punktā minētajiem valstu emisiju pārskatiem un prognozēm saskaņā ar I pielikuma D tabulā izklāstītajām prasībām.

4.   Dalībvalstis, kuras izvēlas izmantot elastīguma iespēju saskaņā ar 5. pantu, attiecīgā gada informatīvajā pārskata ziņojumā iekļauj informāciju, kas pierāda, ka minētās elastīguma iespējas izmantošana atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 5. panta 1. punktā un IV pielikuma 4. daļā vai attiecīgā gadījumā 5. panta 2., 3. vai 4. punktā.

5.   Dalībvalstis sagatavo un atjaunina valstu emisiju pārskatus (tostarp – attiecīgā gadījumā – pielāgotus valstu emisiju pārskatus), valstu emisiju prognozes, teritoriāli sadalītus valstu emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un pievienotos informatīvos pārskata ziņojumus saskaņā ar IV pielikumu.

6.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību ik gadu sagatavo un atjaunina Savienības mēroga emisiju pārskatus un informatīvu pārskata ziņojumu, kā arī ik pa diviem gadiem Savienības mēroga emisiju prognozes un ik pa četriem gadiem – teritoriāli sadalītus Savienības mēroga emisiju pārskatus, Savienības mēroga lielo punktveida avotu pārskatus par I pielikumā minētajām piesārņojošām vielām, pamatojoties uz šā panta 1., 2. un 3. punktā minēto informāciju.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu šo direktīvu attiecībā uz I pielikuma un IV pielikuma pielāgošanu norisēm, tostarp tehnikas un zinātnes attīstībai, saistībā ar LRTAP konvenciju.

9. pants

Gaisa piesārņojuma ietekmes monitorings

1.   Dalībvalstis nodrošina gaisa piesārņojuma negatīvo ietekmju uz ekosistēmām monitoringu, pamatojoties uz monitoringa punktu tīklu, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz to saldūdens, dabiskām un daļēji dabiskām dzīvotnēm un mežu ekosistēmu tipiem, izmantojot izmaksu ziņā efektīvu un uz risku balstītu pieeju.

Šajā nolūkā dalībvalstis veic saskaņošanu ar citām monitoringa programmām, kuras izveidotas, ievērojot Savienības tiesību aktus, tostarp Direktīvu 2008/50/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (13) un Padomes Direktīvu 92/43/EEK (14), un – attiecīgā gadījumā – LRTAP konvenciju, un attiecīgā gadījumā izmanto atbilstīgi minētajām programmām savāktos datus.

Lai izpildītu šā panta prasības, dalībvalstis var izmantot V pielikumā uzskaitītos fakultatīvos monitoringa rādītājus.

2.   Vācot un ziņojot V pielikumā uzskaitīto informāciju, var izmantot metodes, kas noteiktas LRTAP konvencijā un tās rokasgrāmatās, kuras attiecas uz starptautiskās sadarbības programmām.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu šo direktīvu attiecībā uz V pielikuma pielāgošanu tehnikas un zinātnes attīstībai un norisēm saistībā ar LRTAP konvenciju.

10. pants

Dalībvalstu ziņojumi

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai savu pirmo valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu līdz 2019. gada 1. aprīlim.

Ja valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programma tiek atjaunināta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā atjaunināto programmu iesniedz Komisijai.

Komisija izskata valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un to atjauninājumus, ņemot vērā 4. panta 2. punktā un 6. pantā izklāstītās prasības.

2.   Dalībvalstis iesniedz savus valsts emisiju pārskatus un prognozes, teritoriāli sadalītus valstu emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un 8. panta 1., 2. un 3. punktā un – attiecīgā gadījumā – 8. panta 4. punktā norādītos informatīvos pārskata ziņojumus Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai, ievērojot I pielikumā izklāstītos ziņojumu iesniegšanas termiņus.

Šī ziņošana ir saskaņota ar ziņošanu LRTAP konvencijas sekretariātam.

3.   Komisija – ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību un apspriežoties ar attiecīgajām dalībvalstīm – pirmajā ziņošanas gadā un pēc tam regulāri pārskata valstu emisiju pārskatu datus. Minētajā pārskatīšanā ietver:

| a) | pārbaudes, ar kurām pārliecinās par iesniegtās informācijas pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes, ar kurām pārliecinās par iesniegtās informācijas pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu;

| b) | pārbaudes, ar kurām nosaka gadījumus, kuros pārskata dati ir sagatavoti neatbilstīgi prasībām, kas izklāstītas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši LRTAP konvencijā ietvertajām; |
| --- | --- |

b)

pārbaudes, ar kurām nosaka gadījumus, kuros pārskata dati ir sagatavoti neatbilstīgi prasībām, kas izklāstītas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši LRTAP konvencijā ietvertajām;

| c) | attiecīgā gadījumā – aprēķinus par pārskatīšanas rezultātā nepieciešamajām tehniskajām korekcijām, apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – aprēķinus par pārskatīšanas rezultātā nepieciešamajām tehniskajām korekcijām, apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti.

Ja attiecīgā dalībvalsts un Komisija, ievērojot c) apakšpunktu, nespēj panākt vienošanos par tehnisko korekciju nepieciešamību vai saturu, Komisija pieņem lēmumu, kurā nosaka tehniskās korekcijas, kas jāpiemēro attiecīgajai dalībvalstij.

4.   Dalībvalstis Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai sniedz šādu 9. pantā norādīto informāciju:

| a) | līdz 2018. gada 1. jūlijam un pēc tam reizi četros gados ziņas par monitoringa punktu atrašanās vietām un saistītajiem rādītājiem, ko izmanto gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringam; un |
| --- | --- |

a)

līdz 2018. gada 1. jūlijam un pēc tam reizi četros gados ziņas par monitoringa punktu atrašanās vietām un saistītajiem rādītājiem, ko izmanto gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringam; un

| b) | līdz 2019. gada 1. jūlijam un pēc tam reizi četros gados 9. pantā minētos monitoringa datus. |
| --- | --- |

b)

līdz 2019. gada 1. jūlijam un pēc tam reizi četros gados 9. pantā minētos monitoringa datus.

11. pants

Komisijas ziņojumi

1.   Komisija līdz 2020. gada 1. aprīlim un pēc tam reizi četros gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanā panākto progresu, ieskaitot novērtējumu par tās ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri minēti 1. pantā, tostarp par:

| a) | progresu attiecībā uz:






  i) | direktīvas 4. pantā minētajiem indikatīvajiem emisiju līmeņiem un emisiju samazināšanas saistībām un – attiecīgā gadījumā – par iemesliem, ja tie nav sasniegti; |
| --- | --- | --- |

a)

progresu attiecībā uz:

i)

direktīvas 4. pantā minētajiem indikatīvajiem emisiju līmeņiem un emisiju samazināšanas saistībām un – attiecīgā gadījumā – par iemesliem, ja tie nav sasniegti;

| ii) | gaisa kvalitātes līmeņiem saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas publicētajām pamatnostādnēm par gaisa kvalitāti; |
| --- | --- |

ii)

gaisa kvalitātes līmeņiem saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas publicētajām pamatnostādnēm par gaisa kvalitāti;

| iii) | Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķiem saskaņā ar 7. vides rīcības programmu; |
| --- | --- |

iii)

Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķiem saskaņā ar 7. vides rīcības programmu;

| b) | tādu pasākumu apzināšanu, kurus nepieciešams turpmāk veikt Savienības un dalībvalsti līmenī, lai sasniegtu a) apakšpunktā minētos mērķus; |
| --- | --- |

b)

tādu pasākumu apzināšanu, kurus nepieciešams turpmāk veikt Savienības un dalībvalsti līmenī, lai sasniegtu a) apakšpunktā minētos mērķus;

| c) | Savienības līdzekļu izmantošanu nolūkā atbalstīt pasākumus, ko veic, lai īstenotu šīs direktīvas mērķus; |
| --- | --- |

c)

Savienības līdzekļu izmantošanu nolūkā atbalstīt pasākumus, ko veic, lai īstenotu šīs direktīvas mērķus;

| d) | Komisijas veiktās valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu un to atjauninājumu izskatīšanas rezultātiem, ievērojot 10. panta 1. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

d)

Komisijas veiktās valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu un to atjauninājumu izskatīšanas rezultātiem, ievērojot 10. panta 1. punkta trešo daļu;

| e) | izvērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz veselību un vidi un tās sociāli ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

e)

izvērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz veselību un vidi un tās sociāli ekonomisko ietekmi.

2.   Ja ziņojumā ir norādīts, ka 4. pantā minēto indikatīvo emisijas līmeņu un emisiju samazināšanas saistību nesasniegšanu varētu izraisīt neefektīvi Savienības tiesību akti gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā, tostarp no to īstenošanas dalībvalsts līmenī, Komisija attiecīgā gadījumā izskata turpmākas rīcības nepieciešamību, ņemot vērā arī īstenošanas ietekmi nozaru līmenī. Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību aktu priekšlikumus, tostarp jauniem tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā, lai nodrošinātu šajā direktīvā noteikto saistību izpildi.

12. pants

Eiropas Tīra gaisa forums

Komisija izveido Eiropas Tīra gaisa forumu, lai sniegtu ieguldījumu norādēs un sekmētu koordinētu to Savienības tiesību aktu un politikas jomu īstenošanu, kas saistīti ar gaisa kvalitātes uzlabošanu, regulāri kopā pulcinot visas ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstu kompetentās iestādes visos attiecīgajos līmeņos, Komisiju, nozaru, pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu pārstāvjus. Eiropas Tīra gaisa forumā notiek pieredzes un paraugprakses apmaiņa, tostarp par mājokļu apkures un autotransporta radīto emisiju samazinājumiem, kas var uzlabot valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un to īstenošanu un kalpot tām par ierosmi.

13. pants

Pārskatīšana

1.   Komisija, pamatojoties uz 11. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, pārskata šo direktīvu ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim, lai nodrošinātu progresu virzībā uz 1. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu, jo īpaši ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un Savienības klimata un enerģētikas politikas īstenošanu.

Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību aktu priekšlikumus par emisiju samazināšanas saistībām laikposmam pēc 2030. gada.

2.   Attiecībā uz amonjaku Komisija, veicot pārskatīšanu, jo īpaši novērtē:

| a) | jaunākos zinātniskos pierādījumus; |
| --- | --- |

a)

jaunākos zinātniskos pierādījumus;

| b) | ANO EEK Vadlīniju dokumenta par amonjaka emisiju novēršanu un mazināšanu atjauninājumus, ANO EEK Pamatkodeksu par labu lauksaimniecības praksi (15) amonjaka emisiju samazināšanas jomā, kas pēdējo reizi pārskatīts 2014. gadā (“Amonjaka vadlīniju dokuments”) (16); |
| --- | --- |

b)

ANO EEK Vadlīniju dokumenta par amonjaka emisiju novēršanu un mazināšanu atjauninājumus, ANO EEK Pamatkodeksu par labu lauksaimniecības praksi (15) amonjaka emisiju samazināšanas jomā, kas pēdējo reizi pārskatīts 2014. gadā (“Amonjaka vadlīniju dokuments”) (16);

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (17) 3. panta 10. punktā definēto labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atjauninājumus; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (17) 3. panta 10. punktā definēto labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atjauninājumus;

| d) | agrovides pasākumus saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku. |
| --- | --- |

d)

agrovides pasākumus saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku.

3.   Komisija, pamatojoties uz paziņotajām valstu dzīvsudraba emisijām, novērtē to ietekmi uz 1. panta 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu un apsver pasākumus minēto emisiju samazināšanai, un – attiecīgā gadījumā – iesniedz tiesību akta priekšlikumu.

14. pants

Piekļuve informācijai

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK nodrošina turpmāk norādītās informācijas aktīvu un sistemātisku izplatīšanu sabiedrībā, publicējot publiski pieejamā tīmekļa vietnē:

| a) | valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un jebkādus to atjauninājumus; |
| --- | --- |

a)

valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas un jebkādus to atjauninājumus;

| b) | valstu emisiju pārskatus (tostarp attiecīgā gadījumā koriģētus valstu emisiju pārskatus), valstu emisiju prognozes, informatīvus pārskata ziņojumus un papildu ziņojumus, kā arī informāciju, kura Komisijai sniegta saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

b)

valstu emisiju pārskatus (tostarp attiecīgā gadījumā koriģētus valstu emisiju pārskatus), valstu emisiju prognozes, informatīvus pārskata ziņojumus un papildu ziņojumus, kā arī informāciju, kura Komisijai sniegta saskaņā ar 10. pantu.

2.   Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (18) nodrošina informācijas aktīvu un sistemātisku izplatīšanu sabiedrībā, publicējot publiski pieejamā tīmekļa vietnē Savienības mēroga emisiju pārskatus un prognozes, kā arī informatīvus pārskata ziņojumus.

3.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē:

| a) | pamata pieņēmumus, kuri ņemti vērā saistībā ar katru dalībvalsti, nosakot tās valsts emisiju samazināšanas potenciālu, un izmantoti, lai sagatavotu TSAP ziņojumu Nr. 16; |
| --- | --- |

a)

pamata pieņēmumus, kuri ņemti vērā saistībā ar katru dalībvalsti, nosakot tās valsts emisiju samazināšanas potenciālu, un izmantoti, lai sagatavotu TSAP ziņojumu Nr. 16;

| b) | sarakstu ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā; un |
| --- | --- |

b)

sarakstu ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem gaisa piesārņojuma ierobežošanai tā avotā; un

| c) | direktīvas 10. panta 1. punkta trešajā daļā minētās izskatīšanas rezultātus. |
| --- | --- |

c)

direktīvas 10. panta 1. punkta trešajā daļā minētās izskatīšanas rezultātus.

15. pants

Sadarbība ar trešām valstīm un koordinācija starptautiskajās organizācijās

Savienība un dalībvalstis, neskarot LESD 218. pantu, pēc vajadzības iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un veic koordināciju attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmā (UNEP), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijā (ANO EEK), Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO), Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (IMO) un Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), tostarp izmantojot arī informācijas apmaiņu, par tehnisko un zinātnisko pētniecību un izstrādi, lai uzlabotu pamatu emisiju samazināšanas veicināšanai.

UNEP

FAO

IMO

ICAO

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 8. punktā, 8. panta 7. punktā un 9. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 31. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 8. punktā, 8. panta 7. punktā un 9. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 6. panta 8. punktu, 8. panta 7. punktu un 9. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Gaisa kvalitātes komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2008/50/EK 29. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

18. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par to valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

19. pants

Grozījumi Direktīvā 2003/35/EK

Direktīvas 2003/35/EK I pielikumam pievieno šādu apakšpunktu:

| “g) | 6. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (*1). |
| --- | --- |

“g)

20. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, līdz 2018. gada 1. jūlijam.

Atkāpjoties no pirmās daļas, normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 10. panta 2. punkta prasības, dalībvalstīs stājas spēkā līdz 2017. gada 15. februārim.

Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju..

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

21. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Direktīvu 2001/81/EK atceļ no 2018. gada 1. jūlija.

Atkāpjoties no pirmās daļas:

| a) | Direktīvas 2001/81/EK 1. un 4. pantu un I pielikumu turpina piemērot līdz 2019. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2001/81/EK 1. un 4. pantu un I pielikumu turpina piemērot līdz 2019. gada 31. decembrim;

| b) | Direktīvas 2001/81/EK 7. un 8. pantu un III pielikumu atceļ 2016. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 2001/81/EK 7. un 8. pantu un III pielikumu atceļ 2016. gada 31. decembrī.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar VI pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

2.   Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim var piemērot šīs direktīvas 5. panta 1. punktu attiecībā uz maksimāli pieļaujamām emisijām saskaņā ar Direktīvas 2001/81/EK 4. pantu un I pielikumu.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā 2016. gada 31. decembrī.

23. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. KORČOK

---

(1)  
  OV C 451, 16.12.2014., 134. lpp.

1

(2)  
  OV C 415, 20.11.2014., 23. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 23. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 8. decembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

8

(9)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/107/EK (2004. gada 15. decembris) par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā (OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

14

(15)  Lēmums ECE/EB.AIR/127, 36.e punkts.

15

(16)  Lēmums 2012/11, ECE/EB/AIR/113/Add. 1.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

18

(19)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

19

---

I PIELIKUMS

EMISIJU GAISĀ MONITORINGS UN ZIŅOŠANA PAR TĀM

A tabula

Ikgadējās emisiju ziņošanas prasības, kā noteikts 8. panta 1. punkta pirmajā daļā

| Elements | Piesārņojošās vielas | Laika rindas | Ziņošanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopējās valstu emisijas pēc NFR
   (1) avota kategorijas (2) | — | SO2, NOx, NMGOS, NH3, CO |

Elements

Piesārņojošās vielas

Laika rindas

Ziņošanas datums

Kopējās valstu emisijas pēc NFR
   (1) avota kategorijas (2)

—

SO2, NOx, NMGOS, NH3, CO

| — | smagie metāli (Cd, Hg, Pb) (3) |
| --- | --- |

—

smagie metāli (Cd, Hg, Pb) (3)

| — | NOP (4) (kopā PAO (5), benzo(a)pirēns, benzo(b)fluorantēns, benzo(k)fluorantēns, indeno(1,2,3-c,d)pirēns, dioksīni/furāni, PHB (6), HHB (7)) |
| --- | --- |

—

NOP (4) (kopā PAO (5), benzo(a)pirēns, benzo(b)fluorantēns, benzo(k)fluorantēns, indeno(1,2,3-c,d)pirēns, dioksīni/furāni, PHB (6), HHB (7))

Reizi gadā, par laikposmu no 1990. gada līdz ziņošanas gadam mīnus 2 gadi (X – 2)

15. februāris (9)

Kopējās valstu emisijas pēc NFR avota kategorijas (2)

| — | PM2,5, PM10
   (8) un, ja pieejams, kvēpi |
| --- | --- |

—

PM2,5, PM10
   (8) un, ja pieejams, kvēpi

Reizi gadā, par laikposmu no 2000. gada līdz ziņošanas gadam mīnus 2 gadi (X – 2)

15. februāris (9)

B tabula

Ikgadējās emisiju ziņošanas prasības, kā noteikts 8. panta 1. punkta otrajā daļā

| Elements | Piesārņojošās vielas | Laika rindas | Ziņošanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopējās valstu emisijas pēc NFR avota kategorijas (10) | — | smagie metāli (As, Cr, Cu, Ni, Se un Zn un to savienojumi) (11) |

Elements

Piesārņojošās vielas

Laika rindas

Ziņošanas datums

Kopējās valstu emisijas pēc NFR avota kategorijas (10)

—

smagie metāli (As, Cr, Cu, Ni, Se un Zn un to savienojumi) (11)

| — | KSDA (12) |
| --- | --- |

—

KSDA (12)

Reizi gadā, par laikposmu no 1990. gada (TSP – no 2000. gada) līdz ziņošanas gadam mīnus 2 gadi (X – 2)

15. februāris

C tabula

Ziņošanas prasības attiecībā uz emisijām un prognozēm, kā minēts 8. panta 2. punktā

| Elements | Piesārņojošās vielas | Laika rindas / mērķa gadi | Ziņošanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Valstu emisiju dati ar ģeogrāfisko koordinātu piesaisti pēc avota kategorijas (GNFR) | — | SO2, NOx, NMGOS, CO, NH3, PM10, PM2,5 |

Elements

Piesārņojošās vielas

Laika rindas / mērķa gadi

Ziņošanas datums

Valstu emisiju dati ar ģeogrāfisko koordinātu piesaisti pēc avota kategorijas (GNFR)

—

SO2, NOx, NMGOS, CO, NH3, PM10, PM2,5

| — | smagie metāli (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

smagie metāli (Cd, Hg, Pb)

| — | NOP (kopā PAO, HHB, PHB, dioksīni/furāni) |
| --- | --- |

—

NOP (kopā PAO, HHB, PHB, dioksīni/furāni)

| — | kvēpi (ja pieejams) |
| --- | --- |

—

kvēpi (ja pieejams)

Reizi četros gados, par ziņošanas gadu mīnus 2 gadi (X – 2)

no 2017. gada

1. maijs (13)

Lielie stacionārie piesārņojuma avoti (LPPA) pēc avota kategorijas (GNFR)

| — | SO2, NOx, NMGOS, CO, NH3, PM10, PM2,5 |
| --- | --- |

—

SO2, NOx, NMGOS, CO, NH3, PM10, PM2,5

| — | smagie metāli (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

smagie metāli (Cd, Hg, Pb)

| — | NOP (kopā PAO, HHB, PHB, dioksīni/furāni) |
| --- | --- |

—

NOP (kopā PAO, HHB, PHB, dioksīni/furāni)

| — | kvēpi (ja pieejams) |
| --- | --- |

—

kvēpi (ja pieejams)

Reizi četros gados, par ziņošanas gadu mīnus 2 gadi (X–2)

no 2017. gada

1. maijs (13)

Prognozētās emisijas, apkopotas pēc NFR

| — | SO2, NOx, NH3, NMGOS, PM2,5 un, ja pieejams, kvēpi |
| --- | --- |

—

SO2, NOx, NH3, NMGOS, PM2,5 un, ja pieejams, kvēpi

Reizi divos gados, par 2020., 2025., 2030. prognožu gadu un, ja iespējams, par 2040. un 2050. prognožu gadu

no 2017. gada

15. marts

D tabula

Direktīvas 8. panta 3. punktā minētās ikgadējo informatīvo pārskata ziņojumu iesniegšanas prasības

| Elements | Piesārņojošās vielas | Laika rindas / mērķa gadi | Ziņošanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Informatīvais pārskata ziņojums | — | SO2, NOx, NMGOS, NH3, CO, PM2,5, PM10 |

Elements

Piesārņojošās vielas

Laika rindas / mērķa gadi

Ziņošanas datums

Informatīvais pārskata ziņojums

—

SO2, NOx, NMGOS, NH3, CO, PM2,5, PM10

| — | smagie metāli (Cd, Hg, Pb) un kvēpi |
| --- | --- |

—

smagie metāli (Cd, Hg, Pb) un kvēpi

| — | NOP (kopā PAO, benzo(a)pirēns, benzo(b)fluorantēns, benzo(k)fluorantēns, indeno(1,2,3-c,d)pirēns, dioksīni/furāni, PHB, HHB) |
| --- | --- |

—

NOP (kopā PAO, benzo(a)pirēns, benzo(b)fluorantēns, benzo(k)fluorantēns, indeno(1,2,3-c,d)pirēns, dioksīni/furāni, PHB, HHB)

| — | Ja pieejams, smagie metāli (As, Cr, Cu, Ni, Se un Zn un to savienojumi) un TSP |
| --- | --- |

—

Ja pieejams, smagie metāli (As, Cr, Cu, Ni, Se un Zn un to savienojumi) un TSP

Visi gadi

(kā norādīts A, B un C tabulā)

15. marts

---

(1)  Ziņošanā izmantojamā nomenklatūra (NFR jeb nomenclature for reporting), kā paredzēts LRTAP konvencijā.

(2)  Par dabiskajām emisijām ziņo saskaņā ar metodēm, kas noteiktas LRTAP konvencijā un EMEP/EEA rokasgrāmatā par gaisu piesārņojošo vielu emisiju pārskatu. Tās neiekļauj valsts kopējās emisijās un par tām ziņo atsevišķi.

(3)  Cd (kadmijs), Hg (dzīvsudrabs), Pb (svins).

(4)  NOP (noturīgi organiskie piesārņotāji).

(5)  PAO (policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži).

(6)  PHB (polihlorbifenili).

(7)  HHB (heksahlorbenzols).

(8)  
  “PM10
  ” ir daļiņas, kuru aerodinamiskais diametrs ir vienāds ar vai mazāks par 10 mikrometriem (μm).

(9)  Ja iesniegtie dati ir kļūdaini, dati ir jāiesniedz atkārtoti ne vēlāk kā četru nedēļu laikā, skaidri izskaidrojot veiktās izmaiņas.

(10)  Par dabiskajām emisijām ziņo saskaņā ar metodēm, kas noteiktas LRTAP konvencijā un EMEP/EEA rokasgrāmatā par gaisu piesārņojošo vielu emisiju pārskatu. Tās neiekļauj valsts kopējās emisijās, un par tām ziņo atsevišķi.

(11)  As (arsēns), Cr (hroms), Cu (varš), Ni (niķelis), Se (selēns), Zn (cinks).

(12)  KSDA (kopējais suspendēto daļiņu apjoms).

(13)  Ja iesniegtie dati ir kļūdaini, dati jāiesniedz atkārtoti četru nedēļu laikā, skaidri izskaidrojot veiktās izmaiņas.

---

II PIELIKUMS

VALSTU EMISIJU SAMAZINĀŠANAS SAISTĪBAS

A tabula

Sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx) un nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) emisiju samazināšanas saistības. Samazināšanas saistībām bāzes gads ir 2005. gads, autotransportam, piemēro emisijām, kuras aprēķinātas, pamatojoties uz pārdotajām degvielām (*1).

| Dalībvalsts | SO2 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu | NOx samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu | NMGOS samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu |
| --- | --- | --- | --- |
| Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam | | Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada | Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam | | Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada | Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam | | Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada |
| Beļģija | 43 % | | 66 % | 41 % | | 59 % | 21 % | | 35 % |
| Bulgārija | 78 % | | 88 % | 41 % | | 58 % | 21 % | | 42 % |
| Čehijas Republika | 45 % | | 66 % | 35 % | | 64 % | 18 % | | 50 % |
| Dānija | 35 % | | 59 % | 56 % | | 68 % | 35 % | | 37 % |
| Vācija | 21 % | | 58 % | 39 % | | 65 % | 13 % | | 28 % |
| Igaunija | 32 % | | 68 % | 18 % | | 30 % | 10 % | | 28 % |
| Grieķija | 74 % | | 88 % | 31 % | | 55 % | 54 % | | 62 % |
| Spānija | 67 % | | 88 % | 41 % | | 62 % | 22 % | | 39 % |
| Francija | 55 % | | 77 % | 50 % | | 69 % | 43 % | | 52 % |
| Horvātija | 55 % | | 83 % | 31 % | | 57 % | 34 % | | 48 % |
| Īrija | 65 % | | 85 % | 49 % | | 69 % | 25 % | | 32 % |
| Itālija | 35 % | | 71 % | 40 % | | 65 % | 35 % | | 46 % |
| Kipra | 83 % | | 93 % | 44 % | | 55 % | 45 % | | 50 % |
| Latvija | 8 % | | 46 % | 32 % | | 34 % | 27 % | | 38 % |
| Lietuva | 55 % | | 60 % | 48 % | | 51 % | 32 % | | 47 % |
| Luksemburga | 34 % | | 50 % | 43 % | | 83 % | 29 % | | 42 % |
| Ungārija | 46 % | | 73 % | 34 % | | 66 % | 30 % | | 58 % |
| Malta | 77 % | | 95 % | 42 % | | 79 % | 23 % | | 27 % |
| Nīderlande | 28 % | | 53 % | 45 % | | 61 % | 8 % | | 15 % |
| Austrija | 26 % | | 41 % | 37 % | | 69 % | 21 % | | 36 % |
| Polija | 59 % | | 70 % | 30 % | | 39 % | 25 % | | 26 % |
| Portugāle | 63 % | | 83 % | 36 % | | 63 % | 18 % | | 38 % |
| Rumānija | 77 % | | 88 % | 45 % | | 60 % | 25 % | | 45 % |
| Slovēnija | 63 % | | 92 % | 39 % | | 65 % | 23 % | | 53 % |
| Slovākija | 57 % | | 82 % | 36 % | | 50 % | 18 % | | 32 % |
| Somija | 30 % | | 34 % | 35 % | | 47 % | 35 % | | 48 % |
| Zviedrija | 22 % | | 22 % | 36 % | | 66 % | 25 % | | 36 % |
| Apvienotā Karaliste | 59 % | | 88 % | 55 % | | 73 % | 32 % | | 39 % |
| ES-28 | 59 % | | 79 % | 42 % | | 63 % | 28 % | | 40 % |

Dalībvalsts

SO2 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu

NOx samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu

NMGOS samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam

Jebkurā no gadiem laikposmā no 2030. gada

Beļģija

43 %

66 %

41 %

59 %

21 %

35 %

Bulgārija

78 %

88 %

41 %

58 %

21 %

42 %

Čehijas Republika

45 %

66 %

35 %

64 %

18 %

50 %

Dānija

35 %

59 %

56 %

68 %

35 %

37 %

Vācija

21 %

58 %

39 %

65 %

13 %

28 %

Igaunija

32 %

68 %

18 %

30 %

10 %

28 %

Grieķija

74 %

88 %

31 %

55 %

54 %

62 %

Spānija

67 %

88 %

41 %

62 %

22 %

39 %

Francija

55 %

77 %

50 %

69 %

43 %

52 %

Horvātija

55 %

83 %

31 %

57 %

34 %

48 %

Īrija

65 %

85 %

49 %

69 %

25 %

32 %

Itālija

35 %

71 %

40 %

65 %

35 %

46 %

Kipra

83 %

93 %

44 %

55 %

45 %

50 %

Latvija

8 %

46 %

32 %

34 %

27 %

38 %

Lietuva

55 %

60 %

48 %

51 %

32 %

47 %

Luksemburga

34 %

50 %

43 %

83 %

29 %

42 %

Ungārija

46 %

73 %

34 %

66 %

30 %

58 %

Malta

77 %

95 %

42 %

79 %

23 %

27 %

Nīderlande

28 %

53 %

45 %

61 %

8 %

15 %

Austrija

26 %

41 %

37 %

69 %

21 %

36 %

Polija

59 %

70 %

30 %

39 %

25 %

26 %

Portugāle

63 %

83 %

36 %

63 %

18 %

38 %

Rumānija

77 %

88 %

45 %

60 %

25 %

45 %

Slovēnija

63 %

92 %

39 %

65 %

23 %

53 %

Slovākija

57 %

82 %

36 %

50 %

18 %

32 %

Somija

30 %

34 %

35 %

47 %

35 %

48 %

Zviedrija

22 %

22 %

36 %

66 %

25 %

36 %

Apvienotā Karaliste

59 %

88 %

55 %

73 %

32 %

39 %

ES-28

59 %

79 %

42 %

63 %

28 %

40 %

B tabula

Amonjaka (NH3) un smalko daļiņu (PM2,5) emisiju samazināšanas saistības. Samazināšanas saistībām bāzes gads ir 2005. gads, autotransportam, piemēro emisijām, kuras aprēķinātas, pamatojoties uz pārdotajām degvielām (*2).

| Dalībvalsts | NH3 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu | PM2,5 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu |
| --- | --- | --- |
| Kādā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam | | Kādā no gadiem laikposmā no 2030. gada | Kādā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam | | Kādā no gadiem laikposmā no 2030. gada |
| Beļģija | 2 % | | 13 % | 20 % | | 39 % |
| Bulgārija | 3 % | | 12 % | 20 % | | 41 % |
| Čehijas Republika | 7 % | | 22 % | 17 % | | 60 % |
| Dānija | 24 % | | 24 % | 33 % | | 55 % |
| Vācija | 5 % | | 29 % | 26 % | | 43 % |
| Igaunija | 1 % | | 1 % | 15 % | | 41 % |
| Grieķija | 7 % | | 10 % | 35 % | | 50 % |
| Spānija | 3 % | | 16 % | 15 % | | 50 % |
| Francija | 4 % | | 13 % | 27 % | | 57 % |
| Horvātija | 1 % | | 25 % | 18 % | | 55 % |
| Īrija | 1 % | | 5 % | 18 % | | 41 % |
| Itālija | 5 % | | 16 % | 10 % | | 40 % |
| Kipra | 10 % | | 20 % | 46 % | | 70 % |
| Latvija | 1 % | | 1 % | 16 % | | 43 % |
| Lietuva | 10 % | | 10 % | 20 % | | 36 % |
| Luksemburga | 1 % | | 22 % | 15 % | | 40 % |
| Ungārija | 10 % | | 32 % | 13 % | | 55 % |
| Malta | 4 % | | 24 % | 25 % | | 50 % |
| Nīderlande | 13 % | | 21 % | 37 % | | 45 % |
| Austrija | 1 % | | 12 % | 20 % | | 46 % |
| Polija | 1 % | | 17 % | 16 % | | 58 % |
| Portugāle | 7 % | | 15 % | 15 % | | 53 % |
| Rumānija | 13 % | | 25 % | 28 % | | 58 % |
| Slovēnija | 1 % | | 15 % | 25 % | | 60 % |
| Slovākija | 15 % | | 30 % | 36 % | | 49 % |
| Somija | 20 % | | 20 % | 30 % | | 34 % |
| Zviedrija | 15 % | | 17 % | 19 % | | 19 % |
| Apvienotā Karaliste | 8 % | | 16 % | 30 % | | 46 % |
| ES-28 | 6 % | | 19 % | 22 % | | 49 % |

Dalībvalsts

NH3 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu

PM2,5 samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu

Kādā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam

Kādā no gadiem laikposmā no 2030. gada

Kādā no gadiem laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam

Kādā no gadiem laikposmā no 2030. gada

Beļģija

2 %

13 %

20 %

39 %

Bulgārija

3 %

12 %

20 %

41 %

Čehijas Republika

7 %

22 %

17 %

60 %

Dānija

24 %

24 %

33 %

55 %

Vācija

5 %

29 %

26 %

43 %

Igaunija

1 %

1 %

15 %

41 %

Grieķija

7 %

10 %

35 %

50 %

Spānija

3 %

16 %

15 %

50 %

Francija

4 %

13 %

27 %

57 %

Horvātija

1 %

25 %

18 %

55 %

Īrija

1 %

5 %

18 %

41 %

Itālija

5 %

16 %

10 %

40 %

Kipra

10 %

20 %

46 %

70 %

Latvija

1 %

1 %

16 %

43 %

Lietuva

10 %

10 %

20 %

36 %

Luksemburga

1 %

22 %

15 %

40 %

Ungārija

10 %

32 %

13 %

55 %

Malta

4 %

24 %

25 %

50 %

Nīderlande

13 %

21 %

37 %

45 %

Austrija

1 %

12 %

20 %

46 %

Polija

1 %

17 %

16 %

58 %

Portugāle

7 %

15 %

15 %

53 %

Rumānija

13 %

25 %

28 %

58 %

Slovēnija

1 %

15 %

25 %

60 %

Slovākija

15 %

30 %

36 %

49 %

Somija

20 %

20 %

30 %

34 %

Zviedrija

15 %

17 %

19 %

19 %

Apvienotā Karaliste

8 %

16 %

30 %

46 %

ES-28

6 %

19 %

22 %

49 %

---

(*1)  Dalībvalstis, kurām ir izvēles iespēja saskaņā ar LRTAP konvenciju par atbilstības pamatu izmantot valsts kopējās emisijas, ko aprēķina, pamatojoties uz izmantotajām degvielām, var saglabāt minēto iespēju, lai nodrošinātu starptautisko un Savienības tiesību saskaņotību.

(*2)  Dalībvalstis, kurām ir izvēles iespēja saskaņā ar LRTAP konvenciju par atbilstības pamatu izmantot valsts kopējās emisijas, ko aprēķina, pamatojoties uz izmantotajām degvielām, var saglabāt minēto iespēju, lai nodrošinātu starptautisko un Savienības tiesību saskaņotību.

---

III PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 6. UN 10. PANTĀ MINĒTO VALSTU GAISA PIESĀRŅOJUMA IEROBEŽOŠANAS PROGRAMMU SATURS

1. DAĻA

Valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu minimālais saturs

| 1. | Sākotnējās valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmās, kas minētas 6. un 10. pantā, ietver vismaz šādu informāciju:






  a) | valsts politikas satvars gaisa kvalitātes un piesārņojuma jomā, saskaņā ar kuru programma ir izstrādāta, tostarp:






  i) | politikas prioritātes un to saistība ar prioritātēm, kas noteiktas citās attiecīgajās politikas jomās, ieskaitot klimata pārmaiņu un – attiecīgā gadījumā – lauksaimniecības, rūpniecības un transporta jomas; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

valsts politikas satvars gaisa kvalitātes un piesārņojuma jomā, saskaņā ar kuru programma ir izstrādāta, tostarp:

i)

politikas prioritātes un to saistība ar prioritātēm, kas noteiktas citās attiecīgajās politikas jomās, ieskaitot klimata pārmaiņu un – attiecīgā gadījumā – lauksaimniecības, rūpniecības un transporta jomas;

| ii) | valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm noteiktie pienākumi; |
| --- | --- |

ii)

valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm noteiktie pienākumi;

| iii) | progress, kas emisiju samazināšanā un gaisa kvalitātes uzlabošanā panākts ar pašreizējo politiku un pasākumiem, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības saistībām; |
| --- | --- |

iii)

progress, kas emisiju samazināšanā un gaisa kvalitātes uzlabošanā panākts ar pašreizējo politiku un pasākumiem, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības saistībām;

| iv) | prognozētā turpmākā attīstība, pieņemot, ka nemainās jau pieņemtā politika un pasākumi; |
| --- | --- |

iv)

prognozētā turpmākā attīstība, pieņemot, ka nemainās jau pieņemtā politika un pasākumi;

| b) | politikas risinājumi, kuri tiek apsvērti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas laikposmam no 2020. līdz 2029. gadam un pēc 2030. gada, un 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un lai turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīze (arī analīzes metode); attiecīgā gadījumā – politikas un pasākumu individuālā vai kopējā ietekme uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vidi un ar iepriekšminēto saistītā nenoteiktība; |
| --- | --- |

b)

politikas risinājumi, kuri tiek apsvērti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas laikposmam no 2020. līdz 2029. gadam un pēc 2030. gada, un 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un lai turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīze (arī analīzes metode); attiecīgā gadījumā – politikas un pasākumu individuālā vai kopējā ietekme uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vidi un ar iepriekšminēto saistītā nenoteiktība;

| c) | pasākumi un politika, ko plānots pieņemt, tostarp to pieņemšanas, īstenošanas un pārskatīšanas laika grafiks un kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

c)

pasākumi un politika, ko plānots pieņemt, tostarp to pieņemšanas, īstenošanas un pārskatīšanas laika grafiks un kompetentās iestādes;

| d) | attiecīgā gadījumā skaidrojums par to, kāpēc 2025. gadam noteiktos indikatīvos emisiju līmeņus nevar sasniegt, neveicot pasākumus, kas rada nesamērīgas izmaksas; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā skaidrojums par to, kāpēc 2025. gadam noteiktos indikatīvos emisiju līmeņus nevar sasniegt, neveicot pasākumus, kas rada nesamērīgas izmaksas;

| e) | attiecīgā gadījumā pārskats par 5. pantā izklāstīto elastīguma iespēju izmantošanu un jebkādu šādas izmantošanas ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā pārskats par 5. pantā izklāstīto elastīguma iespēju izmantošanu un jebkādu šādas izmantošanas ietekmi uz vidi;

| f) | novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām. |
| --- | --- |

f)

novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām.

| 2. | Valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas atjauninājumi, kas minēti 6. un 10. pantā, ietver vismaz šādu informāciju:






  a) | novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma koncentrācijas samazināšanā; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma koncentrācijas samazināšanā;

| b) | jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem, programmu vai to īstenošanas laika grafiku. |
| --- | --- |

b)

jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem, programmu vai to īstenošanas laika grafiku.

2. DAĻA

Emisiju samazināšanas pasākumi, kas minēti 6. panta 2. punkta otrajā daļā

Dalībvalstis ņem vērā attiecīgo Amonjaka vadlīniju dokumentu un izmanto labākos pieejamos tehniskos paņēmienus saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES.

A.   Amonjaka emisiju ierobežošanas pasākumi

| 1. | Dalībvalstis, ņemot vērā ANO EEK 2014. gada Pamatkodeksu par labu lauksaimniecības praksi amonjaka emisiju samazināšanas jomā, izveido valsts konsultatīvu kodeksu par labu lauksaimniecības praksi amonjaka emisiju ierobežošanai, kurā aptver vismaz šādus jautājumus:






  a) | slāpekļa apsaimniekošana, ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

slāpekļa apsaimniekošana, ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu;

| b) | mājlopu barošanas stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

mājlopu barošanas stratēģijas;

| c) | kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni, kas rada mazas emisijas; |
| --- | --- |

c)

kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni, kas rada mazas emisijas;

| d) | kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas; |
| --- | --- |

d)

kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas;

| e) | dzīvnieku novietņu sistēmas, kas rada mazas emisijas, |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku novietņu sistēmas, kas rada mazas emisijas,

| f) | iespējas ierobežot amonjaka emisijas, ko rada minerālmēslu lietošana. |
| --- | --- |

f)

iespējas ierobežot amonjaka emisijas, ko rada minerālmēslu lietošana.

| 2. | Pamatojoties uz principiem, kuri noteikti ANO EEK Vadlīniju dokumentā par slāpekļa bilancēm, dalībvalstis var izveidot valsts slāpekļa bilanci, lai monitorētu izmaiņas reaktīvā slāpekļa kopējos zudumos lauksaimniecībā, tostarp attiecībā uz amonjaku, slāpekļa oksīdu, amoniju, nitrātiem un nitrītiem (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis aizliedz izmantot amonija karbonāta mēslošanas līdzekļus un var samazināt amonjaka emisijas no neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem, izmantojot šādas pieejas:






  a) | urīnvielu saturošus mēslošanas līdzekļus aizstāj ar amonija nitrātu saturošiem mēslošanas līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

urīnvielu saturošus mēslošanas līdzekļus aizstāj ar amonija nitrātu saturošiem mēslošanas līdzekļiem;

| b) | ja turpina izmantot urīnvielu saturošus mēslošanas līdzekļus, izmanto tādas metodes, attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās samazina amonjaka emisijas vismaz par 30 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi; |
| --- | --- |

b)

ja turpina izmantot urīnvielu saturošus mēslošanas līdzekļus, izmanto tādas metodes, attiecībā uz kurām ir pierādīts, ka tās samazina amonjaka emisijas vismaz par 30 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi;

| c) | tiek sekmēta neorganisko mēslošanas līdzekļu aizstāšana ar organiskiem mēslošanas līdzekļiem, un, ja turpina izmantot neorganiskos mēslošanas līdzekļus, tos izkliedē saskaņā ar paredzamajām prasībām apmēslojamajiem kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu, ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu augsnē un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

tiek sekmēta neorganisko mēslošanas līdzekļu aizstāšana ar organiskiem mēslošanas līdzekļiem, un, ja turpina izmantot neorganiskos mēslošanas līdzekļus, tos izkliedē saskaņā ar paredzamajām prasībām apmēslojamajiem kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu, ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu augsnē un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem.

| 4. | Dalībvalstis var samazināt amonjaka emisijas no pakaišu kūtsmēsliem, izmantojot šādas pieejas:






  a) | samazina emisijas no vircas un cieto kūtsmēslu iestrādāšanas aramzemē un ganībās, izmantojot metodes, kas samazina emisijas vismaz par 30 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi, un atbilstīgi šādiem nosacījumiem:






  i) | kūtsmēslus un vircu izkliedē tikai saskaņā ar paredzamajām barības vielu prasībām apmēslojamajiem kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu, ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu augsnē un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

samazina emisijas no vircas un cieto kūtsmēslu iestrādāšanas aramzemē un ganībās, izmantojot metodes, kas samazina emisijas vismaz par 30 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi, un atbilstīgi šādiem nosacījumiem:

i)

kūtsmēslus un vircu izkliedē tikai saskaņā ar paredzamajām barības vielu prasībām apmēslojamajiem kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu, ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu augsnē un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem;

| ii) | kūtsmēslus un vircu neizkliedē, ja apmēslojamā zeme ir piesātināta ar ūdeni, tā ir applūdusi, sasalusi vai pārklāta ar sniegu; |
| --- | --- |

ii)

kūtsmēslus un vircu neizkliedē, ja apmēslojamā zeme ir piesātināta ar ūdeni, tā ir applūdusi, sasalusi vai pārklāta ar sniegu;

| iii) | vircu ganībās izkliedē, izmantojot cauruļveida laistītājus vai seklo/dziļo iestrādāšanas sistēmu; |
| --- | --- |

iii)

vircu ganībās izkliedē, izmantojot cauruļveida laistītājus vai seklo/dziļo iestrādāšanas sistēmu;

| iv) | aramzemē izkliedētos kūtsmēslus un vircu iestrādā četru stundu laikā pēc izkliedēšanas; |
| --- | --- |

iv)

aramzemē izkliedētos kūtsmēslus un vircu iestrādā četru stundu laikā pēc izkliedēšanas;

| b) | samazina emisijas no kūtsmēslu uzkrāšanas ārpus dzīvnieku novietnēm, izmantojot šādas pieejas:






  i) | pēc 2022. gada 1. janvāra uzbūvētajās vircas krātuvēs izmanto uzkrāšanas sistēmas vai tehniskos paņēmienus, kas rada mazas emisijas un kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 60 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi, bet saistībā ar esošajām vircas krātuvēm –vismaz par 40 %; |
| --- | --- | --- |

b)

samazina emisijas no kūtsmēslu uzkrāšanas ārpus dzīvnieku novietnēm, izmantojot šādas pieejas:

i)

pēc 2022. gada 1. janvāra uzbūvētajās vircas krātuvēs izmanto uzkrāšanas sistēmas vai tehniskos paņēmienus, kas rada mazas emisijas un kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 60 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi, bet saistībā ar esošajām vircas krātuvēm –vismaz par 40 %;

| ii) | cieto kūtsmēslu krātuves ir pārsegtas; |
| --- | --- |

ii)

cieto kūtsmēslu krātuves ir pārsegtas;

| iii) | tiek nodrošināts, ka saimniecībās kūtsmēslu krātuves ir pietiekami ietilpīgas, lai kūtsmēslus izkliedētu tikai kultūraugu augšanas periodos; |
| --- | --- |

iii)

tiek nodrošināts, ka saimniecībās kūtsmēslu krātuves ir pietiekami ietilpīgas, lai kūtsmēslus izkliedētu tikai kultūraugu augšanas periodos;

| c) | samazina emisijas no dzīvnieku novietnēm, izmantojot sistēmas, kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 20 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi; |
| --- | --- |

c)

samazina emisijas no dzīvnieku novietnēm, izmantojot sistēmas, kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 20 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi;

| d) | samazina emisijas no kūtsmēsliem, izmantojot zema proteīna satura barošanas stratēģijas, kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 10 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi. |
| --- | --- |

d)

samazina emisijas no kūtsmēsliem, izmantojot zema proteīna satura barošanas stratēģijas, kas, kā pierādīts, samazina amonjaka emisijas vismaz par 10 % salīdzinājumā ar Amonjaka vadlīniju dokumentā aprakstīto standartmetodi.

B.   Emisiju samazināšanas pasākumi daļiņu un kvēpu emisiju ierobežošanai

| 1. | Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (2) II pielikumu par savstarpējo atbilstību, dalībvalstis var aizliegt lauksaimniecības atlikumu un atkritumu un koksnes atlikumu sadedzināšanu klajā laukā.
  Dalībvalstis pārrauga un nodrošina saskaņā ar pirmo daļu īstenota aizlieguma īstenošanu. Jebkādi izņēmumi saistībā ar šādu aizliegumu pieļaujami tikai tad, ja tie noteikti profilaktiskās programmās, lai izvairītos no meža ugunsgrēkiem, apkarotu kaitīgos organismus vai aizsargātu bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis pārrauga un nodrošina saskaņā ar pirmo daļu īstenota aizlieguma īstenošanu. Jebkādi izņēmumi saistībā ar šādu aizliegumu pieļaujami tikai tad, ja tie noteikti profilaktiskās programmās, lai izvairītos no meža ugunsgrēkiem, apkarotu kaitīgos organismus vai aizsargātu bioloģisko daudzveidību.

| 2. | Dalībvalstis var izveidot nacionālo konsultatīvo kodeksu par labu lauksaimniecības praksi pienācīgai ražas atlieku apsaimniekošanai, pamatojoties uz šādām pieejām:






  a) | uzlabot augsnes struktūru, iestrādājot tajā ražas atliekas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

uzlabot augsnes struktūru, iestrādājot tajā ražas atliekas;

| b) | izmantot uzlabotus tehniskos paņēmienus ražas atlieku iestrādāšanai; |
| --- | --- |

b)

izmantot uzlabotus tehniskos paņēmienus ražas atlieku iestrādāšanai;

| c) | piemērot ražas atlieku izmantošanas alternatīvas metodes; |
| --- | --- |

c)

piemērot ražas atlieku izmantošanas alternatīvas metodes;

| d) | uzlabot augsnes stāvokli (barības vielu ziņā) un struktūru, iestrādājot tajā kūtsmēslus tādā apjomā, kas noteikts par optimālu augu augšanai, un tādējādi izvairoties no kūtsmēslu (pakaišu kūtsmēslu, dziļo pakaišu) sadedzināšanas. |
| --- | --- |

d)

uzlabot augsnes stāvokli (barības vielu ziņā) un struktūru, iestrādājot tajā kūtsmēslus tādā apjomā, kas noteikts par optimālu augu augšanai, un tādējādi izvairoties no kūtsmēslu (pakaišu kūtsmēslu, dziļo pakaišu) sadedzināšanas.

C.   Novērst ietekmi uz mazajām lauku saimniecībām

Veicot A un B iedaļā minētos pasākumus, dalībvalstis nodrošina, lai pilnībā tiktu ņemta vērā ietekme uz mazajām un mikro lauku saimniecībām.

Dalībvalstis var, piemēram, atbrīvot mazās un mikro lauku saimniecības no minēto pasākumu veikšanas, ja, ņemot vērā piemērojamās emisiju samazināšanas saistības, tas ir iespējams un atbilstoši.

---

(1)  Lēmums 2012/10, ECE/EB.AIR/113/Add 1.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

METODES, KO IZMANTO, LAI SAGATAVOTU UN ATJAUNINĀTU 5. UN 8. PANTĀ MINĒTOS VALSTU EMISIJU PĀRSKATUS UN PROGNOZES, INFORMATĪVOS PĀRSKATU ZIŅOJUMUS UN KORIĢĒTUS VALSTU EMISIJU PĀRSKATUS

Attiecībā uz I pielikumā minētajām piesārņojošām vielām dalībvalstis sagatavo valstu emisiju pārskatus, attiecīgā gadījumā koriģētus valstu emisiju pārskatus, valstu emisiju prognozes, teritoriāli sadalītus valstu emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un informatīvos pārskatu ziņojumus, izmantojot metodiku, ko pieņēmušas LRTAP konvencijas līgumslēdzējas puses (EMEP ziņošanas vadlīnijas), un dalībvalstīm jāizmanto tajās minētā EMEP/EEA rokasgrāmata par gaisu piesārņojošo vielu emisiju pārskatu (EMEP/EEA rokasgrāmata). Atbilstīgi šīm pašām vadlīnijām sagatavo arī papildu informāciju, jo īpaši darbības datus, kas nepieciešami valstu emisiju pārskatu un prognožu novērtēšanai.

EMEP ziņošanas vadlīniju izmantošana neskar šajā pielikumā precizētu kārtību, kura noteikta attiecībā uz I pielikumā precizēto ziņošanā izmantojamo nomenklatūru, laika rindām un ziņošanas datumiem.

1. DAĻA

Valstu ikgadējie emisiju pārskati

| 1. | Valstu emisiju pārskati ir pārredzami, konsekventi, salīdzināmi, pilnīgi un precīzi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Emisijas no identificētām galvenajām avotu kategorijām aprēķina saskaņā ar EMEP/EEA rokasgrāmatā definētām metodēm, cenšoties izmantot 2. līmeņa vai augstāka līmeņa (detalizētas) metodes.
  Dalībvalstis, gatavojot valstu emisiju pārskatus, var izmantot citas zinātniski pamatotas un saderīgas metodes, ja ar minētajām metodēm iegūst precīzākas aplēses nekā ar EMEP/EEA rokasgrāmatā norādītajām standarta metodēm. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis, gatavojot valstu emisiju pārskatus, var izmantot citas zinātniski pamatotas un saderīgas metodes, ja ar minētajām metodēm iegūst precīzākas aplēses nekā ar EMEP/EEA rokasgrāmatā norādītajām standarta metodēm.

| 3. | Dalībvalstis aprēķina transporta emisijas un iesniedz ziņojumu par tām atbilstīgi valstu enerģijas bilancēm, par ko iesniegts ziņojums Eurostat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Autotransporta emisijas aprēķina un ziņojumu par tām iesniedz, pamatojoties uz attiecīgajā dalībvalstī pārdotajām degvielām (1). Turklāt ziņojumu par autotransporta emisijām dalībvalstis var iesniegt, pamatojoties uz izmantotajām degvielām vai nobrauktajiem kilometriem dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalstis ziņojumā savas gada emisijas norāda vienībās, kuras noteiktas LRTAP konvencijas NFR ziņojuma veidnē. |
| --- | --- |

5.

2. DAĻA

Valstu emisiju prognozes

| 1. | Valstu emisiju prognozes ir pārredzamas, konsekventas, salīdzināmas, pilnīgas un precīzas, un paziņotā informācija ietver vismaz šādus elementus:






  a) | skaidras norādes par pieņemto un plānoto politiku un pasākumiem, kas ietverti prognozēs; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

skaidras norādes par pieņemto un plānoto politiku un pasākumiem, kas ietverti prognozēs;

| b) | attiecīgā gadījumā – saistībā ar prognozēm veiktas jutīguma analīzes rezultāti; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – saistībā ar prognozēm veiktas jutīguma analīzes rezultāti;

| c) | metožu, modeļu, pamata pieņēmumu un galveno ievadparametru un izvadparametru apraksts. |
| --- | --- |

c)

metožu, modeļu, pamata pieņēmumu un galveno ievadparametru un izvadparametru apraksts.

| 2. | Valstu emisiju prognozes aprēķina un apkopo pa attiecīgajām avotu nozarēm. Par katru piesārņojošo vielu saskaņā ar EMEP/EEA rokasgrāmatā sniegtiem norādījumiem dalībvalstis norāda prognozes “ar pasākumiem” (pieņemtie pasākumi) un – attiecīgā gadījumā – prognozes “ar papildpasākumiem” (plānotie pasākumi). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstu emisiju prognozes atbilst valsts ikgadējam emisiju pārskatam par x–3 gadu un prognozēm, kas paziņotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (2). |
| --- | --- |

3.

3. DAĻA

Informatīvs pārskata ziņojums

Informatīvos pārskata ziņojumus sagatavo saskaņā ar EMEP ziņošanas vadlīnijām un tos sniedz, izmantojot vadlīnijās paredzēto pārskata ziņojumu veidni. Pārskata ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | konkrēto metožu, pieņēmumu, emisijas faktoru un darbības datu apraksti, atsauces un informācijas avoti, kā arī to izvēles pamatojums; |
| --- | --- |

a)

konkrēto metožu, pieņēmumu, emisijas faktoru un darbības datu apraksti, atsauces un informācijas avoti, kā arī to izvēles pamatojums;

| b) | apraksts par galvenajām emisiju avotu kategorijām valsts līmenī; |
| --- | --- |

b)

apraksts par galvenajām emisiju avotu kategorijām valsts līmenī;

| c) | informācija par nenoteiktībām, kvalitātes nodrošināšanu un verifikāciju; |
| --- | --- |

c)

informācija par nenoteiktībām, kvalitātes nodrošināšanu un verifikāciju;

| d) | pārskatu sagatavošanas institucionālās kārtības apraksts; |
| --- | --- |

d)

pārskatu sagatavošanas institucionālās kārtības apraksts;

| e) | pārrēķini un plānotie uzlabojumi; |
| --- | --- |

e)

pārrēķini un plānotie uzlabojumi;

| f) | ja nepieciešams, informācija par 5. panta 1., 2., 3. un 4. punktā paredzēto elastīguma iespēju izmantošanu; |
| --- | --- |

f)

ja nepieciešams, informācija par 5. panta 1., 2., 3. un 4. punktā paredzēto elastīguma iespēju izmantošanu;

| g) | ja nepieciešams, informācija par iemesliem atkāpties no saskaņā ar 4. panta 2. punktu noteiktās samazinājuma trajektorijas, kā arī pasākumiem, ar kuriem tuvinās trajektorijai; |
| --- | --- |

g)

ja nepieciešams, informācija par iemesliem atkāpties no saskaņā ar 4. panta 2. punktu noteiktās samazinājuma trajektorijas, kā arī pasākumiem, ar kuriem tuvinās trajektorijai;

| h) | ziņojuma kopsavilkums. |
| --- | --- |

h)

ziņojuma kopsavilkums.

4. DAĻA

Valstu emisiju pārskatu koriģēšana

| 1. | Dalībvalsts, kas ierosina koriģēt savu valsts emisiju pārskatu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, savā Komisijai adresētajā priekšlikumā iekļauj vismaz šādus apstiprinošus dokumentus:






  a) | pierādījums, ka attiecīgās valstu emisiju samazināšanas saistības ir pārsniegtas; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pierādījums, ka attiecīgās valstu emisiju samazināšanas saistības ir pārsniegtas;

| b) | pierādījums par to, cik lielā mērā emisiju pārskata koriģēšana samazina pārsniegto daudzumu un sekmē atbilstību attiecīgajām valstu emisiju samazināšanas saistībām; |
| --- | --- |

b)

pierādījums par to, cik lielā mērā emisiju pārskata koriģēšana samazina pārsniegto daudzumu un sekmē atbilstību attiecīgajām valstu emisiju samazināšanas saistībām;

| c) | novērtējums par to, vai un kad paredzēts sasniegt attiecīgās valstu emisiju samazināšanas saistības, pamatojoties uz valstu nekoriģētām emisiju prognozēm; |
| --- | --- |

c)

novērtējums par to, vai un kad paredzēts sasniegt attiecīgās valstu emisiju samazināšanas saistības, pamatojoties uz valstu nekoriģētām emisiju prognozēm;

| d) | pierādījums, ka koriģēšana atbilst vienam vai vairākiem šādiem trīs nosacījumiem. Vajadzības gadījumā var iekļaut atsauci uz attiecīgajām iepriekš veiktām korekcijām:






  i) | attiecībā uz jaunām emisiju avotu kategorijām:






  — | pierādījums, ka jaunā emisiju avota kategorija ir atzīta zinātniskajā literatūrā un/vai EMEP/EEA rokasgrāmatā, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

pierādījums, ka koriģēšana atbilst vienam vai vairākiem šādiem trīs nosacījumiem. Vajadzības gadījumā var iekļaut atsauci uz attiecīgajām iepriekš veiktām korekcijām:

i)

attiecībā uz jaunām emisiju avotu kategorijām:

—

pierādījums, ka jaunā emisiju avota kategorija ir atzīta zinātniskajā literatūrā un/vai EMEP/EEA rokasgrāmatā,

| — | pierādījums, ka šī avota kategorija nav iekļauta attiecīgajā valstu vēsturisko emisiju pārskatā tad, kad tika noteiktas emisiju samazināšanas saistības, |
| --- | --- |

—

pierādījums, ka šī avota kategorija nav iekļauta attiecīgajā valstu vēsturisko emisiju pārskatā tad, kad tika noteiktas emisiju samazināšanas saistības,

| — | pierādījums, ka emisijas no jaunas avotu kategorijas neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības, ko papildina detalizēts metožu apraksts, dati par emisijām un emisijas faktori, kas ļauj izdarīt minēto secinājumu; |
| --- | --- |

—

pierādījums, ka emisijas no jaunas avotu kategorijas neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības, ko papildina detalizēts metožu apraksts, dati par emisijām un emisijas faktori, kas ļauj izdarīt minēto secinājumu;

| ii) | attiecībā uz ievērojami atšķirīgiem emisijas faktoriem, ko izmanto konkrētu avotu kategoriju emisiju noteikšanai:






  — | sākotnējo emisijas faktoru apraksts, kurā ietverts arī detalizēts apraksts par emisijas faktoru noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu, |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz ievērojami atšķirīgiem emisijas faktoriem, ko izmanto konkrētu avotu kategoriju emisiju noteikšanai:

—

sākotnējo emisijas faktoru apraksts, kurā ietverts arī detalizēts apraksts par emisijas faktoru noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu,

| — | pierādījums, ka sākotnējie emisijas faktori ir izmantoti emisiju samazinājumu noteikšanai laikā, kad tika paredzēti šie samazinājumi, |
| --- | --- |

—

pierādījums, ka sākotnējie emisijas faktori ir izmantoti emisiju samazinājumu noteikšanai laikā, kad tika paredzēti šie samazinājumi,

| — | atjaunināto emisijas faktoru apraksts, kurā ietverta arī detalizēta informācija par emisijas faktora noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu, |
| --- | --- |

—

atjaunināto emisijas faktoru apraksts, kurā ietverta arī detalizēta informācija par emisijas faktora noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu,

| — | emisiju aplēšu salīdzinājums, kas veikts, izmantojot sākotnējos un atjauninātos emisijas faktorus, un kas apliecina, ka emisijas faktoru maiņa neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības, |
| --- | --- |

—

emisiju aplēšu salīdzinājums, kas veikts, izmantojot sākotnējos un atjauninātos emisijas faktorus, un kas apliecina, ka emisijas faktoru maiņa neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības,

| — | pamatojums lēmumam par to, vai emisijas faktoru izmaiņas ir būtiskas; |
| --- | --- |

—

pamatojums lēmumam par to, vai emisijas faktoru izmaiņas ir būtiskas;

| iii) | attiecībā uz ievērojami atšķirīgām metodēm, ko izmanto konkrētu avotu kategoriju emisiju noteikšanai:






  — | sākotnēji izmantoto metožu apraksts, kurā ietverta arī detalizēta informācija par emisijas faktora noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu, |
| --- | --- | --- |

iii)

attiecībā uz ievērojami atšķirīgām metodēm, ko izmanto konkrētu avotu kategoriju emisiju noteikšanai:

—

sākotnēji izmantoto metožu apraksts, kurā ietverta arī detalizēta informācija par emisijas faktora noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu,

| — | pierādījums, ka sākotnējās metodes ir izmantotas emisiju samazinājumu noteikšanai laikā, kad tika paredzēti šie samazinājumi, |
| --- | --- |

—

pierādījums, ka sākotnējās metodes ir izmantotas emisiju samazinājumu noteikšanai laikā, kad tika paredzēti šie samazinājumi,

| — | izmantoto atjaunināto metožu apraksts, kurā ietverts arī detalizēts apraksts par metožu noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu vai atsauci, |
| --- | --- |

—

izmantoto atjaunināto metožu apraksts, kurā ietverts arī detalizēts apraksts par metožu noteikšanā izmantoto zinātnisko pamatojumu vai atsauci,

| — | emisiju aplēšu salīdzinājums, kas veikts, izmantojot sākotnējās un atjauninātās metodes, un kas apliecina, ka metožu maiņa neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības, |
| --- | --- |

—

emisiju aplēšu salīdzinājums, kas veikts, izmantojot sākotnējās un atjauninātās metodes, un kas apliecina, ka metožu maiņa neļauj dalībvalstij izpildīt savas emisiju samazināšanas saistības,

| — | pamatojums lēmumam par to, vai metožu izmaiņas ir būtiskas. |
| --- | --- |

—

pamatojums lēmumam par to, vai metožu izmaiņas ir būtiskas.

| 2. | Par koriģēšanas procedūrām, attiecībā uz kurām jāievēro līdzīgi priekšnoteikumi, dalībvalstis var iesniegt vienu un to pašu papildinformāciju ar noteikumu, ka katra dalībvalsts iesniedz vajadzīgo ar konkrēto valsti saistīto informāciju, kā izklāstīts 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis pārrēķina koriģētās emisijas, lai – ciktāl iespējams – nodrošinātu laika rindu konsekvenci par katru gadu, kad tiek piemērota(-as) korekcija(-as). |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dalībvalstis, kurām ir izvēles iespēja saskaņā ar LRTAP konvenciju par atbilstības pamatu izmantot valsts kopējās emisijas, ko aprēķina, pamatojoties uz izmantotajām degvielām, var saglabāt šo iespēju, lai nodrošinātu starptautisko un Savienības tiesību saskaņotību.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

---

V PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 9. PANTĀ MINĒTIE FAKULTATĪVIE RĀDĪTĀJI GAISA PIESĀRŅOJUMA IETEKMES MONITORINGAM

| a) | Saldūdens ekosistēmās: nosaka, cik lielā mērā nodarīts bioloģiskais kaitējums, ietverot jutīgus receptorus (mikrofīti, makrofīti un diatomejas); zivju vai bezmugurkaulnieku krājumu bojāeja: | galvenais rādītājs ir skābes neitralizēšanas kapacitāte (ANC), un papildrādītāji ir skābums (pH), šķīstošie sulfāti (SO4), nitrāti (NO3) un izšķīdušais organiskais ogleklis: |
| --- | --- | --- |

a)

Saldūdens ekosistēmās: nosaka, cik lielā mērā nodarīts bioloģiskais kaitējums, ietverot jutīgus receptorus (mikrofīti, makrofīti un diatomejas); zivju vai bezmugurkaulnieku krājumu bojāeja:

galvenais rādītājs ir skābes neitralizēšanas kapacitāte (ANC), un papildrādītāji ir skābums (pH), šķīstošie sulfāti (SO4), nitrāti (NO3) un izšķīdušais organiskais ogleklis:

| | paraugu ņemšanas biežums: mainīts no reizes gadā (ezeros rudens cirkulācijas periodā) uz reizi mēnesī (straumēs). |
| --- | --- |

paraugu ņemšanas biežums: mainīts no reizes gadā (ezeros rudens cirkulācijas periodā) uz reizi mēnesī (straumēs).

| b) | Sauszemes ekosistēmās: novērtē augsnes skābumu, augsnes barības vielu zudumu, slāpekļa piesātinājumu un bilanci, kā arī bioloģiskās daudzveidības zudumu:






  i) | galvenais rādītājs ir augsnes skābums: apmaiņas bāzisko katjonu saturs (piesātinājums ar bāzēm) un apmaiņas alumīnija saturs augsnē: | paraugu ņemšanas biežums: reizi desmit gados; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Sauszemes ekosistēmās: novērtē augsnes skābumu, augsnes barības vielu zudumu, slāpekļa piesātinājumu un bilanci, kā arī bioloģiskās daudzveidības zudumu:

i)

galvenais rādītājs ir augsnes skābums: apmaiņas bāzisko katjonu saturs (piesātinājums ar bāzēm) un apmaiņas alumīnija saturs augsnē:

paraugu ņemšanas biežums: reizi desmit gados;

| | papildrādītāji ir pH, sulfātu, nitrātu, bāzisko katjonu un alumīnija koncentrācija augsnes šķīdumā: |
| --- | --- |

papildrādītāji ir pH, sulfātu, nitrātu, bāzisko katjonu un alumīnija koncentrācija augsnes šķīdumā:

| | paraugu ņemšanas biežums: katru gadu (pēc vajadzības); |
| --- | --- |

paraugu ņemšanas biežums: katru gadu (pēc vajadzības);

| ii) | galvenais rādītājs ir augsnes nitrātu izskalošanās (NO3,izskalošanās):
  paraugu ņemšanas biežums: katru gadu; |
| --- | --- |

ii)

galvenais rādītājs ir augsnes nitrātu izskalošanās (NO3,izskalošanās):

paraugu ņemšanas biežums: katru gadu;

| iii) | galvenais rādītājs ir oglekļa un slāpekļa koeficients (C/N), un papildrādītājs ir kopējais slāpeklis augsnē (Nkopā):
  paraugu ņemšanas biežums: reizi desmit gados; |
| --- | --- |

iii)

galvenais rādītājs ir oglekļa un slāpekļa koeficients (C/N), un papildrādītājs ir kopējais slāpeklis augsnē (Nkopā):

paraugu ņemšanas biežums: reizi desmit gados;

| iv) | galvenais rādītājs ir barības vielu līdzsvars lapās (N/P, N/K, N/Mg):
  paraugu ņemšanas biežums: reizi četros gados. |
| --- | --- |

iv)

galvenais rādītājs ir barības vielu līdzsvars lapās (N/P, N/K, N/Mg):

paraugu ņemšanas biežums: reizi četros gados.

| c) | Sauszemes ekosistēmās: novērtē ozona radīto kaitējumu veģetācijas struktūrai un bioloģiskajai daudzveidībai:






  i) | galvenais rādītājs ir veģetācijas struktūra un lapotnes bojājumi, un papildrādītājs ir oglekļa plūsma (Cplūsma):
  paraugu ņemšanas biežums: katru gadu; |
| --- | --- | --- |

c)

Sauszemes ekosistēmās: novērtē ozona radīto kaitējumu veģetācijas struktūrai un bioloģiskajai daudzveidībai:

i)

galvenais rādītājs ir veģetācijas struktūra un lapotnes bojājumi, un papildrādītājs ir oglekļa plūsma (Cplūsma):

paraugu ņemšanas biežums: katru gadu;

| ii) | galvenais rādītājs ir oglekļa plūsmas kritisko līmeņu pārsniegšana:
  paraugu ņemšanas biežums: katru gadu augšanas sezonā. |
| --- | --- |

ii)

galvenais rādītājs ir oglekļa plūsmas kritisko līmeņu pārsniegšana:

paraugu ņemšanas biežums: katru gadu augšanas sezonā.

---

VI PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 2001/81/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta pirmā daļa un otrās daļas c), d) un e) punkts | 2. pants |
| 3. panta e) punkts | 3. panta 1. punkts |
| — | 3. panta 2., 3., 4., 5., 8., 9., 12. un 13. punkts |
| 3. pants i) punkts | 3. panta 6. punkts |
| 3. panta k) punkts | 3. panta 7. punkts |
| 3. panta h) punkts | 3. panta 10. punkts |
| 3. panta g) punkts | 3. panta 11. punkts |
| 4. pants | 4. pants 1. un 2. punkts |
| 2. panta otrās daļas a) un b) punkts | 4. panta 3. punkts |
| — | 5. pants |
| 6. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 6. panta 2. punkts | 6. panta 2. un 5.–10. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 6. panta 3. un 4. punkts |
| — | 7. pants |
| 7. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkta pirmā daļa |
| — | 8. panta 1. punkta otrās daļas 2.–4. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 8. panta 5. punkts |
| 7. panta 3. punkts | 8. panta 6. punkts |
| 7. panta 4. punkts | 8. panta 7. punkts |
| — | 9. pants |
| 8. panta 2. punkts | 10. panta 1. punkts |
| 8. panta 1. punkts | 10. panta 2. punkts |
| — | 10. panta 3. un 4. punkts |
| 9. pants | 11. pants |
| — | 12. pants |
| 10. pants | 13. pants |
| 6. panta 4. punkts | 14. panta 1. punkts |
| 7. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts | 14. panta 2. un 3. punkts |
| 11. pants | 15. pants |
| 13. panta 3. punkts | 16. pants |
| 13. panta 1. un 2. punkts | 17. pants |
| 14. pants | 18. pants |
| — | 19. pants |
| 15. pants | 20. pants |
| — | 21. pants |
| 16. pants | 22. pants |
| 17. pants | 23. pants |
| 8. panta 1. punkts un III pielikums | I pielikums |
| I pielikums | II pielikums |
| — | III, V un VI pielikums |
| III pielikums | IV pielikums |

Direktīva 2001/81/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. panta pirmā daļa un otrās daļas c), d) un e) punkts

2. pants

3. panta e) punkts

3. panta 1. punkts

—

3. panta 2., 3., 4., 5., 8., 9., 12. un 13. punkts

3. pants i) punkts

3. panta 6. punkts

3. panta k) punkts

3. panta 7. punkts

3. panta h) punkts

3. panta 10. punkts

3. panta g) punkts

3. panta 11. punkts

4. pants

4. pants 1. un 2. punkts

2. panta otrās daļas a) un b) punkts

4. panta 3. punkts

—

5. pants

6. panta 1. punkts

6. panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

6. panta 2. un 5.–10. punkts

6. panta 3. punkts

6. panta 3. un 4. punkts

—

7. pants

7. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta pirmā daļa

—

8. panta 1. punkta otrās daļas 2.–4. punkts

7. panta 2. punkts

8. panta 5. punkts

7. panta 3. punkts

8. panta 6. punkts

7. panta 4. punkts

8. panta 7. punkts

—

9. pants

8. panta 2. punkts

10. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

10. panta 2. punkts

—

10. panta 3. un 4. punkts

9. pants

11. pants

—

12. pants

10. pants

13. pants

6. panta 4. punkts

14. panta 1. punkts

7. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts

14. panta 2. un 3. punkts

11. pants

15. pants

13. panta 3. punkts

16. pants

13. panta 1. un 2. punkts

17. pants

14. pants

18. pants

—

19. pants

15. pants

20. pants

—

21. pants

16. pants

22. pants

17. pants

23. pants

8. panta 1. punkts un III pielikums

I pielikums

I pielikums

II pielikums

—

III, V un VI pielikums

III pielikums

IV pielikums

---

Komisijas paziņojums par metāna emisiju pārskatīšanu

Komisija uzskata: gaisa kvalitātes aspektā, lai mazinātu ozona koncentrāciju ES un veicinātu metāna emisiju samazināšanu pasaules mērogā, ir jēga neatteikties no dalībvalstu metāna emisiju dinamikas iekļaušanas pārskatīšanas darba kārtībā.

Komisija apstiprina, ka, pamatojoties uz paziņotajām valstu emisijām, tā ir iecerējusi turpināt vērtēt, kāda ir metāna emisiju ietekme uz NEC direktīvas 1. panta 2. punkta mērķu sasniegšanu, un apsvērs šādu emisiju samazināšanai vajadzīgos pasākumus un vajadzības gadījumā iesniegs attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus. Novērtējumā Komisija ņems vērā vairākus patlaban notiekošus šīs jomas pētījumus, kurus plānots pabeigt 2017. gadā, kā arī turpmākās starptautiskās norises šajā jomā.

NEC

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/32

---

PADOMES REGULA (ES) 2016/2285

(2016. gada 12. decembris),

ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, kuros ievēroti pieejamie zinātniskie, tehniskie un ekonomiskie ieteikumi, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumi, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, kuros ievēroti pieejamie zinātniskie, tehniskie un ekonomiskie ieteikumi, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumi, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (4) | Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2) 2. panta a) punktā, nosaka katru otro gadu. |
| --- | --- |

(4)

Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2) 2. panta a) punktā, nosaka katru otro gadu.

| (5) | Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(5)

Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (6) | Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (3) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kuri izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību atklātā jūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, un saskaņā ar kuriem jo īpaši regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (3) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kuri izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību atklātā jūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, un saskaņā ar kuriem jo īpaši regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (7) | Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, ir norādīts, ka zveja dziļūdens zivju krājumos vairumā gadījumu joprojām nenorit ilgtspējīgi un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspēju, to zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju krājumu dinamikā parādās pozitīvas tendences. |
| --- | --- |

(7)

Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, ir norādīts, ka zveja dziļūdens zivju krājumos vairumā gadījumu joprojām nenorit ilgtspējīgi un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspēju, to zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju krājumu dinamikā parādās pozitīvas tendences.

| (8) | Ņemot vērā ICES ieteikumu, sarkanspuru pagelei ziemeļrietumu ūdeņos ir lietderīgi noteikt KPN, ko drīkst apgūt vienīgi piezvejā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ICES ieteikumu, sarkanspuru pagelei ziemeļrietumu ūdeņos ir lietderīgi noteikt KPN, ko drīkst apgūt vienīgi piezvejā.

| (9) | Ievērojamas sarkanspuru pageles nozvejas tiek gūtas attiecīgajos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) apgabalos, kas robežojas ar ICES IX apakšapgabalu. Tā kā ICES dati par šīm piegulošajām teritorijām nav pilnīgi, KPN darbības jomā joprojām būtu jāiekļauj tikai ICES IX apakšapgabals. Tomēr, ņemot vērā turpmāko pārvaldības lēmumu sagatavošanu, būtu jāpieņem noteikumi ziņošanai par šo piegulošo teritoriju datiem. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojamas sarkanspuru pageles nozvejas tiek gūtas attiecīgajos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) apgabalos, kas robežojas ar ICES IX apakšapgabalu. Tā kā ICES dati par šīm piegulošajām teritorijām nav pilnīgi, KPN darbības jomā joprojām būtu jāiekļauj tikai ICES IX apakšapgabals. Tomēr, ņemot vērā turpmāko pārvaldības lēmumu sagatavošanu, būtu jāpieņem noteikumi ziņošanai par šo piegulošo teritoriju datiem.

| (10) | Turklāt ICES iesaka līdz 2020. gadam nezvejot Atlantijas lielgalvi. Iepriekš Atlantijas lielgalvim bija noteiktas KPN (un kopš 2010. gada minēto KPN apmērs ir nulle). Tā kā krājums ir noplicināts un neatjaunojas, ir lietderīgi aizliegt zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētās sugas īpatņus. ICES norāda, ka kopš 2010. gada Savienība nav veikusi specializēto Atlantijas lielgalvja zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt ICES iesaka līdz 2020. gadam nezvejot Atlantijas lielgalvi. Iepriekš Atlantijas lielgalvim bija noteiktas KPN (un kopš 2010. gada minēto KPN apmērs ir nulle). Tā kā krājums ir noplicināts un neatjaunojas, ir lietderīgi aizliegt zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētās sugas īpatņus. ICES norāda, ka kopš 2010. gada Savienība nav veikusi specializēto Atlantijas lielgalvja zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.

| (11) | Saskaņā ar ICES ieteikumiem ierobežoti novērojumi uz kuģa liecina, ka paziņotajās strupdeguna garastes nozvejās mazāk nekā 1 % bija ziemeļu makrūrzivs. Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, ICES iesaka neveikt specializēto ziemeļu makrūrzivs zveju un piezveju ieskaitīt strupdeguna garastes KPN, lai samazinātu nepareizu ziņojumu iespējamību attiecībā uz sugām. ICES norāda, ka tajos apgabalos, kur patlaban notiek ziemeļu makrūrzivs zveja, oficiālajos ziņojumos par izkraušanu un zinātniskajos pētījumos novēroto nozveju ir būtiskas apjoma atšķirības (vairāk nekā desmit reižu) starp strupdeguna garastes un ziemeļu makrūrzivs relatīvajām proporcijām. Par šo sugu ir pieejams ļoti maz datu, un ICES uzskata, ka daļā no paziņotajiem datiem par izkraušanu sugas ir norādītas kļūdaini. Tādējādi precīzu vēsturisku pārskatu par ziemeļu makrūrzivs nozveju izveidot nav iespējams. Tādēļ saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem ziemeļu makrūrzivs piezveja nedrīkstētu pārsniegt 1 % no katras dalībvalsts strupdeguna garastei noteiktās kvotas un būtu tajā jāieskaita. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar ICES ieteikumiem ierobežoti novērojumi uz kuģa liecina, ka paziņotajās strupdeguna garastes nozvejās mazāk nekā 1 % bija ziemeļu makrūrzivs. Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, ICES iesaka neveikt specializēto ziemeļu makrūrzivs zveju un piezveju ieskaitīt strupdeguna garastes KPN, lai samazinātu nepareizu ziņojumu iespējamību attiecībā uz sugām. ICES norāda, ka tajos apgabalos, kur patlaban notiek ziemeļu makrūrzivs zveja, oficiālajos ziņojumos par izkraušanu un zinātniskajos pētījumos novēroto nozveju ir būtiskas apjoma atšķirības (vairāk nekā desmit reižu) starp strupdeguna garastes un ziemeļu makrūrzivs relatīvajām proporcijām. Par šo sugu ir pieejams ļoti maz datu, un ICES uzskata, ka daļā no paziņotajiem datiem par izkraušanu sugas ir norādītas kļūdaini. Tādējādi precīzu vēsturisku pārskatu par ziemeļu makrūrzivs nozveju izveidot nav iespējams. Tādēļ saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem ziemeļu makrūrzivs piezveja nedrīkstētu pārsniegt 1 % no katras dalībvalsts strupdeguna garastei noteiktās kvotas un būtu tajā jāieskaita.

| (12) | ICES iesaka specializēto dziļūdens haizivju nozveju noteikt nulles vērtībā. Tomēr ICES arī norāda, ka pašlaik piemērojamo ierobežotu nozvejas limitu rezultāts ir kļūdaini ziņojumi par dziļūdens haizivju neizbēgamo piezveju. Konkrēti specializēta nerūpnieciskā melnās matastes dziļūdens zveja, izmantojot āķu jedas, neizbēgami izraisa dziļūdens haizivju piezveju, un patlaban tās tiek izmestas beigtas. Ņemot vērā minētos faktus un lai ievāktu zinātnisko informāciju par dziļūdens haizivīm, uz izmēģinājuma pamata būtu jāievieš ierobežots piezvejas daudzums 2017. un 2018. gadam, specializētā nerūpnieciskā melnās matastes dziļūdens zvejā ar āķu jedām ļaujot veikt dziļjūras haizivju neizbēgamas zvejas ierobežotus izkrāvumus. Šādā zvejā āķu jedas tiek atzītas par selektīvu zvejas rīku. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā reģionālie pārvaldības pasākumi attiecībā uz melnās matastes zveju un jānosaka specifiski datu vākšanas pasākumi attiecībā uz dziļūdens haizivīm, lai nodrošinātu rūpīgu krājumu novērošanu. Savienības dziļūdens haizivju piezvejas daudzuma noteikšana Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES V, VI, VII, VIII un IX apakšapgabalā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā neskar relatīvās stabilitātes principu attiecībā uz dziļūdens haizivīm minētajās zonās. |
| --- | --- |

(12)

ICES iesaka specializēto dziļūdens haizivju nozveju noteikt nulles vērtībā. Tomēr ICES arī norāda, ka pašlaik piemērojamo ierobežotu nozvejas limitu rezultāts ir kļūdaini ziņojumi par dziļūdens haizivju neizbēgamo piezveju. Konkrēti specializēta nerūpnieciskā melnās matastes dziļūdens zveja, izmantojot āķu jedas, neizbēgami izraisa dziļūdens haizivju piezveju, un patlaban tās tiek izmestas beigtas. Ņemot vērā minētos faktus un lai ievāktu zinātnisko informāciju par dziļūdens haizivīm, uz izmēģinājuma pamata būtu jāievieš ierobežots piezvejas daudzums 2017. un 2018. gadam, specializētā nerūpnieciskā melnās matastes dziļūdens zvejā ar āķu jedām ļaujot veikt dziļjūras haizivju neizbēgamas zvejas ierobežotus izkrāvumus. Šādā zvejā āķu jedas tiek atzītas par selektīvu zvejas rīku. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā reģionālie pārvaldības pasākumi attiecībā uz melnās matastes zveju un jānosaka specifiski datu vākšanas pasākumi attiecībā uz dziļūdens haizivīm, lai nodrošinātu rūpīgu krājumu novērošanu. Savienības dziļūdens haizivju piezvejas daudzuma noteikšana Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES V, VI, VII, VIII un IX apakšapgabalā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā neskar relatīvās stabilitātes principu attiecībā uz dziļūdens haizivīm minētajās zonās.

| (13) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4), būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīga KPN būtu jāpiemēro krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota novērtējuma par attiecīgajām zvejas iespējām, būtu jānosaka piesardzīga KPN. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4), būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīga KPN būtu jāpiemēro krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota novērtējuma par attiecīgajām zvejas iespējām, būtu jānosaka piesardzīga KPN.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 1. punktu Portugāle 2016. gada 15. septembrī iesniedza Komisijai adresētu lūgumu palielināt 2016. gada anšova KPN ICES IX un X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā līdz 15 000 tonnām. Savā 2016. gada 21. oktobra ieteikumā ICES apstiprināja, ka minētā anšova krājuma stāvoklis ir īpaši labs un ka 15 000 tonnu nozveju 2016. gadā var uzskatīt par ilgtspējīgu. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (ES) 2016/72 (5). |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 1. punktu Portugāle 2016. gada 15. septembrī iesniedza Komisijai adresētu lūgumu palielināt 2016. gada anšova KPN ICES IX un X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā līdz 15 000 tonnām. Savā 2016. gada 21. oktobra ieteikumā ICES apstiprināja, ka minētā anšova krājuma stāvoklis ir īpaši labs un ka 15 000 tonnu nozveju 2016. gadā var uzskatīt par ilgtspējīgu. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (ES) 2016/72 (5).

| (15) | Zvejas iespējas attiecībā uz anšovu ICES IX un X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, kas paredzētas Regulā (ES) 2016/72, ir spēkā no 2016. gada 1. janvāra. No minētā datuma būtu jāpiemēro arī šajā regulā noteiktie grozošie noteikumi. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas salīdzinājumā ar iespējām, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/72. |
| --- | --- |

(15)

Zvejas iespējas attiecībā uz anšovu ICES IX un X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, kas paredzētas Regulā (ES) 2016/72, ir spēkā no 2016. gada 1. janvāra. No minētā datuma būtu jāpiemēro arī šajā regulā noteiktie grozošie noteikumi. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas salīdzinājumā ar iespējām, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/72.

| (16) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(16)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka Savienības zvejas kuģiem 2017. un 2018. gadā pieejamās ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz noteiktiem dziļūdens zivju krājumiem tajos Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, kuros jānosaka nozvejas limiti.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

a)

“Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

| b) | “Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām teritorijām piegulošos ūdeņus; |
| --- | --- |

b)

“Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām teritorijām piegulošos ūdeņus;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; |
| --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

| e) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

e)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā.

2.   Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (6) III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (6) III pielikumā;

| b) | “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (7) II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (7) II pielikumā.

3. pants

KPN un tās sadalījums

To dziļūdens sugu KPN, kuras Savienības kuģi nozvejo Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti pielikumā.

4. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (8) 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (8) 37. pantu;

| c) | pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (9) 10. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

c)

pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (9) 10. panta 4. punktu;

| d) | papildu izkrāvumus, kas atļauti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

d)

papildu izkrāvumus, kas atļauti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| e) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| f) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

f)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

2.   Krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu, ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi.

5. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga zvejas kuģi, kurai ir kvota, kas vēl nav pilnībā apgūta.

6. pants

Aizliegums

Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus) Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI; VII; VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabalā un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Atlantijas lielgalvi, kas nozvejots minētajos apgabalos.

Hoplostethus atlanticus

ICES

7. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

8. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/72

Regulas (ES) 2016/72 IA pielikumā ierakstu tabulā attiecībā uz anšovu ICES IX, X apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) aizstāj ar šādu:

ICES

CECAF

| “Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | IX un X; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 7 174 | | |
| Portugāle | 7 826 | | |
| Savienība | 15 000 | | |
| KPN | 15 000 | | Piesardzīga KPN” |

“Suga:

“Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Zona:

Zona:

IX un X; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

(ANE/9/3411)

Spānija

7 174

Portugāle

7 826

Savienība

15 000

KPN

15 000

Piesardzīga KPN”

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra. Tomēr 8. pantu piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 12. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

G. MATEČNÁ

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).

2

(3)  Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2016/72 (2016. gada 22. janvāris), ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un groza Regulu (ES) 2015/104 (OV L 22, 28.1.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

1. DAĻA

Sugas un sugu grupas

| 1. | Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Tomēr dziļūdens haizivis ir norādītas minētā saraksta sākumā. Šīs regulas piemērošanas vajadzībām izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu:







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Melnā mataste | BSF | Aphanopus carbo |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Ziemeļu makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Sarkanspuru pagele | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Lielacu diegspuru vēdzele | GFB | Phycis blennoides |

1.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Melnā mataste

BSF

Aphanopus carbo

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Ziemeļu makrūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Sarkanspuru pagele

SBR

Pagellus bogaraveo

Lielacu diegspuru vēdzele

GFB

Phycis blennoides

| 2. | Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas.







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Dziļūdens kaķhaizivis | API | Apristurus spp. |
| Apmetņa haizivs | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Īsraga haizivis | CWO | Centrophorus spp. |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Melnā kaķhaizivs | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Laternhaizivs | ETX | Etmopterus spinax |
| Peles kaķhaizivs | GAM | Galeus murinus |
| Sešžaunu haizivs | SBL | Hexanchus griseus |
| Buru haizivs | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Aszobe | SYR | Scymnodon ringens |
| Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Dziļūdens kaķhaizivis

API

Apristurus spp.

Apmetņa haizivs

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Īsraga haizivis

CWO

Centrophorus spp.

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

CYP

Centroscymnus crepidater

Melnā kaķhaizivs

CFB

Centroscyllium fabricii

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Laternhaizivs

ETX

Etmopterus spinax

Peles kaķhaizivs

GAM

Galeus murinus

Sešžaunu haizivs

SBL

Hexanchus griseus

Buru haizivs

OXN

Oxynotus paradoxus

Aszobe

SYR

Scymnodon ringens

Grenlandes haizivs

GSK

Somniosus microcephalus

2. DAĻA

Ikgadējās zvejas iespējas (dzīvsvara tonnās)

| Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Savienība | 10 (1) | 10 (1) | | |
| KPN | 10 (1) | 10 (1) | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā

(DWS/56789-)

Gads

2017

2018

Savienība

10 (1)

10 (1)

KPN

10 (1)

10 (1)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

| Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Portugāle | 10 (2) | 10 (2) | | |
| Savienība | 10 (2) | 10 (2) | | |
| KPN | 10 (2) | 10 (2) | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

(DWS/10-)

Gads

2017

2018

Portugāle

10 (2)

10 (2)

Savienība

10 (2)

10 (2)

KPN

10 (2)

10 (2)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

| Suga: | Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum | Zona: | Starptautiskie ūdeņi XII zonā
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum

Zona:

Starptautiskie ūdeņi XII zonā

(DWS/12INT-)

Gads

2017

2018

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

| Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā
  (DWS/F3412C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Savienība | 10 (3) | 10 (3) | | |
| KPN | 10 (3) | 10 (3) | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

(DWS/F3412C)

Gads

2017

2018

Savienība

10 (3)

10 (3)

KPN

10 (3)

10 (3)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 3 | 3 | | |
| Francija | 3 | 3 | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 | 3 | | |
| Savienība | 9 | 9 | | |
| KPN | 9 | 9 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

(BSF/1234-)

Gads

2017

2018

Vācija

3

3

Francija

3

3

Apvienotā Karaliste

3

3

Savienība

9

9

KPN

9

9

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 34 | 30 | | |
| Igaunija | 17 | 15 | | |
| Īrija | 84 | 74 | | |
| Spānija | 168 | 148 | | |
| Francija | 2 362 | 2 078 | | |
| Latvija | 110 | 97 | | |
| Lietuva | 1 | 1 | | |
| Polija | 1 | 1 | | |
| Apvienotā Karaliste | 168 | 148 | | |
| Citi | 9 (4) | 8 (4) | | |
| Savienība | 2 954 | 2 600 | | |
| KPN | 2 954 | 2 600 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

(BSF/56712-)

Gads

2017

2018

Vācija

34

30

Igaunija

17

15

Īrija

84

74

Spānija

168

148

Francija

2 362

2 078

Latvija

110

97

Lietuva

1

1

Polija

1

1

Apvienotā Karaliste

168

148

Citi

9 (4)

4

8 (4)

4

Savienība

2 954

2 600

KPN

2 954

2 600

Analītiska KPN

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Spānija | 10 | 9 | | |
| Francija | 26 | 23 | | |
| Portugāle | 3 294 | 2 965 | | |
| Savienība | 3 330 | 2 997 | | |
| KPN | 3 330 | 2 997 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

(BSF/8910-)

Gads

2017

2018

Spānija

10

9

Francija

26

23

Portugāle

3 294

2 965

Savienība

3 330

2 997

KPN

3 330

2 997

Analītiska KPN

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Portugāle | 2 488 | 2 189 | | |
| Savienība | 2 488 | 2 189 | | |
| KPN | 2 488 | 2 189 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā

CECAF

(BSF/C3412-)

Gads

2017

2018

Portugāle

2 488

2 189

Savienība

2 488

2 189

KPN

2 488

2 189

Piesardzīga KPN

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Īrija | 9 | 9 | | |
| Spānija | 63 | 63 | | |
| Francija | 17 | 17 | | |
| Portugāle | 182 | 182 | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 | 9 | | |
| Savienība | 280 | 280 | | |
| KPN | 280 | 280 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Beryx

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(ALF/3X14-)

Gads

2017

2018

Īrija

9

9

Spānija

63

63

Francija

17

17

Portugāle

182

182

Apvienotā Karaliste

9

9

Savienība

280

280

KPN

280

280

Analītiska KPN

| Suga: | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā
  (RNG/124-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Dānija | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Vācija | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Francija | 7 (5) | 7 (5) | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Savienība | 10 (5) | 10 (5) | | |
| KPN | 10 (5) | 10 (5) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā

(RNG/124-)

Gads

2017

2018

Dānija

1 (5)

5

1 (5)

5

Vācija

1 (5)

5

1 (5)

5

Francija

7 (5)

5

7 (5)

5

Apvienotā Karaliste

1 (5)

5

1 (5)

5

Savienība

10 (5)

5

10 (5)

5

KPN

10 (5)

5

10 (5)

5

Piesardzīga KPN

| Suga: | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Dānija | 263 (6)
   (7) | 211 (6)
   (7) | | |
| Vācija | 1 (6)
   (7) | 1 (6)
   (7) | | |
| Zviedrija | 14 (6)
   (7) | 11 (6)
   (7) | | |
| Savienība | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | |
| KPN | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā

(RNG/03-)

Gads

2017

2018

Dānija

263 (6)
   (7)

6

7

211 (6)
   (7)

6

7

Vācija

1 (6)
   (7)

6

7

1 (6)
   (7)

6

7

Zviedrija

14 (6)
   (7)

6

7

11 (6)
   (7)

6

7

Savienība

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

KPN

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

Piesardzīga KPN

| Suga: | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 6 (8)
   (9) | 6 (8)
   (9) | | |
| Igaunija | 45 (8)
   (9) | 46 (8)
   (9) | | |
| Īrija | 198 (8)
   (9) | 203 (8)
   (9) | | |
| Spānija | 49 (8)
   (9) | 50 (8)
   (9) | | |
| Francija | 2 513  (8)
   (9) | 2 569  (8)
   (9) | | |
| Lietuva | 58 (8)
   (9) | 59 (8)
   (9) | | |
| Polija | 29 (8)
   (9) | 30 (8)
   (9) | | |
| Apvienotā Karaliste | 148 (8)
   (9) | 151 (8)
   (9) | | |
| Citi | 6 (8)
   (9)
   (10) | 6 (8)
   (9)
   (10) | | |
| Savienība | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | |
| KPN | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

(RNG/5B67-)

Gads

2017

2018

Vācija

6 (8)
   (9)

8

9

6 (8)
   (9)

8

9

Igaunija

45 (8)
   (9)

8

9

46 (8)
   (9)

8

9

Īrija

198 (8)
   (9)

8

9

203 (8)
   (9)

8

9

Spānija

49 (8)
   (9)

8

9

50 (8)
   (9)

8

9

Francija

2 513  (8)
   (9)

8

9

2 569  (8)
   (9)

8

9

Lietuva

58 (8)
   (9)

8

9

59 (8)
   (9)

8

9

Polija

29 (8)
   (9)

8

9

30 (8)
   (9)

8

9

Apvienotā Karaliste

148 (8)
   (9)

8

9

151 (8)
   (9)

8

9

Citi

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Savienība

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

KPN

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

Analītiska KPN

| Suga: | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 17 (11)
   (12) | 14 (11)
   (12) | | |
| Īrija | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Spānija | 1 883  (11)
   (12) | 1 508  (11)
   (12) | | |
| Francija | 87 (11)
   (12) | 69 (11)
   (12) | | |
| Latvija | 30 (11)
   (12) | 24 (11)
   (12) | | |
| Lietuva | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Polija | 590 (11)
   (12) | 472 (11)
   (12) | | |
| Apvienotā Karaliste | 8 (11)
   (12) | 6 (11)
   (12) | | |
| Savienība | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | |
| KPN | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(RNG/8X14-)

Gads

2017

2018

Vācija

17 (11)
   (12)

11

12

14 (11)
   (12)

11

12

Īrija

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Spānija

1 883  (11)
   (12)

11

12

1 508  (11)
   (12)

11

12

Francija

87 (11)
   (12)

11

12

69 (11)
   (12)

11

12

Latvija

30 (11)
   (12)

11

12

24 (11)
   (12)

11

12

Lietuva

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Polija

590 (11)
   (12)

11

12

472 (11)
   (12)

11

12

Apvienotā Karaliste

8 (11)
   (12)

11

12

6 (11)
   (12)

11

12

Savienība

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

KPN

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

Analītiska KPN

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Īrija | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Spānija | 116 (13) | 104 (13) | | |
| Francija | 6 (13) | 5 (13) | | |
| Apvienotā Karaliste | 14 (13) | 13 (13) | | |
| Citi | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Savienība | 144 (13) | 130 (13) | | |
| KPN | 144 (13) | 130 (13) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

(SBR/678-)

Gads

2017

2018

Īrija

4 (13)

13

4 (13)

13

Spānija

116 (13)

13

104 (13)

13

Francija

6 (13)

13

5 (13)

13

Apvienotā Karaliste

14 (13)

13

13 (13)

13

Citi

4 (13)

13

4 (13)

13

Savienība

144 (13)

13

130 (13)

13

KPN

144 (13)

13

130 (13)

13

Analītiska KPN

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskajos ūdeņos IX zonā (14)

  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Spānija | 137 (15) | 130 (15) | | |
| Portugāle | 37 (15) | 35 (15) | | |
| Savienība | 174 (15) | 165 (15) | | |
| KPN | 174 (15) | 165 (15) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskajos ūdeņos IX zonā (14)

14

(SBR/09-)

Gads

2017

2018

Spānija

137 (15)

15

130 (15)

15

Portugāle

37 (15)

15

35 (15)

15

Savienība

174 (15)

15

165 (15)

15

KPN

174 (15)

15

165 (15)

15

Analītiska KPN

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Spānija | 5 | 5 | | |
| Portugāle | 507 | 507 | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 | 5 | | |
| Savienība | 517 | 517 | | |
| KPN | 517 | 517 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

(SBR/10-)

Gads

2017

2018

Spānija

5

5

Portugāle

507

507

Apvienotā Karaliste

5

5

Savienība

517

517

KPN

517

517

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 9 | 8 | | |
| Francija | 9 | 8 | | |
| Apvienotā Karaliste | 15 | 13 | | |
| Savienība | 33 | 29 | | |
| KPN | 33 | 29 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

(GFB/1234-)

Gads

2017

2018

Vācija

9

8

Francija

9

8

Apvienotā Karaliste

15

13

Savienība

33

29

KPN

33

29

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Vācija | 11 (16) | 10 (16) | | |
| Īrija | 278 (16) | 247 (16) | | |
| Spānija | 628 (16) | 559 (16) | | |
| Francija | 380 (16) | 338 (16) | | |
| Apvienotā Karaliste | 869 (16) | 774 (16) | | |
| Savienība | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | |
| KPN | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(GFB/567-)

Gads

2017

2018

Vācija

11 (16)

16

10 (16)

16

Īrija

278 (16)

16

247 (16)

16

Spānija

628 (16)

16

559 (16)

16

Francija

380 (16)

16

338 (16)

16

Apvienotā Karaliste

869 (16)

16

774 (16)

16

Savienība

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

KPN

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Spānija | 258 (17) | 230 (17) | | |
| Francija | 16 (17) | 14 (17) | | |
| Portugāle | 11 (17) | 10 (17) | | |
| Savienība | 285 (17) | 254 (17) | | |
| KPN | 285 (17) | 254 (17) | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

(GFB/89-)

Gads

2017

2018

Spānija

258 (17)

17

230 (17)

17

Francija

16 (17)

17

14 (17)

17

Portugāle

11 (17)

17

10 (17)

17

Savienība

285 (17)

17

254 (17)

17

KPN

285 (17)

17

254 (17)

17

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Francija | 9 | 8 | | |
| Portugāle | 40 | 36 | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 | 8 | | |
| Savienība | 58 | 52 | | |
| KPN | 58 | 52 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā

(GFB/1012-)

Gads

2017

2018

Francija

9

8

Portugāle

40

36

Apvienotā Karaliste

9

8

Savienība

58

52

KPN

58

52

Analītiska KPN

---

(1)  Vienīgi attiecībā uz piezveju specializētā melnās matastes zvejā ar āķu jedām. Specializētā zveja nav atļauta.

1

(2)  Vienīgi attiecībā uz piezveju specializētā melnās matastes zvejā ar āķu jedām. Specializētā zveja nav atļauta.

2

(3)  Vienīgi attiecībā uz piezveju specializētā melnās matastes zvejā ar āķu jedām. Specializētā zveja nav atļauta.

3

(4)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

4

(5)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/124-) piezveju ieskaita šajā kvotā. Tā nedrīkst pārsniegt 1 % no kvotas.

5

(6)  Strupdeguna garastes specializēto zveju ICES IIIa zonā neveic.

6

ICES

(7)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/03-) piezveju ieskaita šajā kvotā. Tā nedrīkst pārsniegt 1 % no kvotas.

7

(8)  Ne vairāk kā 10 % no katras kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14- strupdeguna garastei; RHG/*8X14- ziemeļu makrūrzivs piezvejai).

8

(9)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/5B67-) piezveju ieskaita šajā kvotā. Tā nedrīkst pārsniegt 1 % no kvotas.

9

(10)  Vienīgi piezvejai. Nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

10

(11)  Ne vairāk kā 10 % no katras kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67- strupdeguna garastei; RHG/*5B67- makrūrzivs piezvejai).

11

(12)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/8X14-) piezveju ieskaita šajā kvotā. Tā nedrīkst pārsniegt 1 % no kvotas.

12

(13)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

13

(14)  Par nozveju GFCM 37.1.1. zonā tomēr ir jāziņo (SBR/F3711). Par nozveju CECAF 34.1.11. zonā tomēr ir jāziņo (SBR/F34111).

14

GFCM

CECAF

(15)  Ne vairāk kā 8 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-).

15

(16)  Ne vairāk kā 8 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-).

16

(17)  Ne vairāk kā 8 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-).

17

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2286

(2016. gada 15. decembris),

kurā izklāstīti detalizēti noteikumi par godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšanas ilgtspējas novērtēšanas metodiku un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikumu uz novērtējumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 6.d panta 1. punktu,

konsultējusies ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC),

tā kā:

| (1) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, ievērojot “godīgas izmantošanas politiku”, viesabonentiem nepiemēro nekādu iekšzemes mazumcenas papildmaksu nevienā dalībvalstī ne par kādiem regulētiem viesabonēšanas izsaukumiem vai saņemtiem zvaniem, nosūtītām regulētām viesabonēšanas SMS un izmantotiem regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ieskaitot MMS ziņas. Šis noteikums ir spēkā no 2017. gada 15. jūnija, ja minētajā datumā ir kļuvis piemērojams tiesību akts, kurš jāpieņem pēc priekšlikuma viesabonēšanas vairumtirgus jomā, kā noteikts minētās regulas 19. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, ievērojot “godīgas izmantošanas politiku”, viesabonentiem nepiemēro nekādu iekšzemes mazumcenas papildmaksu nevienā dalībvalstī ne par kādiem regulētiem viesabonēšanas izsaukumiem vai saņemtiem zvaniem, nosūtītām regulētām viesabonēšanas SMS un izmantotiem regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ieskaitot MMS ziņas. Šis noteikums ir spēkā no 2017. gada 15. jūnija, ja minētajā datumā ir kļuvis piemērojams tiesību akts, kurš jāpieņem pēc priekšlikuma viesabonēšanas vairumtirgus jomā, kā noteikts minētās regulas 19. panta 2. punktā.

| (2) | Regula (ES) Nr. 531/2012 nosaka, ka īpašos izņēmuma apstākļos viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var lūgt savai valsts regulatīvajai iestādei atļauju piemērot viesabonentiem papildmaksu. Katram tādam atļaujas lūgumam pievienojama visa informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu, ka, nepastāvot nekādai viesabonēšanas papildmaksai, pakalpojumu sniedzējs nespēj atgūt savas regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas un tas apdraud viņa iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) Nr. 531/2012 nosaka, ka īpašos izņēmuma apstākļos viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var lūgt savai valsts regulatīvajai iestādei atļauju piemērot viesabonentiem papildmaksu. Katram tādam atļaujas lūgumam pievienojama visa informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu, ka, nepastāvot nekādai viesabonēšanas papildmaksai, pakalpojumu sniedzējs nespēj atgūt savas regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas un tas apdraud viņa iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju.

| (3) | Lai visā Savienībā nodrošinātu tādas politikas (“godīgas izmantošanas politikas”) konsekventu piemērošanu, kuras mērķis ir novērst viesabonēšanas pakalpojumu un papildmaksas piemērošanas atļauju ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu, ir nepieciešams izklāstīt detalizētus noteikumus par tādas godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcēluma ilgtspējas novērtēšanas metodiku, un pieteikumu, kas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam jāiesniedz minētās novērtēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Lai visā Savienībā nodrošinātu tādas politikas (“godīgas izmantošanas politikas”) konsekventu piemērošanu, kuras mērķis ir novērst viesabonēšanas pakalpojumu un papildmaksas piemērošanas atļauju ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu, ir nepieciešams izklāstīt detalizētus noteikumus par tādas godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcēluma ilgtspējas novērtēšanas metodiku, un pieteikumu, kas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam jāiesniedz minētās novērtēšanas vajadzībām.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 godīgas izmantošanas politikas mērķis ir novērst to, ka viesabonēšanas klienti regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par piemērojamo iekšzemes cenu ļaunprātīgi vai anomāli izmanto mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, piemēram, izmanto šādus pakalpojumus pastāvīgi. Īstenošanas pasākumiem būtu jānodrošina, ka iespēju viesabonēšanā piemērot godīgas izmantošanas politiku viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji neizmanto citiem nolūkiem, kas nāk par sliktu viesabonentiem, kuri jebkādā veidā iesaistījušies sporādiskā ceļošanā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 godīgas izmantošanas politikas mērķis ir novērst to, ka viesabonēšanas klienti regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par piemērojamo iekšzemes cenu ļaunprātīgi vai anomāli izmanto mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, piemēram, izmanto šādus pakalpojumus pastāvīgi. Īstenošanas pasākumiem būtu jānodrošina, ka iespēju viesabonēšanā piemērot godīgas izmantošanas politiku viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji neizmanto citiem nolūkiem, kas nāk par sliktu viesabonentiem, kuri jebkādā veidā iesaistījušies sporādiskā ceļošanā.

| (5) | Līdz ar mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcelšanu Savienībā uz mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanu viesabonēšanā Savienībā un pašu mājās (t. i., klienta mobilo sakaru abonementa valstī) attiecas vienādi tarifa piemērošanas nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 531/2012 mērķis ir likvidēt atšķirības starp iekšzemes cenām un viesabonēšanas cenām, ko piemēro sporādiskā ceļošanā Savienības teritorijā, tādējādi realizējot iespēju “abonē kā mājās”. Taču ar tās normām nav domāts radīt iespēju pastāvīgi viesabonēt visā Savienībā, t. i., stāvokli, kad klients pastāvīgas viesabonēšanas nolūkā dalībvalstī, kur iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu cenas ir augstākas, pērk pakalpojumus no operatoriem, kas iedibināti dalībvalstīs, kurās iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu cenas ir zemākas un kur klients parasti neuzturas un viņam nav noturīgu saišu, kas izpaustos kā bieža, būtiska klātbūtne to teritorijā. |
| --- | --- |

(5)

Līdz ar mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcelšanu Savienībā uz mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanu viesabonēšanā Savienībā un pašu mājās (t. i., klienta mobilo sakaru abonementa valstī) attiecas vienādi tarifa piemērošanas nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 531/2012 mērķis ir likvidēt atšķirības starp iekšzemes cenām un viesabonēšanas cenām, ko piemēro sporādiskā ceļošanā Savienības teritorijā, tādējādi realizējot iespēju “abonē kā mājās”. Taču ar tās normām nav domāts radīt iespēju pastāvīgi viesabonēt visā Savienībā, t. i., stāvokli, kad klients pastāvīgas viesabonēšanas nolūkā dalībvalstī, kur iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu cenas ir augstākas, pērk pakalpojumus no operatoriem, kas iedibināti dalībvalstīs, kurās iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu cenas ir zemākas un kur klients parasti neuzturas un viņam nav noturīgu saišu, kas izpaustos kā bieža, būtiska klātbūtne to teritorijā.

| (6) | Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par piemērojamajām iekšzemes cenām pastāvīga izmantošana mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, kropļotu konkurenci, spiestu paaugstināt iekšzemes cenas pašmāju tirgos un apdraudētu stimulus ieguldīt gan pašmāju, gan apmeklētajos tirgos. Apmeklētajā tirgū apmeklētajiem operatoriem nāktos tieši konkurēt ar iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, kurās var būt pavisam citādas cenas, izmaksas, regulējums un konkurences apstākļi, un uz vairumtirdzniecības viesabonēšanas nosacījumu pamata noteikt cenas tuvu izmaksām vienīgi ar mērķi atvieglināt sporādisku viesabonēšanu. Pašmāju operatoram iekšzemes tarifu pastāvīga izmantošana viesabonēšanā var novest pie tā, ka apmeklētie operatori liedz vai ierobežo vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus vai pašmāju operators ierobežo pakalpojumu iekšzemes apjomus, vai tiek piemērotas augstākas iekšzemes cenas, un iznākumā tiek iespaidota pašmāju operatora spēja apkalpot savus parastos iekšzemes klientus gan pašu mājās, gan ārzemēs. |
| --- | --- |

(6)

Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par piemērojamajām iekšzemes cenām pastāvīga izmantošana mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, kropļotu konkurenci, spiestu paaugstināt iekšzemes cenas pašmāju tirgos un apdraudētu stimulus ieguldīt gan pašmāju, gan apmeklētajos tirgos. Apmeklētajā tirgū apmeklētajiem operatoriem nāktos tieši konkurēt ar iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, kurās var būt pavisam citādas cenas, izmaksas, regulējums un konkurences apstākļi, un uz vairumtirdzniecības viesabonēšanas nosacījumu pamata noteikt cenas tuvu izmaksām vienīgi ar mērķi atvieglināt sporādisku viesabonēšanu. Pašmāju operatoram iekšzemes tarifu pastāvīga izmantošana viesabonēšanā var novest pie tā, ka apmeklētie operatori liedz vai ierobežo vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus vai pašmāju operators ierobežo pakalpojumu iekšzemes apjomus, vai tiek piemērotas augstākas iekšzemes cenas, un iznākumā tiek iespaidota pašmāju operatora spēja apkalpot savus parastos iekšzemes klientus gan pašu mājās, gan ārzemēs.

| (7) | Ir nepieciešami uz skaidriem un vispārpiemērojamiem principiem balstīti īstenošanas noteikumi, kas spētu aptvert visdažādākos viesabonentu sporādiskas ceļošanas modeļus, lai nodrošinātu, ka godīgas izmantošanas politika šādiem abonentiem nav par šķērsli pilnīgai iespējas “abonēt kā mājās” izbaudīšanai. Lai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs varētu piemērot godīgas izmantošanas politiku, parastā kārtā klients būtu uzskatāms par sporādiski ceļojošu citās Savienības zemēs tad, ja viņš pamatā uzturas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī vai viņam ar to ir noturīgas saites, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, un viņš patērē regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus kādā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(7)

Ir nepieciešami uz skaidriem un vispārpiemērojamiem principiem balstīti īstenošanas noteikumi, kas spētu aptvert visdažādākos viesabonentu sporādiskas ceļošanas modeļus, lai nodrošinātu, ka godīgas izmantošanas politika šādiem abonentiem nav par šķērsli pilnīgai iespējas “abonēt kā mājās” izbaudīšanai. Lai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs varētu piemērot godīgas izmantošanas politiku, parastā kārtā klients būtu uzskatāms par sporādiski ceļojošu citās Savienības zemēs tad, ja viņš pamatā uzturas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī vai viņam ar to ir noturīgas saites, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, un viņš patērē regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus kādā citā dalībvalstī.

| (8) | Regula (ES) Nr. 531/2012 nosaka, ka katrai godīgas izmantošanas politikai ir jāļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientiem par piemērojamo iekšzemes mazumcenu patērēt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjomus, kas saskan ar viņu attiecīgajiem iekšzemes tarifa plāniem. |
| --- | --- |

(8)

Regula (ES) Nr. 531/2012 nosaka, ka katrai godīgas izmantošanas politikai ir jāļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientiem par piemērojamo iekšzemes mazumcenu patērēt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjomus, kas saskan ar viņu attiecīgajiem iekšzemes tarifa plāniem.

| (9) | Šai regulai nebūtu jāskar iespēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e panta 3. punktu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt un viesabonentiem apzināti izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas tarifu, kurā varētu būt iekļauti līguma nosacījumi par izmantošanu, uz kuriem neattiecas saskaņā ar šo regulu ieviestā godīgā izmantošana. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai nebūtu jāskar iespēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e panta 3. punktu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt un viesabonentiem apzināti izvēlēties alternatīvu viesabonēšanas tarifu, kurā varētu būt iekļauti līguma nosacījumi par izmantošanu, uz kuriem neattiecas saskaņā ar šo regulu ieviestā godīgā izmantošana.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi netiek izmantoti ļaunprātīgi un anomāli bez saistības ar sporādisku ceļošanu ārpus klienta dzīvesvietas dalībvalsts vai dalībvalsts, ar kuru klientam ir noturīgas saites, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem var būt vajadzīgs konstatēt savu viesabonentu parasto dzīvesvietu vai tādu noturīgu saišu esību. Ņemot vērā attiecīgajā dalībvalstī pierastos pierādīšanas veidus un uztvertās ļaunprātīga vai anomāla izmantojuma briesmas, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai noteikt iesniedzamos apmierinošos dzīvesvietas pierādījumus, valsts regulatīvajai iestādei uzraugot dokumentācijas kopējās nastas samērību un piemērotību attiecīgās valsts apstākļos. Individuāliem lietotājiem tādi pierādījumi varētu būt: klients iesniedz deklarāciju, uzrāda derīgu dokumentu, kas apstiprina viņa dzīvesvietas dalībvalsti, uzrāda pasta adresi vai maksātāja adresi, ko viņš izmanto citiem pakalpojumiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī, augstākās izglītības iestāde deklarē imatrikulāciju pilna laika studiju programmā, tiek iesniegts pierādījums par reģistrāciju pašvaldību vēlēšanām vai pašvaldības nodokļu/galvasnaudas nomaksu. Komercklientiem tādi pierādījumi varētu būt: dokumentācija par korporatīva subjekta inkorporācijas vai dibināšanas vietu, saimnieciskās pamatdarbības faktiskās veikšanas vietu vai galveno vietu, kur strādā darbinieki, kuri identificēti kā konkrētu SIM karšu lietotāji. Noturīgas saites ar dalībvalsti, kuras izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, var veidoties pastāvīgās ilgstošās darba attiecībās, arī pārrobežu darbiniekiem, ilgstošās līgumattiecībās, kas prasa pašnodarbinātā fizisku klātbūtni tādā pašā mērā, dalības regulārās studijās vai citās situācijās, kādās nonāk, piemēram, norīkotie darba ņēmēji vai pensionāri, ja vien ir analoģiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi netiek izmantoti ļaunprātīgi un anomāli bez saistības ar sporādisku ceļošanu ārpus klienta dzīvesvietas dalībvalsts vai dalībvalsts, ar kuru klientam ir noturīgas saites, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem var būt vajadzīgs konstatēt savu viesabonentu parasto dzīvesvietu vai tādu noturīgu saišu esību. Ņemot vērā attiecīgajā dalībvalstī pierastos pierādīšanas veidus un uztvertās ļaunprātīga vai anomāla izmantojuma briesmas, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai noteikt iesniedzamos apmierinošos dzīvesvietas pierādījumus, valsts regulatīvajai iestādei uzraugot dokumentācijas kopējās nastas samērību un piemērotību attiecīgās valsts apstākļos. Individuāliem lietotājiem tādi pierādījumi varētu būt: klients iesniedz deklarāciju, uzrāda derīgu dokumentu, kas apstiprina viņa dzīvesvietas dalībvalsti, uzrāda pasta adresi vai maksātāja adresi, ko viņš izmanto citiem pakalpojumiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī, augstākās izglītības iestāde deklarē imatrikulāciju pilna laika studiju programmā, tiek iesniegts pierādījums par reģistrāciju pašvaldību vēlēšanām vai pašvaldības nodokļu/galvasnaudas nomaksu. Komercklientiem tādi pierādījumi varētu būt: dokumentācija par korporatīva subjekta inkorporācijas vai dibināšanas vietu, saimnieciskās pamatdarbības faktiskās veikšanas vietu vai galveno vietu, kur strādā darbinieki, kuri identificēti kā konkrētu SIM karšu lietotāji. Noturīgas saites ar dalībvalsti, kuras izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā, var veidoties pastāvīgās ilgstošās darba attiecībās, arī pārrobežu darbiniekiem, ilgstošās līgumattiecībās, kas prasa pašnodarbinātā fizisku klātbūtni tādā pašā mērā, dalības regulārās studijās vai citās situācijās, kādās nonāk, piemēram, norīkotie darba ņēmēji vai pensionāri, ja vien ir analoģiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā.

| (11) | Pēc konkrēta līguma noslēgšanas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji drīkstētu prasīt iesniegt pierādījumus par parastu uzturēšanos vai citām noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā, tikai apstākļos, kad rēķina vajadzībām savāktie dati rādās liecinām par ļaunprātīgu vai anomālu izmantojumu, kas nesaistās ar sporādisku ceļošanu. Pieprasītajos pierādījumos būtu jābūt tikai datiem, kas ir pilnīgi nepieciešami un ir samērā ar vajadzību apstiprināt klienta saites ar viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalsti. Klientiem godīgas izmantošanas politikas nosacījumu izpildes novērtēšanā nebūtu izvirzāmas nekādas dokumentu uzrādīšanas prasības, ja nav tāda pamata. Noteikti nedrīkstētu būt prasības atkārtoti iesniegt dokumentus, kam nav sakara ar ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas varbūtības novērtēšanu atbilstoši apdraudējumam. |
| --- | --- |

(11)

Pēc konkrēta līguma noslēgšanas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji drīkstētu prasīt iesniegt pierādījumus par parastu uzturēšanos vai citām noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā, tikai apstākļos, kad rēķina vajadzībām savāktie dati rādās liecinām par ļaunprātīgu vai anomālu izmantojumu, kas nesaistās ar sporādisku ceļošanu. Pieprasītajos pierādījumos būtu jābūt tikai datiem, kas ir pilnīgi nepieciešami un ir samērā ar vajadzību apstiprināt klienta saites ar viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalsti. Klientiem godīgas izmantošanas politikas nosacījumu izpildes novērtēšanā nebūtu izvirzāmas nekādas dokumentu uzrādīšanas prasības, ja nav tāda pamata. Noteikti nedrīkstētu būt prasības atkārtoti iesniegt dokumentus, kam nav sakara ar ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas varbūtības novērtēšanu atbilstoši apdraudējumam.

| (12) | Lai dotu klientiem iespēju patērēt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjomus par piemērojamo iekšzemes mazumcenu, kas saskan ar viņu attiecīgajiem iekšzemes tarifa plāniem, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam pēc vispārīga noteikuma nebūtu jāuzliek limits viesabonentam pieejamo mobilo sakaru pakalpojumu apjomiem papildus iekšzemes limitam, ja minētais viesabonents sporādiski ceļo pa Savienību. Iekšzemes limitos būtu iekļaujama piemērojamā godīgas izmantošanas politika, kas attiecas uz tarifa plāna izmantošanu iekšzemē. |
| --- | --- |

(12)

Lai dotu klientiem iespēju patērēt regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjomus par piemērojamo iekšzemes mazumcenu, kas saskan ar viņu attiecīgajiem iekšzemes tarifa plāniem, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam pēc vispārīga noteikuma nebūtu jāuzliek limits viesabonentam pieejamo mobilo sakaru pakalpojumu apjomiem papildus iekšzemes limitam, ja minētais viesabonents sporādiski ceļo pa Savienību. Iekšzemes limitos būtu iekļaujama piemērojamā godīgas izmantošanas politika, kas attiecas uz tarifa plāna izmantošanu iekšzemē.

| (13) | Dažos iekšzemes tarifa plānos, kas tālāk dēvēti par atklātām datu pakām, datu patērēšana var būt neierobežota vai piedāvāt datu apjomus par domājamu iekšzemes vienības cenu, kas ir zema attiecībā pret Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā norādīto regulēto maksimālo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu. Ja nav nekāda šādām atklātām datu pakām specifiska apjoma ārkārtas aizsardzības pasākuma, šādi tarifa plāni daudz vairāk nekā citi tarifa plāni mēdz tikt pakļauti organizētai tālākpārdošanai personām, kuras viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī neuzturas vai kurām nav noturīgu saišu, kas izpaustos kā bieža, būtiska klātbūtne. Pie tam viesabonēšanā tāda anomāla vai ļaunprātīga atklātu datu paku izmantošana var novest pie šādu tarifa plānu izzušanas iekšzemes tirgos vai viesabonēšanas ierobežošanas ar šādiem tarifa plāniem, tā kaitējot iekšzemes lietotājiem, pretēji Regulas (ES) Nr. 531/2012 mērķim. Briesmas nav tik aktuālas balss izsaukumiem un SMS pakalpojumiem, jo tādiem pakalpojumiem ir lielāki fiziski vai laika ierobežojumi un faktiskie izmantošanas modeļi pēdējos gados ir stabili vai samazinās. Tas neskar operatoru tiesības veikt pasākumus, ar kuriem tie vēršas pret krāpnieciskas darbības izraisītiem izteikti netipiskiem lietošanas modeļiem balss vai SMS viesabonēšanas pakalpojumos. Lai gan ir jāparedz papildu aizsardzība pret lielāku varbūtību, ka atklātās datu pakās tiks ļaunprātīgi izmantoti regulēti mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumi par piemērojamo iekšzemes mazumcenu, iekšzemes abonentam sporādiskos braucienos pa Savienību tomēr būtu jābūt iespējai patērēt šādus pakalpojumus mazumtirdzniecības apjomos, kas ir divkārt lielāki par apjomiem, ko var nopirkt vairumtirdzniecības viesabonēšanas datu maksimālajā apmērā par naudas summu, kas ir vienāda ar mobilo sakaru pakalpojumu komponenta kopējo mazumtirdzniecības iekšzemes cenu bez PVN iekšzemes tarifa plānā visā aplūkojamajā norēķinu periodā. Tas ir apjoms, kas saskan ar minēto iekšzemes tarifa plānu, jo pielāgojas aplūkojamā tarifa plāna iekšzemes mazumtirdzniecības cenai un tādēļ ir piemērojams atklātu datu paku gadījumā, arī pakā ar citiem mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumiem. Divkāršojums adekvāti atspoguļo to, ka operatori mēdz vienoties par vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas cenām, kas ir zem piemērojamajiem maksimumiem, un klienti mēdz neiztērēt visu sava tarifa plāna datu piešķīrumu. Šajā sakarā patērētājiem pārredzamību nodrošinās, ievērojot Regulas (ES) Nr. 531/2012 noteikumus, kas liek viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam nosūtīt paziņojumu viesabonentam, kad ir pilnīgi iztērēts piemērojamais regulētu datu viesabonēšanas pakalpojumu godīgas izmantošanas apjoms, norādot, kāda papildmaksa tiks piemērota, ja viesabonents papildus patērēs regulētus viesabonēšanas datu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

Dažos iekšzemes tarifa plānos, kas tālāk dēvēti par atklātām datu pakām, datu patērēšana var būt neierobežota vai piedāvāt datu apjomus par domājamu iekšzemes vienības cenu, kas ir zema attiecībā pret Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā norādīto regulēto maksimālo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu. Ja nav nekāda šādām atklātām datu pakām specifiska apjoma ārkārtas aizsardzības pasākuma, šādi tarifa plāni daudz vairāk nekā citi tarifa plāni mēdz tikt pakļauti organizētai tālākpārdošanai personām, kuras viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī neuzturas vai kurām nav noturīgu saišu, kas izpaustos kā bieža, būtiska klātbūtne. Pie tam viesabonēšanā tāda anomāla vai ļaunprātīga atklātu datu paku izmantošana var novest pie šādu tarifa plānu izzušanas iekšzemes tirgos vai viesabonēšanas ierobežošanas ar šādiem tarifa plāniem, tā kaitējot iekšzemes lietotājiem, pretēji Regulas (ES) Nr. 531/2012 mērķim. Briesmas nav tik aktuālas balss izsaukumiem un SMS pakalpojumiem, jo tādiem pakalpojumiem ir lielāki fiziski vai laika ierobežojumi un faktiskie izmantošanas modeļi pēdējos gados ir stabili vai samazinās. Tas neskar operatoru tiesības veikt pasākumus, ar kuriem tie vēršas pret krāpnieciskas darbības izraisītiem izteikti netipiskiem lietošanas modeļiem balss vai SMS viesabonēšanas pakalpojumos. Lai gan ir jāparedz papildu aizsardzība pret lielāku varbūtību, ka atklātās datu pakās tiks ļaunprātīgi izmantoti regulēti mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumi par piemērojamo iekšzemes mazumcenu, iekšzemes abonentam sporādiskos braucienos pa Savienību tomēr būtu jābūt iespējai patērēt šādus pakalpojumus mazumtirdzniecības apjomos, kas ir divkārt lielāki par apjomiem, ko var nopirkt vairumtirdzniecības viesabonēšanas datu maksimālajā apmērā par naudas summu, kas ir vienāda ar mobilo sakaru pakalpojumu komponenta kopējo mazumtirdzniecības iekšzemes cenu bez PVN iekšzemes tarifa plānā visā aplūkojamajā norēķinu periodā. Tas ir apjoms, kas saskan ar minēto iekšzemes tarifa plānu, jo pielāgojas aplūkojamā tarifa plāna iekšzemes mazumtirdzniecības cenai un tādēļ ir piemērojams atklātu datu paku gadījumā, arī pakā ar citiem mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumiem. Divkāršojums adekvāti atspoguļo to, ka operatori mēdz vienoties par vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas cenām, kas ir zem piemērojamajiem maksimumiem, un klienti mēdz neiztērēt visu sava tarifa plāna datu piešķīrumu. Šajā sakarā patērētājiem pārredzamību nodrošinās, ievērojot Regulas (ES) Nr. 531/2012 noteikumus, kas liek viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam nosūtīt paziņojumu viesabonentam, kad ir pilnīgi iztērēts piemērojamais regulētu datu viesabonēšanas pakalpojumu godīgas izmantošanas apjoms, norādot, kāda papildmaksa tiks piemērota, ja viesabonents papildus patērēs regulētus viesabonēšanas datu pakalpojumus.

| (14) | Lai mazinātu briesmas, ka priekšmaksas abonementi, kas neizpaužas kā ilgtermiņa saistības, tiktu izmantoti tikai pastāvīgas viesabonēšanas vajadzībai, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt tiesīgam alternatīvi tam, ka viņš prasa pierādījumus par uzturēšanos vai noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne minētā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts teritorijā, regulētu mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumu par piemērojamo iekšzemes mazumcenu ar priekšmaksas abonementu ierobežot līdz apjomiem, kādus var nopirkt vairumtirdzniecības viesabonēšanas datu maksimālajā apmērā par atlikušo naudas summu bez PVN, kas minētajā priekšmaksas abonementā pieejama viesabonēšanas patērēšanas laikā. |
| --- | --- |

(14)

Lai mazinātu briesmas, ka priekšmaksas abonementi, kas neizpaužas kā ilgtermiņa saistības, tiktu izmantoti tikai pastāvīgas viesabonēšanas vajadzībai, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt tiesīgam alternatīvi tam, ka viņš prasa pierādījumus par uzturēšanos vai noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne minētā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts teritorijā, regulētu mazumtirdzniecības datu viesabonēšanas pakalpojumu par piemērojamo iekšzemes mazumcenu ar priekšmaksas abonementu ierobežot līdz apjomiem, kādus var nopirkt vairumtirdzniecības viesabonēšanas datu maksimālajā apmērā par atlikušo naudas summu bez PVN, kas minētajā priekšmaksas abonementā pieejama viesabonēšanas patērēšanas laikā.

| (15) | Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai veikt pasākumus, lai atklātu un novērstu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana. Tajā pašā laikā viesabonentiem būtu jābūt pasargātiem no pasākumiem, kas kādā veidā vērstos pret viņu spēju izmantot regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par iekšzemes cenām sporādiskos braucienos pa Savienību. Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas atklāšanas un novēršanas pasākumiem būtu jābūt vienkāršiem un pārredzamiem un jāsamazina administratīvā nasta viesabonentiem, kā arī pārmērīgi un nevajadzīgi brīdinājumi. Atbilstoši prasībai pēc uzturēšanās vai noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī, rādītāji, kas pamato aizdomas par ļaunprātīgu vai anomālu lietojumu, būtu balstāmi uz objektīviem, ar plūsmas modeļiem saistītiem rādītājiem, kas rāda, ka nav dominējošas abonenta iekšzemes klātbūtnes viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī vai dominējoša mobilo sakaru iekšzemes pakalpojumu iekšzemes lietojuma. Pēc būtības šādi objektīvi rādītāji ir jānosaka zināmā laika sprīdī. Tam būtu jābūt pietiekami ilgam, vismaz četrus mēnešus, lai viesabonentiem būtu iespēja patērēt mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par iekšzemes cenām, iesaistoties paredzamu veidu sporādiskos braucienos pa Savienību. Klātbūtnes rādītājus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt nejaušai viesabonēšanai pierobežā. Šajā ziņā būtu jāņem vērā gan nejaušu viesabonētāju, gan pārrobežas darba ņēmēju situācija, uzskatot, ka objektīvo rādītāju piemērošanas vajadzībām pieteikumi viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja tīklā jebkurā noteiktas diennakts brīdī liecina par klātbūtni iekšzemē. Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz adekvāta informācija, lai viņu klientiem būtu iespējams pašiem novērst nejaušas viesabonēšanas atgadījumus. Klātbūtnei un patērēšanai ārpus Savienības nebūtu negatīvi jāietekmē viesabonenta spēja Savienībā izmantot principu “abonē kā mājās”, jo nevar uzskatīt, ka tās liecina par briesmām, ka klients varētu viesabonēšanu par piemērojamo iekšzemes mazumtirdzniecības cenu viesabonēšanas pakalpojuma sniedzēja dalībvalstī izmantot nolūkiem, kas nav sporādiska ceļošana Savienībā. Šajā ziņā objektīvo rādītāju piemērošanas vajadzībām tāda klātbūtne un patērēšana būtu jāpieskaita pie iekšzemes klātbūtnes un patērēšanas. Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var arī vadīties no citām skaidrām liecībām par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantojumu, piemēram, abonementa niecīgu izmantojumu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī un izmantojumu galvenokārt viesabonēšanā vai viena abonenta vairāku abonementu secīgu izmantojumu viesabonēšanā. |
| --- | --- |

(15)

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai veikt pasākumus, lai atklātu un novērstu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana. Tajā pašā laikā viesabonentiem būtu jābūt pasargātiem no pasākumiem, kas kādā veidā vērstos pret viņu spēju izmantot regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par iekšzemes cenām sporādiskos braucienos pa Savienību. Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas atklāšanas un novēršanas pasākumiem būtu jābūt vienkāršiem un pārredzamiem un jāsamazina administratīvā nasta viesabonentiem, kā arī pārmērīgi un nevajadzīgi brīdinājumi. Atbilstoši prasībai pēc uzturēšanās vai noturīgām saitēm, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī, rādītāji, kas pamato aizdomas par ļaunprātīgu vai anomālu lietojumu, būtu balstāmi uz objektīviem, ar plūsmas modeļiem saistītiem rādītājiem, kas rāda, ka nav dominējošas abonenta iekšzemes klātbūtnes viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī vai dominējoša mobilo sakaru iekšzemes pakalpojumu iekšzemes lietojuma. Pēc būtības šādi objektīvi rādītāji ir jānosaka zināmā laika sprīdī. Tam būtu jābūt pietiekami ilgam, vismaz četrus mēnešus, lai viesabonentiem būtu iespēja patērēt mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par iekšzemes cenām, iesaistoties paredzamu veidu sporādiskos braucienos pa Savienību. Klātbūtnes rādītājus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt nejaušai viesabonēšanai pierobežā. Šajā ziņā būtu jāņem vērā gan nejaušu viesabonētāju, gan pārrobežas darba ņēmēju situācija, uzskatot, ka objektīvo rādītāju piemērošanas vajadzībām pieteikumi viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja tīklā jebkurā noteiktas diennakts brīdī liecina par klātbūtni iekšzemē. Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz adekvāta informācija, lai viņu klientiem būtu iespējams pašiem novērst nejaušas viesabonēšanas atgadījumus. Klātbūtnei un patērēšanai ārpus Savienības nebūtu negatīvi jāietekmē viesabonenta spēja Savienībā izmantot principu “abonē kā mājās”, jo nevar uzskatīt, ka tās liecina par briesmām, ka klients varētu viesabonēšanu par piemērojamo iekšzemes mazumtirdzniecības cenu viesabonēšanas pakalpojuma sniedzēja dalībvalstī izmantot nolūkiem, kas nav sporādiska ceļošana Savienībā. Šajā ziņā objektīvo rādītāju piemērošanas vajadzībām tāda klātbūtne un patērēšana būtu jāpieskaita pie iekšzemes klātbūtnes un patērēšanas. Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var arī vadīties no citām skaidrām liecībām par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantojumu, piemēram, abonementa niecīgu izmantojumu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja valstī un izmantojumu galvenokārt viesabonēšanā vai viena abonenta vairāku abonementu secīgu izmantojumu viesabonēšanā.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 noteikumiem par pārredzamības nodrošināšanu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanā un atbilstoši noteikumiem par līgumiem elektronisko sakaru nozarē līguma noteikumi, kas nosaka godīgas izmantošanas politiku, ir skaidri jādara zināmi klientiem pirms to stāšanās spēkā. Par godīgas izmantošanas politiku, ko viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs piemēro saskaņā ar šo regulu, viņam būtu jāpaziņo valsts regulatīvajai iestādei. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 noteikumiem par pārredzamības nodrošināšanu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanā un atbilstoši noteikumiem par līgumiem elektronisko sakaru nozarē līguma noteikumi, kas nosaka godīgas izmantošanas politiku, ir skaidri jādara zināmi klientiem pirms to stāšanās spēkā. Par godīgas izmantošanas politiku, ko viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs piemēro saskaņā ar šo regulu, viņam būtu jāpaziņo valsts regulatīvajai iestādei.

| (17) | Plūsmas un atrašanās vietas datus regulē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2) normas. Proti, 6. pants ļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam apstrādāt abonentu rēķiniem vai starpsavienojuma maksas uzlikšanai nepieciešamos plūsmas datus. Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam piemērojot regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīga vai anomāla izmantojuma atklāšanas un novēršanas pasākumus, nebūtu jānotiek tādai ar personu identificējamu klientu datu, tostarp atrašanās vietas un plūsmas datu, glabāšanai vai automātiskai apstrādei, kas nav saistīta vai samērīga ar nodomu atklāt un novērst ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu. |
| --- | --- |

(17)

Plūsmas un atrašanās vietas datus regulē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2) normas. Proti, 6. pants ļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam apstrādāt abonentu rēķiniem vai starpsavienojuma maksas uzlikšanai nepieciešamos plūsmas datus. Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam piemērojot regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu par iekšzemes cenām ļaunprātīga vai anomāla izmantojuma atklāšanas un novēršanas pasākumus, nebūtu jānotiek tādai ar personu identificējamu klientu datu, tostarp atrašanās vietas un plūsmas datu, glabāšanai vai automātiskai apstrādei, kas nav saistīta vai samērīga ar nodomu atklāt un novērst ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu.

| (18) | Katrā ziņā, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai atklāt un nepieļaut, ka trešas personas, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā pārkāpjot līguma nosacījumus, “abonēšanai kā mājās” atbilstošo plūsmu izmanto patvaļīgai cenu uzlikšanai, lai gūtu ekonomisku priekšrocību no pārdevumiem klientiem, kuri pamatā nedzīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī un kuriem ar to nav citu noturīgu saišu. Ja operators no objektīvām un pamatotām liecībām konstatē tādu sistemātisku ļaunprātību, viņam būtu par liecībām, kas raksturo sistemātisko ļaunprātīgo izmantošanu, un pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību visiem attiecīgā līguma nosacījumiem, ne vēlāk kā pasākuma noteikšanas brīdī jāpaziņo valsts regulatīvajai iestādei. |
| --- | --- |

(18)

Katrā ziņā, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jābūt iespējai atklāt un nepieļaut, ka trešas personas, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā pārkāpjot līguma nosacījumus, “abonēšanai kā mājās” atbilstošo plūsmu izmanto patvaļīgai cenu uzlikšanai, lai gūtu ekonomisku priekšrocību no pārdevumiem klientiem, kuri pamatā nedzīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī un kuriem ar to nav citu noturīgu saišu. Ja operators no objektīvām un pamatotām liecībām konstatē tādu sistemātisku ļaunprātību, viņam būtu par liecībām, kas raksturo sistemātisko ļaunprātīgo izmantošanu, un pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību visiem attiecīgā līguma nosacījumiem, ne vēlāk kā pasākuma noteikšanas brīdī jāpaziņo valsts regulatīvajai iestādei.

| (19) | Īpašos gadījumos, kad operatora rīcībā ir pamatoti pierādījumi par konkrēta viesabonenta izmantošanas praksi, kas raisa aizdomas par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, pat ja minētais viesabonents iesniedzis dokumentārus pierādījumus par uzturēšanos vai citādām noturīgām saitēm, operatoram būtu vispirms jābrīdina klients, ka tam draud viesabonēšanas papildmaksas uzlikšana. Objektīvie kritēriji, kas būtu rādītāji aizdomu par ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu pamatošanai, būtu iepriekš detalizēti formulējami līgumā. |
| --- | --- |

(19)

Īpašos gadījumos, kad operatora rīcībā ir pamatoti pierādījumi par konkrēta viesabonenta izmantošanas praksi, kas raisa aizdomas par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas par iekšzemes cenām ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu mērķiem, kas nav sporādiska ceļošana, pat ja minētais viesabonents iesniedzis dokumentārus pierādījumus par uzturēšanos vai citādām noturīgām saitēm, operatoram būtu vispirms jābrīdina klients, ka tam draud viesabonēšanas papildmaksas uzlikšana. Objektīvie kritēriji, kas būtu rādītāji aizdomu par ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu pamatošanai, būtu iepriekš detalizēti formulējami līgumā.

| (20) | Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja iespēja piemērot papildmaksu neskar samērīgus pasākumus, kurus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem atbilstošiem valsts likumiem var veikt gadījumā, kad klients ir pats sniedzis nepatiesu informāciju, un kuru nolūks ir panākt atbilstību visiem attiecīgā līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja iespēja piemērot papildmaksu neskar samērīgus pasākumus, kurus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem atbilstošiem valsts likumiem var veikt gadījumā, kad klients ir pats sniedzis nepatiesu informāciju, un kuru nolūks ir panākt atbilstību visiem attiecīgā līguma noteikumiem.

| (21) | Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kas piemēro godīgas izmantošanas politiku, ievieš pārredzamu, vienkāršu un efektīvu kārtību, kādā izskatāmas klientu sūdzības, kas saistītas ar minētās politikas piemērošanu. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 17. panta 2. punktam viesabonentiem katrā gadījumā būtu jābūt pieejamai kompetentai strīdu beztiesas izšķiršanas struktūrai, kura saskaņā ar 34. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/22/EK (3), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/136/EK (4), tūlīt taisnīgi izšķir neizšķirtos klienta un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja strīdus, kas cēlušies godīgas izmantošanas politikas piemērošanā. |
| --- | --- |

(21)

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, kas piemēro godīgas izmantošanas politiku, ievieš pārredzamu, vienkāršu un efektīvu kārtību, kādā izskatāmas klientu sūdzības, kas saistītas ar minētās politikas piemērošanu. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 17. panta 2. punktam viesabonentiem katrā gadījumā būtu jābūt pieejamai kompetentai strīdu beztiesas izšķiršanas struktūrai, kura saskaņā ar 34. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/22/EK (3), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/136/EK (4), tūlīt taisnīgi izšķir neizšķirtos klienta un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja strīdus, kas cēlušies godīgas izmantošanas politikas piemērošanā.

| (22) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 valstu regulatīvajām iestādēm ir stingri jānovēro un jāuzrauga godīgas izmantošanas politikas piemērošana, gādājot, lai iekšzemes pakalpojumu sniedzēju piemērotā godīgas izmantošanas politika klientam nemazinātu iespējas “abonēt kā mājās”. Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē Viesabonēšanas regulā noteikto pienākumu neizpildi, tai ir tiesības pieprasīt tūlītēju pārkāpuma izbeigšanu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 valstu regulatīvajām iestādēm ir stingri jānovēro un jāuzrauga godīgas izmantošanas politikas piemērošana, gādājot, lai iekšzemes pakalpojumu sniedzēju piemērotā godīgas izmantošanas politika klientam nemazinātu iespējas “abonēt kā mājās”. Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē Viesabonēšanas regulā noteikto pienākumu neizpildi, tai ir tiesības pieprasīt tūlītēju pārkāpuma izbeigšanu.

| (23) | Šai regulai nebūtu jāskar spēkā esošās tiesības un pienākumi, ko nosaka Savienības tiesību akti vai ar Savienības tiesību aktiem saderīgie valsts tiesību akti. Te galvenokārt ietilpst tiesības galalietotājiem, lai kāda būtu viņu valstspiederība vai dzīvesvieta Savienībā, izmantot mobilo elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus jebkurā dalībvalstī, valstu normas, kas SIM kartes iegādei vai citādai tīklu vai pakalpojumu abonēšanai prasa identitātes pierādījumu vai citādu dokumentāru pierādījumu, valstu pasākumi, kas attiecas uz pakalpojuma vai priekšmaksas ar konkrētu numuru vai SIM karti nepārtrauktību, un elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju tiesības, ievērojot valsts tiesību normas, piemērot adekvātus krāpšanas apkarošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(23)

Šai regulai nebūtu jāskar spēkā esošās tiesības un pienākumi, ko nosaka Savienības tiesību akti vai ar Savienības tiesību aktiem saderīgie valsts tiesību akti. Te galvenokārt ietilpst tiesības galalietotājiem, lai kāda būtu viņu valstspiederība vai dzīvesvieta Savienībā, izmantot mobilo elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus jebkurā dalībvalstī, valstu normas, kas SIM kartes iegādei vai citādai tīklu vai pakalpojumu abonēšanai prasa identitātes pierādījumu vai citādu dokumentāru pierādījumu, valstu pasākumi, kas attiecas uz pakalpojuma vai priekšmaksas ar konkrētu numuru vai SIM karti nepārtrauktību, un elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju tiesības, ievērojot valsts tiesību normas, piemērot adekvātus krāpšanas apkarošanas pasākumus.

| (24) | Gada griezumā viesabonēšanas izmantošanas veidi ir mainīgi, tāpēc viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikums uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kas iesniegts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu izvērtējams pēc plūsmas datiem, kas aptver vismaz 12 mēnešus. Lai varētu aprēķināt gada plūsmas apjomu, būtu jāatļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam uzrādīt plūsmas prognozes. Prognožu pamatā būtu jābūt faktiskiem datiem, kā faktiskā viesabonēšanas izmantojuma dati, faktiskā viesabonēšanas izmantojuma ekstrapolējumi uz viesabonēšanas izmantojumu, ievērojamas viesabonentu apakškopas, kas izmanto “abonēšanas kā mājās” tarifa plānus, faktiskā viesabonēšanas izmantojuma ekstrapolējumi uz visiem viesabonentiem atbilstoši “abonēšanas kā mājās” noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.a pantu. Izskatot dažādu iesniedzēju pieteikumus uz atkāpi sakarā ar ilgtspēju, valstu regulatīvajām iestādēm, pienācīgi ievērojot viņu komerciālā stāvokļa un klientu bāzes atšķirības, būtu jānodrošina, ka katra iesniedzēja izmantotie pieņēmumi prognozēto apjomu iegūšanai ir konsekventi. |
| --- | --- |

(24)

Gada griezumā viesabonēšanas izmantošanas veidi ir mainīgi, tāpēc viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikums uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kas iesniegts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu izvērtējams pēc plūsmas datiem, kas aptver vismaz 12 mēnešus. Lai varētu aprēķināt gada plūsmas apjomu, būtu jāatļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam uzrādīt plūsmas prognozes. Prognožu pamatā būtu jābūt faktiskiem datiem, kā faktiskā viesabonēšanas izmantojuma dati, faktiskā viesabonēšanas izmantojuma ekstrapolējumi uz viesabonēšanas izmantojumu, ievērojamas viesabonentu apakškopas, kas izmanto “abonēšanas kā mājās” tarifa plānus, faktiskā viesabonēšanas izmantojuma ekstrapolējumi uz visiem viesabonentiem atbilstoši “abonēšanas kā mājās” noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.a pantu. Izskatot dažādu iesniedzēju pieteikumus uz atkāpi sakarā ar ilgtspēju, valstu regulatīvajām iestādēm, pienācīgi ievērojot viņu komerciālā stāvokļa un klientu bāzes atšķirības, būtu jānodrošina, ka katra iesniedzēja izmantotie pieņēmumi prognozēto apjomu iegūšanai ir konsekventi.

| (25) | Datiem par izmaksām un ieņēmumiem, ko pievieno pieteikumam uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu jābūt balstītiem uz finanšu pārskatiem, kurus var koriģēt pēc plūsmas apjoma prognozēm. Novirzes no izmaksu prognozēm, kas balstītas finanšu pārskatos, būtu pieļaujamas tikai tad, ja tās var pamatot ar finansiālām saistībām, kuras pieteikuma iesniegšanas brīdī jau ir uzņemtas. |
| --- | --- |

(25)

Datiem par izmaksām un ieņēmumiem, ko pievieno pieteikumam uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu jābūt balstītiem uz finanšu pārskatiem, kurus var koriģēt pēc plūsmas apjoma prognozēm. Novirzes no izmaksu prognozēm, kas balstītas finanšu pārskatos, būtu pieļaujamas tikai tad, ja tās var pamatot ar finansiālām saistībām, kuras pieteikuma iesniegšanas brīdī jau ir uzņemtas.

| (26) | Lai nodrošinātu, ka pieteikumi uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, tiek izvērtēti konsekventi, būtu jānosaka saskaņota regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmaksu un ieņēmumu noteikšanas metodika. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu, ka pieteikumi uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, tiek izvērtēti konsekventi, būtu jānosaka saskaņota regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmaksu un ieņēmumu noteikšanas metodika.

| (27) | Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanā ir divas vispārīgas izmaksu kategorijas: izmaksas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādei no apmeklētajiem tīkliem nelīdzsvarotai plūsmai un citas viesabonēšanai specifiskās izmaksas. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 izmaksas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādei no apmeklētajiem tīkliem nelīdzsvarotai plūsmai tiek segtas ar faktiskajām vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksām, ko piemēro apjomiem, par kādiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja izejošā viesabonēšanas plūsma pārsniedz viņa ienākošo viesabonēšanas plūsmu. Tādiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas iekšzemē pērk vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi no cita viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja (piemēram, mobilā virtuālā tīkla operatora), vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmaksas var būt augstākas nekā pārdevējam, ja iekšzemes saimniektīkla operators viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, kurš pērk iekšzemes vairumtirdzniecības piekļuvi, uzliek augstāku viesabonēšanas piekļuves cenu nekā tā, ko tam un/vai saistītu pakalpojumu sniegšanai nodrošina apmeklēto tīklu operatori. Gaidāms, ka tādas augstas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmaksas liks viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri pērk iekšzemes vairumtirdzniecības piekļuvi, prasīt atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, un valstu regulatīvajām iestādēm šis aspekts būtu pienācīgi jāņem vērā, izskatot tādus pieprasījumus. |
| --- | --- |

(27)

Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanā ir divas vispārīgas izmaksu kategorijas: izmaksas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādei no apmeklētajiem tīkliem nelīdzsvarotai plūsmai un citas viesabonēšanai specifiskās izmaksas. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 izmaksas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādei no apmeklētajiem tīkliem nelīdzsvarotai plūsmai tiek segtas ar faktiskajām vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksām, ko piemēro apjomiem, par kādiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja izejošā viesabonēšanas plūsma pārsniedz viņa ienākošo viesabonēšanas plūsmu. Tādiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas iekšzemē pērk vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi no cita viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja (piemēram, mobilā virtuālā tīkla operatora), vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmaksas var būt augstākas nekā pārdevējam, ja iekšzemes saimniektīkla operators viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, kurš pērk iekšzemes vairumtirdzniecības piekļuvi, uzliek augstāku viesabonēšanas piekļuves cenu nekā tā, ko tam un/vai saistītu pakalpojumu sniegšanai nodrošina apmeklēto tīklu operatori. Gaidāms, ka tādas augstas vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmaksas liks viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri pērk iekšzemes vairumtirdzniecības piekļuvi, prasīt atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, un valstu regulatīvajām iestādēm šis aspekts būtu pienācīgi jāņem vērā, izskatot tādus pieprasījumus.

| (28) | Citas viesabonēšanai specifiskās regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmaksas ir kopīgas viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai Savienībā un ārpussavienības valstīs, un dažas ir arī kopīgas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanā. Pieteikumos uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, šīs kopīgās izmaksas būtu jāattiecina uz vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu Savienībā un – attiecībā uz tām, kuras kopīgas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem – saskaņā ar ienākošās un izejošās viesabonēšanas ieņēmumu vispārējo attiecību. |
| --- | --- |

(28)

Citas viesabonēšanai specifiskās regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmaksas ir kopīgas viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai Savienībā un ārpussavienības valstīs, un dažas ir arī kopīgas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanā. Pieteikumos uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, šīs kopīgās izmaksas būtu jāattiecina uz vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu Savienībā un – attiecībā uz tām, kuras kopīgas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem – saskaņā ar ienākošās un izejošās viesabonēšanas ieņēmumu vispārējo attiecību.

| (29) | Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas var arī aprēķināt kā tādas, kurās iekļauta daļa no vienotajām un kopīgajām izmaksām, kas radušās mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanā vispār, ja aprēķinā parādās attiecība, ko izmanto ieņēmumu no visu citu mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanas attiecināšanai uz šādiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(29)

Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas var arī aprēķināt kā tādas, kurās iekļauta daļa no vienotajām un kopīgajām izmaksām, kas radušās mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanā vispār, ja aprēķinā parādās attiecība, ko izmanto ieņēmumu no visu citu mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanas attiecināšanai uz šādiem pakalpojumiem.

| (30) | Nosakot ieņēmumus no regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas, pieteikumā uz atļauju piemērot papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu pilnībā jāņem vērā visi mazumtirdzniecības ieņēmumi, kuri samaksāti pēc rēķiniem tieši par apmeklētā dalībvalstī radītu mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu, kā ieņēmumi par plūsmu, kura pārsniedz godīgas izmantošanas politikas apjomus, vai no alternatīviem regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem, kā arī jebkura cita maksa pēc vienību skaita vai cits maksājums, ko izraisa mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu izmantošana apmeklētā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(30)

Nosakot ieņēmumus no regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas, pieteikumā uz atļauju piemērot papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam ar nolūku nodrošināt iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, būtu pilnībā jāņem vērā visi mazumtirdzniecības ieņēmumi, kuri samaksāti pēc rēķiniem tieši par apmeklētā dalībvalstī radītu mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu, kā ieņēmumi par plūsmu, kura pārsniedz godīgas izmantošanas politikas apjomus, vai no alternatīviem regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem, kā arī jebkura cita maksa pēc vienību skaita vai cits maksājums, ko izraisa mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu izmantošana apmeklētā dalībvalstī.

| (31) | Regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus sniedz ar piemērojamiem iekšzemes nosacījumiem, tāpēc tie būtu jāuztver kā tādi, kas daļu ienākumu rada no fiksētas regulāras maksas par iekšzemes mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu. Tādēļ tie būtu jāņem vērā, saskaņā ar šajā regulā izklāstītajām metodēm izvērtējot pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju. Šim nolūkam ieņēmumi no katra mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojuma jāattiecina pēc formulas, kas atspoguļo plūsmas attiecību starp dažādiem mobilo sakaru pakalpojumiem, kuru svērums atbilst attiecībai starp vidējām vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksām pēc vienību skaita. |
| --- | --- |

(31)

Regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus sniedz ar piemērojamiem iekšzemes nosacījumiem, tāpēc tie būtu jāuztver kā tādi, kas daļu ienākumu rada no fiksētas regulāras maksas par iekšzemes mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu. Tādēļ tie būtu jāņem vērā, saskaņā ar šajā regulā izklāstītajām metodēm izvērtējot pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju. Šim nolūkam ieņēmumi no katra mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojuma jāattiecina pēc formulas, kas atspoguļo plūsmas attiecību starp dažādiem mobilo sakaru pakalpojumiem, kuru svērums atbilst attiecībai starp vidējām vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksām pēc vienību skaita.

| (32) | Lai viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu, ko aprēķina, atskaitot regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas no attiecīgajiem ieņēmumiem, varētu uzskatīt par tādu, kas apdraud operatora iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, tai būtu jābūt negatīvai vismaz tādā apmērā, kas rada briesmas būtiski iespaidot iekšzemes cenu attīstību. Proti, lai negatīvo viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu varētu uzskatīt par bīstamu, tai būtu jāveido vismaz būtiska daļa no kopējās peļņas no citu mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanas pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas. |
| --- | --- |

(32)

Lai viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu, ko aprēķina, atskaitot regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas no attiecīgajiem ieņēmumiem, varētu uzskatīt par tādu, kas apdraud operatora iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, tai būtu jābūt negatīvai vismaz tādā apmērā, kas rada briesmas būtiski iespaidot iekšzemes cenu attīstību. Proti, lai negatīvo viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu varētu uzskatīt par bīstamu, tai būtu jāveido vismaz būtiska daļa no kopējās peļņas no citu mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanas pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas.

| (33) | Pat tad, kad viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa veido nozīmīgu daļu no kopējās peļņas no citu mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanas, var būt īpaši apstākļi, kas tomēr neļauj konstatēt briesmas, ka tiks būtiski iespaidota iekšzemes cenu attīstība, – piemēram, konkurences pakāpe iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Pat tad, kad viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa veido nozīmīgu daļu no kopējās peļņas no citu mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanas, var būt īpaši apstākļi, kas tomēr neļauj konstatēt briesmas, ka tiks būtiski iespaidota iekšzemes cenu attīstība, – piemēram, konkurences pakāpe iekšzemes tirgū.

| (34) | Pieteikumā uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, ko viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, viņam būtu jānovērtē zaudējumi “abonēšanas kā mājās” dēļ un attiecīgā papildmaksas uzlikšanas kārtība, kas vajadzīga, lai tos kompensētu, ņemot vērā piemērojamās maksimālās vairumtirdzniecības maksas. |
| --- | --- |

(34)

Pieteikumā uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, ko viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, viņam būtu jānovērtē zaudējumi “abonēšanas kā mājās” dēļ un attiecīgā papildmaksas uzlikšanas kārtība, kas vajadzīga, lai tos kompensētu, ņemot vērā piemērojamās maksimālās vairumtirdzniecības maksas.

| (35) | Valstu regulatīvajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 būtu jābūt iespējai atļaut piemērot viesabonēšanas papildmaksu mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas Savienības atcēluma pirmajā piemērošanas dienā. Šim nolūkam informācijas apmaiņu starp viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, kurš izskata tādu pieteikumu, un valsts regulatīvo iestādi, kā arī informācijas un attiecīgās dokumentācijas piegādāšanu var paredzēt pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

(35)

Valstu regulatīvajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 būtu jābūt iespējai atļaut piemērot viesabonēšanas papildmaksu mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas Savienības atcēluma pirmajā piemērošanas dienā. Šim nolūkam informācijas apmaiņu starp viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju, kurš izskata tādu pieteikumu, un valsts regulatīvo iestādi, kā arī informācijas un attiecīgās dokumentācijas piegādāšanu var paredzēt pirms minētā datuma.

| (36) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāļauj viesabonēšanas papildmaksu piemērot 12 mēnešus. Atļaujas pagarināšanai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu informācija jāatjaunina un jāiesniedz valsts regulatīvajai iestādei pēc katriem 12 mēnešiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāļauj viesabonēšanas papildmaksu piemērot 12 mēnešus. Atļaujas pagarināšanai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu informācija jāatjaunina un jāiesniedz valsts regulatīvajai iestādei pēc katriem 12 mēnešiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam.

| (37) | Ņemot vērā valstu regulatīvo iestāžu pienākumus stingri pārraudzīt godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un pasākumus sakarā ar mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcelšanas ilgtspēju, kā arī katru gadu ziņot Komisijai par attiecīgo noteikumu piemērošanu, šajā regulā būtu jānosaka minimālā informācija, kas ievācama un nosūtāma Komisijai regulas piemērošanas uzraudzībai. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā valstu regulatīvo iestāžu pienākumus stingri pārraudzīt godīgas izmantošanas politikas piemērošanu un pasākumus sakarā ar mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcelšanas ilgtspēju, kā arī katru gadu ziņot Komisijai par attiecīgo noteikumu piemērošanu, šajā regulā būtu jānosaka minimālā informācija, kas ievācama un nosūtāma Komisijai regulas piemērošanas uzraudzībai.

| (38) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 Komisijai šis īstenošanas akts ir regulāri jāpārskata tirgus attīstības gaismā. |
| --- | --- |

(38)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 Komisijai šis īstenošanas akts ir regulāri jāpārskata tirgus attīstības gaismā.

| (39) | Sakaru komiteja nav sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

(39)

Sakaru komiteja nav sniegusi atzinumu.

| (40) | Šajā regulā ir respektētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi. Līdz ar to šī regula būtu interpretējama un piemērojama saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, it sevišķi tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesībām uz personas datu aizsardzību, vārda brīvību un darījumdarbības brīvību. Apstrādājot personas datus atbilstoši šai regulai, būtu jāievēro pamattiesības, ieskaitot tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantu, un jārīkojas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (5), Direktīvai 2002/58/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2006/24/EK (6) un 2009/136/EK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (7). Galvenais, pakalpojumu sniedzējiem ir jānodrošina, ka personas datu apstrāde atbilstoši šai regulai notiek tad, ja tā ir nepieciešama, un samērā ar sasniedzamo mērķi, |
| --- | --- |

(40)

Šajā regulā ir respektētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi. Līdz ar to šī regula būtu interpretējama un piemērojama saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, it sevišķi tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesībām uz personas datu aizsardzību, vārda brīvību un darījumdarbības brīvību. Apstrādājot personas datus atbilstoši šai regulai, būtu jāievēro pamattiesības, ieskaitot tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantu, un jārīkojas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (5), Direktīvai 2002/58/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2006/24/EK (6) un 2009/136/EK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (7). Galvenais, pakalpojumu sniedzējiem ir jānodrošina, ka personas datu apstrāde atbilstoši šai regulai notiek tad, ja tā ir nepieciešama, un samērā ar sasniedzamo mērķi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā ir izklāstīti detalizēti noteikumi, kam jānodrošina, ka godīgas izmantošanas politika, ja viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji to piemēro regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu patērēšanai par piemērojamajām iekšzemes mazumcenām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.b pantu, tiek īstenota konsekventi.

2.   Tajā izklāstīti arī detalizēti noteikumi par:

| a) | viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju pieteikumiem uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju; |
| --- | --- |

a)

viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju pieteikumiem uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju;

| b) | metodiku, pēc kuras valsts regulatīvajām iestādēm jānovērtē, vai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs ir pierādījis, ka nespēj atgūt savas regulēto viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas un tādēļ ir apdraudēta viņa iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēja. |
| --- | --- |

b)

metodiku, pēc kuras valsts regulatīvajām iestādēm jānovērtē, vai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs ir pierādījis, ka nespēj atgūt savas regulēto viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas un tādēļ ir apdraudēta viņa iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēja.

2. pants

Jēdzieni

1.   Šajā regulā izmanto Regulas (ES) Nr. 531/2012 definīcijas.

2.   Izmanto arī šādas definīcijas:

| a) | “noturīgas saites” ar dalībvalsti ir klātbūtne dalībvalsts teritorijā, kas izriet no ilgstošām pilnslodzes darba attiecībām, ietverot arī pārrobežu darba ņēmējus, ilgstošām līgumattiecībām, kas saistītas ar pašnodarbinātas personas līdzīga apmēra fizisku klātbūtni, pilna laika dalības regulāros mācību kursos vai citās situācijās, kādās nonāk, piemēram, norīkotie darba ņēmēji vai pensionāri, ja vien ir analoģiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā; |
| --- | --- |

a)

“noturīgas saites” ar dalībvalsti ir klātbūtne dalībvalsts teritorijā, kas izriet no ilgstošām pilnslodzes darba attiecībām, ietverot arī pārrobežu darba ņēmējus, ilgstošām līgumattiecībām, kas saistītas ar pašnodarbinātas personas līdzīga apmēra fizisku klātbūtni, pilna laika dalības regulāros mācību kursos vai citās situācijās, kādās nonāk, piemēram, norīkotie darba ņēmēji vai pensionāri, ja vien ir analoģiska klātbūtne attiecīgajā teritorijā;

| b) | “mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumi” ir publiskie mobilo sakaru pakalpojumi, ko sniedz galalietotājiem, ieskaitot balss, SMS un datu pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

“mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumi” ir publiskie mobilo sakaru pakalpojumi, ko sniedz galalietotājiem, ieskaitot balss, SMS un datu pakalpojumus;

| c) | “atklāta datu paka” ir tarifa plāns viena vai vairāku mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai, kurā nav ierobežots mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu apjoms, ko var saņemt par fiksētu regulāru maksu, vai kurā mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu iekšzemes vienības cena, ko iegūst, visam rēķina periodam atbilstošo mobilo pakalpojumu iekšzemes kopējo mazumcenu bez PVN dalot ar iekšzemē pieejamo mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu kopējo apjomu, ir zemāka par Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā norādīto regulēto maksimālo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu; |
| --- | --- |

c)

“atklāta datu paka” ir tarifa plāns viena vai vairāku mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai, kurā nav ierobežots mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu apjoms, ko var saņemt par fiksētu regulāru maksu, vai kurā mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu iekšzemes vienības cena, ko iegūst, visam rēķina periodam atbilstošo mobilo pakalpojumu iekšzemes kopējo mazumcenu bez PVN dalot ar iekšzemē pieejamo mobilo datu sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu kopējo apjomu, ir zemāka par Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā norādīto regulēto maksimālo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu;

| d) | “priekšmaksas tarifa plāns” ir tarifa plāns, saskaņā ar kuru mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumi tiek sniegti, pirms patēriņa atskaitot no kredīta, ko klients darījis pieejamu pakalpojumu sniedzējam, maksu pēc vienību skaita, un no kura klients var atteikties bez naudassoda pēc kredīta iztērēšanas vai kredīta termiņa beigām; |
| --- | --- |

d)

“priekšmaksas tarifa plāns” ir tarifa plāns, saskaņā ar kuru mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumi tiek sniegti, pirms patēriņa atskaitot no kredīta, ko klients darījis pieejamu pakalpojumu sniedzējam, maksu pēc vienību skaita, un no kura klients var atteikties bez naudassoda pēc kredīta iztērēšanas vai kredīta termiņa beigām;

| e) | “apmeklētā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav viesabonenta iekšzemes pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts; |
| --- | --- |

e)

“apmeklētā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav viesabonenta iekšzemes pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts;

| f) | “mobilo sakaru pakalpojumu peļņa” ir peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas no tādu mobilo sakaru pakalpojumu pārdošanas, kas nav Savienībā sniegti mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi, ar to izslēdzot izmaksas un ieņēmumus no mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

f)

“mobilo sakaru pakalpojumu peļņa” ir peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas no tādu mobilo sakaru pakalpojumu pārdošanas, kas nav Savienībā sniegti mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi, ar to izslēdzot izmaksas un ieņēmumus no mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem;

| g) | “koncerns” ir mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi, kurus tas kontrolē Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (8) nozīmē. |
| --- | --- |

g)

“koncerns” ir mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi, kurus tas kontrolē Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (8) nozīmē.

II IEDAĻA

GODĪGAS IZMANTOŠANAS POLITIKA

3. pants

Pamatprincips

1.   Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs saviem viesabonentiem, kuri pamatā uzturas viņa dalībvalstī vai kuriem tajā ir noturīgas saites, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne, sniedz regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus par iekšzemes cenu, viņiem sporādiski ceļojot pa Savienību.

2.   Uz godīgas izmantošanas politiku, ko viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs piemēro, lai novērstu regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu, attiecas 4. un 5. pantā izklāstītie nosacījumi, un tā nodrošina, ka regulēti mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi par iekšzemes cenu šādas sporādiskas ceļošanas laikā visiem šādiem viesabonentiem Savienībā ir pieejami ar tādiem pašiem nosacījumiem kā būtu tad, ja šādus pakalpojumus patērētu iekšzemē.

4. pants

Godīga izmantošana

1.   Godīgas izmantošanas politikas vajadzībām viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var prasīt no saviem viesabonentiem pierādījumus par pamata dzīvesvietu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī vai citādām noturīgām saitēm ar minēto dalībvalsti, kuras izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā.

2.   Neskarot spēkā esošus iekšzemes apjoma ierobežojumus, atklātas datu pakas gadījumā viesabonents, sporādiski ceļojot pa Savienību, var patērēt datu sakaru viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumus par iekšzemes mazumcenu apjomā, kas vismaz divkārt lielāks par apjomu, kurš iegūts, attiecīgās atklātās datu pakas visam rēķina periodam atbilstošo kopējo iekšzemes mazumcenu bez PVN dalot ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā minēto maksimālo vairumtirdzniecības maksu par regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem.

Ja mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumus pārdod pakā ar citiem pakalpojumiem vai galiekārtām, datu pakas iekšzemes mazumtirdzniecības kopējo cenu, izpildot 2. panta 2. punkta c) apakšpunktu un šo punktu, nosaka pēc katra pakas komponenta atsevišķas pārdošanas cenas bez PVN, ja tāda ir, vai pēc šādu pakalpojumu ar tādām pašām īpašībām atsevišķas pārdošanas cenas.

3.   Priekšmaksas tarifa plānu gadījumā kā alternatīvu 1. punktā noteiktajai godīgas izmantošanas politikas prasībai viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var ierobežot datu sakaru viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumu patēriņu Savienībā par iekšzemes mazumcenu līdz apjomam, kas līdzvērtīgs vismaz apjomam, kurš iegūts, atlikušā pieejamā kredīta, par kuru klients viesabonēšanas sākuma brīdī jau veicis apmaksu pakalpojumu sniedzējam, kopsummu bez PVN dalot ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 12. pantā minēto maksimālo vairumtirdzniecības maksu par regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem.

4.   Lai novērstu par piemērojamo iekšzemes mazumcenu sniegto regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu ļaunprātīgu vai anomālu izmantošanu, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs Direktīvas 2002/58/EK 6. pantā noteiktās plūsmas datu apstrādes sakarā var piemērot godīgus, pamatotus un samērīgus kontroles mehānismus, kas balstās uz objektīviem rādītājiem, kuri saistīti ar ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas risku ārpus sporādiskas ceļošanas Savienībā.

Objektīvie rādītāji var ietvert pasākumus, ar ko nosaka, vai klientu iekšzemes patēriņš pārsniedz viesabonēšanas patēriņu, vai konstatē, ka klienta klātbūtne iekšzemē pārsniedz klātbūtni citās Savienības dalībvalstīs.

Lai nodrošinātu, ka viesabonenti, kuri sporādiski ceļo, netiek nevajadzīgi vai pārmērīgi brīdināti saskaņā ar 5. panta 4. punktu, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri šādus pasākumus piemēro, lai konstatētu viesabonēšanas pakalpojumu ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas risku, novēro šādus klātbūtnes un patēriņa rādītājus kumulatīvi un vismaz četru mēnešu laikposmā.

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs līgumos ar viesabonentiem nosaka, uz kuriem mobilo sakaru viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumiem patēriņa rādītājs attiecas un kāds ir novērošanas perioda minimālais ilgums.

Viesabonenta iekšzemes patēriņa pārsvaru vai iekšzemes klātbūtnes pārsvaru noteiktajā novērošanas periodā uzskata par pierādījumu, ka regulētie mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumi netiek izmantoti ļaunprātīgi vai anomāli.

Otrās, trešās un piektās daļas vajadzībām katru dienu, kad viesabonents ir pieteicies iekšzemes tīklā, ieskaita kā attiecīgā klienta iekšzemes klātbūtnes dienu.

Regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu ļaunprātīgas vai anomālas izmantošanas briesmu objektīvo rādītāju vidū ir šādi:

| a) | ilgstoša SIM kartes bezdarbība sakarā ar tās izmantošanu galvenokārt vai vienīgi viesabonēšanai; |
| --- | --- |

a)

ilgstoša SIM kartes bezdarbība sakarā ar tās izmantošanu galvenokārt vai vienīgi viesabonēšanai;

| b) | viens un tas pats klients viesabonējot abonē un secīgi izmanto vairākas SIM kartes. |
| --- | --- |

b)

viens un tas pats klients viesabonējot abonē un secīgi izmanto vairākas SIM kartes.

5.   Ja viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs pēc objektīvām un pamatotām liecībām konstatē, ka zināms skaits SIM karšu ir organizēti pārdots tālāk personām, kuras pamatā nedzīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī vai kurām ar to nav noturīgu saišu, kas izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne, ar nolūku dot iespēju patērēt par piemērojamajām iekšzemes mazumcenām sniegtus regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus vajadzībām, kas nav sporādiska ceļošana, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs var nekavējoties veikt samērīgus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību visiem attiecīgā līguma nosacījumiem.

6.   Rīkodamies saskaņā ar šo iedaļu, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs ievēro Direktīvas 2002/58/EK un 95/46/EK un to īstenošanas pasākumus dalībvalstīs, un Regulu (ES) 2016/679.

7.   Šī regula neattiecas uz godīgas izmantošanas politiku, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e panta 3. punktu paredzētos alternatīvu viesabonēšanas tarifu līgumu noteikumos.

5. pants

Pārredzamība un godīgas izmantošanas politikas pārraudzība

1.   Piemērojot godīgas izmantošanas politiku, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs līgumos ar viesabonentiem iekļauj visus noteikumus, kas saistīti ar šo politiku, ieskaitot kontroles mehānismus, ko piemēro saskaņā ar 4. panta 4. punktu. Godīgas izmantošanas politikas ietvaros viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs ievieš pārredzamu, vienkāršu un efektīvu kārtību, kādā izskatāmas klientu sūdzības, kas saistītas ar godīgas izmantošanas politikas piemērošanu. Tas neskar viesabonenta tiesības atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 17. panta 2. punktam izmantot viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK 34. pantu ieviestās pārredzamās, vienkāršās, taisnīgās un tūlītējās procedūras strīda beztiesas izšķiršanai. Šāds sūdzību izskatīšanas mehānisms un strīda izšķiršanas procedūras ļauj viesabonentam, atbildot uz brīdinājumu, kas izteikts saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu, iesniegt pierādījumus, ka tas neizmanto regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus vajadzībām, kas nav sporādiska ceļošana.

2.   Par godīgas izmantošanas politiku, kas ir saskaņā ar šo regulu, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs paziņo valsts regulatīvajai iestādei.

3.   Ja, izmantojot 4. panta 4. punktā minētos objektīvos rādītājus, gūtas objektīvas un pamatotas liecības, kas norāda uz risku, ka konkrēts klients regulētos mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus Savienībā par iekšzemes mazumcenu var būt izmantojis ļaunprātīgi vai anomāli, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs, pirms tas piemēro papildmaksu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e pantam, brīdina klientu par to, ka ir konstatēta prakse, kas liecina par šādu risku.

Gadījumos, kad par šādu risku liecina gan iekšzemes patēriņa pārsvara, gan iekšzemes klātbūtnes pārsvara kritērija neizpilde noteiktajā novērošanas periodā, kā minēts 4. panta 4. punkta piektajā daļā, papildu norādes uz risku, kas izriet no viesabonenta kopējās klātbūtnes vai kopējā pakalpojumu izmantojuma citās valstīs, ņem vērā, izskatot jebkādas turpmākas sūdzības, kā noteikts 1. punktā, vai izmantojot strīda izšķiršanas procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 17. panta 2. punktu, attiecībā uz papildmaksas piemērojamību.

Šo punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai viesabonents saskaņā ar 4. panta 1. punktu ir iesniedzis dokumentārus pierādījumus par dzīvesvietu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī vai citādām noturīgām saitēm ar minēto dalībvalsti, kuras izpaužas kā bieža, būtiska klātbūtne tās teritorijā.

4.   Kad viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs izsaka brīdinājumu viesabonentam saskaņā ar 3. punktu, tas informē viesabonentu, ka gadījumā, ja laikposmā, kas nevar būt īsāks kā divas nedēļas, nenotiks izmantošanas prakses izmaiņas, kuras liecina par faktisku iekšzemes patēriņu vai iekšzemes klātbūtni, tad par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu turpmāku izmantošanu ar attiecīgo SIM karti pēc šāda brīdinājuma datuma var tikt piemērota papildmaksa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e pantu.

5.   Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs beidz piemērot papildmaksu, kolīdz tas, pamatojoties uz 4. panta 4. punktā minētajiem objektīvajiem rādītājiem, konstatē, ka izmantošana vairs neliecina, ka klients regulētos mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus izmantotu ļaunprātīgi vai anomāli.

6.   Ja viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka SIM kartes ir organizēti pārdotas tālāk personām, kuras pamatā nedzīvo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī un kurām ar to nav noturīgu saišu, kas izpaustos kā bieža, būtiska klātbūtne, ar nolūku dot iespēju patērēt regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus vajadzībām, kas nav sporādiska ceļošana ārpus minētās dalībvalsts saskaņā ar 4. panta 3. punktu, operators par liecībām, kas raksturo sistemātisko ļaunprātīgo izmantošanu, un pasākumu, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību visiem attiecīgā līguma nosacījumiem, ne vēlāk kā pasākuma noteikšanas brīdī ziņo valsts regulatīvajai iestādei.

III IEDAĻA

MAZUMTIRDZNIECĪBAS VIESABONĒŠANAS MAKSU ATCĒLUMA ILGTSPĒJAS NOVĒRTĒŠANAS METODIKA UN PIETEIKUMA IESNIEGŠANA

6. pants

Dati, kas pievienojami viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieteikumam uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju

1.   Pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju (“pieteikums”), vērtē pēc datiem par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu kopapjomu, ko pieteikumu iesniegušais viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs prognozējis 12 mēnešu laikposmā, kas sākas ne agrāk kā 2017. gada 15. jūnijā. Pirmā pieteikuma vajadzībām šīs apjoma prognozes aplēš, izmantojot kādu no turpmāk norādītajām izvēles iespējām vai to kombināciju:

| a) | regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu faktiskais apjoms, ko pieteikuma iesniedzējs sniedzis par piemērojamo regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas cenu pirms 2017. gada 15. jūnija; |
| --- | --- |

a)

regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu faktiskais apjoms, ko pieteikuma iesniedzējs sniedzis par piemērojamo regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas cenu pirms 2017. gada 15. jūnija;

| b) | regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms pēc 2017. gada 15. jūnija, ja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms attiecīgajā periodā tiek aplēsts, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja viesabonentu mobilo sakaru pakalpojumu faktisko mazumtirdzniecības patēriņu iekšzemē un laiku, kas pavadīts ārvalstīs Savienībā; |
| --- | --- |

b)

regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms pēc 2017. gada 15. jūnija, ja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms attiecīgajā periodā tiek aplēsts, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja viesabonentu mobilo sakaru pakalpojumu faktisko mazumtirdzniecības patēriņu iekšzemē un laiku, kas pavadīts ārvalstīs Savienībā;

| c) | regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms pēc 2017. gada 15. jūnija, ja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjoms tiek aplēsts, pamatojoties uz regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjoma proporcionālajām izmaiņām pieteikuma iesniedzēja tarifa plānos, kas pārstāv būtisku klientu bāzes daļu, kam pieteikuma iesniedzējs noteicis regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu cenas iekšzemes līmenī vismaz 30 dienu laikposmā, saskaņā ar I pielikumā izklāstīto metodiku. |
| --- | --- |

c)

regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozētais apjoms pēc 2017. gada 15. jūnija, ja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjoms tiek aplēsts, pamatojoties uz regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjoma proporcionālajām izmaiņām pieteikuma iesniedzēja tarifa plānos, kas pārstāv būtisku klientu bāzes daļu, kam pieteikuma iesniedzējs noteicis regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu cenas iekšzemes līmenī vismaz 30 dienu laikposmā, saskaņā ar I pielikumā izklāstīto metodiku.

Ja atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam tiek iesniegti pieteikuma informācijas atjauninājumi, prognozētos regulēto viesabonēšanas pakalpojumu kopapjomus atjaunina, iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu patēriņa faktisko vidējo modeli reizinot ar novēroto viesabonentu skaitu un laiku, ko viņi apmeklētajās dalībvalstīs pavadījuši iepriekšējos 12 mēnešos.

2.   Datus par iesniedzēja izmaksām un ieņēmumiem balsta uz finanšu pārskatiem, ko nodod valsts regulatīvās iestādes rīcībā, un var koriģēt saskaņā ar apjoma aplēsēm atbilstoši 1. punktam. Izmaksas prognozējot, novirzes no skaitļiem, kas iegūti no pēdējiem finanšu pārskatiem, ņem vērā tikai tad, ja tām par pierādījumu ir finansiālas saistības prognožu aptvertajā laikposmā.

3.   Pieteikuma iesniedzējs sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu mobilo sakaru pakalpojumu peļņu un kopējās faktiskās un prognozētās izmaksas un ieņēmumus par regulēto viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā laikposmā.

7. pants

Viesabonēšanai specifisko izmaksu noteikšana regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai

1.   Lai varētu konstatēt, ka iesniedzējs nespēj atgūt savas izmaksas un tādēļ var būt apdraudēta viņa iekšzemes cenu veidošanas sistēmas ilgtspēja, ņem vērā tikai šādas viesabonēšanai specifiskās izmaksas, ja tās pamatotas pieteikumā uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu:

| a) | vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādes izmaksas; |
| --- | --- |

a)

vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves iegādes izmaksas;

| b) | viesabonēšanai specifiskās mazumtirdzniecības izmaksas. |
| --- | --- |

b)

viesabonēšanai specifiskās mazumtirdzniecības izmaksas.

2.   Attiecībā uz regulēto vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu iegādes izmaksām ņem vērā tikai prognozēto summu, par kādu pieteikuma iesniedzēja maksājumi darījumu partneriem, kuri sniedz tādus pakalpojumus Savienībā, kopumā pārsniegs kopsummas, kas tam jāsaņem par to pašu pakalpojumu sniegšanu citiem viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem Savienībā. Attiecībā uz summām, kas viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam jāsaņem par regulēto vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieņēmums par šo vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu prognozēto apjomu ir saskanīgs ar pieņēmumu, kurš ir 6. panta 1. punktā prognozēto apjomu pamatā.

3.   Attiecībā uz viesabonēšanai specifiskām mazumtirdzniecības izmaksām ņem vērā tikai šādas izmaksas, ja tās pamatotas pieteikumā:

| a) | viesabonēšanas darbību veikšanas un pārvaldības izmaksas, ieskaitot komercizpētes sistēmas un programmatūru, kas domāta viesabonēšanas darbību veikšanai un pārvaldībai; |
| --- | --- |

a)

viesabonēšanas darbību veikšanas un pārvaldības izmaksas, ieskaitot komercizpētes sistēmas un programmatūru, kas domāta viesabonēšanas darbību veikšanai un pārvaldībai;

| b) | datu noskaidrošanas un maksājumu izmaksas, ieskaitot gan datu noskaidrošanas, gan finansiālās noskaidrošanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

datu noskaidrošanas un maksājumu izmaksas, ieskaitot gan datu noskaidrošanas, gan finansiālās noskaidrošanas izmaksas;

| c) | līgumu slēgšanas un vienošanos izmaksas, ieskaitot ārējās maksas un iekšējo resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

līgumu slēgšanas un vienošanos izmaksas, ieskaitot ārējās maksas un iekšējo resursu izmantošanu;

| d) | izmaksas, ar kurām panāk atbilstību Regulas (ES) Nr. 531/2012 14. un 15. pantā noteiktajām prasībām regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai, ņemot vērā piemērojamo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieņemto godīgas izmantošanas politiku. |
| --- | --- |

d)

izmaksas, ar kurām panāk atbilstību Regulas (ES) Nr. 531/2012 14. un 15. pantā noteiktajām prasībām regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai, ņemot vērā piemērojamo viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja pieņemto godīgas izmantošanas politiku.

4.   Šā panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās izmaksas ņem vērā tikai proporcionāli pieteikuma iesniedzēja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu plūsmas kopapjoma attiecībai pret tā viesabonēšanas pakalpojumu kopējo mazumtirdzniecības izejošo un vairumtirdzniecības ienākošo plūsmu saskaņā ar II pielikuma 1. un 2. punktā izklāstīto metodiku un proporcionāli tā mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu Savienībā plūsmas kopapjoma attiecībai pret tā mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu kopējo plūsmu Savienībā un ārpus tās saskaņā ar II pielikuma 1. un 3. punktā izklāstīto metodiku.

5.   Šā panta 3. punkta d) apakšpunktā minētās izmaksas ņem vērā proporcionāli iesniedzēja regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu plūsmas kopapjoma Savienībā attiecībai pret tā mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu kopējo plūsmu Savienībā un ārpus tās saskaņā ar II pielikuma 1. un 3. punktā izklāstīto metodiku.

8. pants

Mazumtirdzniecības vienoto un kopīgo izmaksu attiecināšana uz regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu

1.   Papildus izmaksām, ka noteiktas atbilstoši 7. pantam, pieteikumā uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu var iekļaut mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanā kopumā radušos vienoto un kopīgo izmaksu proporciju. Ņem vērā tikai šādas izmaksas, ja tās pamatotas pieteikumā:

| a) | rēķina sastādīšanas un iekasēšanas izmaksas, ieskaitot visas izmaksas, kas saistītas ar faktiskā klienta rēķina apstrādi, aprēķināšanu, noformēšanu un piesūtīšanu; |
| --- | --- |

a)

rēķina sastādīšanas un iekasēšanas izmaksas, ieskaitot visas izmaksas, kas saistītas ar faktiskā klienta rēķina apstrādi, aprēķināšanu, noformēšanu un piesūtīšanu;

| b) | tirdzniecības un izplatīšanas izmaksas, ieskaitot veikalu un citu izplatīšanas kanālu darbību mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu pārdošanai; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības un izplatīšanas izmaksas, ieskaitot veikalu un citu izplatīšanas kanālu darbību mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu pārdošanai;

| c) | klientu apkalpošanas izmaksas, ieskaitot visas galalietotājam pieejamās klientu apkalpošanas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

klientu apkalpošanas izmaksas, ieskaitot visas galalietotājam pieejamās klientu apkalpošanas izmaksas;

| d) | slikto parādu pārvaldības izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas radušās, norakstot neatgūstamos klientu parādus un iekasējot sliktos parādus; |
| --- | --- |

d)

slikto parādu pārvaldības izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas radušās, norakstot neatgūstamos klientu parādus un iekasējot sliktos parādus;

| e) | tirgvedības izmaksas, ieskaitot mobilo sakaru pakalpojumu reklāmas izdevumus. |
| --- | --- |

e)

tirgvedības izmaksas, ieskaitot mobilo sakaru pakalpojumu reklāmas izdevumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētās izmaksas, ja pamatotas pieteikumā, ņem vērā tikai proporcionāli iesniedzēja mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu plūsmas kopapjoma Savienībā attiecībai pret visu mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu mazumtirdzniecības kopējo plūsmu, ko iegūst kā minētās attiecības vidējo svērto vērtību katram mobilo sakaru pakalpojumam, kur svērumi atspoguļo iesniedzēja maksātās attiecīgās vidējās vairumtirdzniecības viesabonēšanas cenas saskaņā ar II pielikuma 1. un 4. punktā izklāstīto metodiku.

9. pants

Regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas ieņēmumu noteikšana

1.   Lai varētu konstatēt, ka iesniedzējs nespēj atgūt savas izmaksas un tādēļ var būt apdraudēta viņa iekšzemes cenu veidošanas sistēmas ilgtspēja, ņem vērā un pieteikumā uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu iekļauj tikai šādus ieņēmumus:

| a) | ieņēmumus, kas nāk tieši no tādu mobilo mazumtirdzniecības pakalpojumu plūsmas, kuru izcelsme ir apmeklētā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

ieņēmumus, kas nāk tieši no tādu mobilo mazumtirdzniecības pakalpojumu plūsmas, kuru izcelsme ir apmeklētā dalībvalstī;

| b) | daļu no kopējiem ieņēmumiem no mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumiem, kas balstās uz fiksētu regulāru maksu. |
| --- | --- |

b)

daļu no kopējiem ieņēmumiem no mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumiem, kas balstās uz fiksētu regulāru maksu.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos ieņēmumos ietilpst:

| a) | mazumtirdzniecības maksa, ko atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e pantam uzliek par plūsmu, kura pārsniedz viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja piemēroto godīgas izmantošanas politiku; |
| --- | --- |

a)

mazumtirdzniecības maksa, ko atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e pantam uzliek par plūsmu, kura pārsniedz viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja piemēroto godīgas izmantošanas politiku;

| b) | ieņēmumi no alternatīviem regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e panta 3. punktam; |
| --- | --- |

b)

ieņēmumi no alternatīviem regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.e panta 3. punktam;

| c) | iekšzemes mazumcena, ko uzliek pēc vienību skaita vai virs fiksētas regulāras maksas par mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu un ko izraisa mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu izmantošana apmeklētā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

iekšzemes mazumcena, ko uzliek pēc vienību skaita vai virs fiksētas regulāras maksas par mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu un ko izraisa mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu izmantošana apmeklētā dalībvalstī.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieņēmumu noteikšanai gadījumā, kad mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumus pārdod vienā pakā ar citiem pakalpojumiem vai galiekārtām, ņem vērā tikai ieņēmumus, kas saistīti ar mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumu pārdošanu. Minētos ieņēmumus nosaka pēc katra pakas komponenta atsevišķas pārdošanas cenas, ja tāda ir, vai pēc šādu pakalpojumu ar tādām pašām īpašībām atsevišķas pārdošanas cenas.

4.   Lai noteiktu to daļu no kopējiem ieņēmumiem no mobilo sakaru mazumtirdzniecības pakalpojumiem, kura saistīta ar regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu, piemēro II pielikuma 1. un 5. punktā izklāstīto metodiku.

10. pants

Pieteikumu novērtēšana – viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju pieteikumi uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuri iesniegti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju

1.   Vērtējot pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuru viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju, slēdzienu, ka iesniedzējs nespēj atgūt savas regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas un tādēļ var būt apdraudēta viņa iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēja, valsts regulatīvā iestāde drīkst izdarīt tikai tad, ja iesniedzēja viesabonēšanas mazumtirdzniecības negatīvā tīrā peļņa ir 3 % vai vairāk no tā mobilo sakaru pakalpojumu peļņas.

Viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa ir saskaņā ar šo regulu noteiktā summa, kas paliek, regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas atskaitot no ieņēmumiem no tādu pakalpojumu sniegšanas. Tās noteikšanai valsts regulatīvā iestāde izskata pieteikumā sniegtos datus, lai nodrošinātu atbilstību 7., 8. un 9. pantā izklāstītajai izmaksu un ieņēmumu noteikšanas metodikai.

2.   Ja viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrās peļņas absolūtā vērtība ir 3 % vai vairāk no mobilo sakaru pakalpojumu peļņas, valsts regulatīvā iestāde tomēr var liegt piemērot papildmaksu, ja konstatējams, ka īpaši apstākļi liek šaubīties, vai iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēja ir apdraudēta. Šo apstākļu vidū var būt šādas situācijas:

| a) | iesniedzējs ietilpst koncernā, un ir liecības par iekšēju pārdošanas cenu noteikšanu par labu citiem koncerna meitasuzņēmumiem Savienībā, it sevišķi, ņemot vērā koncerna iekšienē piemērojamo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu būtisku nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

a)

iesniedzējs ietilpst koncernā, un ir liecības par iekšēju pārdošanas cenu noteikšanu par labu citiem koncerna meitasuzņēmumiem Savienībā, it sevišķi, ņemot vērā koncerna iekšienē piemērojamo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu būtisku nelīdzsvarotību;

| b) | konkurences pakāpe iekšzemes tirgos nozīmē, ka ir spēja absorbēt peļņas samazinājumu; |
| --- | --- |

b)

konkurences pakāpe iekšzemes tirgos nozīmē, ka ir spēja absorbēt peļņas samazinājumu;

| c) | vairāk ierobežojošas godīgas izmantošanas politikas piemērošana, kas paliktu atbilstoša 3. un 4. pantam, samazinātu viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu līdz mazāk par 3 %. |
| --- | --- |

c)

vairāk ierobežojošas godīgas izmantošanas politikas piemērošana, kas paliktu atbilstoša 3. un 4. pantam, samazinātu viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīro peļņu līdz mazāk par 3 %.

3.   Izņēmuma apstākļos, kad operatoram ir negatīva mobilo sakaru pakalpojumu peļņa un negatīva viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa, valsts regulatīvā iestāde atļauj piemērot papildmaksu par regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem.

4.   Atļaujot papildmaksu par regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem, valsts regulatīvās iestādes galīgajā lēmumā norāda apstiprinātās negatīvās viesabonēšanas mazumtirdzniecības peļņas summu, ko var atgūt, uzliekot mazumtirdzniecības papildmaksu Savienībā sniegtiem viesabonēšanas pakalpojumiem. Papildmaksa ir saskanīga ar pieņēmumiem par viesabonēšanas plūsmu, uz kuru pamata novērtēts pieteikums, un to nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (9) 8. pantā izklāstītajiem principiem.

IV IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

11. pants

Godīgas izmantošanas politikas un to viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu uzraudzība, kuri iesniegti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju

Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.b un 6.c panta un šās regulas piemērošanas konsekventuma uzraudzībai un Komisijas ikgadējai informēšanai par pieteikumiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.d panta 5. punktam valstu regulatīvās iestādes regulāri vāc šādu informāciju:

| a) | par veiktajām Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.b panta un šās regulas detalizēto noteikumu piemērošanas uzraudzības darbībām; |
| --- | --- |

a)

par veiktajām Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.b panta un šās regulas detalizēto noteikumu piemērošanas uzraudzības darbībām;

| b) | par to, cik bijis pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuri iesniegti, apmierināti un atjaunoti gada gaitā atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. un 4. punktam; |
| --- | --- |

b)

par to, cik bijis pieteikumu uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kuri iesniegti, apmierināti un atjaunoti gada gaitā atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. un 4. punktam;

| c) | par to, kādā mērā negatīva viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa atzīta to lēmumos atļaut viesabonēšanas papildmaksu, un pasākumiem attiecībā uz papildmaksu, kas deklarēta pieteikumos uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju. |
| --- | --- |

c)

par to, kādā mērā negatīva viesabonēšanas mazumtirdzniecības tīrā peļņa atzīta to lēmumos atļaut viesabonēšanas papildmaksu, un pasākumiem attiecībā uz papildmaksu, kas deklarēta pieteikumos uz atļauju piemērot viesabonēšanas papildmaksu, kurus viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.c panta 2. punktam, lai nodrošinātu sava iekšzemes cenu veidošanas modeļa ilgtspēju.

12. pants

Pārskate

Neskarot iespēju pārskati veikt agrāk īstenošanas sākumposma pieredzes gaismā un Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.d panta 2. punktā minēto faktoru būtisku pārmaiņu dēļ, Komisija, apspriedusies ar BEREC, pārskata šo īstenošanas aktu ne vēlāk kā līdz 2019. gada jūnijam.

BEREC

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK (OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

Regulēto viesabonēšanas pakalpojumu “abonēšanā kā mājās” faktiskā apjoma proporcijas izmaiņas salīdzinājumā ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā:

Formula

kur:

| | k = pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati); |
| --- | --- |

k = pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati);

| | n ir to dienu skaits, kad piemērota “abonēšana kā mājās” (n ≥ 30) un |
| --- | --- |

n ir to dienu skaits, kad piemērota “abonēšana kā mājās” (n ≥ 30) un

| | t ir gads, kad pirmo reizi piemērota “abonēšana kā mājās”. |
| --- | --- |

t ir gads, kad pirmo reizi piemērota “abonēšana kā mājās”.

Šī procentuālā attiecība būtu jāizmanto, lai aplēstu apjoma izmaiņas prognozētā 12 mēnešu laikposmā, to reizinot ar apjomu iepriekšējā gadā.

---

II PIELIKUMS

1.

Formula

kur:

| | k = pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati); |
| --- | --- |

k = pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati);

| | “operatora samaksātā vidējā vairumtirdzniecības viesabonēšanas cena” ir vidējā vienības cena par nelīdzsvarotu plūsmu, ko operators samaksājis par katru pakalpojumu, kur pakalpojuma vienība ir eurocenti par i) minūti balss sakaru pakalpojumiem, ii) SMS īsziņām un iii) MB datu sakaru pakalpojumiem. |
| --- | --- |

“operatora samaksātā vidējā vairumtirdzniecības viesabonēšanas cena” ir vidējā vienības cena par nelīdzsvarotu plūsmu, ko operators samaksājis par katru pakalpojumu, kur pakalpojuma vienība ir eurocenti par i) minūti balss sakaru pakalpojumiem, ii) SMS īsziņām un iii) MB datu sakaru pakalpojumiem.

2.

Formula

kur:

| k | = | pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati). |
| --- | --- | --- |

k

=

pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati).

3.

Formula

kur:

| k | = | pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati). |
| --- | --- | --- |

k

=

pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati).

4.

Formula

kur:

| k | = | pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati). |
| --- | --- | --- |

k

=

pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati).

5.

Formula

kur:

| k | = | pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati). |
| --- | --- | --- |

k

=

pakalpojums (1 = balss, 2 = SMS, 3 = dati).

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2287

(2016. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver importa tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai un nosaka šīs kvotas pārvaldību, un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 593/2013, ar ko atver tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 431/2008 (2) paredzēts atvērt importa tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredzēta tās pārvaldība. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 431/2008 (2) paredzēts atvērt importa tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredzēta tās pārvaldība.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 593/2013 (3) paredzēts atvērt tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un paredzēta šo kvotu pārvaldība. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 593/2013 (3) paredzēts atvērt tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un paredzēta šo kvotu pārvaldība.

| (3) | Līdz ar Horvātijas Republikas pievienošanos ES muitas savienība ir paplašinājusies. Tāpēc Eiropas Savienības pienākums saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem bija sākt sarunas ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas ar dalībvalsti, kura pievienojas, lai vienotos par iespējamu kompensējošu pielāgojumu. |
| --- | --- |

(3)

Līdz ar Horvātijas Republikas pievienošanos ES muitas savienība ir paplašinājusies. Tāpēc Eiropas Savienības pienākums saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem bija sākt sarunas ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas ar dalībvalsti, kura pievienojas, lai vienotos par iespējamu kompensējošu pielāgojumu.

| (4) | Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1884 (4), paredzēts palielināt divas pašreizējās Savienības tarifa likmju kvotas liellopu gaļai. Pašreizējā kvota atkaulotai liellopu gaļai būtu jāpalielina par 76 tonnām, un pašreizējā kvota saldētai liellopu gaļai būtu jāpalielina par 1 875 tonnām. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1884 (4), paredzēts palielināt divas pašreizējās Savienības tarifa likmju kvotas liellopu gaļai. Pašreizējā kvota atkaulotai liellopu gaļai būtu jāpalielina par 76 tonnām, un pašreizējā kvota saldētai liellopu gaļai būtu jāpalielina par 1 875 tonnām.

| (5) | Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku piemēro no 2017. gada 1. janvāra, tāpēc ir lietderīgi šo regulu piemērot no minētā datuma. |
| --- | --- |

(5)

Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku piemēro no 2017. gada 1. janvāra, tāpēc ir lietderīgi šo regulu piemērot no minētā datuma.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 431/2008 noteiktās tarifa kvotas pienācīgas pārvaldības labad saldētas liellopu gaļas papildu daudzumam vajadzētu būt pieejamam no kvotas 2017./2018. gada perioda. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 431/2008 noteiktās tarifa kvotas pienācīgas pārvaldības labad saldētas liellopu gaļas papildu daudzumam vajadzētu būt pieejamam no kvotas 2017./2018. gada perioda.

| (7) | Regula (EK) Nr. 431/2008 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 593/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Regula (EK) Nr. 431/2008 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 593/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 431/2008 1. panta 1. punktu groza šādi:

| 1) | pirmajā daļā vārdus “53 000 tonnu” aizstāj ar vārdiem “54 875 tonnu”; |
| --- | --- |

1)

pirmajā daļā vārdus “53 000 tonnu” aizstāj ar vārdiem “54 875 tonnu”;

| 2) | iekļauj šādu otro daļu:
  “Tomēr importa tarifa kvotas kopējais apjoms 2016./2017. gada periodā ir 53 000 tonnas.” |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu otro daļu:

“Tomēr importa tarifa kvotas kopējais apjoms 2016./2017. gada periodā ir 53 000 tonnas.”

2. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 593/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | 66 826 tonnas attiecībā uz augstas kvalitātes svaigu, atdzesētu vai saldētu liellopu gaļu, kas atbilst KN kodiem 0201 un 0202, kā arī produktiem, kas atbilst KN kodiem 0206 10 95 un 0206 29 91;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

| 2) | regulas 2. panta c) punkta pirmajā daļā vārdus “6 300 tonnas” aizstāj ar vārdiem “6 376 tonnas”. |
| --- | --- |

2)

regulas 2. panta c) punkta pirmajā daļā vārdus “6 300 tonnas” aizstāj ar vārdiem “6 376 tonnas”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (OV L 130, 20.5.2008., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 21. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 593/2013, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību (OV L 170, 22.6.2013., 32. lpp.).

3

(4)  Padomes 2016. gada 18. oktobra Lēmums (ES) 2016/1884 par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (OV L 291, 26.10.2016., 1. lpp.).

4

GATT

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2288

(2016. gada 16. decembris),

ar ko piperonilbutoksīdu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts piperonilbutoksīds. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts piperonilbutoksīds.

| (2) | Piperonilbutoksīds ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Piperonilbutoksīds ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Grieķija, un tā 2015. gada 29. maijā iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Grieķija, un tā 2015. gada 29. maijā iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 16. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 16. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur piperonilbutoksīdu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur piperonilbutoksīdu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi piperonilbutoksīdu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi piperonilbutoksīdu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (7) | Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikumā norādītajiem kritērijiem piperonilbutoksīds ir ļoti noturīga viela, tāpēc, tirgū laižot apstrādātus izstrādājumus, kuri apstrādāti ar piperonilbutoksīdu vai kuros piperonilbutoksīds iestrādāts, tie būtu atbilstoši jāmarķē. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikumā norādītajiem kritērijiem piperonilbutoksīds ir ļoti noturīga viela, tāpēc, tirgū laižot apstrādātus izstrādājumus, kuri apstrādāti ar piperonilbutoksīdu vai kuros piperonilbutoksīds iestrādāts, tie būtu atbilstoši jāmarķē.

| (8) | Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piperonilbutoksīdu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

REACH

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piperonilbutoksīds | IUPAC nosaukums:
  5-{[2-(2-butoksietoksi)etoksi]metil}-6-propil-1,3-benzodioksols
  EK Nr.: 200-076-7

  CAS Nr.: 51-03-6 | 94 % (masas) | 2018. gada 1. jūlijs | 2028. gada 30. jūnijs | 18 | Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:






  1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

Piperonilbutoksīds

IUPAC nosaukums:

5-{[2-(2-butoksietoksi)etoksi]metil}-6-propil-1,3-benzodioksols

EK Nr.: 200-076-7

CAS Nr.: 51-03-6

94 % (masas)

2018. gada 1. jūlijs

2028. gada 30. jūnijs

18

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:






  a) | attiecībā uz produktiem, kurus izmanto miglošanai iekštelpās, – virszemes ūdeņiem un nogulām; |
| --- | --- | --- |

2)

ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

a)

attiecībā uz produktiem, kurus izmanto miglošanai iekštelpās, – virszemes ūdeņiem un nogulām;

| b) | attiecībā uz produktiem, kurus izmanto miglošanai ārpus telpām, – virszemes ūdeņiem, nogulām un augsnei; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz produktiem, kurus izmanto miglošanai ārpus telpām, – virszemes ūdeņiem, nogulām un augsnei;

| 3) | attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimālos atlieku līmeņus (MAL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MAL netiek pārsniegti. |
| --- | --- |

3)

attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimālos atlieku līmeņus (MAL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MAL netiek pārsniegti.

Lai apstrādātus izstrādājumus varētu laist tirgū, izpilda šādu nosacījumu:

persona, kas atbildīga par tāda apstrādāta izstrādājuma laišanu tirgū, kurš apstrādāts ar piperonilbutoksīdu vai kurā tolilfluonīds iestrādāts, nodrošina, ka uz šā apstrādātā izstrādājuma marķējuma ir sniegta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā minētā informācija.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktu novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2289

(2016. gada 16. decembris),

ar ko epsilon-momfluorotrīnu apstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 90. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste 2013. gada 29. maijā saņēma pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu uz to, lai aktīvo vielu epsilon-momfluorotrīnu iekļautu minētās direktīvas I pielikumā lietošanai produktos, kuri pieder pie 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēti minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 18. produkta veidam, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste 2013. gada 29. maijā saņēma pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu uz to, lai aktīvo vielu epsilon-momfluorotrīnu iekļautu minētās direktīvas I pielikumā lietošanai produktos, kuri pieder pie 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”, kas definēti minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 18. produkta veidam, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (2) | Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu 2015. gada 6. oktobrī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu 2015. gada 6. oktobrī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (3) | Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 16. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 16. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu.

| (4) | Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur epsilon-momfluorotrīnu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto atzinumu 18. produkta veida biocīdi, kas satur epsilon-momfluorotrīnu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi epsilon-momfluorotrīnu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi epsilon-momfluorotrīnu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Epsilon-momfluorotrīnu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Epsilon-momfluorotrīns | IUPAC nosaukums: | Visi izomēri: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-ciānprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

Epsilon-momfluorotrīns

IUPAC nosaukums:

Visi izomēri: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-ciānprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts

| | RTZ izomērs: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (Z)-(1R,3R)-3-(2-ciānprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts |
| --- | --- |

RTZ izomērs: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (Z)-(1R,3R)-3-(2-ciānprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts

EK Nr.: nav

CAS Nr.:

| | Visi izomēri: 609346-29-4 |
| --- | --- |

Visi izomēri: 609346-29-4

| | RTZ izomērs: 1065124-65-3 |
| --- | --- |

RTZ izomērs: 1065124-65-3

Visi izomēri: 93 % (masas)

RTZ izomēri: 82,5 % (masas)

2017. gada 1. jūlijs

2027. gada 30. jūnijs

18

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

| 1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |
| --- | --- |

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš virszemes ūdeņiem, nogulām un augsnei, ja produktu izmanto i) iekštelpās kā telpā izsmidzināmu līdzekli un ii) ārpus telpām kā uz virsmas izsmidzināmu līdzekli; |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš virszemes ūdeņiem, nogulām un augsnei, ja produktu izmanto i) iekštelpās kā telpā izsmidzināmu līdzekli un ii) ārpus telpām kā uz virsmas izsmidzināmu līdzekli;

| 3) | attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimālos atlieku līmeņus (MAL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MAL netiek pārsniegti. |
| --- | --- |

3)

attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimālos atlieku līmeņus (MAL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MAL netiek pārsniegti.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/71 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/71

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2290

(2016. gada 16. decembris),

ar ko apstiprina peroksietiķskābi kā esošu aktīvo vielu izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu izmantošanai biocīdos. Peroksietiķskābe ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu izmantošanai biocīdos. Peroksietiķskābe ir minētajā sarakstā.

| (2) | Peroksietiķskābe ir novērtēta izmantošanai biocīdos, kuri pieder pie 11. produktu veida “Dzesēšanas un tehnoloģisko sistēmu šķidrumu konservanti”, un 12. produktu veida “Slimicīdi”, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Peroksietiķskābe ir novērtēta izmantošanai biocīdos, kuri pieder pie 11. produktu veida “Dzesēšanas un tehnoloģisko sistēmu šķidrumu konservanti”, un 12. produktu veida “Slimicīdi”, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Somija, un tā 2015. gada 3. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojumus kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Somija, un tā 2015. gada 3. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojumus kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 14. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 14. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem atzinumiem 11. un 12. produktu veida biocīdi, kas satur peroksietiķskābi, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem atzinumiem 11. un 12. produktu veida biocīdi, kas satur peroksietiķskābi, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi peroksietiķskābi apstiprināt izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi peroksietiķskābi apstiprināt izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (7) | Peroksietiķskābe ir ūdens šķīdumā, kas satur etiķskābi un ūdeņraža peroksīdu. Ņemot vērā to, ka ūdeņraža peroksīdu var izmantot sprāgstvielu prekursoru ražošanā, peroksietiķskābi saturošu biocīdu atļaujām nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 98/2013 (3). |
| --- | --- |

(7)

Peroksietiķskābe ir ūdens šķīdumā, kas satur etiķskābi un ūdeņraža peroksīdu. Ņemot vērā to, ka ūdeņraža peroksīdu var izmantot sprāgstvielu prekursoru ražošanā, peroksietiķskābi saturošu biocīdu atļaujām nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 98/2013 (3).

| (8) | Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāļauj paiet pietiekami ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāļauj paiet pietiekami ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Peroksietiķskābi apstiprina par aktīvo vielu izmantošanai 11. un 12. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (OV L 39, 9.2.2013., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peroksietiķskābe | IUPAC nosaukums:
  Peroksietānskābe
  EK Nr.: 201-186-8

  CAS Nr.: 79-21-0 | Specifikācija balstīta uz peroksietiķskābes ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem – ūdeņraža peroksīdu un etiķskābi.
  Peroksietiķskābe ir ūdens šķīdumā, kas satur etiķskābi un ūdeņraža peroksīdu. | 2018. gada 1. jūlijs | 2028. gada 30. jūnijs | 11 | Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:






  1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

Peroksietiķskābe

IUPAC nosaukums:

Peroksietānskābe

EK Nr.: 201-186-8

CAS Nr.: 79-21-0

Specifikācija balstīta uz peroksietiķskābes ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem – ūdeņraža peroksīdu un etiķskābi.

Peroksietiķskābe ir ūdens šķīdumā, kas satur etiķskābi un ūdeņraža peroksīdu.

2018. gada 1. jūlijs

2028. gada 30. jūnijs

11

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā ūdeņraža peroksīda klātbūtni, biocīdu atļaujas neskar Regulu (ES) Nr. 98/2013; |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā ūdeņraža peroksīda klātbūtni, biocīdu atļaujas neskar Regulu (ES) Nr. 98/2013;

| 3) | ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:






  a) | rūpnieciskajiem un profesionālajiem lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

3)

ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

a)

rūpnieciskajiem un profesionālajiem lietotājiem;

| b) | jūras ūdenim – attiecībā uz produktiem, ko lieto caurplūdes dzesēšanas sistēmās; |
| --- | --- |

b)

jūras ūdenim – attiecībā uz produktiem, ko lieto caurplūdes dzesēšanas sistēmās;

| c) | augsnei un virszemes ūdenim – attiecībā uz produktiem, ko izmanto lielās atvērtās recirkulācijas dzesēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

c)

augsnei un virszemes ūdenim – attiecībā uz produktiem, ko izmanto lielās atvērtās recirkulācijas dzesēšanas sistēmās.

12

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

| 1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |
| --- | --- |

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā ūdeņraža peroksīda klātbūtni, biocīdu atļaujas neskar Regulu (ES) Nr. 98/2013; |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā ūdeņraža peroksīda klātbūtni, biocīdu atļaujas neskar Regulu (ES) Nr. 98/2013;

| 3) | ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš rūpnieciskajiem un profesionālajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

3)

ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš rūpnieciskajiem un profesionālajiem lietotājiem.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/74

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2291

(2016. gada 16. decembris),

ar ko apstiprina L(+) pienskābi par aktīvo vielu lietošanai 1. produktu veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 90. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | 2013. gada 29. augustā Vācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu saņēma pieteikumu attiecībā uz aktīvās vielas L(+) pienskābes iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā, lai tā tiktu lietota 1. produktu veida produktos (cilvēku higiēnai domāti biocīdi), kas aprakstīti minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 1. produktu veidam, kas aprakstīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 29. augustā Vācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu saņēma pieteikumu attiecībā uz aktīvās vielas L(+) pienskābes iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā, lai tā tiktu lietota 1. produktu veida produktos (cilvēku higiēnai domāti biocīdi), kas aprakstīti minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 1. produktu veidam, kas aprakstīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (2) | Vācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu 2015. gada 5. februārī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Vācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu 2015. gada 5. februārī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (3) | Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 10. decembrī formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 10. decembrī formulēja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu.

| (4) | Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produktu veida biocīdi, kas satur L(+) pienskābi, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produktu veida biocīdi, kas satur L(+) pienskābi, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja vien attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (5) | Tāpēc L(+) pienskābe ir jāapstiprina lietošanai 1. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas atsevišķas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc L(+) pienskābe ir jāapstiprina lietošanai 1. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas atsevišķas specifikācijas un nosacījumi.

| (6) | Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt sagatavošanās pasākumus, kas ir nepieciešami jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt sagatavošanās pasākumus, kas ir nepieciešami jauno prasību izpildei.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

L(+) pienskābe tiek apstiprināta par aktīvo vielu lietošanai 1. produktu veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L(+) pienskābe | IUPAC nosaukums:
  (S)-2-hidroksipropānskābe
  EK Nr.: 201-196-2

  CAS Nr.: 79-33-4 | 95,5 masas % | 2017. gada 1. jūlijs | 2027. gada 30. jūnijs | 1 | Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:






  1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

L(+) pienskābe

IUPAC nosaukums:

(S)-2-hidroksipropānskābe

EK Nr.: 201-196-2

CAS Nr.: 79-33-4

95,5 masas %

2017. gada 1. jūlijs

2027. gada 30. jūnijs

1

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš neprofesionālajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš neprofesionālajiem lietotājiem.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktu novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Aktīvās vielas tīrības pakāpe tirgū laistajā produktā var būt tāda pati vai citāda, ja ir pierādīts, ka tā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai.

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2292

(2016. gada 16. decembris),

kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 6.e panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikai noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī nedrīkstētu viesabonentiem par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu. Šo noteikumu piemēro no 2017. gada 15. jūnija ar nosacījumu, ka minētajā datumā jau tiek piemērots tiesību akts, kas jāpieņem pēc minētās regulas 19. panta 2. punktā minētā priekšlikuma vairumtirdzniecības viesabonēšanas tirgus jomā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikai noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī nedrīkstētu viesabonentiem par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu. Šo noteikumu piemēro no 2017. gada 15. jūnija ar nosacījumu, ka minētajā datumā jau tiek piemērots tiesību akts, kas jāpieņem pēc minētās regulas 19. panta 2. punktā minētā priekšlikuma vairumtirdzniecības viesabonēšanas tirgus jomā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 pārejas periodā no 2016. gada 30. aprīļa līdz dienai, kad kļūst piemērojams tās 19. panta 2. punktā paredzētais tiesību akts, iekšzemes pakalpojumu sniedzēji par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu drīkst pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 pārejas periodā no 2016. gada 30. aprīļa līdz dienai, kad kļūst piemērojams tās 19. panta 2. punktā paredzētais tiesību akts, iekšzemes pakalpojumu sniedzēji par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu drīkst pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu.

| (3) | Regula (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ļauj pēc pārejas perioda pie iekšzemes mazumcenas par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu piemērot papildmaksu, kas pārsniedz godīgas izmantošanas politikas ietvaros noteiktas robežas. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ļauj pēc pārejas perioda pie iekšzemes mazumcenas par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu piemērot papildmaksu, kas pārsniedz godīgas izmantošanas politikas ietvaros noteiktas robežas.

| (4) | Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai. |
| --- | --- |

(4)

Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai.

| (5) | No 2016. gada 30. aprīļa piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 (2) noteica pēc 2015. gada 1. jūlija datu vērtībām. |
| --- | --- |

(5)

No 2016. gada 30. aprīļa piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 (2) noteica pēc 2015. gada 1. jūlija datu vērtībām.

| (6) | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir sniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: i) mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) (“Pamatdirektīvas”) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) (“Piekļuves direktīvas”:) 13. pantu, ii) abonentu kopskaits dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir sniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: i) mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) (“Pamatdirektīvas”) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) (“Piekļuves direktīvas”:) 13. pantu, ii) abonentu kopskaits dalībvalstīs.

| (7) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija ir aprēķinājusi šādi: i) konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī, ii) saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus un iii) iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs, pēc 2016. gada 1. jūlija datu vērtībām. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2016. gada 2. ceturkšņa vidējais kurss, ko iegūst no Eiropas Centrālās bankas datubāzes. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija ir aprēķinājusi šādi: i) konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī, ii) saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus un iii) iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs, pēc 2016. gada 1. jūlija datu vērtībām. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2016. gada 2. ceturkšņa vidējais kurss, ko iegūst no Eiropas Centrālās bankas datubāzes.

| (8) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/2352 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/2352 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina.

| (9) | Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 tādējādi būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(9)

Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 tādējādi būtu jāatceļ.

| (10) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir EUR 0,0108 par minūti.

2. pants

Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 tiek atcelta.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2352, ar ko nosaka vidējo svērto mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu maksimumu visā Savienībā (OV L 331, 17.12.2015., 7. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.).

4

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/79

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2293

(2016. gada 16. decembris),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 ir izveidota preču nomenklatūra, turpmāk – “KN”, kas atbilst gan kopējā muitas tarifa, gan Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un pārējo Savienības politikas nostādņu prasībām attiecībā uz preču importu vai eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 ir izveidota preču nomenklatūra, turpmāk – “KN”, kas atbilst gan kopējā muitas tarifa, gan Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un pārējo Savienības politikas nostādņu prasībām attiecībā uz preču importu vai eksportu.

| (2) | Ar Lēmumu (ES) 2016/1885 (2) Padome noslēdza nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (“nolīgums”). Nolīgums paredz muitas nodokļu samazinājumu divām produktu kategorijām. Savienība un Ķīna ir viena otrai paziņojušas par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, un nolīgums stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu (ES) 2016/1885 (2) Padome noslēdza nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (“nolīgums”). Nolīgums paredz muitas nodokļu samazinājumu divām produktu kategorijām. Savienība un Ķīna ir viena otrai paziņojušas par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, un nolīgums stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī

| (3) | Tas ir vajadzīgs, lai kopējā muitas tarifā īstenotu pasākumus, kas paredzēti Lēmumā (ES) 2016/1885. Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tas ir vajadzīgs, lai kopējā muitas tarifā īstenotu pasākumus, kas paredzēti Lēmumā (ES) 2016/1885. Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza.

| (4) | Izmaiņas muitas nodokļu likmē būtu jāpiemēro no nolīguma spēkā stāšanās datuma. Tādēļ šai regulai ir jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(4)

Izmaiņas muitas nodokļu likmē būtu jāpiemēro no nolīguma spēkā stāšanās datuma. Tādēļ šai regulai ir jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 18. oktobra Lēmums (ES) 2016/1885 par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (OV L 291, 26.10.2016., 7. lpp.).

2

GATT

---

PIELIKUMS

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma Otro daļu groza šādi:

| 1) | XII sadaļas 64. nodaļā rindu, kas attiecas uz KN kodu 6404 19 90, aizstāj ar šādu:








  “6404 19 90 | – – – | citādi |
| --- | --- | --- | --- |

1)

XII sadaļas 64. nodaļā rindu, kas attiecas uz KN kodu 6404 19 90, aizstāj ar šādu:

“6404 19 90

– – –

citādi

16,9

pa”;

| 2) | XVI sadaļas 84. nodaļā rindu, kas attiecas uz KN kodu 8415 10 90, aizstāj ar šādu:








  “8415 10 90 | – – | sadalītās (divbloku) sistēmas |
| --- | --- | --- | --- |

2)

XVI sadaļas 84. nodaļā rindu, kas attiecas uz KN kodu 8415 10 90, aizstāj ar šādu:

“8415 10 90

– –

sadalītās (divbloku) sistēmas

2,5

—”.

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2294

(2016. gada 16. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 111,3 |
| ZZ | 180,5 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 116,7 |
| 0709 93 10 | MA | 150,3 |
| TR | 167,9 |
| ZZ | 159,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 73,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,4 |
| ZZ | 70,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 113,5 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 76,2 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 94,8 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

99,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

111,3

ZZ

180,5

0707 00 05

MA

79,2

TR

154,2

ZZ

116,7

0709 93 10

MA

150,3

TR

167,9

ZZ

159,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

73,7

ZZ

100,1

0805 20 10

MA

70,4

ZZ

70,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

113,5

JM

125,0

MA

74,5

TR

76,2

ZZ

97,3

0805 50 10

AR

76,7

TR

88,5

ZZ

82,6

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

94,8

ZZ

94,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/83

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2295

(2016. gada 16. decembris),

ar ko groza Lēmumus 2000/518/EK, 2002/2/EK, 2003/490/EK, 2003/821/EK, 2004/411/EK, 2008/393/EK, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES un Īstenošanas lēmumus 2012/484/ES un 2013/65/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību, ko veic dažas valstis, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8353)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 25. panta 6. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2) konstatēja, ka, pieņemot 3. pantu Lēmumā 2000/520/EK (3), Komisija ir pārsniegusi pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, kurš jālasa, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un atzina minētā lēmuma 3. pantu par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2) konstatēja, ka, pieņemot 3. pantu Lēmumā 2000/520/EK (3), Komisija ir pārsniegusi pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, kurš jālasa, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un atzina minētā lēmuma 3. pantu par spēkā neesošu.

| (2) | Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmā daļa paredz ierobežojošus nosacījumus, kādos valstu uzraudzības iestādes varētu nolemt apturēt datu plūsmu uz ASV organizāciju, kas pati ir apliecinājusi, ka tā stingri ievēro atbilstīgi visbiežāk uzdotajiem jautājumiem īstenotos principus, neatkarīgi no Komisijas konstatējuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmā daļa paredz ierobežojošus nosacījumus, kādos valstu uzraudzības iestādes varētu nolemt apturēt datu plūsmu uz ASV organizāciju, kas pati ir apliecinājusi, ka tā stingri ievēro atbilstīgi visbiežāk uzdotajiem jautājumiem īstenotos principus, neatkarīgi no Komisijas konstatējuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību.

| (3) | Tiesa savā Schrems spriedumā precizēja, ka valsts uzraudzības iestādes ir kompetentas uzraudzīt personas datu pārsūtīšanu uz trešo valsti, par kuru ir pieņemts Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un ka Komisijai nav tiesību ierobežot šo iestāžu pilnvaras, kuras tām piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu. Saskaņā ar šo pantu minētajām iestādēm ir tostarp izmeklēšanas pilnvaras, tādas kā, piemēram, pilnvaras ievākt tās uzraudzības pienākumu izpildei visu vajadzīgo informāciju, efektīvas iejaukšanās pilnvaras, tādas kā, piemēram, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, un pilnvaras uzsākt procesuālas darbības (4). |
| --- | --- |

(3)

Tiesa savā Schrems spriedumā precizēja, ka valsts uzraudzības iestādes ir kompetentas uzraudzīt personas datu pārsūtīšanu uz trešo valsti, par kuru ir pieņemts Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un ka Komisijai nav tiesību ierobežot šo iestāžu pilnvaras, kuras tām piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu. Saskaņā ar šo pantu minētajām iestādēm ir tostarp izmeklēšanas pilnvaras, tādas kā, piemēram, pilnvaras ievākt tās uzraudzības pienākumu izpildei visu vajadzīgo informāciju, efektīvas iejaukšanās pilnvaras, tādas kā, piemēram, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, un pilnvaras uzsākt procesuālas darbības (4).

| (4) | Tiesa Schrems spriedumā atgādināja, ka saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punkta otro daļu dalībvalstis un to iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Savienības iestāžu tiesību aktus, jo tie principā tiek uzskatīti par likumīgiem un attiecīgi paredz tiesiskās sekas līdz brīdim, kad tiek atcelti, anulēti saskaņā ar prasību atcelt tiesību aktu vai pasludināti par spēkā neesošiem pēc lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu vai iebildes par prettiesiskumu. |
| --- | --- |

(4)

Tiesa Schrems spriedumā atgādināja, ka saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punkta otro daļu dalībvalstis un to iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Savienības iestāžu tiesību aktus, jo tie principā tiek uzskatīti par likumīgiem un attiecīgi paredz tiesiskās sekas līdz brīdim, kad tiek atcelti, anulēti saskaņā ar prasību atcelt tiesību aktu vai pasludināti par spēkā neesošiem pēc lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu vai iebildes par prettiesiskumu.

| (5) | Attiecīgi Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, ir saistošs visām dalībvalstu iestādēm, kurām tas ir adresēts, tostarp to neatkarīgajām uzraudzības iestādēm, ciktāl tā rezultātā tiek atļauta personas datu pārsūtīšana no attiecīgās dalībvalsts uz trešo valsti, uz ko šis lēmums attiecas (5). No tā izriet, ka valstu uzraudzības iestādes nevar pieņemt pasākumus, kas ir pretrunā Komisijas lēmumam par aizsardzības līmeņa pietiekamību, piemēram, tiesību aktus, ar kuriem minēto lēmumu pasludina par spēkā neesošu vai kuros ar saistošām sekām būtu noteikts, ka minētajā lēmumā norādītajās trešās valstīs netiek nodrošināts pietiekams aizsardzības līmenis. Kā precizēts Schrems spriedumā, tas neliedz valsts uzraudzības iestādei izskatīt personas prasības par personas datu aizsardzības līmeni trešā valstī, uz kuru attiecas Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un, ja iestāde prasību uzskata par pamatotu, tā var sākt tiesvedību valsts tiesā, lai valsts tiesa, ja tai arī ir šaubas par Komisijas lēmuma spēkā esību, atsauktos uz prejudiciālu nolēmumu ar mērķi izvērtēt šā lēmuma spēkā esību. (6). |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, ir saistošs visām dalībvalstu iestādēm, kurām tas ir adresēts, tostarp to neatkarīgajām uzraudzības iestādēm, ciktāl tā rezultātā tiek atļauta personas datu pārsūtīšana no attiecīgās dalībvalsts uz trešo valsti, uz ko šis lēmums attiecas (5). No tā izriet, ka valstu uzraudzības iestādes nevar pieņemt pasākumus, kas ir pretrunā Komisijas lēmumam par aizsardzības līmeņa pietiekamību, piemēram, tiesību aktus, ar kuriem minēto lēmumu pasludina par spēkā neesošu vai kuros ar saistošām sekām būtu noteikts, ka minētajā lēmumā norādītajās trešās valstīs netiek nodrošināts pietiekams aizsardzības līmenis. Kā precizēts Schrems spriedumā, tas neliedz valsts uzraudzības iestādei izskatīt personas prasības par personas datu aizsardzības līmeni trešā valstī, uz kuru attiecas Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un, ja iestāde prasību uzskata par pamatotu, tā var sākt tiesvedību valsts tiesā, lai valsts tiesa, ja tai arī ir šaubas par Komisijas lēmuma spēkā esību, atsauktos uz prejudiciālu nolēmumu ar mērķi izvērtēt šā lēmuma spēkā esību. (6).

| (6) | Komisijas Lēmumos 2000/518/EK (7), 2002/2/EK (8), 2003/490/EK (9), 2003/821/EK (10), 2004/411/EK, (11) 2008/393/EK (12), 2010/146/ES (13), 2010/625/ES (14), 2011/61/ES (15) un Komisijas Īstenošanas lēmumos 2012/484/ES (16) un 2013/65/ES (17), kas ir lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ietverti valstu uzraudzības iestāžu pilnvaru ierobežojumi, kas atbilst Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmajai daļai, kuru Eiropas Savienības Tiesa atzina par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas Lēmumos 2000/518/EK (7), 2002/2/EK (8), 2003/490/EK (9), 2003/821/EK (10), 2004/411/EK, (11) 2008/393/EK (12), 2010/146/ES (13), 2010/625/ES (14), 2011/61/ES (15) un Komisijas Īstenošanas lēmumos 2012/484/ES (16) un 2013/65/ES (17), kas ir lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ietverti valstu uzraudzības iestāžu pilnvaru ierobežojumi, kas atbilst Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmajai daļai, kuru Eiropas Savienības Tiesa atzina par spēkā neesošu.

| (7) | Ņemot vērā Schrems spriedumu un saskaņā ar Līguma 266. pantu šajos lēmumos iekļautie noteikumi, kas ierobežo valsts uzraudzības iestāžu pilnvaras, būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Schrems spriedumu un saskaņā ar Līguma 266. pantu šajos lēmumos iekļautie noteikumi, kas ierobežo valsts uzraudzības iestāžu pilnvaras, būtu jāaizstāj.

| (8) | Schrems spriedumā Eiropas Savienības Tiesa precizēja arī, ka, tā kā aizsardzības līmenis, ko nodrošina trešā valsts, var mainīties, Komisijai, pēc tam, kad tā ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, periodiski jāpārbauda, vai konstatējums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ko nodrošina attiecīgā trešā valsts, joprojām ir faktiski un juridiski pamatots (18). Ņemot vērā šā sprieduma secinājumus attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, būtu jāuzrauga arī noteikumi un kārtība, kas reglamentē šādu piekļuvi. |
| --- | --- |

(8)

Schrems spriedumā Eiropas Savienības Tiesa precizēja arī, ka, tā kā aizsardzības līmenis, ko nodrošina trešā valsts, var mainīties, Komisijai, pēc tam, kad tā ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, periodiski jāpārbauda, vai konstatējums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ko nodrošina attiecīgā trešā valsts, joprojām ir faktiski un juridiski pamatots (18). Ņemot vērā šā sprieduma secinājumus attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, būtu jāuzrauga arī noteikumi un kārtība, kas reglamentē šādu piekļuvi.

| (9) | Tāpēc attiecībā uz valstīm, par kurām ir pieņemts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, Komisija pastāvīgi uzraudzīs situāciju gan tiesību aktos, gan praksē, kas varētu ietekmēt šādu lēmumu darbību, tostarp situāciju attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecībā uz valstīm, par kurām ir pieņemts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, Komisija pastāvīgi uzraudzīs situāciju gan tiesību aktos, gan praksē, kas varētu ietekmēt šādu lēmumu darbību, tostarp situāciju attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem.

| (10) | Lai sekmētu pašlaik spēkā esošo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību darbības efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par attiecīgo valsts uzraudzības iestāžu veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai sekmētu pašlaik spēkā esošo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību darbības efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par attiecīgo valsts uzraudzības iestāžu veiktajām darbībām.

| (11) | Indivīdu aizsardzības darba grupa attiecībā uz personas datu apstrādi, kas ir izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir sniegusi atzinumu, un tas ir ņemts vērā šā lēmuma sagatavošanā. |
| --- | --- |

(11)

Indivīdu aizsardzības darba grupa attiecībā uz personas datu apstrādi, kas ir izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir sniegusi atzinumu, un tas ir ņemts vērā šā lēmuma sagatavošanā.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktu.

| (13) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumi 2000/518/EK, 2002/2/EK, 2003/490/EK, 2003/821/EK, 2004/411/EK, 2008/393/EK, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES un Īstenošanas lēmumi 2012/484/ES un 2013/65/ES, |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumi 2000/518/EK, 2002/2/EK, 2003/490/EK, 2003/821/EK, 2004/411/EK, 2008/393/EK, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES un Īstenošanas lēmumi 2012/484/ES un 2013/65/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2000/518/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Šveici, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Šveici, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”;

| 2) | tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

  “3.a pants

  1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Šveices tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Šveice turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.


  2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Šveicē ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.


  3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Šveices valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.


  4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Šveices kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.” |
| --- | --- |

2)

tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Šveices tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Šveice turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Šveicē ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Šveices valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Šveices kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

2. pants

Lēmumu 2002/2/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas pie datu saņēmēja Kanādā, uz kuru attiecas Kanādas likums par personas datu aizsardzību un elektroniskajiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas pie datu saņēmēja Kanādā, uz kuru attiecas Kanādas likums par personas datu aizsardzību un elektroniskajiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”;

| 2) | tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

  “3.a pants

  1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Kanādas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Kanāda turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.


  2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Kanādā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.


  3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Kanādas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.


  4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Kanādas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.” |
| --- | --- |

2)

tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Kanādas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Kanāda turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Kanādā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Kanādas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Kanādas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

3. pants

Lēmumu 2003/490/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Argentīnu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Argentīnu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”;

| 2) | tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

  “3.a pants

  1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Argentīnas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Argentīna turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.


  2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Argentīnā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.


  3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Argentīnas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.


  4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Argentīnas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.” |
| --- | --- |

2)

tajā iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Argentīnas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Argentīna turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Argentīnā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Argentīnas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Argentīnas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

4. pants

Lēmuma 2003/821/EK 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Gērnsijas Teritoriālo Vienību, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Gērnsijas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Gērnsija turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Gērnsijā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Gērnsijas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Gērnsijas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

5. pants

Lēmuma 2004/411/EK 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Menas Salu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Menas Salas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Menas Sala turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Menas Salā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Menas Salas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Menas Salas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

6. pants

Lēmuma 2008/393/EK 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Džērsiju, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Džērsijas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Džērsija turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Džērsijā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav spējušas nodrošināt šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Džērsijas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Džērsijas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

7. pants

Lēmuma 2010/146/ES 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas pie datu saņēmēja Fēru Salās, uz kuru attiecas Fēru Salu likums par personas datu apstrādi, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Fēru Salu tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Fēru Salas turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Fēru Salās ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Fēru Salu valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Fēru Salu kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

8. pants

Lēmuma 2010/625/ES 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Andoru, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Andoras tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Andora turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Andorā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Andoras valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Andoras kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

9. pants

Lēmuma 2011/61/ES 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Izraēlas Valsti, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

4. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Izraēlas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Izraēlas Valsts turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Izraēlas Valstī ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Izraēlas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Izraēlas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

10. pants

Īstenošanas lēmuma 2012/484/ES 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem:

“2. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Urugvajas Austrumu Republiku, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

3. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Urugvajas Austrumu Republikas tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Urugvajas Austrumu Republika turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Urugvajas Austrumu Republikā ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Urugvajas valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Urugvajas kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

11. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/65/ES 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem:

“2. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz Jaunzēlandi, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.

3. pants

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju Jaunzēlandes tiesību sistēmā, kas varētu ietekmēt šā lēmuma darbību, tostarp attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai novērtētu, vai Jaunzēlande turpina nodrošināt personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad iestādes, kas Jaunzēlandē ir atbildīgas par aizsardzības standartu ievērošanu, nav panākušas šādu ievērošanu.

3.   Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par jebkādu norādi, kas liecina par to, ka Jaunzēlandes valsts iestāžu, kuras atbildīgas par valsts drošību, tiesībaizsardzību vai citām valsts interesēm, iejaukšanās personu tiesībās attiecībā uz personas datu aizsardzību pārsniedz absolūti nepieciešamo vai ka pret šādu iejaukšanos nav efektīvas tiesiskās aizsardzības.

4.   Ja pierādījumi liecina, ka pienācīgs aizsardzības līmenis vairs netiek nodrošināts, tostarp gadījumos, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, Komisija par to informē Jaunzēlandes kompetento iestādi un vajadzības gadījumā iesniedz pasākumu projektu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā minēto procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu vai ierobežotu tā darbības jomu.”

12. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

2

(3)  Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmums 2000/520/EK atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, kas noteikta ar privātuma drošības zonas principiem un attiecīgajiem visbiežāk uzdotajiem jautājumiem, kurus izdevusi ASV Tirdzniecības ministrija (OV L 215, 25.8.2000., 7. lpp.).

3

(4)  
  Schrems, 40. un turpmākie punkti, 101. līdz 103. punkts.

4

Schrems

(5)  
  Schrems, 51., 52. un 62. punkts.

5

Schrems

(6)  
  Schrems, 52., 62. un 65. punkts.

6

Schrems

(7)  Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmums 2000/518/EK atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par tādu personas datu pienācīgu aizsardzību Šveicē (OV L 215, 25.8.2000., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2001. gada 20. decembra Lēmums 2002/2/EK par personas datu pienācīgu aizsardzību, kas noteikta Kanādas likumā par personas datu un elektronisko dokumentu aizsardzību, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (OV L 2, 4.1.2002., 13. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2003. gada 30. jūnija Lēmums 2003/490/EK atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par personas datu pienācīgu aizsardzību Argentīnā (OV L 168, 5.7.2003., 19. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2003. gada 21. novembra Lēmums 2003/821/EK par atbilstīgu personas datu aizsardzību Gērnsijā (OV L 308, 25.11.2003., 27. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2004. gada 28. aprīļa Lēmums 2004/411/EK par pietiekamu personas datu aizsardzību Menas salā (OV L 151, 30.4.2004., 48. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2008. gada 8. maija Lēmums 2008/393/EK atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par personas datu pienācīgu aizsardzību Džērsijā (OV L 138, 28.5.2008., 21. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2010. gada 5. marta Lēmums 2010/146/ES atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par personas datu pienācīgu aizsardzību saskaņā ar Fēru salu likumu par personas datu apstrādi (OV L 58, 9.3.2010., 17. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2010. gada 19. oktobra Lēmums 2010/625/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību Andorā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (OV L 277, 21.10.2010., 27. lpp.).

14

(15)  Komisijas 2011. gada 31. janvāra Lēmums 2011/61/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību Izraēlā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi (OV L 27, 1.2.2011., 39. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2012. gada 21. augusta Īstenošanas lēmums 2012/484/ES par personas datu pietiekamu aizsardzību Urugvajas Austrumu Republikā attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (OV L 227, 23.8.2012., 11. lpp.).

16

(17)  Komisijas 2012. gada 19. decembra Īstenošanas lēmums 2013/65/ES par personas datu pienācīgu aizsardzību Jaunzēlandē atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi (OV L 28, 30.1.2013., 12. lpp.).

17

(18)  
  Schrems, 76. punkts. Šāda pārbaude ir nepieciešama katru reizi, kad Komisija saņem jebkādu informāciju, kas rada pamatotas bažas par to.

18

Schrems

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/92

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2296

(2016. gada 16. decembris),

ar ko izveido neatkarīgo ekspertu grupu, kas ir iecelta par Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādi

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādes darbs labvēlīgi ietekmē Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla uzlabošanu, jo īpaši – sniedzot Komisijai objektīvus, uz pierādījumiem balstītus ieteikumus par aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan Savienības, gan vietējā līmenī, kā arī par tīkla funkciju darbību. Lai palīdzētu sasniegt Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanas mērķus, kuru galvenais virzītājspēks ir saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013 (2) izveidotā darbības uzlabošanas sistēma, tostarp turpmākie nepieciešamie pasākumi, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, minēto sistēmu līdz šim piemērojot, un cieši saistītā tarifikācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 391/2013 (3), un lai palīdzētu sasniegt Komisijas aviācijas stratēģijas mērķus kopumā (4), ārkārtīgi svarīgs ir Darbības izvērtēšanas iestādes sniegtais atbalsts. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādes darbs labvēlīgi ietekmē Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla uzlabošanu, jo īpaši – sniedzot Komisijai objektīvus, uz pierādījumiem balstītus ieteikumus par aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan Savienības, gan vietējā līmenī, kā arī par tīkla funkciju darbību. Lai palīdzētu sasniegt Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanas mērķus, kuru galvenais virzītājspēks ir saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013 (2) izveidotā darbības uzlabošanas sistēma, tostarp turpmākie nepieciešamie pasākumi, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, minēto sistēmu līdz šim piemērojot, un cieši saistītā tarifikācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 391/2013 (3), un lai palīdzētu sasniegt Komisijas aviācijas stratēģijas mērķus kopumā (4), ārkārtīgi svarīgs ir Darbības izvērtēšanas iestādes sniegtais atbalsts.

| (2) | Pašreizējā Darbības izvērtēšanas iestādes sastāva pilnvaru termiņš saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/672/ES (5) beigsies 2016. gada 31. decembrī. Komisijai būtu jāieceļ jauns Darbības izvērtēšanas iestādes sastāvs, lai tā pēc minētās dienas turpinātu palīdzēt Komisijai un valstu uzraudzības iestādēm. Lai paredzētu pietiekami ilgu periodu, tādējādi nodrošinot nepārtrauktību un stabilitāti, vienlaikus paredzot arī fiksētu termiņu, kurš atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 1. punktā noteiktajiem pārskata periodiem, minētais pilnvaru termiņš būtu jāparedz no 2017. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējā Darbības izvērtēšanas iestādes sastāva pilnvaru termiņš saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/672/ES (5) beigsies 2016. gada 31. decembrī. Komisijai būtu jāieceļ jauns Darbības izvērtēšanas iestādes sastāvs, lai tā pēc minētās dienas turpinātu palīdzēt Komisijai un valstu uzraudzības iestādēm. Lai paredzētu pietiekami ilgu periodu, tādējādi nodrošinot nepārtrauktību un stabilitāti, vienlaikus paredzot arī fiksētu termiņu, kurš atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 1. punktā noteiktajiem pārskata periodiem, minētais pilnvaru termiņš būtu jāparedz no 2017. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.

| (3) | Ņemot vērā to, ka minētais periods tiek pagarināts no otrā līdz trešajam pārskata periodam, Darbības izvērtēšanas iestādes sastāva atjaunošanai vajadzētu būt tādai, kas nodrošina pieejamās pieredzes un zināšanu vienmērīgu pāreju un nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka minētais periods tiek pagarināts no otrā līdz trešajam pārskata periodam, Darbības izvērtēšanas iestādes sastāva atjaunošanai vajadzētu būt tādai, kas nodrošina pieejamās pieredzes un zināšanu vienmērīgu pāreju un nepārtrauktību.

| (4) | Nolūkā stiprināt Darbības izvērtēšanas iestādes neatkarību, būtu jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa, lai tā palīdzētu īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, un minētā ekspertu grupa būtu jāieceļ par Darbības izvērtēšanas iestādi. |
| --- | --- |

(4)

Nolūkā stiprināt Darbības izvērtēšanas iestādes neatkarību, būtu jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa, lai tā palīdzētu īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, un minētā ekspertu grupa būtu jāieceļ par Darbības izvērtēšanas iestādi.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 2. punktā vispārīgā veidā ir noteikts, kāda ir Darbības izvērtēšanas iestādes loma darbības uzlabošanas sistēmas kontekstā. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. pantā ir aprakstoši sniegta sīkāka informācija par minētās iestādes uzdevumiem un darbībām. Daži uzdevumi ir paredzēti arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 598/2014 (6) 6. panta 1. punktā. Skaidrības un pilnīguma nodrošināšanai saskaņā ar minētajiem noteikumiem būtu jāuzskaita visi Darbības izvērtēšanas iestādes uzdevumi. Darbības izvērtēšanas iestādei būtu jāpalīdz Komisijai, sniedzot konsultācijas, speciālas zināšanas un citus pakalpojumus. Tādēļ tai būtu jāsadarbojas ar valstu uzraudzības iestādēm. Iestādei būtu arī jāpalīdz valstu uzraudzības iestādēm pēc to pieprasījuma. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 2. punktā vispārīgā veidā ir noteikts, kāda ir Darbības izvērtēšanas iestādes loma darbības uzlabošanas sistēmas kontekstā. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. pantā ir aprakstoši sniegta sīkāka informācija par minētās iestādes uzdevumiem un darbībām. Daži uzdevumi ir paredzēti arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 598/2014 (6) 6. panta 1. punktā. Skaidrības un pilnīguma nodrošināšanai saskaņā ar minētajiem noteikumiem būtu jāuzskaita visi Darbības izvērtēšanas iestādes uzdevumi. Darbības izvērtēšanas iestādei būtu jāpalīdz Komisijai, sniedzot konsultācijas, speciālas zināšanas un citus pakalpojumus. Tādēļ tai būtu jāsadarbojas ar valstu uzraudzības iestādēm. Iestādei būtu arī jāpalīdz valstu uzraudzības iestādēm pēc to pieprasījuma.

| (6) | Lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu Darbības izvērtēšanas iestādes darbību, tā būtu jāatbalsta ar sekretariātu, ko nodrošina Komisija. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu Darbības izvērtēšanas iestādes darbību, tā būtu jāatbalsta ar sekretariātu, ko nodrošina Komisija.

| (7) | Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem vajadzētu būt augsti kvalificētiem speciālistiem, kam ir atbilstoša kompetence galvenajās darbības jomās. Locekļi, kas nav priekšsēdētājs, būtu jāizvēlas, izmantojot uzaicinājumu iesniegt pieteikumus un atlases procedūru, ievērojot objektivitātes, vienlīdzīgu iespēju un pārredzamības principus un konstatējot faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus, un viņi būtu jāieceļ amatā kā privātpersonas. Priekšsēdētājs, ņemot vērā viņa konkrētos pienākumus un atbildību un ievērojot minētos principus un nodrošinot minēto konstatēšanu, būtu jāieceļ Komisijai saskaņā ar tās iekšējiem administratīviem noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem vajadzētu būt augsti kvalificētiem speciālistiem, kam ir atbilstoša kompetence galvenajās darbības jomās. Locekļi, kas nav priekšsēdētājs, būtu jāizvēlas, izmantojot uzaicinājumu iesniegt pieteikumus un atlases procedūru, ievērojot objektivitātes, vienlīdzīgu iespēju un pārredzamības principus un konstatējot faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus, un viņi būtu jāieceļ amatā kā privātpersonas. Priekšsēdētājs, ņemot vērā viņa konkrētos pienākumus un atbildību un ievērojot minētos principus un nodrošinot minēto konstatēšanu, būtu jāieceļ Komisijai saskaņā ar tās iekšējiem administratīviem noteikumiem.

| (8) | Ņemot vērā minēto locekļu, kas nav priekšsēdētājs, kvalifikāciju un speciālās zināšanas, prasības attiecībā uz neatkarību un interešu konflikta neesību, faktu, ka viņus ieceļ amatā kā privātpersonas, un minēto locekļu darba nozīmīgumu, viņiem būtu jāsaņem atalgojums, kas pārsniedz atlīdzināmos izdevumus un ir samērīgs ar uzdevumiem, kuri tiem uzticēti. Priekšsēdētājam atalgojums un atlīdzības būtu jāsaņem saskaņā ar Komisijas iekšējiem administratīviem noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā minēto locekļu, kas nav priekšsēdētājs, kvalifikāciju un speciālās zināšanas, prasības attiecībā uz neatkarību un interešu konflikta neesību, faktu, ka viņus ieceļ amatā kā privātpersonas, un minēto locekļu darba nozīmīgumu, viņiem būtu jāsaņem atalgojums, kas pārsniedz atlīdzināmos izdevumus un ir samērīgs ar uzdevumiem, kuri tiem uzticēti. Priekšsēdētājam atalgojums un atlīdzības būtu jāsaņem saskaņā ar Komisijas iekšējiem administratīviem noteikumiem.

| (9) | Tādēļ arī ir lietderīgi Darbības izvērtēšanas iestādes darbību, kā arī tās administratīvā un tehniskā atbalsta izmaksas finansēt no Savienības budžeta. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ arī ir lietderīgi Darbības izvērtēšanas iestādes darbību, kā arī tās administratīvā un tehniskā atbalsta izmaksas finansēt no Savienības budžeta.

| (10) | Darbības izvērtēšanas iestādes darbība rada nepieciešamību piekļūt ar darbību saistītiem datiem, kas minēti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013 un pieejami Eirokontrolē. Tādēļ Komisijai būtu jānoslēdz atbilstošas vienošanās ar Eirokontroli, lai nodrošinātu piekļuvi šiem datiem, tostarp to vākšanu, validēšanu, orientējošu analīzi un sniegšanu. Minētajās vienošanās ir jāatzīst darbības izvērtēšanas Eiropas dimensija saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2394 (7). |
| --- | --- |

(10)

Darbības izvērtēšanas iestādes darbība rada nepieciešamību piekļūt ar darbību saistītiem datiem, kas minēti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013 un pieejami Eirokontrolē. Tādēļ Komisijai būtu jānoslēdz atbilstošas vienošanās ar Eirokontroli, lai nodrošinātu piekļuvi šiem datiem, tostarp to vākšanu, validēšanu, orientējošu analīzi un sniegšanu. Minētajās vienošanās ir jāatzīst darbības izvērtēšanas Eiropas dimensija saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2394 (7).

| (11) | Lai nodrošinātu Darbības izvērtēšanas iestādes pienācīgu darbību, ar reglamentu būtu jānosaka attiecīgi noteikumi un noteikumi par ziņošanu Komisijai. Būtu jānosaka arī informācijas neizpaušanas noteikumi. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu Darbības izvērtēšanas iestādes pienācīgu darbību, ar reglamentu būtu jānosaka attiecīgi noteikumi un noteikumi par ziņošanu Komisijai. Būtu jānosaka arī informācijas neizpaušanas noteikumi.

| (12) | Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (8). |
| --- | --- |

(12)

Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (8).

| (13) | Šo lēmumu būtu jābeidz piemērot, tiklīdz beidzas tajā noteiktais Darbības izvērtēšanas iestādes pilnvaru termiņš. |
| --- | --- |

(13)

Šo lēmumu būtu jābeidz piemērot, tiklīdz beidzas tajā noteiktais Darbības izvērtēšanas iestādes pilnvaru termiņš.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības izvērtēšanas iestādes iecelšana

1.   Ar šo uz laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim izveido neatkarīgu ekspertu grupu jautājumos par aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību Eiropas vienotajā gaisa telpā.

2.   Ar šo uz laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim 1. punktā minēto ekspertu grupu ieceļ par Eiropas vienotās gaisa telpas Darbības izvērtēšanas iestādi.

2. pants

Uzdevumi

Darbības izvērtēšanas iestādei ir šādi uzdevumi:

| a) | palīdzēt Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 3. punktā un 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 3. punktā un 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām;

| b) | saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 4. punktu pēc Komisijas pieprasījuma sniegt informāciju vai pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 4. punktu pēc Komisijas pieprasījuma sniegt informāciju vai pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību;

| c) | pēc Komisijas pieprasījuma palīdzēt tai noteikt kārtību, kādā piekļūst ar darbību saistītiem datiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 21. un 22. pantā; |
| --- | --- |

c)

pēc Komisijas pieprasījuma palīdzēt tai noteikt kārtību, kādā piekļūst ar darbību saistītiem datiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 21. un 22. pantā;

| d) | saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktu pēc valstu uzraudzības iestāžu pieprasījuma palīdzēt tām darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, sniedzot neatkarīgu viedokli par darbības jautājumiem un nosakot indikatīvo vērtību diapazonu mērķu noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktu pēc valstu uzraudzības iestāžu pieprasījuma palīdzēt tām darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, sniedzot neatkarīgu viedokli par darbības jautājumiem un nosakot indikatīvo vērtību diapazonu mērķu noteikšanai;

| e) | saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 598/2014 6. panta 1. punktu pēc kompetento iestāžu pieprasījuma sniegt tām atbalstu trokšņa līmeņa novērtēšanā to pārziņā esošajās lidostās. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 598/2014 6. panta 1. punktu pēc kompetento iestāžu pieprasījuma sniegt tām atbalstu trokšņa līmeņa novērtēšanā to pārziņā esošajās lidostās.

3. pants

Padomdevējas loma

1.   Komisija var apspriesties ar Darbības izvērtēšanas iestādi par visiem jautājumiem, kas saistīti ar aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību Eiropas vienotajā gaisa telpā.

2.   Darbības izvērtēšanas iestāde pēc savas iniciatīvas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 5. punktu var ziņot Komisijai un sniegt tai ieteikumus darbības uzlabošanas sistēmas uzlabošanai.

4. pants

Sastāvs un locekļu un priekšsēdētāja iecelšana

1.   Darbības izvērtēšanas iestādes sastāvā ir deviņi locekļi, ieskaitot priekšsēdētāju.

2.   Locekļi, kas nav priekšsēdētājs, ir personas, kuras pēc atlases, kas balstīta uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, ieceltas amatā kā privātpersonas.

3.   Locekļus, kas nav priekšsēdētājs, no speciālistiem, kam ir atbilstoša kompetence un kas ir atsaukušies uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, pēc apspriešanās ar dalībvalstīm par paredzēto iecelšanu Komisijas vārdā ieceļ Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Atlases un atbilstības kritēriji ietver pielikumā izklāstītos kritērijus.

4.   Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors Komisijas vārdā saskaņā ar tās administratīviem noteikumiem un pēc apspriešanās ar dalībvalstīm speciālistu, kam ir atbilstoša kompetence, ieceļ par Darbības izvērtēšanas iestādes priekšsēdētāju. Priekšsēdētājs darbojas kā Darbības izvērtēšanas iestādes pārstāvis un vada tās sanāksmes.

5.   Priekšsēdētāja un citu locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, un to var atjaunot divas reizes. Pilnvaru laiku vienlaikus atjauno ne vairāk kā divām trešdaļām locekļu.

6.   Tā locekļa vietā, kurš vairs nespēj pilnvērtīgi darboties darbības izvērtēšanas iestādē, kurš atkāpjas no amata vai kurš neatbilst 5. un 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem, saskaņā ar attiecīgi 2., 3. un 4. punktu uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citu locekli.

7.   Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors Komisijas vārdā var izveidot piemērotu kandidātu rezerves sarakstu, ko var izmantot, lai ieceltu locekļu aizstājējus, izņemot priekšsēdētāja. Ģenerāldirektors kandidātu vārdus rezerves sarakstā iekļauj ar kandidātu piekrišanu.

8.   To personu vārdus, kas ieceltas par Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

5. pants

Dalības principi

1.   Pildot pienākumus saskaņā ar šo lēmumu, Darbības izvērtēšanas iestāde un tās locekļi ir objektīvi un rīkojas neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes un sabiedrības interesēs. Locekļi attiecībā uz minēto paraksta paziņojumu, ar kuru tie apņemas īstenot savas funkcijas Darbības izvērtēšanas iestādē, lai sasniegtu šo mērķi.

2.   Locekļi savus pienākumus nedeleģē nevienai citai personai.

3.   Personas, kuras iesniedz pieteikumu uz locekļa vietu, atklāj visus apstākļus, kas varētu izraisīt interešu konfliktu, iesniedzot interešu deklarāciju, kā noteikts uzaicinājumā iesniegt pieteikumus, kas minēts 4. panta 2. punktā. Persona, kuru paredzēts iecelt par priekšsēdētāju, savlaicīgi pirms iecelšanas arī atklāj visus šādus apstākļus. Minētajā deklarācijā visas minētās personas atklāj vismaz attiecīgas profesionālās un finansiālās intereses un situācijas, kas var apdraudēt vai par kurām var pamatoti uzskatīt, ka tās apdraud viņu kā Darbības izvērtēšanas iestādes locekļu spēju rīkoties neatkarīgi un sabiedrības interesēs.

4.   Lai novērtētu, vai varētu pastāvēt interešu konflikts, ņem vērā vairākus faktorus, tostarp personas interešu raksturu, veidu un nozīmi, kā arī to, cik lielā mērā var pamatoti uzskatīt, ka intereses var ietekmēt personas sniegtās konsultācijas un visu Darbības izvērtēšanas iestādes lēmumu pieņemšanas procesu. Ja ir maz ticams, ka, sniedzot konsultācijas Komisijai, intereses var apdraudēt personas spēju rīkoties neatkarīgi un sabiedrības interesēs, vai arī ir maz ticams, ka intereses var pamatoti uzskatīt par tādām, kas apdraud personas spēju rīkoties neatkarīgi un sabiedrības interesēs, tad personas intereses uzskata par nenozīmīgām vai mazām.

5.   Komisija iecelto locekļu interešu deklarācijas veidlapu dara publiski pieejamu, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. Veic tehniskus pasākumus, lai meklētājprogrammām norādītu, ka interešu deklarācijas veidlapai nevajadzētu parādīties meklēšanas rezultātos.

6.   Uz locekļiem attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu un Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz Savienības klasificētās informācijas aizsardzību un izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 (9) un Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (10).

7.   Locekļi katra pilnvaru termiņa sākumā paraksta rakstisku konfidencialitātes deklarāciju.

6. pants

Darba metode

1.   Saņēmusi iepriekšēju Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora sniegtu apstiprinājumu Komisijas vārdā, jo īpaši attiecībā uz darbības izvērtēšanas iestādes finansēšanu, Darbības izvērtēšanas iestāde pieņem šādus dokumentus:

| a) | tās gada darba programmu un gada pārskatu; |
| --- | --- |

a)

tās gada darba programmu un gada pārskatu;

| b) | tās reglamentu; |
| --- | --- |

b)

tās reglamentu;

| c) | kārtību, kādā tā sadarbojas ar valstu uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

c)

kārtību, kādā tā sadarbojas ar valstu uzraudzības iestādēm;

| d) | darba vienošanās ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 8. punktā; |
| --- | --- |

d)

darba vienošanās ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 8. punktā;

| e) | datu pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

e)

datu pārvaldības plānu.

2.   Darbības izvērtēšanas iestāde savus ziņojumus un ieteikumus un 1. punktā minētos dokumentus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.

3.   Vienojoties ar Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru, kas darbojas Komisijas vārdā, Darbības izvērtēšanas iestāde no savu locekļu vidus var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši darbības izvērtēšanas iestādes noteiktajam darba uzdevumam. Apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.

4.   Darbības izvērtēšanas iestādes, kā arī tās apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Tomēr izņēmuma gadījumos sanāksmes var notikt citur.

5.   Dalība darbības izvērtēšanas iestādes, kā arī tās apakšgrupu sanāksmēs Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem ir obligāta. Nepiedalīšanās gadījumā informāciju par attaisnojošiem apstākļiem nosūta priekšsēdētājam un sekretariātam.

6.   Darbības izvērtēšanas iestāde ar sekretariāta atbalstu nodrošina, lai tās metodika atspoguļotu jaunākos zinātniskos standartus.

7. pants

Administratīvais un tehniskais atbalsts

1.   Komisija sniedz nepieciešamo administratīvo un tehnisko atbalstu darbības izvērtēšanas iestādes darbībai, ieskaitot sekretariātu Darbības izvērtēšanas iestādes un tās apakšgrupu vajadzībām, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbību. Sekretariāts sasauc un atbalsta Darbības izvērtēšanas iestādes plenārsēdes un sasauc apakšgrupu sanāksmes.

Administratīvo un tehnisko atbalstu sniedz izmaksu ziņā efektīvā veidā, nodrošinot Darbības izvērtēšanas iestādes funkcionālo un tehnisko neatkarību, veicot savus uzdevumus.

2.   Ja konstatē, ka atbilstošais datu sniedzējs ir Eirokontrole, Komisija izstrādā atbilstošus nolīgumus ar Eirokontroli nolūkā vākt, validēt, orientējoši analizēt un sniegt šos datus un Darbības izvērtēšanas iestādei nodrošināt nepārtrauktu piekļuvi ar darbību saistītiem datiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 21. pantā un pieejami Eirokontrolē.

8. pants

Ziņošana un pārredzamība

1.   Darbības izvērtēšanas iestāde, veicot uzdevumus, kas tai uzticēti ar 2. pantu, sniedz Komisijai ziņojumus un ieteikumus.

2.   Darbības izvērtēšanas iestāde pirms savu ziņojumu izdošanas piedāvā valstu uzraudzības iestādēm iespēju pārbaudīt faktiskos datus, kas saistīti ar darbības uzlabošanas plānu novērtēšanu un uzraudzību.

3.   Komisija publicē visus darbības izvērtēšanas iestādes ziņojumus un ieteikumus, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.

4.   Ziņojumu vai ieteikumu nepublicē, ja ziņojuma vai ieteikuma vai tā daļas nodošana atklātībai kaitētu publisko vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (11) 4. pantā.

5.   Darbības izvērtēšanas iestāde pieņem gada pārskatu par savu darbu, tostarp par sadarbību ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru un par darba vienošanos ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem, kā minēts attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. panta 7. un 8. punktā, kā arī par vienošanos ar Eirokontroli attiecībā uz piekļuvi ar darbību saistītiem datiem, kas minēti 7. panta 2. punktā.

6.   Komisija uzrauga Darbības izvērtēšanas iestādes darbību un regulāri informē dalībvalstis par līdz šim paveikto.

9. pants

Piemaksas, izdevumi un atalgojums

1.   Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem, kas nav priekšsēdētājs, ir tiesības par katru pilnu darbdienu kā dienas vienības izmaksu saņemt īpašu piemaksu, kuras lielums nepārsniedz EUR 600. Kopējo piemaksu aprēķina un noapaļo uz augšu līdz summai, kas atbilst tuvākajai pusei darbdienas. Maksājumu veic euro.

2.   Locekļu, kas nav priekšsēdētājs, ceļa un uzturēšanās izdevumus Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2007) 5858 (12). Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķirtas ikgadējā resursu piešķiršanas procedūrā.

3.   Komisija saskaņā ar administratīviem noteikumiem Darbības izvērtēšanas iestādes priekšsēdētājam maksā atalgojumu un sedz viņa ceļa un uzturēšanās izdevumus.

10. pants

Finansējums

Izmaksas, kas rodas, pildot 2. pantā minētos uzdevumus, tostarp izmaksas, kas attiecas uz 9. pantā minētajām piemaksām un atlīdzībām Darbības izvērtēšanas iestādes locekļiem, kā arī 7. pantā minētā tehniskā un administratīvā atbalsta izmaksas finansē no Savienības budžeta. Izmaksas, kas attiecas uz 9. panta 1. un 2. punktā minētajām piemaksām un atlīdzībām, finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (13) 204. pantu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (14) 287. pantu.

13

14

11. pants

Atcelšana

Īstenošanas lēmumu 2014/672/ES atceļ.

12. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (OV L 128, 9.5.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 128, 9.5.2013., 31. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Aviācijas stratēģija Eiropai” COM(2015) 598 final.

4

(5)  Komisijas 2014. gada 24. septembra Īstenošanas lēmums 2014/672/ES par pilnvaru termiņa pagarināšanu Eiropas Vienotās gaisa telpas darbības izvērtēšanas iestādei (OV L 281, 25.9.2014., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 598/2014 par noteikumu un procedūru noteikšanu attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu (OV L 173, 12.6.2014., 65. lpp.).

6

(7)  Padomes 2015. gada 8. decembra Lēmums (ES) 2015/2394 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai jāpieņem par Eirokontroles lomu un uzdevumiem un par centralizētajiem pakalpojumiem (OV L 332, 18.12.2015., 136. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

11

(12)  Komisijas Lēmums C(2007) 5858. Noteikumi par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

14

---

PIELIKUMS

Darbības izvērtēšanas iestādes locekļu atlases un atbilstības kritēriji

Darbības izvērtēšanas iestādes locekļu atlases un atbilstības kritēriju vidū ir šādi:

| a) | pierādītas un attiecīgas kandidāta speciālās zināšanas, kompetence un augsta līmeņa profesionālā pieredze jomās, kas attiecas uz galvenajām darbības jomām; |
| --- | --- |

a)

pierādītas un attiecīgas kandidāta speciālās zināšanas, kompetence un augsta līmeņa profesionālā pieredze jomās, kas attiecas uz galvenajām darbības jomām;

| b) | kompetences un speciālo zināšanu visās galvenajās darbības jomās līdzsvarota pārstāvība, kā arī dzimumu un ģeogrāfiskās izcelsmes līdzsvarota pārstāvība; |
| --- | --- |

b)

kompetences un speciālo zināšanu visās galvenajās darbības jomās līdzsvarota pārstāvība, kā arī dzimumu un ģeogrāfiskās izcelsmes līdzsvarota pārstāvība;

| c) | zināšanu līdzsvarota pārstāvība jomās, kas attiecas uz (bet ne tikai):






  — | ES aviācijas politiku un piemērojamiem tiesību aktiem, |
| --- | --- | --- |

c)

zināšanu līdzsvarota pārstāvība jomās, kas attiecas uz (bet ne tikai):

—

ES aviācijas politiku un piemērojamiem tiesību aktiem,

| — | aviosabiedrību un/vai lidostu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

aviosabiedrību un/vai lidostu pārvaldību,

| — | militāro misiju prasībām un militāro operāciju vadību, |
| --- | --- |

—

militāro misiju prasībām un militāro operāciju vadību,

| — | aviācijas ekonomikas jautājumiem, SESAR izvēršanas pārvaldību un Savienības finansēšanas mehānismiem, |
| --- | --- |

—

aviācijas ekonomikas jautājumiem, SESAR izvēršanas pārvaldību un Savienības finansēšanas mehānismiem,

| — | salīdzinošo vērtēšanu, izmaksu un ieguvumu analīzes metodēm un finanšu plānošanu, |
| --- | --- |

—

salīdzinošo vērtēšanu, izmaksu un ieguvumu analīzes metodēm un finanšu plānošanu,

| — | izmaksu un citu darbības jomu savstarpējo atkarību, kā arī civilo un militāro prasību savstarpējo atkarību, |
| --- | --- |

—

izmaksu un citu darbības jomu savstarpējo atkarību, kā arī civilo un militāro prasību savstarpējo atkarību,

| — | drošības risku noteikšanu un darbības drošuma vērtēšanu, |
| --- | --- |

—

drošības risku noteikšanu un darbības drošuma vērtēšanu,

| — | emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) un ekoloģisko raksturlielumu mērīšanu (cita starpā pievēršoties aviācijas ietekmei uz vidi, degvielas patēriņa efektivitātei, CO2 un trokšņa emisijām), |
| --- | --- |

—

emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) un ekoloģisko raksturlielumu mērīšanu (cita starpā pievēršoties aviācijas ietekmei uz vidi, degvielas patēriņa efektivitātei, CO2 un trokšņa emisijām),

| — | mijiedarbību ar blakus esošām gaisa telpām ietekme uz SES telpu, tostarp kritiskiem punktiem un plūsmas pārvaldību; |
| --- | --- |

—

mijiedarbību ar blakus esošām gaisa telpām ietekme uz SES telpu, tostarp kritiskiem punktiem un plūsmas pārvaldību;

| d) | spēja analizēt un novērtēt darbības jomu savstarpējo atkarību un mijiedarbību un definēt turpmākos darbības uzlabošanas mērķus, pamatojoties uz plānotajiem darbības un tehnoloģiskajiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

d)

spēja analizēt un novērtēt darbības jomu savstarpējo atkarību un mijiedarbību un definēt turpmākos darbības uzlabošanas mērķus, pamatojoties uz plānotajiem darbības un tehnoloģiskajiem uzlabojumiem;

| e) | atbilstošas valodu prasmes, kas ļauj kandidātam pilnībā un efektīvi piedalīties Darbības izvērtēšanas iestādes darbā; |
| --- | --- |

e)

atbilstošas valodu prasmes, kas ļauj kandidātam pilnībā un efektīvi piedalīties Darbības izvērtēšanas iestādes darbā;

| f) | neatkarība un interešu konflikta neesība. |
| --- | --- |

f)

neatkarība un interešu konflikta neesība.

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/100

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2297

(2016. gada 16. decembris),

ar ko groza Lēmumus 2001/497/EK un 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm un šādās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8471)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2) konstatēja, ka, pieņemot 3. pantu Lēmumā 2000/520/EK (3), Komisija ir pārsniegusi pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, kurš jālasa, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un atzina minētā lēmuma 3. pantu par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2) konstatēja, ka, pieņemot 3. pantu Lēmumā 2000/520/EK (3), Komisija ir pārsniegusi pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, kurš jālasa, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un atzina minētā lēmuma 3. pantu par spēkā neesošu.

| (2) | Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmā daļa paredz ierobežojošus nosacījumus, kādos valstu uzraudzības iestādes varētu nolemt apturēt datu plūsmu uz ASV organizāciju, kas pati ir apliecinājusi, ka tā stingri ievēro atbilstīgi visbiežāk uzdotajiem jautājumiem īstenotos principus, neatkarīgi no Komisijas konstatējuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmā daļa paredz ierobežojošus nosacījumus, kādos valstu uzraudzības iestādes varētu nolemt apturēt datu plūsmu uz ASV organizāciju, kas pati ir apliecinājusi, ka tā stingri ievēro atbilstīgi visbiežāk uzdotajiem jautājumiem īstenotos principus, neatkarīgi no Komisijas konstatējuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību.

| (3) | Tiesa savā Schrems spriedumā precizēja, ka valsts uzraudzības iestādes ir kompetentas uzraudzīt personas datu pārsūtīšanu uz trešo valsti, par kuru ir pieņemts Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un ka Komisijai nav tiesību ierobežot šo iestāžu pilnvaras, kuras tām piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu. Saskaņā ar šo pantu minētajām iestādēm ir jo īpaši izmeklēšanas pilnvaras, tādas kā, piemēram, pilnvaras ievākt tās uzraudzības pienākumu izpildei visu vajadzīgo informāciju, efektīvas iejaukšanās pilnvaras, tādas kā, piemēram, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, un pilnvaras uzsākt procesuālas darbības (4). |
| --- | --- |

(3)

Tiesa savā Schrems spriedumā precizēja, ka valsts uzraudzības iestādes ir kompetentas uzraudzīt personas datu pārsūtīšanu uz trešo valsti, par kuru ir pieņemts Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un ka Komisijai nav tiesību ierobežot šo iestāžu pilnvaras, kuras tām piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu. Saskaņā ar šo pantu minētajām iestādēm ir jo īpaši izmeklēšanas pilnvaras, tādas kā, piemēram, pilnvaras ievākt tās uzraudzības pienākumu izpildei visu vajadzīgo informāciju, efektīvas iejaukšanās pilnvaras, tādas kā, piemēram, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, un pilnvaras uzsākt procesuālas darbības (4).

| (4) | Tajā pašā spriedumā Tiesa atgādināja, ka saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punkta otro daļu dalībvalstis un to iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Savienības iestāžu tiesību aktus, jo tie principā tiek uzskatīti par likumīgiem un attiecīgi paredz tiesiskās sekas līdz brīdim, kad tiek atcelti, anulēti saskaņā ar prasību atcelt tiesību aktu vai pasludināti par spēkā neesošiem pēc lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu vai iebildes par prettiesiskumu. |
| --- | --- |

(4)

Tajā pašā spriedumā Tiesa atgādināja, ka saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punkta otro daļu dalībvalstis un to iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Savienības iestāžu tiesību aktus, jo tie principā tiek uzskatīti par likumīgiem un attiecīgi paredz tiesiskās sekas līdz brīdim, kad tiek atcelti, anulēti saskaņā ar prasību atcelt tiesību aktu vai pasludināti par spēkā neesošiem pēc lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu vai iebildes par prettiesiskumu.

| (5) | Mutatis mutandis Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. panta 4. punktu, ir saistošs visām dalībvalstu iestādēm, kurām tas ir adresēts, tostarp to neatkarīgajām uzraudzības iestādēm, uz ko šis lēmums attiecas, ciktāl tā rezultātā tiek atzīts, ka pārsūtīšana, kas notiek, pamatojoties uz šajā direktīvā ietvertajām līguma standartklauzulām, sniedz pietiekamu aizsardzības līmeni, kāds pieprasīts minētās direktīvas 26. panta 2. punktā. Tas neliedz valsts uzraudzības iestādei īstenot tās pilnvaras pārraudzīt datu plūsmas, tostarp pilnvaras apturēt vai aizliegt personas datu pārsūtīšanu, ja tā konstatē, ka pārsūtīšana notiek, pārkāpjot ES vai valsts datu aizsardzības tiesību aktus, piemēram, ja datu saņēmējs neievēro līguma standartklauzulas. |
| --- | --- |

(5)

Mutatis mutandis Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. panta 4. punktu, ir saistošs visām dalībvalstu iestādēm, kurām tas ir adresēts, tostarp to neatkarīgajām uzraudzības iestādēm, uz ko šis lēmums attiecas, ciktāl tā rezultātā tiek atzīts, ka pārsūtīšana, kas notiek, pamatojoties uz šajā direktīvā ietvertajām līguma standartklauzulām, sniedz pietiekamu aizsardzības līmeni, kāds pieprasīts minētās direktīvas 26. panta 2. punktā. Tas neliedz valsts uzraudzības iestādei īstenot tās pilnvaras pārraudzīt datu plūsmas, tostarp pilnvaras apturēt vai aizliegt personas datu pārsūtīšanu, ja tā konstatē, ka pārsūtīšana notiek, pārkāpjot ES vai valsts datu aizsardzības tiesību aktus, piemēram, ja datu saņēmējs neievēro līguma standartklauzulas.

| (6) | Komisijas Lēmumos 2001/497/EK (5) un 2010/87/ES (6) ir noteikti valsts uzraudzības iestāžu pilnvaru ierobežojumi, kas ir salīdzināmi ar Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmo daļu, kuru Tiesa atzina par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas Lēmumos 2001/497/EK (5) un 2010/87/ES (6) ir noteikti valsts uzraudzības iestāžu pilnvaru ierobežojumi, kas ir salīdzināmi ar Lēmuma 2000/520/EK 3. panta 1. punkta pirmo daļu, kuru Tiesa atzina par spēkā neesošu.

| (7) | Ņemot vērā Schrems spriedumu un saskaņā ar Līguma 266. pantu šajos lēmumos iekļautie noteikumi, kas ierobežo valsts uzraudzības iestāžu pilnvaras, būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Schrems spriedumu un saskaņā ar Līguma 266. pantu šajos lēmumos iekļautie noteikumi, kas ierobežo valsts uzraudzības iestāžu pilnvaras, būtu jāaizstāj.

| (8) | Lai sekmētu pašlaik spēkā esošo lēmumu par līguma standartklauzulām darbības efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par valsts uzraudzības iestāžu veiktajām attiecīgajām darbībām. |
| --- | --- |

(8)

Lai sekmētu pašlaik spēkā esošo lēmumu par līguma standartklauzulām darbības efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par valsts uzraudzības iestāžu veiktajām attiecīgajām darbībām.

| (9) | Indivīdu aizsardzības darba grupa attiecībā uz personas datu apstrādi, kas ir izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir sniegusi atzinumu, un tas ir ņemts vērā šā lēmuma sagatavošanā. |
| --- | --- |

(9)

Indivīdu aizsardzības darba grupa attiecībā uz personas datu apstrādi, kas ir izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir sniegusi atzinumu, un tas ir ņemts vērā šā lēmuma sagatavošanā.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktu.

| (11) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmumi 2001/497/EK un 2010/87/ES, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmumi 2001/497/EK un 2010/87/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2001/497/EK 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz trešām valstīm, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”

2. pants

Lēmuma 2010/87/ES 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Kad kompetentās iestādes dalībvalstī, lai pasargātu personas attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, izmanto savas pilnvaras atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 28. panta 3. punktam, kā rezultātā tiek apturētas vai pilnībā aizliegtas datu plūsmas uz trešām valstīm, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas nosūta informāciju pārējām dalībvalstīm.”

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

2

(3)  Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmums 2000/520/EK atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, kas noteikta ar privātuma “drošības zonas” principiem, un attiecīgajiem visbiežāk uzdotajiem jautājumiem, kurus izdevusi ASV Tirdzniecības ministrija (OV L 215, 25.8.2000., 7. lpp.).

3

(4)  
  Schrems, 40. un turpmākie punkti, 101. līdz 103. punkts.

4

Schrems

(5)  Komisijas 2001. gada 15. jūnija Lēmums 2001/497/EK par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK (OV L 181., 4.7.2001., 19. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2010. gada 5. februāra Lēmums 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu trešās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (OV L 39., 12.2.2010., 5. lpp.).

6

---

PAMATNOSTĀDNES

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/102

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/2298

(2016. gada 2. novembris),

ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2016/31)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 9.2. pantu, 12.1. pantu, 14.3. pantu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kuras jāizmanto Eurosistēmai, ko veido Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas (turpmāk – “NCB”), kuru valūta ir euro, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(1)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kuras jāizmanto Eurosistēmai, ko veido Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas (turpmāk – “NCB”), kuru valūta ir euro, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

| (2) | Monetārās politikas opeāciju vajadzībām Eurosistēma var veikt fiksētas procentu likmes vai mainīgas procentu likmes izsoļu procedūras. Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) jāgroza, lai tajā iekļautu dažus vajadzīgus tehniskus un redakcionālus precizējumus, kas saistīti ar izsoles procedūru operacionālajiem posmiem. |
| --- | --- |

(2)

Monetārās politikas opeāciju vajadzībām Eurosistēma var veikt fiksētas procentu likmes vai mainīgas procentu likmes izsoļu procedūras. Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) jāgroza, lai tajā iekļautu dažus vajadzīgus tehniskus un redakcionālus precizējumus, kas saistīti ar izsoles procedūru operacionālajiem posmiem.

| (3) | Eurosistēma uzskata par vajadzīgu sava nodrošinājuma regulējuma ietvaros grozīt atbilstības kritērijus un pielāgot riska kontroles pasākumus, ko piemēro augstākas prioritātes nenodrošinātiem parāda instrumentiem, kurus emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai ar tām cieši saistītas iestādes, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (2) īstenošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Eurosistēma uzskata par vajadzīgu sava nodrošinājuma regulējuma ietvaros grozīt atbilstības kritērijus un pielāgot riska kontroles pasākumus, ko piemēro augstākas prioritātes nenodrošinātiem parāda instrumentiem, kurus emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai ar tām cieši saistītas iestādes, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (2) īstenošanu dalībvalstīs.

| (4) | Eurosistēma izstrādājusi vienotu sistēmu aktīviem, kas ir atbilstošs nodrošinājums, lai ieviešot Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, Eurosistēmas kredītoperācijas tiktu veiktas saskaņoti. ECB Padome uzskata par vajadzīgu veikt dažus grozījumus Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, lai atļautu iekļaut kuponu struktūras ar potenciāli negatīvu naudas plūsmu attiecībā uz tirgojamiem aktīviem. |
| --- | --- |

(4)

Eurosistēma izstrādājusi vienotu sistēmu aktīviem, kas ir atbilstošs nodrošinājums, lai ieviešot Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, Eurosistēmas kredītoperācijas tiktu veiktas saskaņoti. ECB Padome uzskata par vajadzīgu veikt dažus grozījumus Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, lai atļautu iekļaut kuponu struktūras ar potenciāli negatīvu naudas plūsmu attiecībā uz tirgojamiem aktīviem.

| (5) | Eurosistēma prasa sniegt visaptverošus un standartizētus kredītu līmeņa datus nī par tādu naudas plūsmu radošo aktīvu pūlu, kurš nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus. Kredītu līmeņa dati attiecīgajām personām jāsniedz Eurosistēmas apstiprinātam kredītu līmeņa datu reģistram. Eurosistēmas prasības kredītu līmeņa datu reģistru apstiprināšanai, kā arī faktiskais apstiprināšanas process jāprecizē caurredzamības interesēs. |
| --- | --- |

(5)

Eurosistēma prasa sniegt visaptverošus un standartizētus kredītu līmeņa datus nī par tādu naudas plūsmu radošo aktīvu pūlu, kurš nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus. Kredītu līmeņa dati attiecīgajām personām jāsniedz Eurosistēmas apstiprinātam kredītu līmeņa datu reģistram. Eurosistēmas prasības kredītu līmeņa datu reģistru apstiprināšanai, kā arī faktiskais apstiprināšanas process jāprecizē caurredzamības interesēs.

| (6) | Nolūkā aizsargāt Eurosistēmas nodrošinājuma pietiekamību jāgroza kredītprasību atbilstības kritēriji un jo īpaši realizācijas ierobežojumu kritērijs. Pieņemot kā nodrošinājumu kredītprasības, NCB jāveic konkrēti pasākumi, lai novērstu vai ievērojami mazinātu ieskaita risku. Kredītprasības, kuras radušās pirms 2018. gada 1. janvāra un attiecībā uz kurām minētie pasākumi netiek veikti, var tikt mobilizētas kā nodrošinājums līdz 2019. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka izpildīti visi pārējie atbilstības kritēriji. |
| --- | --- |

(6)

Nolūkā aizsargāt Eurosistēmas nodrošinājuma pietiekamību jāgroza kredītprasību atbilstības kritēriji un jo īpaši realizācijas ierobežojumu kritērijs. Pieņemot kā nodrošinājumu kredītprasības, NCB jāveic konkrēti pasākumi, lai novērstu vai ievērojami mazinātu ieskaita risku. Kredītprasības, kuras radušās pirms 2018. gada 1. janvāra un attiecībā uz kurām minētie pasākumi netiek veikti, var tikt mobilizētas kā nodrošinājums līdz 2019. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka izpildīti visi pārējie atbilstības kritēriji.

| (7) | Lai aizsargātu Eurosistēmu pret finanšu zaudējumu risku darījuma partnera saistību neizpildes gadījumā, atbilstošajiem aktīviem, kas mobilizēti kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās, jāpiemēro riska kontroles pasākumi, kuri noteikti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas VI sadaļā. ECB Padome uzskata, ka Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārā izvērtējuma rezultātā jāveic vairākas korekcijas. |
| --- | --- |

(7)

Lai aizsargātu Eurosistēmu pret finanšu zaudējumu risku darījuma partnera saistību neizpildes gadījumā, atbilstošajiem aktīviem, kas mobilizēti kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās, jāpiemēro riska kontroles pasākumi, kuri noteikti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas VI sadaļā. ECB Padome uzskata, ka Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārā izvērtējuma rezultātā jāveic vairākas korekcijas.

| (8) | Atbilstošiem aktīviem ir jāatbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, kas noteiktas Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā (ECAF), ar ko nosaka procedūras, noteikumus un paņēmienus, kuri nodrošina, ka tiek uzturēta spēkā Eurosistēmas atbilstošu aktīvu augstu kredītstandartu prasība. Pēc ECAF noteikumu pārskatīšanas jāizdara konkrēti grozījumi, jo īpaši attiecībā uz ārējo kredītnovērtējuma iestāžu (ECAI) vispārējiem atzīšanas kritērijiem un papildu darbības prasībām ECAI attiecībā uz nodrošinātām obligācijām. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstošiem aktīviem ir jāatbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, kas noteiktas Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā (ECAF), ar ko nosaka procedūras, noteikumus un paņēmienus, kuri nodrošina, ka tiek uzturēta spēkā Eurosistēmas atbilstošu aktīvu augstu kredītstandartu prasība. Pēc ECAF noteikumu pārskatīšanas jāizdara konkrēti grozījumi, jo īpaši attiecībā uz ārējo kredītnovērtējuma iestāžu (ECAI) vispārējiem atzīšanas kritērijiem un papildu darbības prasībām ECAI attiecībā uz nodrošinātām obligācijām.

| (9) | Skaidrības interesēs nepieciešams izdarīt vairākus nelielus tehniskus grozījumus, piemēram, attiecībā uz nodrošināto obligāciju terminoloģiju. |
| --- | --- |

(9)

Skaidrības interesēs nepieciešams izdarīt vairākus nelielus tehniskus grozījumus, piemēram, attiecībā uz nodrošināto obligāciju terminoloģiju.

| (10) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) groza šādi:

| 1) | šādi groza 2. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 12. punktu:






  “12) | “nodrošinātā obligācija” ir parāda instruments, kurš ļauj: a) tieši vai netieši vērsties pret kredītiestādi; un b) vērsties pret pamatā esošo aktīvu dinamisko nodrošinājuma pūlu, un attiecībā uz kuru nav nekāda riska sadalījuma;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 2. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 12. punktu:

“12)

“nodrošinātā obligācija” ir parāda instruments, kurš ļauj: a) tieši vai netieši vērsties pret kredītiestādi; un b) vērsties pret pamatā esošo aktīvu dinamisko nodrošinājuma pūlu, un attiecībā uz kuru nav nekāda riska sadalījuma;”

| b) | iekļauj šādu 46.a) punktu:






  “46.a) | “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunkta izpratnē;” |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 46.a) punktu:

“46.a)

“ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunkta izpratnē;”

| c) | ar šādu punktu aizstāj 48. punktu:






  “48) | “liela apjoma nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, kuras emisijas apjoms ir vismaz 1 mljrd. euro un kurai vismaz trīs tirgus veidotāji nosaka regulāras pirkšanas un pārdošanas cenas;” |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 48. punktu:

“48)

“liela apjoma nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, kuras emisijas apjoms ir vismaz 1 mljrd. euro un kurai vismaz trīs tirgus veidotāji nosaka regulāras pirkšanas un pārdošanas cenas;”

| d) | ar šādu punktu aizstāj 71. punktu:






  “71) | “citas nodrošinātās obligācijas” ir strukturētas nodrošinātās obligācijas vai multi cédulas;” |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu punktu aizstāj 71. punktu:

“71)

“citas nodrošinātās obligācijas” ir strukturētas nodrošinātās obligācijas vai multi cédulas

| e) | ar šādu punktu aizstāj 74. punktu:






  “74) | “publisks kredītreitings” ir kredītreitings: a) ko piešķīrusi vai apstiprinājusi Savienībā reģistrēta kredītreitingu aģentūra, kuru Eurosistēma atzinusi par ārējo kredītnovērtējuma iestādi un b) kas atklāts publiski vai izplatīts abonentiem;” |
| --- | --- | --- |

e)

ar šādu punktu aizstāj 74. punktu:

“74)

“publisks kredītreitings” ir kredītreitings: a) ko piešķīrusi vai apstiprinājusi Savienībā reģistrēta kredītreitingu aģentūra, kuru Eurosistēma atzinusi par ārējo kredītnovērtējuma iestādi un b) kas atklāts publiski vai izplatīts abonentiem;”

| f) | ar šādu punktu aizstāj 88. punktu:






  “88) | “strukturēta nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, izņemot multi-cédulas, kura nav emitēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (*1) 52. panta 4. punkta prasībām; |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu punktu aizstāj 88. punktu:

“88)

“strukturēta nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, izņemot multi-cédulas

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).”;"

*1

| g) | ar šādu punktu aizstāj 94. punktu:






  “94) | “PVKIU atbilstoša nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, kura emitēta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punkta prasībām;” |
| --- | --- | --- |

g)

ar šādu punktu aizstāj 94. punktu:

“94)

“PVKIU atbilstoša nodrošinātā obligācija” ir nodrošinātā obligācija, kura emitēta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punkta prasībām;”

| 2) | šādi groza 25. pantu:






  a) | ar šādu tabulu aizstāj 1. punkta 4. tabulu:

  “4. tabula


  Izsoles procedūru operacionālie posmi







  1. posms. | Paziņojums par izsoli






  a) | ECB publisks paziņojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

šādi groza 25. pantu:

a)

ar šādu tabulu aizstāj 1. punkta 4. tabulu:

“4. tabula

“4. tabula

Izsoles procedūru operacionālie posmi

Izsoles procedūru operacionālie posmi

1. posms.

Paziņojums par izsoli

a)

ECB publisks paziņojums

| b) | NCB publisks paziņojums un tiešs paziņojums individuāliem darījuma partneriem (ja nepieciešams) |
| --- | --- |

b)

NCB publisks paziņojums un tiešs paziņojums individuāliem darījuma partneriem (ja nepieciešams)

2. posms.

Darījuma partneru izsoles pieteikumu gatavošana un iesniegšana

3. posms.

Eurosistēmas veikta izsoles pieteikumu apkopošana

4. posms.

Izsoles piešķīruma sadale un izsoles rezultātu paziņošana

| a) | ECB lēmums par izsoles piešķīrumu |
| --- | --- |

a)

ECB lēmums par izsoles piešķīrumu

| b) | ECB publisks paziņojums par piešķīruma sadales rezultātiem |
| --- | --- |

b)

ECB publisks paziņojums par piešķīruma sadales rezultātiem

5. posms.

Individuālo piešķīruma rezultātu apstiprināšana

6. posms.

Darījumu norēķini”;

| b) | ar šādām tabulām aizstāj 2. punkta 5. un 6. tabulu:


  “5. tabula


  Standartizsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks
   (3)
  )




  Teksts attēlu

  9:30
  Darījuma partneru pieteikumu iesniegšanas termiņš
  11:30
  Izsoles rezultātu paziņošana
  15:30
  Paziņojums par izsoli
  11:00.
  10:00.
  9:00.
  16:00.
  T+1
  Tirdzniecības diena (T)
  T-1


  6. tabula


  Ātrās izsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks)




  Teksts attēlu

  Izsoles rezultātu paziņošana
  Darījuma partneru pieteikumu iesniegšanas termiņš
  Paziņojums par izsoli
  4. stunda
  3
  2. stunda
  1. stunda
  Tirdzniecības diena (T)

  ”;
  (3)  Viduseiropas laiks ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku." |
| --- | --- |

b)

ar šādām tabulām aizstāj 2. punkta 5. un 6. tabulu:

“5. tabula

“5. tabula

Standartizsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks
   (3)
  )

Standartizsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks

3

)

9:30

Darījuma partneru pieteikumu iesniegšanas termiņš

11:30

Izsoles rezultātu paziņošana

15:30

Paziņojums par izsoli

11:00.

10:00.

9:00.

16:00.

T+1

Tirdzniecības diena (T)

T-1

6. tabula

6. tabula

Ātrās izsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks)

Ātrās izsoles procedūras operacionālo posmu indikatīvs grafiks (norādīts Viduseiropas laiks)

Izsoles rezultātu paziņošana

Darījuma partneru pieteikumu iesniegšanas termiņš

Paziņojums par izsoli

4. stunda

3

2. stunda

1. stunda

Tirdzniecības diena (T)

(3)  Viduseiropas laiks ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku."

3

| 3) | ar šādiem punktiem aizstāj 30. panta 1. un 2. punktu:

  “1.   Standartizsoles procedūras ECB iepriekš izziņo publiski. NCB papildus var izziņot standartizsoles publiski, kā arī tieši darījuma partneriem, ja nepieciešams.


  2.   Ātrās izsoles procedūras ECB var iepriekš izziņot publiski. Ātrās izsoles procedūrās, kuras tiek iepriekš izziņotas publiski, NCB, ja nepieciešams, var tieši sazināties ar izraudzītajiem darījuma partneriem. Ātrās izsoles procedūrās, kas netiek iepriekš izziņotas publiski, NCB tieši sazinās ar izraudzītajiem darījuma partneriem.”; |
| --- | --- |

3)

ar šādiem punktiem aizstāj 30. panta 1. un 2. punktu:

“1.   Standartizsoles procedūras ECB iepriekš izziņo publiski. NCB papildus var izziņot standartizsoles publiski, kā arī tieši darījuma partneriem, ja nepieciešams.

2.   Ātrās izsoles procedūras ECB var iepriekš izziņot publiski. Ātrās izsoles procedūrās, kuras tiek iepriekš izziņotas publiski, NCB, ja nepieciešams, var tieši sazināties ar izraudzītajiem darījuma partneriem. Ātrās izsoles procedūrās, kas netiek iepriekš izziņotas publiski, NCB tieši sazinās ar izraudzītajiem darījuma partneriem.”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 43. panta 1. punktu:

  “1.   ECB publiski paziņo savu lēmumu par izsoles piešķīruma sadali attiecībā uz izsoles rezultātiem. NCB papildus var paziņot ECB lēmumu par izsoles piešķīruma sadali publiski, kā arī tieši darījuma partneriem, ja nepieciešams.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 43. panta 1. punktu:

“1.   ECB publiski paziņo savu lēmumu par izsoles piešķīruma sadali attiecībā uz izsoles rezultātiem. NCB papildus var paziņot ECB lēmumu par izsoles piešķīruma sadali publiski, kā arī tieši darījuma partneriem, ja nepieciešams.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 55.a panta 3. punktu:

  “3.   Filiāļu gadījumā saskaņā ar 1. punktu sniegtā informācija attiecas uz iestādi, kurai ir filiāle.”; |
| --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 55.a panta 3. punktu:

“3.   Filiāļu gadījumā saskaņā ar 1. punktu sniegtā informācija attiecas uz iestādi, kurai ir filiāle.”;

| 6) | ar šādu punktu aizstāj 61. panta 1. punktu:

  “1.   ECB savā interneta vietnē publicē un atjauno atbilstošo tirgojamo vērtspapīru sarakstu, ievērojot savā interneta vietnē norādīto metodoloģiju, un atjauno to katru dienu, kurā darbojas TARGET2. Tirgojami aktīvi, kas iekļauti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā, pēc to publicēšanas sarakstā kļūst atbilstoši izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās. Atkāpjoties no šā noteikuma, attiecībā uz īstermiņa parāda instrumentiem, kuriem norēķins notiek tajā pašā dienā, Eurosistēma var piešķirt atbilstību no emisijas datuma. Aktīvi, kas novērtēti saskaņā ar 87. panta 3. punktu, netiek publicēti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā.”; |
| --- | --- |

6)

ar šādu punktu aizstāj 61. panta 1. punktu:

“1.   ECB savā interneta vietnē publicē un atjauno atbilstošo tirgojamo vērtspapīru sarakstu, ievērojot savā interneta vietnē norādīto metodoloģiju, un atjauno to katru dienu, kurā darbojas TARGET2. Tirgojami aktīvi, kas iekļauti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā, pēc to publicēšanas sarakstā kļūst atbilstoši izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās. Atkāpjoties no šā noteikuma, attiecībā uz īstermiņa parāda instrumentiem, kuriem norēķins notiek tajā pašā dienā, Eurosistēma var piešķirt atbilstību no emisijas datuma. Aktīvi, kas novērtēti saskaņā ar 87. panta 3. punktu, netiek publicēti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā.”;

| 7) | ar šādu punktu aizstāj 63. panta 1. punktu:

  “1.   Lai parāda instrumenti būtu atbilstoši, tiem līdz galīgajai dzēšanai ir kāda no šādām kupona struktūrām:






  a) | fiksētas procentu likmes, nulles procentu vai daudzpakāpju kuponi ar iepriekš noteiktu kupona grafiku un iepriekš noteiktu kupona vērtību; vai |
| --- | --- | --- |

7)

ar šādu punktu aizstāj 63. panta 1. punktu:

“1.   Lai parāda instrumenti būtu atbilstoši, tiem līdz galīgajai dzēšanai ir kāda no šādām kupona struktūrām:

a)

fiksētas procentu likmes, nulles procentu vai daudzpakāpju kuponi ar iepriekš noteiktu kupona grafiku un iepriekš noteiktu kupona vērtību; vai

| b) | mainīgas procentu likmes kuponi, kam ir šāda struktūra: kupona procentu likme = (atsauces procentu likme * l) ± x, ja f ≤ kupona procentu likme ≤ c, kur:






  i) | atsauces procentu likme konkrētajā brīdī atbilst tikai vienam no tālāk minētajiem lielumiem:






  — | euro naudas tirgus procentu likmei, piemēram, Euribor, LIBOR vai līdzīgiem indeksiem, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

mainīgas procentu likmes kuponi, kam ir šāda struktūra: kupona procentu likme = (atsauces procentu likme * l) ± x, ja f ≤ kupona procentu likme ≤ c, kur:

i)

atsauces procentu likme konkrētajā brīdī atbilst tikai vienam no tālāk minētajiem lielumiem:

—

euro naudas tirgus procentu likmei, piemēram, Euribor, LIBOR vai līdzīgiem indeksiem,

| — | pastāvīga termiņa mijmaiņas darījuma procentu likmei, piemēram, CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

pastāvīga termiņa mijmaiņas darījuma procentu likmei, piemēram, CMS, EIISDA, EUSA,

| — | vienas euro zonas valdības obligācijas peļņas likmei vai vairāku šādu obligāciju indeksam ar termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot), |
| --- | --- |

—

vienas euro zonas valdības obligācijas peļņas likmei vai vairāku šādu obligāciju indeksam ar termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot),

| — | euro zonas inflācijas indeksam; |
| --- | --- |

—

euro zonas inflācijas indeksam;

| ii) | f (zemākā procentu likme), c (augstākā procentu likme), l (palielināts/samazināts koeficients) un x (marža), ja tādi ir, ir vai nu iepriekš emisijas brīdī noteikti skaitļi, vai arī tie var laika gaitā mainīties tikai saskaņā ar emisijas brīdī noteikto virzību, kur l ir lielāks par nulli visu aktīva darbības laiku. Mainīgās procentu likmes kuponiem ar inflācijas indeksa atsauces likmi l ir vienāds ar vienu.”; |
| --- | --- |

ii)

f (zemākā procentu likme), c (augstākā procentu likme), l (palielināts/samazināts koeficients) un x (marža), ja tādi ir, ir vai nu iepriekš emisijas brīdī noteikti skaitļi, vai arī tie var laika gaitā mainīties tikai saskaņā ar emisijas brīdī noteikto virzību, kur l ir lielāks par nulli visu aktīva darbības laiku. Mainīgās procentu likmes kuponiem ar inflācijas indeksa atsauces likmi l ir vienāds ar vienu.”;

| 8) | iekļauj šādu 77.a pantu:

  “77.a pants
  Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru ieguldījumu ierobežojumi
  Naudas līdzekļu ieguldījumi, kas kreditēti emitenta vai starpnieka ĪNS bankas kontos saskaņā ar darījuma dokumentiem, nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus, ar kredītiem saistītas parādzīmes, mijmaiņas darījumus vai citus atvasinātos instrumentus, sintētiskos vērtspapīrus vai līdzīgas prasības.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 77.a pantu:

“77.a pants

Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru ieguldījumu ierobežojumi

Naudas līdzekļu ieguldījumi, kas kreditēti emitenta vai starpnieka ĪNS bankas kontos saskaņā ar darījuma dokumentiem, nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus, ar kredītiem saistītas parādzīmes, mijmaiņas darījumus vai citus atvasinātos instrumentus, sintētiskos vērtspapīrus vai līdzīgas prasības.”;

| 9) | svītro 73. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

9)

svītro 73. panta 7. punktu.

| 10) | ar šādu punktu aizstāj 78. panta 1. punktu:

  “1.   Pilnvērtīgi un standartizēti kredītu līmeņa dati par tādu naudas plūsmu radošo aktīvu pūlu, ar kuriem nodrošināti ABS, pieejami saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas VIII pielikumā un kas ietver informāciju par prasīto datu kvalitātes novērtējumu un prasības tam, kā Eurosistēma apstiprina kredītu līmeņa datu reģistrus. Atbilstības novērtējumā Eurosistēma ņem vērā: a) jebkādu datu nesniegšanu un b) to, cik bieži atsevišķi kredītu līmeņa datu lauki nesatur jēgpilnus datus.”; |
| --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj 78. panta 1. punktu:

“1.   Pilnvērtīgi un standartizēti kredītu līmeņa dati par tādu naudas plūsmu radošo aktīvu pūlu, ar kuriem nodrošināti ABS, pieejami saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas VIII pielikumā un kas ietver informāciju par prasīto datu kvalitātes novērtējumu un prasības tam, kā Eurosistēma apstiprina kredītu līmeņa datu reģistrus. Atbilstības novērtējumā Eurosistēma ņem vērā: a) jebkādu datu nesniegšanu un b) to, cik bieži atsevišķi kredītu līmeņa datu lauki nesatur jēgpilnus datus.”;

| 11) | pamatnostādnes ceturtās daļas II sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļu papildina ar šādu 4. apakšiedaļu:


  “4. apakšiedaļa



  Noteiktu nenodrošinātu parāda instrumentu īpašie atbilstības kritēriji



  81.a pants
  Noteiktu nenodrošinātu parāda instrumentu atbilstības kritēriji

  1.   Lai būtu atbilstoši Eurosistēmas kredītoperācijām, nenodrošināti parāda instrumenti, ko emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai 138. panta 2. punktā definētās ar tām cieši saistītās iestādes, atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem, kas attiecībā uz visiem tirgojamu aktīvu veidiem noteikti 1. iedaļā, izņemot prasību, kas noteikta 64. pantā, ciktāl uz nenodrošinātu parāda instrumentu attiecas tiesību aktos noteikta subordinācija.


  2.   Šajā apakšiedaļā tiesību aktos noteikta subordinācija ir emitentam piemērojamā tiesību aktu regulējumā balstīta tāda nenodrošināta parāda instrumenta subordinācija, uz kuru neattiecas subordinācija saskaņā ar parāda instrumenta noteikumiem un nosacījumiem, t. i., līgumiska subordinācija.”; |
| --- | --- |

11)

pamatnostādnes ceturtās daļas II sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļu papildina ar šādu 4. apakšiedaļu:

“4. apakšiedaļa

“4. apakšiedaļa

Noteiktu nenodrošinātu parāda instrumentu īpašie atbilstības kritēriji

Noteiktu nenodrošinātu parāda instrumentu īpašie atbilstības kritēriji

81.a pants

Noteiktu nenodrošinātu parāda instrumentu atbilstības kritēriji

1.   Lai būtu atbilstoši Eurosistēmas kredītoperācijām, nenodrošināti parāda instrumenti, ko emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai 138. panta 2. punktā definētās ar tām cieši saistītās iestādes, atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem, kas attiecībā uz visiem tirgojamu aktīvu veidiem noteikti 1. iedaļā, izņemot prasību, kas noteikta 64. pantā, ciktāl uz nenodrošinātu parāda instrumentu attiecas tiesību aktos noteikta subordinācija.

2.   Šajā apakšiedaļā tiesību aktos noteikta subordinācija ir emitentam piemērojamā tiesību aktu regulējumā balstīta tāda nenodrošināta parāda instrumenta subordinācija, uz kuru neattiecas subordinācija saskaņā ar parāda instrumenta noteikumiem un nosacījumiem, t. i., līgumiska subordinācija.”;

| 12) | ar šādu punktu aizstāj 83. panta a) punktu:






  “a) | ECAI emisijas reitings, kurš attiecas uz ECAI kredītnovērtējumu, kas piešķirts emisijai, vai – šīs ECAI emisijas reitinga neesamības gadījumā – programmai vai emisijas sērijai, kurā aktīvs emitēts. Programmas vai emisijas sērijas ECAI novērtējums ir saistošs tikai tad, ja tas attiecas uz konkrēto aktīvu un tam tieši un nepārprotami atbilst aktīva ECAI piešķirts ISIN kods, un emisijai nav cita tās pašas ECAI reitinga. Attiecībā uz ECAI emisijas reitingiem Eurosistēma nepiešķir nozīmi aktīva sākotnējam termiņam.”; |
| --- | --- | --- |

12)

ar šādu punktu aizstāj 83. panta a) punktu:

“a)

ECAI

ECAI

ECAI

ECAI

ECAI

ECAI

ECAI

| 13) | šādu 3.a punktu iekļauj 104. pantā:

  “3.a   No 2018. gada 1. janvāra kā nodrošinājumu pieņemot kredītprasības, kas radušās pēc minētā datuma, NCB piemēro pasākumus, kas novērš vai ievērojami mazina ieskaita risku.. Kredītprasības, kuras radušās pirms 2018. gada 1. janvāra un attiecībā uz kurām minētie pasākumi netiek veikti, var tikt mobilizētas kā nodrošinājums līdz 2019. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka izpildīti visi pārējie atbilstības kritēriji.”; |
| --- | --- |

13)

šādu 3.a punktu iekļauj 104. pantā:

“3.a   No 2018. gada 1. janvāra kā nodrošinājumu pieņemot kredītprasības, kas radušās pēc minētā datuma, NCB piemēro pasākumus, kas novērš vai ievērojami mazina ieskaita risku.. Kredītprasības, kuras radušās pirms 2018. gada 1. janvāra un attiecībā uz kurām minētie pasākumi netiek veikti, var tikt mobilizētas kā nodrošinājums līdz 2019. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka izpildīti visi pārējie atbilstības kritēriji.”;

| 14) | šādi groza 120. pantu:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. un 2. punktu:

  “1.   
  ECAF vajadzībām ECAI atzīšanas vispārējie kritēriji ir šādi:






  a) | ECAI ir reģistrētas vai sertificētas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009. |
| --- | --- | --- | --- |

14)

šādi groza 120. pantu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. un 2. punktu:

“1.   
  ECAF vajadzībām ECAI atzīšanas vispārējie kritēriji ir šādi:

a)

ECAI ir reģistrētas vai sertificētas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009.

| b) | ECAI atbilst darbības kritērijiem un nodrošina atbilstošu tvērumu, lai nodrošinātu efektīvu ECAF īstenošanu. ECAI kredītnovērtējuma izmantošana īpaši atkarīga no tā, vai Eurosistēmai ir pieejama informācija par šiem novērtējumiem, kā arī informācija novērtējumu salīdzināšanai un Eurosistēmas kredītkvalitātes līmeņu piešķiršanai (piemērošanai) šiem novērtējumiem, un rezultātu monitoringam saskaņā ar 126. pantu. |
| --- | --- |

b)

ECAI atbilst darbības kritērijiem un nodrošina atbilstošu tvērumu, lai nodrošinātu efektīvu ECAF īstenošanu. ECAI kredītnovērtējuma izmantošana īpaši atkarīga no tā, vai Eurosistēmai ir pieejama informācija par šiem novērtējumiem, kā arī informācija novērtējumu salīdzināšanai un Eurosistēmas kredītkvalitātes līmeņu piešķiršanai (piemērošanai) šiem novērtējumiem, un rezultātu monitoringam saskaņā ar 126. pantu.

2.   Eurosistēma patur sev tiesības pieņemt lēmumu par ECAF atzīšanas procedūras uzsākšanu pēc tam, kad tā saņēmusi.kredītreitingu aģentūras (KRA) pieteikumu. Pieņemot lēmumu, Eurosistēma ņem vērā arī to, vai KRA nodrošina pienācīgu tvērumu ECAF efektīvai piemērošanai saskaņā ar IXa pielikumā izklāstītajām prasībām.”;

| b) | iekļauj šādu 2.a punktu:

  “2.a   Pēc ECAF atzīšanas procedūras uzsākšanas Eurosistēma pārbauda visu papildu informāciju, kuru uzskata par nozīmīgu, lai nodrošinātu ECAF efektīvu piemērošanu, t. sk. ECAI spēju pildīt ECAF rezultātu monitoringa kritērijus un noteikumus saskaņā ar IX pielikumā izklāstītajām prasībām un IXb pielikuma īpašajiem kritērijiem (ja piemērojams). Eurosistēma patur tiesības pieņemt lēmumu, vai tā atzīst kādu ECAI ECAF vajadzībām, pamatojoties uz sniegto informāciju un tās pašas veikto atbilstības novērtējumu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a   Pēc ECAF atzīšanas procedūras uzsākšanas Eurosistēma pārbauda visu papildu informāciju, kuru uzskata par nozīmīgu, lai nodrošinātu ECAF efektīvu piemērošanu, t. sk. ECAI spēju pildīt ECAF rezultātu monitoringa kritērijus un noteikumus saskaņā ar IX pielikumā izklāstītajām prasībām un IXb pielikuma īpašajiem kritērijiem (ja piemērojams). Eurosistēma patur tiesības pieņemt lēmumu, vai tā atzīst kādu ECAI ECAF vajadzībām, pamatojoties uz sniegto informāciju un tās pašas veikto atbilstības novērtējumu.”;

| 15) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 122. panta 3. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | visjaunākais kompetentās iestādes veiktais novērtējums, kurā atspoguļota pašlaik pieejamā informācija par visiem jautājumiem, kas ietekmē IRB sistēmas izmantošanu nodrošinājuma vajadzībām, un visiem jautājumiem, kas saistīti ar datiem, kurus izmanto ECAF rezultātu monitoringa procesā;” |
| --- | --- | --- |

15)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 122. panta 3. punkta b) apakšpunktu:

“b)

visjaunākais kompetentās iestādes veiktais novērtējums, kurā atspoguļota pašlaik pieejamā informācija par visiem jautājumiem, kas ietekmē IRB sistēmas izmantošanu nodrošinājuma vajadzībām, un visiem jautājumiem, kas saistīti ar datiem, kurus izmanto ECAF

| 16) | ar šādu punktu aizstāj 137. panta 2. punktu:

  “2.   Tirgojamiem aktīviem piemēro vispārējos atbilstības kritērijus, kas noteikti ceturtās daļas II sadaļā, izņemot to, ka tirgojami aktīvi:






  a) | var tikt emitēti, turēti, un par tiem var veikt norēķinus ārpus EEZ; |
| --- | --- | --- |

16)

ar šādu punktu aizstāj 137. panta 2. punktu:

“2.   Tirgojamiem aktīviem piemēro vispārējos atbilstības kritērijus, kas noteikti ceturtās daļas II sadaļā, izņemot to, ka tirgojami aktīvi:

a)

var tikt emitēti, turēti, un par tiem var veikt norēķinus ārpus EEZ;

| b) | var būt denominēti valūtās, kas nav euro; un |
| --- | --- |

b)

var būt denominēti valūtās, kas nav euro; un

| c) | ir ar kuponu, kas neizraisa negatīvu naudas plūsmu.”; |
| --- | --- |

c)

ir ar kuponu, kas neizraisa negatīvu naudas plūsmu.”;

| 17) | Ar šādu apakšpunktu aizstāj 138. panta 3. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | ciešas saiknes starp darījuma partneri un EEZ valsts sektora iestādi, kura tiesīga iekasēt nodokļus, vai gadījumiem, kuros parāda instrumentu garantējusi viena vai vairākas EEZ valsts sektora institūcijas, kuras tiesīgas iekasēt nodokļus, un attiecīgā garantija atbilst 114. pantā noteiktajām pazīmēm, visos gadījumos ņemot vērā 139. panta 1. punktu;” |
| --- | --- | --- |

17)

Ar šādu apakšpunktu aizstāj 138. panta 3. punkta a) apakšpunktu:

“a)

ciešas saiknes starp darījuma partneri un EEZ valsts sektora iestādi, kura tiesīga iekasēt nodokļus, vai gadījumiem, kuros parāda instrumentu garantējusi viena vai vairākas EEZ valsts sektora institūcijas, kuras tiesīgas iekasēt nodokļus, un attiecīgā garantija atbilst 114. pantā noteiktajām pazīmēm, visos gadījumos ņemot vērā 139. panta 1. punktu;”

| 18) | ar šādu punktu aizstāj 139. panta 1. punktu:

  “1.   Nenodrošināti parāda instrumenti, ko emitējis darījuma partneris vai ar to cieši saistīta iestāde, kā noteikts 138. panta 2. punktā, un pilnībā garantē viena vai vairākas EEZ valsts sektora institūcijas, kuras tiesīgas iekasēt nodokļus, netiek mobilizēti kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās ar šo darījuma partneri:






  a) | ne tieši; |
| --- | --- | --- |

18)

ar šādu punktu aizstāj 139. panta 1. punktu:

“1.   Nenodrošināti parāda instrumenti, ko emitējis darījuma partneris vai ar to cieši saistīta iestāde, kā noteikts 138. panta 2. punktā, un pilnībā garantē viena vai vairākas EEZ valsts sektora institūcijas, kuras tiesīgas iekasēt nodokļus, netiek mobilizēti kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās ar šo darījuma partneri:

a)

ne tieši;

| b) | ne netieši, ja tie iekļauti nodrošināto obligāciju pūlā.”; |
| --- | --- |

b)

ne netieši, ja tie iekļauti nodrošināto obligāciju pūlā.”;

| 19) | ar šādu punktu aizstāj 141. panta 1. punktu:

  “1.   Darījuma partneris nedrīkst iesniegt vai izmantot kā nodrošinājumu nenodrošinātus parāda instrumentus, kurus emitējusi kredītiestāde vai jebkura cita iestāde, ar ko šai kredītiestādei ir ciešas saiknes, ja tā nodrošinājuma vērtība, kuru emitējusi kredītiestāde vai cita iestāde, ar ko tai ir ciešas saiknes, kopā pārsniedz 2,5 % no kopējās aktīvu vērtības, kurus šis darījuma partneris izmanto kā nodrošinājumu pēc piemērojamā diskonta. Šis 2,5 % ierobežojums neattiecas ne uz vienu no tālāk minētajiem gadījumiem:






  a) | ja šādu aktīvu vērtība nepārsniedz 50 milj. euro pēc jebkāda diskonta piemērošanas; vai |
| --- | --- | --- |

19)

ar šādu punktu aizstāj 141. panta 1. punktu:

“1.   Darījuma partneris nedrīkst iesniegt vai izmantot kā nodrošinājumu nenodrošinātus parāda instrumentus, kurus emitējusi kredītiestāde vai jebkura cita iestāde, ar ko šai kredītiestādei ir ciešas saiknes, ja tā nodrošinājuma vērtība, kuru emitējusi kredītiestāde vai cita iestāde, ar ko tai ir ciešas saiknes, kopā pārsniedz 2,5 % no kopējās aktīvu vērtības, kurus šis darījuma partneris izmanto kā nodrošinājumu pēc piemērojamā diskonta. Šis 2,5 % ierobežojums neattiecas ne uz vienu no tālāk minētajiem gadījumiem:

a)

ja šādu aktīvu vērtība nepārsniedz 50 milj. euro pēc jebkāda diskonta piemērošanas; vai

| b) | ja šos aktīvus garantējusi valsts sektora iestāde, kura tiesīga iekasēt nodokļus, ar garantiju, kas atbilst pazīmēm, kuras noteiktas 114. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

ja šos aktīvus garantējusi valsts sektora iestāde, kura tiesīga iekasēt nodokļus, ar garantiju, kas atbilst pazīmēm, kuras noteiktas 114. pantā.”;

| 20) | svītro 143. pantu; |
| --- | --- |

20)

svītro 143. pantu;

| 21) | iiekļauj šādu 144.a pantu:

  “144.a pants
  Atbilstoši aktīvi ar negatīvu naudas plūsmu

  1.   NCB nosaka, ka darījuma partneris turpina būt atbildīgs par jebkuras negatīvu naudas plūsmu summas savlaicīgu samaksu saistībā ar atbilstošiem aktīviem, kas iesniegti vai tiek izmantoti kā nodrošinājums.


  2.   Ja darījuma partneris laikus neveic maksājumu saskaņā ar 1. punktu, Eurosistēma ir tiesīga (bet tai nav pienākuma) veikt attiecīgo maksājumu. NCB nosaka, ka darījuma partneris nekavējoties pēc Eurosistēmas pieprasījuma atmaksā Eurosistēmai jebkuru negatīvu naudas plūsmu summu, kuru darījuma partnera vainas dēļ samaksājusi Eurosistēma. Ja darījuma partneris laikus neveic maksājumu saskaņā ar 1. punktu, Eurosistēmai ir tiesības nekavējoties un bez iepriekšēja brīdinājuma debetēt summu, kas līdzvērtīga summai, kura Eurosistēmai jāmaksā šāda darījuma partnera vārdā, no:






  a) | attiecīgā darījuma partnera maksājumu moduļa (MM) konta TARGET2, kā noteikts Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikuma 36. panta 6. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

21)

iiekļauj šādu 144.a pantu:

“144.a pants

Atbilstoši aktīvi ar negatīvu naudas plūsmu

1.   NCB nosaka, ka darījuma partneris turpina būt atbildīgs par jebkuras negatīvu naudas plūsmu summas savlaicīgu samaksu saistībā ar atbilstošiem aktīviem, kas iesniegti vai tiek izmantoti kā nodrošinājums.

2.   Ja darījuma partneris laikus neveic maksājumu saskaņā ar 1. punktu, Eurosistēma ir tiesīga (bet tai nav pienākuma) veikt attiecīgo maksājumu. NCB nosaka, ka darījuma partneris nekavējoties pēc Eurosistēmas pieprasījuma atmaksā Eurosistēmai jebkuru negatīvu naudas plūsmu summu, kuru darījuma partnera vainas dēļ samaksājusi Eurosistēma. Ja darījuma partneris laikus neveic maksājumu saskaņā ar 1. punktu, Eurosistēmai ir tiesības nekavējoties un bez iepriekšēja brīdinājuma debetēt summu, kas līdzvērtīga summai, kura Eurosistēmai jāmaksā šāda darījuma partnera vārdā, no:

a)

attiecīgā darījuma partnera maksājumu moduļa (MM) konta TARGET2, kā noteikts Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikuma 36. panta 6. punktā; vai

| b) | ar norēķinu bankas iepriekšēju atļauju – no norēķinu bankas TARGET2 MM konta, kuru izmanto attiecīgā darījuma partnera Eurosistēmas kredītoperācijām; vai |
| --- | --- |

b)

ar norēķinu bankas iepriekšēju atļauju – no norēķinu bankas TARGET2 MM konta, kuru izmanto attiecīgā darījuma partnera Eurosistēmas kredītoperācijām; vai

| c) | jebkura cita konta, kuru var izmantot Eurosistēmas monetārās politikas operācijām un kurš attiecīgajam darījuma partnerim atvērts NCB. |
| --- | --- |

c)

jebkura cita konta, kuru var izmantot Eurosistēmas monetārās politikas operācijām un kurš attiecīgajam darījuma partnerim atvērts NCB.

3.   Jebkuru saskaņā ar 2. punktu Eurosistēmas samaksāto summu, kuru darījuma partneris pēc pieprasījuma nav nekavējoties atmaksājis un kuru Eurosistēma nevar debetēt ne no viena 2. punktā noteiktā attiecīgā konta, uzskata par Eurosistēmas izsniegtu kredītu, attiecībā uz kuru piemēro sankciju saskaņā ar 154. pantu.”;

| 22. | ar šādu apakšpunktu aizstāj 154. panta 1. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | attiecībā uz reversajiem darījumiem un valūtas mijmaiņas darījumiem monetārās politikas mērķiem – 15. pantā noteiktos pienākumus pienācīgi nodrošināt un norēķināties par summu, kura darījuma partnerim piešķirta visā konkrētās operācijas laikā, t. sk. jebkādu konkrētās operācijas atlikumu, NCB veicot pirmstermiņa izbeigšanu, atlikušajā operācijas laikā.”; |
| --- | --- | --- |

22.

ar šādu apakšpunktu aizstāj 154. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

“a)

attiecībā uz reversajiem darījumiem un valūtas mijmaiņas darījumiem monetārās politikas mērķiem – 15. pantā noteiktos pienākumus pienācīgi nodrošināt un norēķināties par summu, kura darījuma partnerim piešķirta visā konkrētās operācijas laikā, t. sk. jebkādu konkrētās operācijas atlikumu, NCB veicot pirmstermiņa izbeigšanu, atlikušajā operācijas laikā.”;

| 23) | ar šādu e) apakšpunktu papildina 154. panta 1. punktu:






  “e) | attiecībā uz maksājumu pienākumiem saskaņā ar 144.a panta 3. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

23)

ar šādu e) apakšpunktu papildina 154. panta 1. punktu:

“e)

attiecībā uz maksājumu pienākumiem saskaņā ar 144.a panta 3. punktu.”;

| 24) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 156. panta 1. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | tika piemērots naudas sods;” |
| --- | --- | --- |

24)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 156. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

“a)

tika piemērots naudas sods;”

| 25) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 156. panta 4. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | tika piemērots naudas sods;” |
| --- | --- | --- |

25)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 156. panta 4. punkta a) apakšpunktu:

“a)

tika piemērots naudas sods;”

| 26) | ar šādu 4.a punktu papildina 166. pantu:

  “4.a   NCB var piemērot līgumu un regulējošos nosacījumus, kas nodrošina, ka jebkurā laikā vietējai NCB ir tiesības piemērot naudas sodu, ja darījuma partneris nav pilnībā vai daļēji atmaksājis vai samaksājis jebkuru kredīta summu vai atpirkšanas cenu, vai iesniedzis iegādātos aktīvus to termiņā vai citā noteiktajā laikā un ja nav pieejami citi aizsardzības līdzekļi saskaņā ar 166. panta 2. punktu. Naudas sodu aprēķina saskaņā ar šīs pamatnostādnes VII pielikuma I sadaļas 1. punkta a) apakšpunktu un šīs pamatnostādnes VII pielikuma I sadaļas 2. un 4. punktu, ņemot vērā naudas, kuru darījuma partneris nevarēja samaksāt vai atmaksāt, vai aktīvu, kurus darījuma partneris nevarēja iesniegt, summu un to kalendāro dienu skaitu, kuru laikā darījuma partneris nav veicis maksājumu, atmaksu vai nav iesniedzis aktīvus.”; |
| --- | --- |

26)

ar šādu 4.a punktu papildina 166. pantu:

“4.a   NCB var piemērot līgumu un regulējošos nosacījumus, kas nodrošina, ka jebkurā laikā vietējai NCB ir tiesības piemērot naudas sodu, ja darījuma partneris nav pilnībā vai daļēji atmaksājis vai samaksājis jebkuru kredīta summu vai atpirkšanas cenu, vai iesniedzis iegādātos aktīvus to termiņā vai citā noteiktajā laikā un ja nav pieejami citi aizsardzības līdzekļi saskaņā ar 166. panta 2. punktu. Naudas sodu aprēķina saskaņā ar šīs pamatnostādnes VII pielikuma I sadaļas 1. punkta a) apakšpunktu un šīs pamatnostādnes VII pielikuma I sadaļas 2. un 4. punktu, ņemot vērā naudas, kuru darījuma partneris nevarēja samaksāt vai atmaksāt, vai aktīvu, kurus darījuma partneris nevarēja iesniegt, summu un to kalendāro dienu skaitu, kuru laikā darījuma partneris nav veicis maksājumu, atmaksu vai nav iesniedzis aktīvus.”;

| 27) | pamatnostādnes VII, VIII un XII pielikumu groza un jaunu IXa un IXb pielikumu iekļauj saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

27)

pamatnostādnes VII, VIII un XII pielikumu groza un jaunu IXa un IXb pielikumu iekļauj saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro.

2.   To dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu šīs pamatnostādnes noteikumiem, un piemēro tos ar 2017. gada 1. janvāri. Tās ne vēlāk kā 2016. gada 5. decembrī informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas attiecas uz šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 2. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (Vispārējās dokumentācijas pamatnostādne) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VII, VIII un XII pielikumu un iekļauj jaunu IXa un IXb pielikumu:

| 1. | Ar šādu apakšpunktu aizstāj VII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | par 154. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā noteiktā pienākuma neizpildi naudas sodu aprēķina, aizdevumu iespējas uz nakti procentu likmei, kuru piemēroja laikā, kad pārkāpums sākās, pieskaitot piecus procentu punktus. Par atkārtotu 154. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 154. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktā pienākuma neizpildi 12 mēnešu periodā, sākot ar pirmā pārkāpuma dienu, soda procentu likmi paaugstina vēl par 2,5 procentu punktiem par katru pārkāpumu.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Ar šādu apakšpunktu aizstāj VII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu:

“b)

| 2. | Ar šādu apakšpunktu aizstāj VII pielikuma 5. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | septiņu kalendāro dienu labvēlības periodu piemēro, ja pārkāpums radies vērtības pārmaiņu rezultātā, bez papildu nenodrošinātu parāda instrumentu iesniegšanas un aktīvu atskaitīšanas no kopējā nodrošinājuma pūla, pamatojoties uz to, ka:






  i) | šādu jau iesniegto papildu nenodrošināto parāda instrumentu vērtība ir palielinājusies; vai |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ar šādu apakšpunktu aizstāj VII pielikuma 5. punkta a) apakšpunktu:

“a)

i)

šādu jau iesniegto papildu nenodrošināto parāda instrumentu vērtība ir palielinājusies; vai

| ii) | nodrošinājuma pūla kopējā vērtība ir samazināta. |
| --- | --- |

ii)

nodrošinājuma pūla kopējā vērtība ir samazināta.

Šādos gadījumos darījuma partnerim izvirza prasību labvēlības periodā koriģēt sava kopējā nodrošinājuma pūla vērtību vai šādu nenodrošināto parāda instrumentu vērtību, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamiem ierobežojumiem.”;

| 3. | Ar šādu punktu aizstāj VII pielikuma 6. punktu:






  “6. | Ja darījuma partneris sniedzis informāciju, kas negatīvi ietekmē tā nodrošinājuma vērtību no Eurosistēmas viedokļa attiecībā uz 145. panta 4. punktu, piemēram, nepareizu informāciju par izmantotas kredītprasības atlikušo vērtību, kas ir vai bijusi nepatiesa vai novecojusi, vai ja darījuma partneris nav laikus sniedzis saskaņā ar 101. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktu noteikto informāciju, nodrošinājuma summa (vērtība), kas tika negatīvi ietekmēta, tiek ņemta vērā, aprēķinot naudas sodu saskaņā ar 3. punktu, un netiek piemērots labvēlības periods. Sodu nepiemēro, ja nepareizo informāciju izlabo piemērojamā paziņošanas perioda laikā, piemēram, attiecībā uz kredītprasībām – nākamās darbadienas laikā saskaņā ar 109. panta 2. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Ar šādu punktu aizstāj VII pielikuma 6. punktu:

“6.

| 4. | Ar šādu punktu aizstāj VII pielikuma 7. punktu:






  “7. | Par 154. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā noteiktā pienākuma neizpildi naudas sodu aprēķina saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, piemērojot soda procentu likmi summai, par kādu darījuma partneris nelikumīgi izmantojis aizdevuma iespēju uz nakti vai nesamaksātu Eurosistēmas kredītu.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Ar šādu punktu aizstāj VII pielikuma 7. punktu:

“7.

| 5. | Šādi groza VIII pielikumu:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “KREDĪTU LĪMEŅA DATU PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS AR AKTĪVIEM NODROŠINĀTIEM VĒRTSPAPĪRIEM UN KREDĪTU LĪMEŅA DATU REĢISTRU EUROSISTĒMAS APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA”; |
| --- | --- | --- |

5.

Šādi groza VIII pielikumu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“KREDĪTU LĪMEŅA DATU PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS AR AKTĪVIEM NODROŠINĀTIEM VĒRTSPAPĪRIEM UN KREDĪTU LĪMEŅA DATU REĢISTRU EUROSISTĒMAS APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj ievadtekstu:

  “Šis pielikums attiecas uz pilnīgu un standartizētu kredītu līmeņa datu sniegšanu par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru (ABS) naudas plūsmu radošu aktīvu pūlu, kā noteikts 78. pantā, un tajā izklāstīta procedūra, kādā Eurosistēmas apstiprina kredītu līmeņa datu reģistrus.”;. |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj ievadtekstu:

“Šis pielikums attiecas uz pilnīgu un standartizētu kredītu līmeņa datu sniegšanu par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru (ABS) naudas plūsmu radošu aktīvu pūlu, kā noteikts 78. pantā, un tajā izklāstīta procedūra, kādā Eurosistēmas apstiprina kredītu līmeņa datu reģistrus.”;.

| c) | ar šādu punktu aizstāj I sadaļas 1. punktu:






  “1. | Kredītu līmeņa dati attiecīgajām personām jāsniedz Eurosistēmas apstiprinātam kredītu līmeņa datu reģistram. Kredītu līmeņa datu reģistrs šādus datus publicē elektroniski.”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj I sadaļas 1. punktu:

“1.

| d) | Iekļauj šādu jaunu IV sadaļu:
  “IV   KREDĪTU LĪMEŅA DATU REĢISTRU APSTIPRINĀŠANA
  I   Apstiprināšanas prasības







  1. | Lai tiktu apstiprināts kredītu līmeņa datu reģistrs, tam jāatbilst piemērojamām Eurosistēmas prasībām, t. sk. atklātas piekļuves, nediskriminēšanas, tvēruma, piemērotas pārvaldības struktūras un caurredzamības prasībām. |
| --- | --- | --- |

d)

Iekļauj šādu jaunu IV sadaļu:

“IV   KREDĪTU LĪMEŅA DATU REĢISTRU APSTIPRINĀŠANA

I   Apstiprināšanas prasības

1.

Lai tiktu apstiprināts kredītu līmeņa datu reģistrs, tam jāatbilst piemērojamām Eurosistēmas prasībām, t. sk. atklātas piekļuves, nediskriminēšanas, tvēruma, piemērotas pārvaldības struktūras un caurredzamības prasībām.

| 2. | Attiecībā uz atklātas piekļuves un nediskriminēšanas prasībām kredītu līmeņa datu reģistrs:






  a) | nedrīkst netaisnīgi diskriminēt datu lietotājus, nodrošinot piekļuvi kredītu līmeņa datiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz atklātas piekļuves un nediskriminēšanas prasībām kredītu līmeņa datu reģistrs:

a)

nedrīkst netaisnīgi diskriminēt datu lietotājus, nodrošinot piekļuvi kredītu līmeņa datiem;

| b) | piemēro piekļuves kredītu līmeņa datiem kritērijus, kas ir objektīvi, nediskriminējoši un publiski pieejami; |
| --- | --- |

b)

piemēro piekļuves kredītu līmeņa datiem kritērijus, kas ir objektīvi, nediskriminējoši un publiski pieejami;

| c) | drīkst ierobežot piekļuvi tikai vismazākajā iespējamā apjomā, lai atbilstu proporcionalitātes prasībai; |
| --- | --- |

c)

drīkst ierobežot piekļuvi tikai vismazākajā iespējamā apjomā, lai atbilstu proporcionalitātes prasībai;

| d) | ievieš taisnīgas procedūras gadījumiem, kuros tas liedz piekļuvi datu lietotājiem vai datu sniedzējiem; |
| --- | --- |

d)

ievieš taisnīgas procedūras gadījumiem, kuros tas liedz piekļuvi datu lietotājiem vai datu sniedzējiem;

| e) | tam ir nepieciešamās tehniskās iespējas, lai nodrošinātu piekļuvi datu lietotājiem un datu sniedzējiem pieņemamos apstākļos, t. sk. datu dublēšanas procedūras, datu aizsardzības pasākumi un negadījumu seku novēršanas procedūras; |
| --- | --- |

e)

tam ir nepieciešamās tehniskās iespējas, lai nodrošinātu piekļuvi datu lietotājiem un datu sniedzējiem pieņemamos apstākļos, t. sk. datu dublēšanas procedūras, datu aizsardzības pasākumi un negadījumu seku novēršanas procedūras;

| f) | nedrīkst datu lietotājiem noteikt maksu par kredītu līmeņa datu izsniegšanu vai pieņemšanu, kas ir diskriminējoša vai rada nepamatotus ierobežojumus piekļuvei kredītu līmeņa datiem. |
| --- | --- |

f)

nedrīkst datu lietotājiem noteikt maksu par kredītu līmeņa datu izsniegšanu vai pieņemšanu, kas ir diskriminējoša vai rada nepamatotus ierobežojumus piekļuvei kredītu līmeņa datiem.

| 3. | Attiecībā uz tvēruma prasību kredītu līmeņa datu reģistrs:






  a) | izveido un uztur stabilas tehnoloģiskās sistēmas un operacionālo kontroli, kas ļauj tam apstrādāt kredītu līmeņa datus veidā, kas atbalsta Eurosistēmas prasības kredītu līmeņa datu iesniegšanai attiecībā uz atbilstošiem aktīviem, uz kuriem attiecas kredītu līmeņa datu atklāšanas prasības, kas noteiktas 78. pantā un šajā pielikumā; |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz tvēruma prasību kredītu līmeņa datu reģistrs:

a)

izveido un uztur stabilas tehnoloģiskās sistēmas un operacionālo kontroli, kas ļauj tam apstrādāt kredītu līmeņa datus veidā, kas atbalsta Eurosistēmas prasības kredītu līmeņa datu iesniegšanai attiecībā uz atbilstošiem aktīviem, uz kuriem attiecas kredītu līmeņa datu atklāšanas prasības, kas noteiktas 78. pantā un šajā pielikumā;

| b) | pārliecinoši demonstrē Eurosistēmai, ka tā tehniskā un operacionālā kapacitāte ļautu sasniegt būtisku tvērumu, ja tas iegūs apstiprināta kredītu līmeņa datu reģistra statusu. |
| --- | --- |

b)

pārliecinoši demonstrē Eurosistēmai, ka tā tehniskā un operacionālā kapacitāte ļautu sasniegt būtisku tvērumu, ja tas iegūs apstiprināta kredītu līmeņa datu reģistra statusu.

| 4. | Attiecībā uz piemērotas pārvaldības struktūras un caurredzamības prasībām kredītu līmeņa datu reģistrs:






  a) | ievieš pārvaldības kārtību, kas iesaistīto personu interesēs veicina ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru tirgus caurredzamību; |
| --- | --- | --- |

4.

Attiecībā uz piemērotas pārvaldības struktūras un caurredzamības prasībām kredītu līmeņa datu reģistrs:

a)

ievieš pārvaldības kārtību, kas iesaistīto personu interesēs veicina ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru tirgus caurredzamību;

| b) | ievieš skaidri dokumentētu pārvaldības kārtību, ievēro pienācīgas pārvaldības standartus un nodrošina atbilstošas organizatoriskās struktūras uzturēšanu un darbību, lai nodrošinātu kontinuitāti un pienācīgu darbību; un |
| --- | --- |

b)

ievieš skaidri dokumentētu pārvaldības kārtību, ievēro pienācīgas pārvaldības standartus un nodrošina atbilstošas organizatoriskās struktūras uzturēšanu un darbību, lai nodrošinātu kontinuitāti un pienācīgu darbību; un

| c) | piešķir Eurosistēmai pietiekamu piekļuvi dokumentiem un pamatojošai informācijai, lai tā varētu regulāri monitorēt kredītu līmeņa datu reģistra pārvaldības struktūras turpmāko atbilstību. |
| --- | --- |

c)

piešķir Eurosistēmai pietiekamu piekļuvi dokumentiem un pamatojošai informācijai, lai tā varētu regulāri monitorēt kredītu līmeņa datu reģistra pārvaldības struktūras turpmāko atbilstību.

II   Apstiprināšanas un apstiprinājuma atsaukšanas procedūras

| 1. | Pieteikumu kredītu līmeņa datu reģistra Eurosistēmas apstiprināšanai iesniedz ECB Riska vadības direktorātam. Pieteikumā sniedz pienācīgu pamatojumu un pilnīgu pamatojošo dokumentāciju, kas apliecina pieteikuma iesniedzēja atbilstību šajā pamatnostādnē noteiktajām kredītu līmeņa datu reģistra prasībām. Pieteikumu, pamatojumu un pamatojošo dokumentāciju iesniedz rakstiski un, ja iespējams, elektroniskā veidā. |
| --- | --- |

1.

Pieteikumu kredītu līmeņa datu reģistra Eurosistēmas apstiprināšanai iesniedz ECB Riska vadības direktorātam. Pieteikumā sniedz pienācīgu pamatojumu un pilnīgu pamatojošo dokumentāciju, kas apliecina pieteikuma iesniedzēja atbilstību šajā pamatnostādnē noteiktajām kredītu līmeņa datu reģistra prasībām. Pieteikumu, pamatojumu un pamatojošo dokumentāciju iesniedz rakstiski un, ja iespējams, elektroniskā veidā.

| 2. | ECB 25 darbadienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai tas ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, ECB nosaka termiņu, kādā kredītu līmeņa datu reģistram sniedzama papildu informācija. |
| --- | --- |

2.

ECB 25 darbadienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai tas ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, ECB nosaka termiņu, kādā kredītu līmeņa datu reģistram sniedzama papildu informācija.

| 3. | Pēc tam, kad pieteikums atzīts par pilnīgu, ECB par to attiecīgi paziņo kredītu līmeņa datu reģistram. |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad pieteikums atzīts par pilnīgu, ECB par to attiecīgi paziņo kredītu līmeņa datu reģistram.

| 4. | Eurosistēma saprātīgi pamatotā laikā, kas noteikts 6. apakšpunktā, izskata kredītu līmeņa datu reģistra iesniegto apstiprināšanas pieteikumu, pamatojoties uz kredītu līmeņa datu reģistra atbilstību šajā pamatnostādnē izklāstītajām prasībām. Izskatīšanas laikā Eurosistēma var lūgt kredītu līmeņa datu reģistram veikt vienu vai vairākus interaktīvus demonstrējumus Eurosistēmas darbiniekiem, lai parādītu kredītu līmeņa datu reģistra tehniskās iespējas saistībā ar IV sadaļas I punkta 2. un 3. apakšpunktu. Ja šāds demonstrējums tiek pieprasīts, to uzskata par pieteikuma izskatīšanas procesa obligātu daļu. |
| --- | --- |

4.

Eurosistēma saprātīgi pamatotā laikā, kas noteikts 6. apakšpunktā, izskata kredītu līmeņa datu reģistra iesniegto apstiprināšanas pieteikumu, pamatojoties uz kredītu līmeņa datu reģistra atbilstību šajā pamatnostādnē izklāstītajām prasībām. Izskatīšanas laikā Eurosistēma var lūgt kredītu līmeņa datu reģistram veikt vienu vai vairākus interaktīvus demonstrējumus Eurosistēmas darbiniekiem, lai parādītu kredītu līmeņa datu reģistra tehniskās iespējas saistībā ar IV sadaļas I punkta 2. un 3. apakšpunktu. Ja šāds demonstrējums tiek pieprasīts, to uzskata par pieteikuma izskatīšanas procesa obligātu daļu.

| 5. | Eurosistēma var pagarināt izskatīšanas periodu par 20 darbadienām gadījumos, kuros Eurosistēma uzskata par vajadzīgu papildu precizējumu vai kuros pieprasīts demonstrējums saskaņā ar 4. apakšpunktu. |
| --- | --- |

5.

Eurosistēma var pagarināt izskatīšanas periodu par 20 darbadienām gadījumos, kuros Eurosistēma uzskata par vajadzīgu papildu precizējumu vai kuros pieprasīts demonstrējums saskaņā ar 4. apakšpunktu.

| 6. | Eurosistēma izvirzīs par mērķi pieņemt pamatotu lēmumu apstiprinājuma piešķiršanai vai atteikšanai 60 darbadienu laikā pēc 3. apakšpunktā minētā pieteikuma saņemšanas vai 80 darbadienu laikā, ja tiek piemērots 5. apakšpunkts. |
| --- | --- |

6.

Eurosistēma izvirzīs par mērķi pieņemt pamatotu lēmumu apstiprinājuma piešķiršanai vai atteikšanai 60 darbadienu laikā pēc 3. apakšpunktā minētā pieteikuma saņemšanas vai 80 darbadienu laikā, ja tiek piemērots 5. apakšpunkts.

| 7. | Piecu darbadienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 6. apakšpunktu Eurosistēma par savu lēmumu paziņo attiecīgajam kredītu līmeņa datu reģistram. Ja Eurosistēma atsaka apstiprināt kredītu līmeņa datu reģistru vai atsauc kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājumu, tā sava lēmuma iemeslus norāda paziņojumā. |
| --- | --- |

7.

Piecu darbadienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 6. apakšpunktu Eurosistēma par savu lēmumu paziņo attiecīgajam kredītu līmeņa datu reģistram. Ja Eurosistēma atsaka apstiprināt kredītu līmeņa datu reģistru vai atsauc kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājumu, tā sava lēmuma iemeslus norāda paziņojumā.

| 8. | Saskaņā ar 6. apakšpunktu pieņemtais Eurosistēmas lēmums stāsies spēkā piektajā darbadienā pēc tā paziņošanas saskaņā ar 7. apakšpunktu. |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar 6. apakšpunktu pieņemtais Eurosistēmas lēmums stāsies spēkā piektajā darbadienā pēc tā paziņošanas saskaņā ar 7. apakšpunktu.

| 9. | Apstiprinātais kredītu līmeņa datu reģistrs bez nepamatotas kavēšanās paziņo Eurosistēmai par jebkurām būtiskām pārmaiņām, kas attiecas uz tā atbilstību apstiprinājuma prasībām. |
| --- | --- |

9.

Apstiprinātais kredītu līmeņa datu reģistrs bez nepamatotas kavēšanās paziņo Eurosistēmai par jebkurām būtiskām pārmaiņām, kas attiecas uz tā atbilstību apstiprinājuma prasībām.

| 10. | Eurosistēma atsauc kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājumu, ja kredītu līmeņa datu reģistrs:






  a) | saņēmis apstiprinājumu, iesniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus; vai |
| --- | --- | --- |

10.

Eurosistēma atsauc kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājumu, ja kredītu līmeņa datu reģistrs:

a)

saņēmis apstiprinājumu, iesniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus; vai

| b) | vairs neatbilst prasībām, saskaņā ar kurām apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- |

b)

vairs neatbilst prasībām, saskaņā ar kurām apstiprinājums piešķirts.

| 11. | Lēmums par kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājuma atsaukšanu stājas spēkā nekavējoties. Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, attiecībā uz kuriem kredītu līmeņa dati darīti pieejami, izmantojot kredītu līmeņa datu reģistru, kura apstiprinājums atsaukts saskaņā ar 10. apakšpunktu, ar nosacījumu, ka visas citas prasības ir izpildītas, var joprojām būt atbilstoši kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās uz laika posmu:






  a) | līdz nākamajam prasītajam kredītu līmeņa datu pārskata sniegšanas datumam, kas noteikts I sadaļas 3. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

11.

Lēmums par kredītu līmeņa datu reģistra apstiprinājuma atsaukšanu stājas spēkā nekavējoties. Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, attiecībā uz kuriem kredītu līmeņa dati darīti pieejami, izmantojot kredītu līmeņa datu reģistru, kura apstiprinājums atsaukts saskaņā ar 10. apakšpunktu, ar nosacījumu, ka visas citas prasības ir izpildītas, var joprojām būt atbilstoši kā nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās uz laika posmu:

a)

līdz nākamajam prasītajam kredītu līmeņa datu pārskata sniegšanas datumam, kas noteikts I sadaļas 3. punktā; vai

| b) | ja laika posms, kas atļauts saskaņā ar a) apakšpunktu, ir tehniski neizpildāms iestādei, kura iesniedz kredītu līmeņa datus, un NCB iesniegts rakstisks paskaidrojums, kurā izvērtēta atbilstība, kredītu līmeņa datu nākamajā prasītajā pārskata sniegšanas datumā, kas noteikts I sadaļas 3. punktā, – trīs mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 10. apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

ja laika posms, kas atļauts saskaņā ar a) apakšpunktu, ir tehniski neizpildāms iestādei, kura iesniedz kredītu līmeņa datus, un NCB iesniegts rakstisks paskaidrojums, kurā izvērtēta atbilstība, kredītu līmeņa datu nākamajā prasītajā pārskata sniegšanas datumā, kas noteikts I sadaļas 3. punktā, – trīs mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 10. apakšpunktu.

Pēc šā laika posma beigām kredītu līmeņa datus par šādiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem dara pieejamus, izmantojot apstiprinātu kredītu līmeņa datu reģistru saskaņā ar visām piemērojamām Eurosistēmas prasībām.

| 12. | Eurosistēma ECB interneta vietnē publicē saskaņā ar šo pamatnostādni apstiprinātu kredītu līmeņa datu reģistru sarakstu. Šo sarakstu atjaunina piecu darbadienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 6. apakšpunktu vai 10. apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

12.

Eurosistēma ECB interneta vietnē publicē saskaņā ar šo pamatnostādni apstiprinātu kredītu līmeņa datu reģistru sarakstu. Šo sarakstu atjaunina piecu darbadienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 6. apakšpunktu vai 10. apakšpunktu.”;

| 6. | Iekļauj šādu IXa pielikumu:



  “IXa PIELIKUMS

  Obligātā tvēruma prasības ārējām kredītnovērtējuma iestādēm Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā

  Šis pielikums attiecas uz kredītreitingu aģentūras (KRA) atzīšanu par ārējo kredītnovērtējuma iestādi (ECAI) Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā (ECAF), kā tas noteikts 120. panta 2. punktā.
  1.   TVĒRUMA PRASĪBAS






  1. | Saistībā ar pašreizējo tvērumu vismaz trijās no četrām aktīvu grupām – a) nenodrošinātas banku obligācijas, b) uzņēmumu obligācijas, c) nodrošinātas obligācijas un d) ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri – KRA nodrošina obligāto tvērumu attiecībā uz:






  i) | 10 % visu atbilstošo euro zonas aktīvu, kas aprēķināti, ņemot vērā novērtētos aktīvus un novērtētos emitentus, izņemot ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru grupu, kam piemēro tvērumu, ņemot vērā tikai novērtētos aktīvus; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Iekļauj šādu IXa pielikumu:

“IXa PIELIKUMS

Obligātā tvēruma prasības ārējām kredītnovērtējuma iestādēm Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā

Šis pielikums attiecas uz kredītreitingu aģentūras (KRA) atzīšanu par ārējo kredītnovērtējuma iestādi (ECAI) Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā (ECAF), kā tas noteikts 120. panta 2. punktā.

1.   TVĒRUMA PRASĪBAS

1.

Saistībā ar pašreizējo tvērumu vismaz trijās no četrām aktīvu grupām – a) nenodrošinātas banku obligācijas, b) uzņēmumu obligācijas, c) nodrošinātas obligācijas un d) ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri – KRA nodrošina obligāto tvērumu attiecībā uz:

i)

10 % visu atbilstošo euro zonas aktīvu, kas aprēķināti, ņemot vērā novērtētos aktīvus un novērtētos emitentus, izņemot ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru grupu, kam piemēro tvērumu, ņemot vērā tikai novērtētos aktīvus;

| ii) | 20 % visu atbilstošo euro zonas aktīvu, kas aprēķināti, ņemot vērā nominālās atlikumu summas; |
| --- | --- |

ii)

20 % visu atbilstošo euro zonas aktīvu, kas aprēķināti, ņemot vērā nominālās atlikumu summas;

| iii) | vismaz divās trešdaļās euro zonas valstu ar atbilstošiem aktīviem attiecīgajās aktīvu klasēs KRA nodrošina novērtētu aktīvu, novērtētu emitentu vai novērtētu nominālo summu prasīto tvērumu, kā noteikts i) un ii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

iii)

vismaz divās trešdaļās euro zonas valstu ar atbilstošiem aktīviem attiecīgajās aktīvu klasēs KRA nodrošina novērtētu aktīvu, novērtētu emitentu vai novērtētu nominālo summu prasīto tvērumu, kā noteikts i) un ii) apakšpunktā.

| 2. | KRA jānosaka valsts kredītreitings vismaz euro zonas emitentu rezidences valstīm, kurās aktīvus vienā no četrām 1. punktā minētajām aktīvu grupām vērtē šī KRA, izņemot aktīvus, kuriem Eurosistēma attiecīgo valsts riska novērtējumu uzskata par nenozīmīgu KRA sniegtajam emisijas, emitenta vai garantijas devēja kredītreitingam. |
| --- | --- |

2.

KRA jānosaka valsts kredītreitings vismaz euro zonas emitentu rezidences valstīm, kurās aktīvus vienā no četrām 1. punktā minētajām aktīvu grupām vērtē šī KRA, izņemot aktīvus, kuriem Eurosistēma attiecīgo valsts riska novērtējumu uzskata par nenozīmīgu KRA sniegtajam emisijas, emitenta vai garantijas devēja kredītreitingam.

| 3. | Attiecībā uz vēsturisko tvērumu KRA jāatbilst vismaz 80 % 1. un 2. punktā norādīto obligātā tvēruma prasību katrā no trim pēdējiem gadiem pirms ECAF atzīšanas pieteikuma iesniegšanas, un KRA jāatbilst 100 % šo prasību pieteikuma iesniegšanas laikā, kā arī visā ECAF atzīšanas laikā. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz vēsturisko tvērumu KRA jāatbilst vismaz 80 % 1. un 2. punktā norādīto obligātā tvēruma prasību katrā no trim pēdējiem gadiem pirms ECAF atzīšanas pieteikuma iesniegšanas, un KRA jāatbilst 100 % šo prasību pieteikuma iesniegšanas laikā, kā arī visā ECAF atzīšanas laikā.

2.   TVĒRUMA APRĒĶINĀŠANA

| 1. | Tvērumu aprēķina, pamatojoties uz kredītreitingiem, kurus KRA sniegusi vai apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un kuri atbilst visām citām prasībām ECAF vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

Tvērumu aprēķina, pamatojoties uz kredītreitingiem, kurus KRA sniegusi vai apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un kuri atbilst visām citām prasībām ECAF vajadzībām.

| 2. | Konkrētas KRA tvērums pamatojas uz Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošo aktīvu kredītreitingiem, un to aprēķina, ievērojot prioritātes noteikumus saskaņā ar 84. pantu un ņemot vērā vienīgi attiecīgās KRA reitingus. |
| --- | --- |

2.

Konkrētas KRA tvērums pamatojas uz Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošo aktīvu kredītreitingiem, un to aprēķina, ievērojot prioritātes noteikumus saskaņā ar 84. pantu un ņemot vērā vienīgi attiecīgās KRA reitingus.

| 3. | Aprēķinot ECAF vajadzībām vēl neatzītas KRA obligāto tvērumu, Eurosistēma iekļauj arī tādu aktīvu attiecīgos kredītreitingus, kuri nav atbilstoši, jo tiem nav ECAF atzītas ECAI piešķirta reitinga. |
| --- | --- |

3.

Aprēķinot ECAF vajadzībām vēl neatzītas KRA obligāto tvērumu, Eurosistēma iekļauj arī tādu aktīvu attiecīgos kredītreitingus, kuri nav atbilstoši, jo tiem nav ECAF atzītas ECAI piešķirta reitinga.

3.   ATBILSTĪBAS PĀRSKATĪŠANA

| 1. | Atzītu ECAI atbilstību šīm tvēruma prasībām pārskatīs katru gadu. |
| --- | --- |

1.

Atzītu ECAI atbilstību šīm tvēruma prasībām pārskatīs katru gadu.

| 2. | Par neatbilstību tvēruma prasībām var piemērot sankcijas saskaņā ar ECAF noteikumiem un procedūrām.”; |
| --- | --- |

2.

Par neatbilstību tvēruma prasībām var piemērot sankcijas saskaņā ar ECAF noteikumiem un procedūrām.”;

| 7. | Iekļauj šādu IXb pielikumu:



  “IXb PIELIKUMS

  Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas obligātās prasības nodrošināto obligāciju programmu jaunu emisiju un pārraudzības pārskatiem

  1.   IEVADS
  Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas (ECAF) vajadzībām ārējās kredītnovērtējuma iestādēm (ECAI) saistībā ar 120. panta 2.a punktu no 2017. gada 1. jūlija jāatbilst īpašiem operacionālajiem kritērijiem attiecībā uz nodrošinātajām obligācijām. ECAI jo īpaši:






  a) | apraksta jaunu reitingu saņēmušās nodrošināto obligāciju programmas publiski pieejamā kredītreitinga pārskatā; un |
| --- | --- | --- |

7.

Iekļauj šādu IXb pielikumu:

“IXb PIELIKUMS

Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas obligātās prasības nodrošināto obligāciju programmu jaunu emisiju un pārraudzības pārskatiem

1.   IEVADS

Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas (ECAF) vajadzībām ārējās kredītnovērtējuma iestādēm (ECAI) saistībā ar 120. panta 2.a punktu no 2017. gada 1. jūlija jāatbilst īpašiem operacionālajiem kritērijiem attiecībā uz nodrošinātajām obligācijām. ECAI jo īpaši:

a)

apraksta jaunu reitingu saņēmušās nodrošināto obligāciju programmas publiski pieejamā kredītreitinga pārskatā; un

| b) | sniedz katru ceturksni pieejamus pārraudzības pārskatus par nodrošināto obligāciju programmām. |
| --- | --- |

b)

sniedz katru ceturksni pieejamus pārraudzības pārskatus par nodrošināto obligāciju programmām.

Šajā pielikumā sīki izklāstītas šīs obligātās prasības.

ECAI atbilstība šīm prasībām tiks regulāri izvērtēta. Ja nav ievēroti kritēriji attiecībā uz konkrētu nodrošināto obligāciju programmu, Eurosistēma var uzskatīt, ka ar attiecīgo nodrošināto obligāciju programmu saistītais publiskais kredītreitings vai kredītreitingi neatbilst ECAF augstajiem kredītstandartiem. Tādējādi attiecīgās ECAI publisko kredītreitingu nevar izmantot, lai konstatētu kredītkvalitātes prasības tirgojamiem aktīviem, kas emitēti saskaņā ar konkrēto nodrošināto obligāciju programmu.

2.   OBLIGĀTĀS PRASĪBAS

| a) | Publiski pieejamos kredītreitingu pārskatos (jaunas emisijas pārskatā), kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, iekļauj programmas strukturālo un juridisko aspektu visaptverošu analīzi, detalizētu nodrošinājuma pūla novērtējumu, refinansēšanas un tirgus riska analīzi, darījuma dalībnieku analīzi, ECAI iekšējos pieņēmumus un parametrus un jebkuru citu attiecīgo darījuma datu analīzi. |
| --- | --- |

a)

Publiski pieejamos kredītreitingu pārskatos (jaunas emisijas pārskatā), kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, iekļauj programmas strukturālo un juridisko aspektu visaptverošu analīzi, detalizētu nodrošinājuma pūla novērtējumu, refinansēšanas un tirgus riska analīzi, darījuma dalībnieku analīzi, ECAI iekšējos pieņēmumus un parametrus un jebkuru citu attiecīgo darījuma datu analīzi.

| b) | Pārraudzības pārskatus, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, ECAI publicē ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc katra ceturkšņa beigām. Pārraudzības pārskatos iekļaujama šāda informācija:






  i) | jebkādi ECAI iekšējie parametri, t. sk. jaunākie pieejamie dinamiskie iekšējie parametri, kas izmantoti reitinga noteikšanā. Ja datums, uz kuru attiecas iekšējie parametri, atšķiras no pārskata publicēšanas datuma, norāda datumu, uz kuru attiecas iekšējie parametri; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārraudzības pārskatus, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, ECAI publicē ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc katra ceturkšņa beigām. Pārraudzības pārskatos iekļaujama šāda informācija:

i)

jebkādi ECAI iekšējie parametri, t. sk. jaunākie pieejamie dinamiskie iekšējie parametri, kas izmantoti reitinga noteikšanā. Ja datums, uz kuru attiecas iekšējie parametri, atšķiras no pārskata publicēšanas datuma, norāda datumu, uz kuru attiecas iekšējie parametri;

| ii) | programmas pārskats, kurā iekļauti vismaz aktīvu un pasīvu atlikumi, emitents un citas galvenās darījuma puses, galvenais nodrošinājuma aktīvu veids, juridiskais regulējums, kas attiecas uz programmu, un programmas un emitenta reitings; |
| --- | --- |

ii)

programmas pārskats, kurā iekļauti vismaz aktīvu un pasīvu atlikumi, emitents un citas galvenās darījuma puses, galvenais nodrošinājuma aktīvu veids, juridiskais regulējums, kas attiecas uz programmu, un programmas un emitenta reitings;

| iii) | pārnodrošinājuma līmeņi, t. sk. pašreizējais un paredzētais pārnodrošinājums; |
| --- | --- |

iii)

pārnodrošinājuma līmeņi, t. sk. pašreizējais un paredzētais pārnodrošinājums;

| iv) | aktīvu un saistību profils, t. sk. nodrošināto obligāciju termiņa beigu veids, piemēram, garantēta pamatsummas atmaksa, negarantēta pamatsummas atmaksa vai atmaksas pagarinājums, nodrošināto obligāciju un nodrošinājuma pūla vidējais svērtais termiņš, kā arī informācija par procentu likmju un valūtu neatbilstību; |
| --- | --- |

iv)

aktīvu un saistību profils, t. sk. nodrošināto obligāciju termiņa beigu veids, piemēram, garantēta pamatsummas atmaksa, negarantēta pamatsummas atmaksa vai atmaksas pagarinājums, nodrošināto obligāciju un nodrošinājuma pūla vidējais svērtais termiņš, kā arī informācija par procentu likmju un valūtu neatbilstību;

| v) | procentu likme un valūtas mijmaiņas līgumi pārskata publicēšanas laikā, t. sk. mijmaiņas darījuma partneru nosaukumi un, ja pieejami, to juridiskās personas identifikatori; |
| --- | --- |

v)

procentu likme un valūtas mijmaiņas līgumi pārskata publicēšanas laikā, t. sk. mijmaiņas darījuma partneru nosaukumi un, ja pieejami, to juridiskās personas identifikatori;

| vi) | valūtu dalījums, t. sk. vērtības dalījums nodrošinājuma pūla līmenī un individuālu obligāciju līmenī; |
| --- | --- |

vi)

valūtu dalījums, t. sk. vērtības dalījums nodrošinājuma pūla līmenī un individuālu obligāciju līmenī;

| vii) | nodrošinājuma pūla aktīvi, t. sk. aktīvu bilance, aktīvu veidi, kredītu skaits un vidējais lielums, sezonu dalījums, termiņi, kredīta/novērtējuma koeficienti, reģionālais dalījums un kavēto maksājumu dalījums; |
| --- | --- |

vii)

nodrošinājuma pūla aktīvi, t. sk. aktīvu bilance, aktīvu veidi, kredītu skaits un vidējais lielums, sezonu dalījums, termiņi, kredīta/novērtējuma koeficienti, reģionālais dalījums un kavēto maksājumu dalījums;

| viii) | nodrošinājuma pūla aizstājējaktīvi, t. sk. aktīvu bilance; |
| --- | --- |

viii)

nodrošinājuma pūla aizstājējaktīvi, t. sk. aktīvu bilance;

| ix) | visu programmas novērtēto vērtspapīru saraksts, norādot to starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN). Šo informāciju var atklāt, arī izmantojot atsevišķu lejuplādējamu datni, kura publiskota ECAI interneta vietnē; |
| --- | --- |

ix)

visu programmas novērtēto vērtspapīru saraksts, norādot to starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN). Šo informāciju var atklāt, arī izmantojot atsevišķu lejuplādējamu datni, kura publiskota ECAI interneta vietnē;

| x) | datu definīciju saraksts un datu avoti, kas izmantoti uzraudzības pārskata sagatavošanā. Šo informāciju var atklāt, arī izmantojot atsevišķu datni, kura publiskota ECAI interneta vietnē.” |
| --- | --- |

x)

datu definīciju saraksts un datu avoti, kas izmantoti uzraudzības pārskata sagatavošanā. Šo informāciju var atklāt, arī izmantojot atsevišķu datni, kura publiskota ECAI interneta vietnē.”

| 8. | Šādi groza XII pielikuma VI sadaļu:






  a) | ar šādu tabulu aizstāj 1. tabulu:


  “1. tabula


  Darījumu pamatā esošie tirgojamie aktīvi

  Rādītāji











  Nosaukums | Aktīvu grupa | Termiņa beigu datums | Kupona definējums | Kupona izmaksu biežums | Atlikušais termiņš | Diskonts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A aktīvs | PVKIU atbilstoša liela apjoma nodrošinātā obligācija | 30.8.2018. | Fiksēta procentu likme | 6 mēneši | 4 gadi | 2,50 % |
| B aktīvs | Centrālās valdības obligācija | 19.11.2018. | Mainīga procentu likme | 12 mēneši | 4 gadi | 0,50 % |
| C aktīvs | Uzņēmumu obligācija | 12.5.2025. | Nulles kupona likme | | > 10 gadu | 13,00 % |

8.

Šādi groza XII pielikuma VI sadaļu:

a)

ar šādu tabulu aizstāj 1. tabulu:

“1. tabula

“1. tabula

Darījumu pamatā esošie tirgojamie aktīvi

Darījumu pamatā esošie tirgojamie aktīvi

Rādītāji

Nosaukums

Aktīvu grupa

Termiņa beigu datums

Kupona definējums

Kupona izmaksu biežums

Atlikušais termiņš

Diskonts

A aktīvs

PVKIU atbilstoša liela apjoma nodrošinātā obligācija

30.8.2018.

Fiksēta procentu likme

6 mēneši

4 gadi

2,50 %

B aktīvs

Centrālās valdības obligācija

19.11.2018.

Mainīga procentu likme

12 mēneši

4 gadi

0,50 %

C aktīvs

Uzņēmumu obligācija

12.5.2025.

Nulles kupona likme

> 10 gadu

13,00 %

Cenas procentos (t. sk. uzkrātie procenti) (*1)

*1

| 30.7.2014. | 31.7.2014. | 1.8.2014. | 4.8.2014. | 5.8.2014. | 6.8.2014. | 7.8.2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 101,61 | 101,21 | 99,50 | 99,97 | 99,73 | 100,01 | 100,12 |
| | 98,12 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,59 | 98,57 |
| | | | | | 53,71 | 53,62 |

30.7.2014.

31.7.2014.

1.8.2014.

4.8.2014.

5.8.2014.

6.8.2014.

7.8.2014.

101,61

101,21

99,50

99,97

99,73

100,01

100,12

98,12

97,95

98,15

98,56

98,59

98,57

53,71

53,62

| b) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu aiz virsraksta “IEZĪMĒŠANAS SISTĒMA”:






  “1. | 2014. gada 30. jūlijā darījuma partneris veic repo darījumu ar NCB, kas iegādājas A aktīvu 50,6 milj. euro apjomā. A aktīvs ir PVKIU atbilstoša liela apjoma nodrošināta obligācija, kam piešķirts 1. vai 2. kredītkvalitātes līmenis, ar fiksētas procentu likmes kuponu, kura dzēšanas termiņš ir 2018. gada 30. augustā. Tās atlikušais termiņš ir četri gadi, tāpēc nepieciešamais novērtējuma diskonts ir 2,5 %. A aktīva tirgus cena attiecīgajā tirgū konkrētajā dienā ir 101,61 % (t. sk. kupona uzkrātie procenti). Darījuma partnerim jānodrošina A aktīvu apjoms, kas pēc 2,5 % novērtējuma diskonta atskaitīšanas pārsniedz piešķīruma summu 50 milj. euro. Tādējādi darījuma partneris piegādā A aktīvu par nominālvērtību 50,6 milj. euro, kura pielāgotā tirgus vērtība šajā dienā ir 50 129 294 euro.” |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu aiz virsraksta “IEZĪMĒŠANAS SISTĒMA”:

“1.

2014. gada 30. jūlijā darījuma partneris veic repo

---

(*1)  Konkrētā novērtēšanas datumā uzrādītās cenas atbilst visreprezentatīvākajai cenai darbadienā pirms novērtējuma datuma.”;

*1

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/117 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/117

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/2299

(2016. gada 2. novembris),

ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/65 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2016/32)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 9.2. pantu, 12.1. pantu, 14.3. pantu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Uz visiem Eurosistēmas kredītoperāciju atbilstošajiem aktīviem attiecas noteikti riska kontroles pasākumi, kuri aizsargā Eurosistēmu no finansiāliem zaudējumiem gadījumos, kad nodrošinājums jārealizē darījuma partnera saistību neizpildes dēļ. Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārās izvērtēšanas rezultātā jāveic vairākas korekcijas, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Uz visiem Eurosistēmas kredītoperāciju atbilstošajiem aktīviem attiecas noteikti riska kontroles pasākumi, kuri aizsargā Eurosistēmu no finansiāliem zaudējumiem gadījumos, kad nodrošinājums jārealizē darījuma partnera saistību neizpildes dēļ. Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārās izvērtēšanas rezultātā jāveic vairākas korekcijas, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) (1), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) (1),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

  “1. pants
  Novērtējuma diskonti, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem

  1.   Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas VI sadaļu uz tirgojamiem aktīviem attiecas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 97. punktā definētie novērtējuma diskonti līmenī, kas noteikts šīs pamatnostādnes pielikuma 2. un 2.a tabulā.


  2.   Konkrēta aktīva novērtējuma diskonts ir atkarīgs no šādiem faktoriem:






  a) | diskonta kategorija, kurā iekļauts aktīvs, kā noteikts 2. pantā; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

“1. pants

Novērtējuma diskonti, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem

1.   Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas VI sadaļu uz tirgojamiem aktīviem attiecas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 97. punktā definētie novērtējuma diskonti līmenī, kas noteikts šīs pamatnostādnes pielikuma 2. un 2.a tabulā.

2.   Konkrēta aktīva novērtējuma diskonts ir atkarīgs no šādiem faktoriem:

a)

diskonta kategorija, kurā iekļauts aktīvs, kā noteikts 2. pantā;

| b) | aktīva atlikušais termiņš vai vidējais svērtais izmantošanas laiks, kas noteikts 3. pantā; |
| --- | --- |

b)

aktīva atlikušais termiņš vai vidējais svērtais izmantošanas laiks, kas noteikts 3. pantā;

| c) | aktīva kupona struktūra; un |
| --- | --- |

c)

aktīva kupona struktūra; un

| d) | kredītkvalitātes līmenis, kurā iekļauts aktīvs”; |
| --- | --- |

d)

kredītkvalitātes līmenis, kurā iekļauts aktīvs”;

| 2) | ar šādiem punktiem aizstāj 2. panta b) un c) punktu:






  “b) | parāda instrumenti, ko emitējušas vietējās un reģionālās valdības, institūcijas, ko Eurosistēma klasificējusi kā aģentūras, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kā arī PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas iekļautas II diskontu kategorijā; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādiem punktiem aizstāj 2. panta b) un c) punktu:

“b)

parāda instrumenti, ko emitējušas vietējās un reģionālās valdības, institūcijas, ko Eurosistēma klasificējusi kā aģentūras, daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas, kā arī PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas iekļautas II diskontu kategorijā;

| c) | PVKIU atbilstošas nodrošinātās obligācijas, izņemot PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas, pārējās nodrošinātās obligācijas un nefinanšu sabiedrību emitētie parāda instrumenti iekļauti III diskontu kategorijā;”; |
| --- | --- |

c)

PVKIU atbilstošas nodrošinātās obligācijas, izņemot PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas, pārējās nodrošinātās obligācijas un nefinanšu sabiedrību emitētie parāda instrumenti iekļauti III diskontu kategorijā;”;

| 3) | ar šādu pantu aizstāj 3. pantu:

  “3. pants
  Tirgojamo aktīvu novērtējuma diskonti

  1.   Novērtējuma diskontus tirgojamiem aktīviem, kas iekļauti I–IV diskontu kategorijā, nosaka pamatojoties uz:






  a) | konkrētā aktīva iekļaušanu 1., 2. vai 3. kredītkvalitātes līmenī; |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu pantu aizstāj 3. pantu:

“3. pants

Tirgojamo aktīvu novērtējuma diskonti

1.   Novērtējuma diskontus tirgojamiem aktīviem, kas iekļauti I–IV diskontu kategorijā, nosaka pamatojoties uz:

a)

konkrētā aktīva iekļaušanu 1., 2. vai 3. kredītkvalitātes līmenī;

| b) | aktīva atlikušo termiņu, kā norādīts 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

aktīva atlikušo termiņu, kā norādīts 2. punktā;

| c) | aktīva kupona struktūru, kā norādīts 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

aktīva kupona struktūru, kā norādīts 2. punktā.

2.   Attiecībā uz I–V diskontu kategorijā iekļautiem tirgojamiem aktīviem piemērojamais novērtējuma diskonts ir šādi atkarīgs no to termiņa vai kupona struktūras.

| a) | Tirgojamiem aktīviem ar nulles procentu likmes vai fiksētas procentu likmes kuponu piemērojamo novērtējuma diskontu nosaka, pamatojoties uz šīs pamatnostādnes pielikuma 2. tabulu. Attiecīgais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš. |
| --- | --- |

a)

Tirgojamiem aktīviem ar nulles procentu likmes vai fiksētas procentu likmes kuponu piemērojamo novērtējuma diskontu nosaka, pamatojoties uz šīs pamatnostādnes pielikuma 2. tabulu. Attiecīgais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš.

| b) | Tirgojamiem aktīviem ar mainīgas procentu likmes kuponu piemērojamais novērtējuma diskonts ir vienāds ar novērtējuma diskontu, ko piemēro fiksētas procentu likmes kupona tirgojamiem aktīviem ar atlikušo termiņu 0–1 gads, izņemot šādus gadījumus:






  i) | mainīgas procentu likmes kuponus, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir ilgāks par 1 gadu, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi, un attiecīgais atlikušais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš; |
| --- | --- | --- |

b)

Tirgojamiem aktīviem ar mainīgas procentu likmes kuponu piemērojamais novērtējuma diskonts ir vienāds ar novērtējuma diskontu, ko piemēro fiksētas procentu likmes kupona tirgojamiem aktīviem ar atlikušo termiņu 0–1 gads, izņemot šādus gadījumus:

i)

mainīgas procentu likmes kuponus, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir ilgāks par 1 gadu, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi, un attiecīgais atlikušais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš;

| ii) | mainīgas procentu likmes kuponus, kuru atsauces procentu likme ir euro zonas inflācijas indekss, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi, un attiecīgais atlikušais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš; |
| --- | --- |

ii)

mainīgas procentu likmes kuponus, kuru atsauces procentu likme ir euro zonas inflācijas indekss, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi, un attiecīgais atlikušais termiņš novērtējuma diskonta noteikšanai ir aktīva atlikušais termiņš;

| iii) | mainīgas procentu likmes kuponus ar minimālo procentu likmi un/vai mainīgas procentu likmes kuponus ar maksimālo procentu likmi uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi. |
| --- | --- |

iii)

mainīgas procentu likmes kuponus ar minimālo procentu likmi un/vai mainīgas procentu likmes kuponus ar maksimālo procentu likmi uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi.

| c) | Novērtējuma diskonts, ko piemēro aktīviem ar vairāk nekā viena veida kupona struktūru, ir atkarīgs vienīgi no kupona struktūras atlikušajā aktīva pastāvēšanas laikā un ir vienāds ar lielāko diskontu, ko piemēro tirgojamam aktīvam ar tādu pašu atlikušo termiņu un kredītkvalitātes līmeni. Šajā nolūkā var tikt izskatīta jebkāda veida kupona struktūra, kas ir spēkā atlikušajā aktīva pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

c)

Novērtējuma diskonts, ko piemēro aktīviem ar vairāk nekā viena veida kupona struktūru, ir atkarīgs vienīgi no kupona struktūras atlikušajā aktīva pastāvēšanas laikā un ir vienāds ar lielāko diskontu, ko piemēro tirgojamam aktīvam ar tādu pašu atlikušo termiņu un kredītkvalitātes līmeni. Šajā nolūkā var tikt izskatīta jebkāda veida kupona struktūra, kas ir spēkā atlikušajā aktīva pastāvēšanas laikā.

3.   V diskontu kategorijā iekļautiem tirgojamiem aktīviem neatkarīgi no to kupona struktūras piemērojamo novērtējuma diskontu nosaka, pamatojoties uz vidējo svērto aktīva izmantošanas laiku, kā sīkāk noteikts 4. un 5. punktā. V kategorijā iekļautiem tirgojamiem aktīviem piemērojamie novērtējuma diskonti noteikti šīs pamatnostādnes pielikuma 2.a tabulā.

4.   Ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra augstākās prioritātes laidiena vidējo svērto izmantošanas laiku aprēķina kā gaidāmo vidējo svērto laiku, kas atlicis līdz šā laidiena atmaksai. Saistītiem mobilizētajiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem vidējā svērtā izmantošanas laika aprēķināšanai pieņem, ka emitenta pirkšanas iespējas netiks izmantotas.

5.   Šā panta 4. punktā “saistītie mobilizētie ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri” ir ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuriem vairāk nekā 75 % no atlikušās nominālās summas izmanto darījuma partneris, kurš ir ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra iniciators, vai iestādes, kurām ar iniciatoru ir ciešas saiknes. Šādas ciešas saiknes nosaka saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138. pantu.”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 5. panta 5. punktu:

  “5.   Netirgojamiem neliela apjoma ar hipotēku nodrošinātiem parāda instrumentiem piemēro 36,5 % novērtējuma diskontu.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 5. panta 5. punktu:

“5.   Netirgojamiem neliela apjoma ar hipotēku nodrošinātiem parāda instrumentiem piemēro 36,5 % novērtējuma diskontu.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 5. panta 7. punktu:

  “7.   Katrai pamatā esošajai kredītprasībai, kas ietilpst netirgojama parāda instrumenta, ko nodrošina atbilstošas kredītprasības (debt instrument backed by eligible credit claims; DECC), nodrošinājuma pūlā, atsevišķi piemēro novērtējuma diskontu saskaņā ar 1.–4. punkta noteikumiem. Pamatā esošo nodrošinājuma pūlā ietilpstošo kredītprasību kopējai vērtībai jebkurā laikā pēc novērtējuma diskontu piemērošanas jābūt vienādai ar DECC neatmaksāto pamatsummu vai lielākai par to. Ja kopējā vērtība kļūst mazāka par iepriekšējā teikumā minēto robežvērtību, DECC uzskata par neatbilstošu.”; |
| --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 5. panta 7. punktu:

“7.   Katrai pamatā esošajai kredītprasībai, kas ietilpst netirgojama parāda instrumenta, ko nodrošina atbilstošas kredītprasības (debt instrument backed by eligible credit claims; DECC), nodrošinājuma pūlā, atsevišķi piemēro novērtējuma diskontu saskaņā ar 1.–4. punkta noteikumiem. Pamatā esošo nodrošinājuma pūlā ietilpstošo kredītprasību kopējai vērtībai jebkurā laikā pēc novērtējuma diskontu piemērošanas jābūt vienādai ar DECC neatmaksāto pamatsummu vai lielākai par to. Ja kopējā vērtība kļūst mazāka par iepriekšējā teikumā minēto robežvērtību, DECC uzskata par neatbilstošu.”;

| 6) | pamatnostādnes (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

6)

pamatnostādnes (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro.

2.   To dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu šīs pamatnostādnes noteikumiem, un piemēro tos ar 2017. gada 1. janvāri. Tās ne vēlāk kā 2016. gada 5. decembrī informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas attiecas uz šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 2. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/65 (2015. gada 18. novembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2015/35) (OV L 14, 21.1.2016., 30. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

1. tabula

Atbilstošu tirgojamo aktīvu diskontu kategorijas, kuru pamatā ir emitenta veids un/vai aktīva veids

| I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija | V kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| centrālo valdību emitētie parāda instrumenti
  ECB parāda sertifikāti
  parāda sertifikāti, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) emitējušas pirms euro ieviešanas dienas to attiecīgajā dalībvalstī | vietējo un reģionālo valdību emitētie parāda instrumenti
  parāda instrumenti, ko emitējušas institūcijas, kuras Eurosistēma klasificējusi kā aģentūras
  daudzpusējo attīstības banku un starptautisko organizāciju emitētie parāda instrumenti
  PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas | PVKIU atbilstošas nodrošinātās obligācijas, izņemot PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas
  citas nodrošinātās obligācijas
  nefinanšu sabiedrību un valsts sektora sabiedrību emitētie parāda instrumenti | kredītiestāžu emitētie nenodrošinātie parāda instrumenti
  finanšu sabiedrību, kas nav kredītiestādes, emitētie nenodrošinātie parāda instrumenti | ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri |

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

V kategorija

centrālo valdību emitētie parāda instrumenti

ECB parāda sertifikāti

parāda sertifikāti, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) emitējušas pirms euro ieviešanas dienas to attiecīgajā dalībvalstī

vietējo un reģionālo valdību emitētie parāda instrumenti

parāda instrumenti, ko emitējušas institūcijas, kuras Eurosistēma klasificējusi kā aģentūras

daudzpusējo attīstības banku un starptautisko organizāciju emitētie parāda instrumenti

PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas

PVKIU atbilstošas nodrošinātās obligācijas, izņemot PVKIU atbilstošas liela apjoma nodrošinātās obligācijas

citas nodrošinātās obligācijas

nefinanšu sabiedrību un valsts sektora sabiedrību emitētie parāda instrumenti

kredītiestāžu emitētie nenodrošinātie parāda instrumenti

finanšu sabiedrību, kas nav kredītiestādes, emitētie nenodrošinātie parāda instrumenti

ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri

2. tabula

Novērtējuma diskontu līmeņi, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem I–IV diskontu kategorijā

| | Diskontu kategorijas |
| --- | --- |
| Kredītkvalitāte | Atlikušais termiņš (gados) (*1) | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons |
| 1. un 2. līmenis | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 10,0 | 10,5 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 13,0 | 13,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 14,5 | 15,5 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 16,5 | 18,0 |
| [10, ∞) | 5,0 | 7,0 | 8,0 | 10,5 | 9,0 | 13,0 | 20,0 | 25,5 |
| | Diskontu kategorijas |
| Kredītkvalitāte | Atlikušais termiņš (gados) (*1) | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons | fiksētas procentu likmes kupons | nulles kupons |
| 3. līmenis | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 9,5 | 13,5 | 14,5 | 15,0 | 22,5 | 25,0 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 13,5 | 18,5 | 20,5 | 23,5 | 28,0 | 32,5 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 14,0 | 20,0 | 23,0 | 28,0 | 30,5 | 35,0 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 16,0 | 24,5 | 24,0 | 30,0 | 31,0 | 37,0 |
| [10, ∞) | 13,0 | 16,0 | 19,0 | 29,5 | 24,5 | 32,0 | 31,5 | 38,0 |

Diskontu kategorijas

Kredītkvalitāte

Atlikušais termiņš (gados) (*1)

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

1. un 2. līmenis

[0–1)

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

[1–3)

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

10,0

10,5

[3–5)

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

13,0

13,5

[5–7)

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

14,5

15,5

[7–10)

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

16,5

18,0

[10, ∞)

5,0

7,0

8,0

10,5

9,0

13,0

20,0

25,5

Diskontu kategorijas

Kredītkvalitāte

Atlikušais termiņš (gados) (*1)

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

fiksētas procentu likmes kupons

nulles kupons

3. līmenis

[0–1)

6,0

6,0

7,0

7,0

8,0

8,0

13,0

13,0

[1–3)

7,0

8,0

9,5

13,5

14,5

15,0

22,5

25,0

[3–5)

9,0

10,0

13,5

18,5

20,5

23,5

28,0

32,5

[5–7)

10,0

11,5

14,0

20,0

23,0

28,0

30,5

35,0

[7–10)

11,5

13,0

16,0

24,5

24,0

30,0

31,0

37,0

[10, ∞)

13,0

16,0

19,0

29,5

24,5

32,0

31,5

38,0

2.a tabula.

Novērtējuma diskontu līmeņi, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem V diskontu kategorijā

| | | V kategorija |
| --- | --- | --- |
| Kredītkvalitāte | Vidējais svērtais izmantošanas laiks (*2) | Novērtējuma diskonts |
| 1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–) | [0–1) | 4,0 |
| [1–3) | 4,5 |
| [3–5) | 5,0 |
| [5–7) | 9,0 |
| [7–10) | 13,0 |
| [10, ∞) | 20,0 |

V kategorija

Kredītkvalitāte

Vidējais svērtais izmantošanas laiks (*2)

Novērtējuma diskonts

1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–)

[0–1)

4,0

[1–3)

4,5

[3–5)

5,0

[5–7)

9,0

[7–10)

13,0

[10, ∞)

20,0

3. tabula

Novērtējuma diskontu līmeņi, ko piemēro atbilstošām kredītprasībām ar fiksētas procentu likmes maksājumiem

| | Novērtēšanas metodoloģija |
| --- | --- |
| Kredītkvalitāte | Atlikušais termiņš (gados) (*3) | Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena | Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa |
| 1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–) | [0–1) | 10,0 | 12,0 |
| [1–3) | 12,0 | 16,0 |
| [3–5) | 14,0 | 21,0 |
| [5–7) | 17,0 | 27,0 |
| [7–10) | 22,0 | 35,0 |
| [10, ∞) | 30,0 | 45,0 |
| | Novērtēšanas metodoloģija |
| Kredītkvalitāte | Atlikušais termiņš (gados) (*3) | Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena | Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa |
| 3. līmenis (no BBB+ līdz BBB–) | [0–1) | 17,0 | 19,0 |
| [1–3) | 28,5 | 33,5 |
| [3–5) | 36,0 | 45,0 |
| [5–7) | 37,5 | 50,5 |
| [7–10) | 38,5 | 56,5 |
| [10, ∞) | 40,0 | 63,0 |

Novērtēšanas metodoloģija

Kredītkvalitāte

Atlikušais termiņš (gados) (*3)

Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena

Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa

1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–)

[0–1)

10,0

12,0

[1–3)

12,0

16,0

[3–5)

14,0

21,0

[5–7)

17,0

27,0

[7–10)

22,0

35,0

[10, ∞)

30,0

45,0

Novērtēšanas metodoloģija

Kredītkvalitāte

Atlikušais termiņš (gados) (*3)

Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena

Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa

3. līmenis (no BBB+ līdz BBB–)

[0–1)

17,0

19,0

[1–3)

28,5

33,5

[3–5)

36,0

45,0

[5–7)

37,5

50,5

[7–10)

38,5

56,5

[10, ∞)

40,0

63,0

---

(*1)  T.i., [0–1) – atlikušais termiņš īsāks par 1 gadu, [1–3) – atlikušais termiņš ir 1 gads vai ilgāks par 1 gadu, bet īsāks par 3 gadiem, utt.

*1

(*2)  T.i., [0–1) – vidējais svērtais izmantošanas laiks īsāks par 1 gadu, [1–3) – vidējais svērtais izmantošanas laiks ir 1 gads vai ilgāks par 1 gadu, bet īsāks par 3 gadiem, utt.

*2

(*3)  T.i., [0–1) – atlikušais termiņš īsāks par 1 gadu, [1–3) – atlikušais termiņš ir 1 gads vai ilgāks par 1 gadu, bet īsāks par 3 gadiem, utt.”

*3

---

| 17.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/123 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/123

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/2300

(2016. gada 2. novembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/31 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2016/33)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, kā arī 5.1., 12.1., 14.3. un 18.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Uz visiem Eurosistēmas kredītoperāciju atbilstošajiem aktīviem attiecas noteikti riska kontroles pasākumi, kuri aizsargā no finansiāliem zaudējumiem gadījumos, kad nodrošinājums jārealizē darījuma partnera saistību neizpildes dēļ. Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārās izvērtēšanas rezultātā jāveic vairākas korekcijas attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Uz visiem Eurosistēmas kredītoperāciju atbilstošajiem aktīviem attiecas noteikti riska kontroles pasākumi, kuri aizsargā no finansiāliem zaudējumiem gadījumos, kad nodrošinājums jārealizē darījuma partnera saistību neizpildes dēļ. Eurosistēmas riska kontroles sistēmas regulārās izvērtēšanas rezultātā jāveic vairākas korekcijas attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/31 (1), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/31 (1),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi Pamatnostādnē ECB/2014/31

Pamatnostādni ECB/2014/31 groza šādi:

| 1) | šādi groza 3. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

  “2.   Šā panta 1. punktā minētajiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuriem nav divu publisku kredītreitingu, kas atbilst vismaz Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas 2. kredītkvalitātes pakāpei saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) 82. panta 1. punkta b) apakšpunktu, piemēro novērtējuma diskontu, kas atkarīgs no to vidējā svērtā izmantošanas laika, kā sīkāk noteikts IIa pielikumā.


  (*1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (Vispārējās dokumentācijas pamatnostādne) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Šā panta 1. punktā minētajiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuriem nav divu publisku kredītreitingu, kas atbilst vismaz Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas 2. kredītkvalitātes pakāpei saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) 82. panta 1. punkta b) apakšpunktu, piemēro novērtējuma diskontu, kas atkarīgs no to vidējā svērtā izmantošanas laika, kā sīkāk noteikts IIa pielikumā.

(*1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (Vispārējās dokumentācijas pamatnostādne) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).”;"

*1

| b) | iekļauj šādu 2.a punktu:

  “2.a   Ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra augstākās prioritātes laidiena vidējo svērto izmantošanas laiku aprēķina kā gaidāmo vidējo svērto laiku, kas atlicis līdz šā laidiena atmaksai. Saistītiem mobilizētajiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem vidējā svērtā izmantošanas laika aprēķināšanai pieņem, ka emitenta pirkšanas iespējas netiks izmantotas.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a   Ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra augstākās prioritātes laidiena vidējo svērto izmantošanas laiku aprēķina kā gaidāmo vidējo svērto laiku, kas atlicis līdz šā laidiena atmaksai. Saistītiem mobilizētajiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem vidējā svērtā izmantošanas laika aprēķināšanai pieņem, ka emitenta pirkšanas iespējas netiks izmantotas.”;

| c) | svītro 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 3. punktu;

| d) | ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:

  “5.   NCB kā nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās var pieņemt ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, kuru pamatā esošie aktīvi ietver mājokļa hipotēkas vai kredītus MVU, vai abus un kuri neatbilst Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas II sadaļas 2. nodaļas kredītnovērtējuma prasībām, kā arī šā panta 1. punkta a)–d) apakšpunkta un 4. punkta prasībām, bet atbilst visiem kritērijiem, kurus ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem piemēro saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), ja šiem vērtspapīriem ir divi publiski kredītreitingi, kas atbilst vismaz Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas 3. kredītkvalitātes pakāpei. Šādi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri var būt tikai tādi, kas emitēti pirms 2012. gada 20. jūnija, un tiem piemēro novērtējuma diskontu, kas ir atkarīgs no to vidējā svērtā izmantošanas laika, kā sīkāk noteikts IIa pielikumā.”; |
| --- | --- |

d)

ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:

“5.   NCB kā nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās var pieņemt ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, kuru pamatā esošie aktīvi ietver mājokļa hipotēkas vai kredītus MVU, vai abus un kuri neatbilst Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ceturtās daļas II sadaļas 2. nodaļas kredītnovērtējuma prasībām, kā arī šā panta 1. punkta a)–d) apakšpunkta un 4. punkta prasībām, bet atbilst visiem kritērijiem, kurus ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem piemēro saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), ja šiem vērtspapīriem ir divi publiski kredītreitingi, kas atbilst vismaz Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas 3. kredītkvalitātes pakāpei. Šādi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri var būt tikai tādi, kas emitēti pirms 2012. gada 20. jūnija, un tiem piemēro novērtējuma diskontu, kas ir atkarīgs no to vidējā svērtā izmantošanas laika, kā sīkāk noteikts IIa pielikumā.”;

| e) | svītro 6. punktu; |
| --- | --- |

e)

svītro 6. punktu;

| f) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 7. punkta g) apakšpunktu:






  “g) | “noteikumi par apkalpošanas nepārtrauktību” ir ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru juridiskās dokumentācijas noteikumi, ko veido rezerves apkalpotāja noteikumi vai rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumi (ja nav rezerves apkalpotāja noteikumu). Rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumu gadījumā tiek iecelts rezerves apkalpotāja koordinators, un koordinators tiek pilnvarots piemeklēt atbilstošu rezerves apkalpotāju 60 dienu laikā pēc notikuma iestāšanās, lai nodrošinātu savlaicīgu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru samaksu un apkalpošanu. Šie noteikumi iekļauj arī apkalpotāja aizstāšanas ar rezerves apkalpotāju gadījumus, kas var būt saistīti vai nesaistīti ar reitingu, piemēram, pašreizējā apkalpotāja saistību nepildīšana. Rezerves apkalpotāja noteikumu gadījumā rezerves apkalpotājam nav ciešu saikņu ar apkalpotāju. Rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumu gadījumā nav ciešu saikņu starp apkalpotāju, rezerves apkalpotāja koordinatoru un emitenta konta banku;”; |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 7. punkta g) apakšpunktu:

“g)

“noteikumi par apkalpošanas nepārtrauktību” ir ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru juridiskās dokumentācijas noteikumi, ko veido rezerves apkalpotāja noteikumi vai rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumi (ja nav rezerves apkalpotāja noteikumu). Rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumu gadījumā tiek iecelts rezerves apkalpotāja koordinators, un koordinators tiek pilnvarots piemeklēt atbilstošu rezerves apkalpotāju 60 dienu laikā pēc notikuma iestāšanās, lai nodrošinātu savlaicīgu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru samaksu un apkalpošanu. Šie noteikumi iekļauj arī apkalpotāja aizstāšanas ar rezerves apkalpotāju gadījumus, kas var būt saistīti vai nesaistīti ar reitingu, piemēram, pašreizējā apkalpotāja saistību nepildīšana. Rezerves apkalpotāja noteikumu gadījumā rezerves apkalpotājam nav ciešu saikņu ar apkalpotāju. Rezerves apkalpotāja koordinatora noteikumu gadījumā nav ciešu saikņu starp apkalpotāju, rezerves apkalpotāja koordinatoru un emitenta konta banku;”;

| g) | šādu h) un i) apakšpunktu iekļauj 7. punktā:






  “h) | “ciešas saiknes” ir ciešas saiknes Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138. panta 2. punkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

g)

šādu h) un i) apakšpunktu iekļauj 7. punktā:

“h)

“ciešas saiknes” ir ciešas saiknes Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138. panta 2. punkta izpratnē;

| i) | “saistītie mobilizētie ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri” ir ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuriem vairāk nekā 75 % no atlikušās nominālvērtības izmanto darījuma partneris, kurš ir ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra iniciators, vai iestādes, kurām ar iniciatoru ir ciešas saiknes.”; |
| --- | --- |

i)

“saistītie mobilizētie ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri” ir ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuriem vairāk nekā 75 % no atlikušās nominālvērtības izmanto darījuma partneris, kurš ir ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra iniciators, vai iestādes, kurām ar iniciatoru ir ciešas saiknes.”;

| 2) | kā IIa pielikumu iekļauj šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

2)

kā IIa pielikumu iekļauj šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro.

2.   To dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu šīs pamatnostādnes noteikumiem, un piemēro tos ar 2017. gada 1. janvāri. Tās ne vēlāk kā 2016. gada 5. decembrī informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas attiecas uz šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 2. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/31 (2014. gada 9. jūlijs) par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (OV L 240, 13.8.2014., 28. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

“IIa PIELIKUMS

Novērtējuma diskonta līmeņi, kurus piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas ir atbilstoši saskaņā ar šīs pamatnostādnes 3. panta 2. punktu

| Vidējais svērtais izmantošanas laiks | Novērtējuma diskonts |
| --- | --- |
| 0–1 | 6,0 |
| 1–3 | 9,0 |
| 3–5 | 13,0 |
| 5–7 | 15,0 |
| 7–10 | 18,0 |
| > 10 | 30,0” |

Vidējais svērtais izmantošanas laiks

Novērtējuma diskonts

0–1

6,0

1–3

9,0

3–5

13,0

5–7

15,0

7–10

18,0

> 10

30,0”

---