# Euroopan unionin L 285/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 285 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta20. lokakuuta 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 285

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta20. lokakuuta 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNE/CE) sääntö nro 67 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat: I. nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntää; II. sellaisten M- ja N-luokan ajoneuvojen hyväksyntää, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta [2016/1829] | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNE/CE) sääntö nro 67 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat: I. nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntää; II. sellaisten M- ja N-luokan ajoneuvojen hyväksyntää, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta [2016/1829]

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 20.10.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/1

---

Vain alkuperäiset YK:n Euroopan talouskomission tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön tilanne ja voimaantulopäivä olisi tarkistettava YK:n Euroopan talouskomission sääntöjä koskevan tilanneasiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta, joka on saatavilla seuraavassa internetosoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNE/CE) sääntö nro 67 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat: I. nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntää; II. sellaisten M- ja N-luokan ajoneuvojen hyväksyntää, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta [2016/1829]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 14 muutossarjaan 01 – Voimaantulopäivä: 9. lokakuuta 2014

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osien määritelmät ja luokittelu |
| --- | --- |

2.

I osa:   Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntä

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nestekaasuun liittyvien laitteiden osia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nestekaasulaitetyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Ei käytössä) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nestekaasuun liittyvien laitteiden osia koskevat siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

13.

II osa:   Sellaisten M- ja N-luokan ajoneuvojen hyväksyntä, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta

| 14. | Määritelmät |
| --- | --- |

14.

| 15. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

15.

| 16. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vaatimukset nestekaasuun liittyvien erityislaitteiden asennuksesta nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävään ajoneuvoon |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

18.

| 19. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ajoneuvotyypin muuttaminen ja tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Siirtymäsäännökset, jotka koskevat nestekaasujärjestelmän osien asennusta sekä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää sellaisten erityislaitteiden asennuksen osalta, joita tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena |
| --- | --- |

22.

| 23. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

23.

LIITTEET

| 1. | Ajoneuvon, moottorin ja nestekaasun käyttöön liittyvien laitteiden olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- |

1.

| 2A | Nestekaasulaitteiden tyyppihyväksyntämerkki |
| --- | --- |

2A

| 2B | Ilmoitus nestekaasun käyttöön liittyvän osan tyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 67 nojalla |
| --- | --- |

2B

| 2C | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

2C

| 2D | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta nestekaasujärjestelmien asennuksen osalta säännön nro 67 nojalla |
| --- | --- |

2D

| 3. | Nestekaasusäiliön apulaitteiden hyväksyntää koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Polttoainepumpun hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nestekaasun suodatinyksikön hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paineensäätimen ja höyrystimen hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sulkuventtiilin, vastaventtiilin, kaasuputken paineenrajoitusventtiilin sekä huoltoliitännän hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Taipuisien letkujen ja niiden liittimien hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

8.

| 9. | Täyttöyksikön hyväksyntää koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nestekaasusäiliöiden hyväksyntää koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kaasunruiskutuslaitteiden tai kaasun sekoituskappaleiden taikka sumuttimien ja polttoaineen jakeluputkiston hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kaasun annosteluyksikön hyväksyntää koskevat määräykset, kun kaasun annosteluyksikköä ei ole yhdistetty kaasunruiskutuslaitteisiin |
| --- | --- |

12.

| 13. | Paine- ja/tai lämpötila-anturin hyväksyntää koskevat määräykset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Elektronisen ohjauslaitteen hyväksyntää koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

14.

| 15. | Testimenettelyt |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nestekaasua käyttävien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen merkintää koskevat määräykset |
| --- | --- |

16.

2

3

| 17. | Huoltoliitännän merkintää koskevat määräykset |
| --- | --- |

17.

1.   SOVELTAMISALA

Tämän säännön soveltamisalaan kuuluvat:

| 1.1 | I osa | Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan (1) ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntä. |
| --- | --- | --- |

1.1

I osa

Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan (1) ajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntä.

1

| 1.2 | II osa | Sellaisten M- ja N-luokan (1) ajoneuvojen hyväksyntä, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta. |
| --- | --- | --- |

1.2

II osa

Sellaisten M- ja N-luokan (1) ajoneuvojen hyväksyntä, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta.

1

2.   OSIEN MÄÄRITELMÄT JA LUOKITTELU

Ajoneuvoissa käytettävät nestekaasun käyttöön liittyvät osat luokitellaan kuvion 1 mukaisesti enimmäiskäyttöpaineen ja tehtävän perusteella.

| Luokka 0 | Korkeapaineosat, mukaan luettuna nestemäistä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, enintään 3 000 kPa:n höyrynpaineessa tai lisätyssä höyrynpaineessa. |
| --- | --- |
| Luokka 1 | Korkeapaineosat, mukaan luettuna nestemäistä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, enintään 3 000 kPa:n höyrynpaineessa tai lisätyssä höyrynpaineessa. |
| Luokka 2 | Matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 450 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella. |
| Luokka 2A | Rajoitetulla painealueella käytettäväksi tarkoitetut matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 120 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella. |
| Luokka 3 | Sulkuventtiilit ja paineenrajoitusventtiilit nestekaasun ollessa nestemäisessä muodossa. |

Luokka 0

Korkeapaineosat, mukaan luettuna nestemäistä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, enintään 3 000 kPa:n höyrynpaineessa tai lisätyssä höyrynpaineessa.

Luokka 1

Korkeapaineosat, mukaan luettuna nestemäistä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, enintään 3 000 kPa:n höyrynpaineessa tai lisätyssä höyrynpaineessa.

Luokka 2

Matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 450 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella.

Luokka 2A

Rajoitetulla painealueella käytettäväksi tarkoitetut matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 120 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella.

Luokka 3

Sulkuventtiilit ja paineenrajoitusventtiilit nestekaasun ollessa nestemäisessä muodossa.

Tätä sääntöä ei sovelleta nestekaasun käyttöön liittyviin osiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi enimmäiskäyttöpaineessa, joka on alle 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella.

Osa voi koostua useista osista, joista kukin on luokiteltu erikseen enimmäiskäyttöpaineen ja toiminnan mukaan.

Kuva 1

Kuva 1

Luokittelu enimmäiskäyttöpaineen ja toiminnan mukaan

Luokittelu enimmäiskäyttöpaineen ja toiminnan mukaan

Suurin käyttöpaine > 450 kPa?

Käyttöpaine > 3 MPa?

Luokka 0

Luokka 3

Luokka 1

Luokka 2A

Luokka 2

Ei kuulu tämän säännön soveltamisalaan.

Suurin käyttöpaine < 20 kPa?

Varoventtiilit?

Ei

tai

Ei

Ei

Ei

Ei

Suurin käyttöpaine < 120 kPa?

LOPETUS

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

ALOITUS

Tässä säännössä:

| 2.1 | ’Paineella’ tarkoitetaan suhteellista painetta ilmanpaineeseen nähden, ellei toisin ole mainittu.
  2.1.1   
  ’Toimintapaineella’ tarkoitetaan vakiintunutta painetta kaasun tasaisessa 15 °C:n lämpötilassa.
  2.1.2   
  ’Testipaineella’ tarkoitetaan painetta, joka osaan kohdistetaan hyväksyntätestauksen aikana.
  2.1.3   
  ’Työpaineella (WP)’ tarkoitetaan suurinta painetta, jonka on suunniteltu kohdistuvan osaan ja jonka perusteella kyseessä olevan osan kestävyys määritellään.
  2.1.4   
  ’Käyttöpaineella’ tarkoitetaan painetta normaalikäytössä.
  2.1.5   
  ’Enimmäiskäyttöpaineella’ tarkoitetaan enimmäispainetta, johon paine saattaa nousta osassa käytön aikana.
  2.1.6   
  ’Luokittelupaineella’ tarkoitetaan osassa sen luokittelun mukaan sallittua enimmäiskäyttöpainetta. |
| --- | --- |

2.1

’Paineella’ tarkoitetaan suhteellista painetta ilmanpaineeseen nähden, ellei toisin ole mainittu.

2.1.1   
  ’Toimintapaineella’ tarkoitetaan vakiintunutta painetta kaasun tasaisessa 15 °C:n lämpötilassa.

2.1.2   
  ’Testipaineella’ tarkoitetaan painetta, joka osaan kohdistetaan hyväksyntätestauksen aikana.

2.1.3   
  ’Työpaineella (WP)’ tarkoitetaan suurinta painetta, jonka on suunniteltu kohdistuvan osaan ja jonka perusteella kyseessä olevan osan kestävyys määritellään.

2.1.4   
  ’Käyttöpaineella’ tarkoitetaan painetta normaalikäytössä.

2.1.5   
  ’Enimmäiskäyttöpaineella’ tarkoitetaan enimmäispainetta, johon paine saattaa nousta osassa käytön aikana.

2.1.6   
  ’Luokittelupaineella’ tarkoitetaan osassa sen luokittelun mukaan sallittua enimmäiskäyttöpainetta.

| 2.2 | ’Erityislaitteilla’ tarkoitetaan seuraavia osia:






  a) | säiliö |
| --- | --- | --- |

2.2

’Erityislaitteilla’ tarkoitetaan seuraavia osia:

a)

säiliö

| b) | säiliöön asennetut apulaitteet |
| --- | --- |

b)

säiliöön asennetut apulaitteet

| c) | höyrystin/paineensäädin |
| --- | --- |

c)

höyrystin/paineensäädin

| d) | sulkuventtiili |
| --- | --- |

d)

sulkuventtiili

| e) | kaasunruiskutuslaite, sumutin tai kaasun sekoituskappale |
| --- | --- |

e)

kaasunruiskutuslaite, sumutin tai kaasun sekoituskappale

| f) | erillinen tai kaasunruiskutuslaitteeseen yhdistetty kaasun annosteluyksikkö |
| --- | --- |

f)

erillinen tai kaasunruiskutuslaitteeseen yhdistetty kaasun annosteluyksikkö

| g) | taipuisat letkut |
| --- | --- |

g)

taipuisat letkut

| h) | täyttöyksikkö |
| --- | --- |

h)

täyttöyksikkö

| i) | vastaventtiili |
| --- | --- |

i)

vastaventtiili

| j) | kaasuputken paineenrajoitusventtiili |
| --- | --- |

j)

kaasuputken paineenrajoitusventtiili

| k) | suodatinyksikkö |
| --- | --- |

k)

suodatinyksikkö

| l) | paine- tai lämpötila-anturi |
| --- | --- |

l)

paine- tai lämpötila-anturi

| m) | polttoainepumppu |
| --- | --- |

m)

polttoainepumppu

| n) | huoltoliitäntä |
| --- | --- |

n)

huoltoliitäntä

| o) | elektroninen ohjauslaite |
| --- | --- |

o)

elektroninen ohjauslaite

| p) | polttoaineen jakeluputkisto |
| --- | --- |

p)

polttoaineen jakeluputkisto

| q) | paineenrajoituslaite |
| --- | --- |

q)

paineenrajoituslaite

| r) | monikomponentti. |
| --- | --- |

r)

monikomponentti.

| 2.3 | ’Säiliöllä’ tarkoitetaan astiaa, jota käytetään nestekaasun säilyttämiseen.
  2.3.1   Säiliö voi olla:






  a) | lieriömäinen vakiosäiliö, jossa on lieriömäinen vaippa ja kaksi koveraa päätä, joiden muoto on joko toroidinen tai elliptinen, sekä tarvittavat aukot |
| --- | --- | --- |

2.3

’Säiliöllä’ tarkoitetaan astiaa, jota käytetään nestekaasun säilyttämiseen.

2.3.1   Säiliö voi olla:

a)

lieriömäinen vakiosäiliö, jossa on lieriömäinen vaippa ja kaksi koveraa päätä, joiden muoto on joko toroidinen tai elliptinen, sekä tarvittavat aukot

| b) | erikoissäiliö, joita ovat muut kuin lieriömäiset vakiosäiliöt. Säiliön mittasuhteet esitetään liitteen 10 lisäyksessä 5. |
| --- | --- |

b)

erikoissäiliö, joita ovat muut kuin lieriömäiset vakiosäiliöt. Säiliön mittasuhteet esitetään liitteen 10 lisäyksessä 5.

2.3.2   
  ’Komposiittisäiliöllä’ tarkoitetaan säiliötä, joka on valmistettu kokonaan komposiittimateriaaleista ja joissa on muusta kuin metallista valmistettu vuoraus.

2.3.3   
  ’Säiliöerällä’ tarkoitetaan enintään 200:aa samantyyppistä säiliötä, jotka on valmistettu peräjälkeen samalla tuotantolinjalla.

| 2.4 | ’Säiliötyypillä’ tarkoitetaan säiliöitä, jotka eivät poikkea toisistaan liitteessä 10 esitettyjen ominaisuuksien osalta:






  a) | kauppanimi (-nimet) tai tavaramerkki (-merkit) |
| --- | --- | --- |

2.4

’Säiliötyypillä’ tarkoitetaan säiliöitä, jotka eivät poikkea toisistaan liitteessä 10 esitettyjen ominaisuuksien osalta:

a)

kauppanimi (-nimet) tai tavaramerkki (-merkit)

| b) | muoto (lieriö, erikoismuoto) |
| --- | --- |

b)

muoto (lieriö, erikoismuoto)

| c) | aukot (levy apulaitteita varten/metallirengas) |
| --- | --- |

c)

aukot (levy apulaitteita varten/metallirengas)

| d) | materiaali |
| --- | --- |

d)

materiaali

| e) | hitsausprosessi (jos säiliö on metallia) |
| --- | --- |

e)

hitsausprosessi (jos säiliö on metallia)

| f) | lämpökäsittely (jos säiliö on metallia) |
| --- | --- |

f)

lämpökäsittely (jos säiliö on metallia)

| g) | tuotantolinja |
| --- | --- |

g)

tuotantolinja

| h) | seinämän nimellispaksuus |
| --- | --- |

h)

seinämän nimellispaksuus

| i) | läpimitta |
| --- | --- |

i)

läpimitta

| j) | korkeus (jos säiliö on erikoissäiliö). |
| --- | --- |

j)

korkeus (jos säiliö on erikoissäiliö).

| 2.5 | ’Säiliöön asennetuilla apulaitteilla’ tarkoitetaan seuraavia osia erikseen tai yhdistettyinä:






  a) | 80 prosentin sulkuventtiili |
| --- | --- | --- |

2.5

’Säiliöön asennetuilla apulaitteilla’ tarkoitetaan seuraavia osia erikseen tai yhdistettyinä:

a)

80 prosentin sulkuventtiili

| b) | määrämittari |
| --- | --- |

b)

määrämittari

| c) | paineentasausventtiili |
| --- | --- |

c)

paineentasausventtiili

| d) | ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili |
| --- | --- |

d)

ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

| e) | polttoainepumppu |
| --- | --- |

e)

polttoainepumppu

| f) | moniventtiili |
| --- | --- |

f)

moniventtiili

| g) | kaasutiivis kotelo |
| --- | --- |

g)

kaasutiivis kotelo

| h) | tehonsyötön läpivientieristin |
| --- | --- |

h)

tehonsyötön läpivientieristin

| i) | vastaventtiili |
| --- | --- |

i)

vastaventtiili

| j) | paineenrajoituslaite. |
| --- | --- |

j)

paineenrajoituslaite.

2.5.1   
  ’80 prosentin sulkuventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka rajoittaa säiliön täyttymisen enintään 80 prosenttiin säiliön tilavuudesta.

2.5.2   
  ’Määrämittarilla’ tarkoitetaan laitetta, jolla tarkastetaan säiliön sisältämän nesteen määrä.

2.5.3   
  ’Paineenrajoitusventtiilillä (purkausventtiilillä)’ tarkoitetaan laitetta, jolla rajoitetaan paineenmuodostusta säiliössä.

2.5.3.1   
  ’Paineenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on suojata säiliötä palon yhteydessä mahdollisesti tapahtuvalta halkeamiselta päästämällä säiliön sisältämä nestekaasu purkautumaan.

2.5.4   
  ’Kaukosäädettävällä huoltoventtiilillä, johon kuuluu ylivirtausventtiili’ tarkoitetaan laitetta, jolla voidaan aloittaa ja keskeyttää nestekaasusyöttö haihduttimeen/paineensäätimeen. ’Kaukosäädettävällä’ tarkoitetaan sitä, että huoltoventtiiliä ohjataan elektronisella ohjainlaitteella. Kun ajoneuvon moottori ei ole käynnissä, venttiili on suljettuna. Ylivirtausventtiilillä tarkoitetaan laitetta, jolla rajoitetaan nestekaasun virtausta.

2.5.5   
  ’Polttoainepumpulla’ tarkoitetaan laitetta, joka saa aikaan nestemäisen nestekaasun syötön moottoriin nostamalla säiliön painetta polttoainepumpun syöttöpaineella.

2.5.6   
  ’Moniventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka koostuu kaikista tai joistakin 2.5.1–2.5.3 ja 2.5.8 kohdassa mainituista apulaitteista.

2.5.7   
  ’Kaasutiiviillä kotelolla’ tarkoitetaan laitetta, joka suojaa apulaitteita ja purkauttaa mahdolliset vuodot ilmaan.

2.5.8   Tehonsyötön läpivientieristin (polttoainepumppu / toimilaitteet / polttoaineen määrän ilmaisin)

2.5.9   
  ’Vastaventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka sallii nestemäisen nestekaasun virtauksen yhteen suuntaan ja estää sen virtauksen vastakkaiseen suuntaan.

| 2.6 | ’Höyrystimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu höyrystämään nestekaasu nestemäisestä kaasumaiseen tilaan. |
| --- | --- |

2.6

’Höyrystimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu höyrystämään nestekaasu nestemäisestä kaasumaiseen tilaan.

| 2.7 | ’Paineensäätimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu alentamaan ja säätelemään nestekaasun painetta. |
| --- | --- |

2.7

’Paineensäätimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu alentamaan ja säätelemään nestekaasun painetta.

| 2.8 | ’Sulkuventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, jolla katkaistaan nestekaasun virtaus. |
| --- | --- |

2.8

’Sulkuventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, jolla katkaistaan nestekaasun virtaus.

| 2.9 | ’Kaasuputken paineenrajoitusventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, jolla estetään paineen nouseminen putkissa ennalta asetetun arvon yläpuolelle. |
| --- | --- |

2.9

’Kaasuputken paineenrajoitusventtiilillä’ tarkoitetaan laitetta, jolla estetään paineen nouseminen putkissa ennalta asetetun arvon yläpuolelle.

| 2.10 | ’Kaasunruiskutuslaitteella, sumuttimella tai kaasun sekoituskappaleella’ tarkoitetaan laitetta, joka mahdollistaa nestemäisen tai höyrystyneen nestekaasun pääsyn moottoriin. |
| --- | --- |

2.10

’Kaasunruiskutuslaitteella, sumuttimella tai kaasun sekoituskappaleella’ tarkoitetaan laitetta, joka mahdollistaa nestemäisen tai höyrystyneen nestekaasun pääsyn moottoriin.

| 2.11 | ’Kaasun annosteluyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, joka annostelee ja/tai jakaa kaasuvirtauksen moottoriin ja joka voi olla joko yhdistetty kaasunruiskutuslaitteeseen tai erillinen. |
| --- | --- |

2.11

’Kaasun annosteluyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, joka annostelee ja/tai jakaa kaasuvirtauksen moottoriin ja joka voi olla joko yhdistetty kaasunruiskutuslaitteeseen tai erillinen.

| 2.12 | ’Elektronisella ohjainlaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ohjaa moottorin nestekaasusyöttöä ja automaattisesti katkaisee virran nestekaasujärjestelmän sulkuventtiileihin, jos onnettomuuden yhteydessä tai moottorin sammuessa polttoaineen syöttöputki rikkoutuu. |
| --- | --- |

2.12

’Elektronisella ohjainlaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ohjaa moottorin nestekaasusyöttöä ja automaattisesti katkaisee virran nestekaasujärjestelmän sulkuventtiileihin, jos onnettomuuden yhteydessä tai moottorin sammuessa polttoaineen syöttöputki rikkoutuu.

| 2.13 | ’Paine- tai lämpötila-anturilla’ tarkoitetaan laitetta, jolla mitataan painetta tai lämpötilaa. |
| --- | --- |

2.13

’Paine- tai lämpötila-anturilla’ tarkoitetaan laitetta, jolla mitataan painetta tai lämpötilaa.

| 2.14 | ’Nestekaasun suodatinyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, joka suodattaa nestekaasun. Suodatin voi kuulua kiinteästi muihin osiin. |
| --- | --- |

2.14

’Nestekaasun suodatinyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, joka suodattaa nestekaasun. Suodatin voi kuulua kiinteästi muihin osiin.

| 2.15 | ’Taipuisilla letkuilla’ tarkoitetaan letkuja, joissa kuljetetaan nestekaasua joko nestemäisessä tai höyrystyneessä muodossa eri paineissa pisteestä toiseen. |
| --- | --- |

2.15

’Taipuisilla letkuilla’ tarkoitetaan letkuja, joissa kuljetetaan nestekaasua joko nestemäisessä tai höyrystyneessä muodossa eri paineissa pisteestä toiseen.

| 2.16 | ’Täyttöyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla säiliö täytetään. Täyttöyksikkö voi sisältyä kiinteästi säiliön 80 prosentin sulkuventtiiliin tai olla ajoneuvon ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.16

’Täyttöyksiköllä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla säiliö täytetään. Täyttöyksikkö voi sisältyä kiinteästi säiliön 80 prosentin sulkuventtiiliin tai olla ajoneuvon ulkopuolella.

| 2.17 | ’Huoltoliitännällä’ tarkoitetaan polttoaineputkessa polttoainesäiliön ja moottorin välillä olevaa liitäntää. Jos yhtä polttoainetta käyttävän ajoneuvon polttoaine loppuu, moottoria voidaan käyttää huoltopolttoainesäiliöstä tulevalla polttoaineella; säiliö voidaan kytkeä huoltoliitäntään. |
| --- | --- |

2.17

’Huoltoliitännällä’ tarkoitetaan polttoaineputkessa polttoainesäiliön ja moottorin välillä olevaa liitäntää. Jos yhtä polttoainetta käyttävän ajoneuvon polttoaine loppuu, moottoria voidaan käyttää huoltopolttoainesäiliöstä tulevalla polttoaineella; säiliö voidaan kytkeä huoltoliitäntään.

| 2.18 | ’Polttoaineen jakeluputkistolla’ tarkoitetaan putkea tai kanavaa, joka yhdistää polttoaineen ruiskutuslaitteet. |
| --- | --- |

2.18

’Polttoaineen jakeluputkistolla’ tarkoitetaan putkea tai kanavaa, joka yhdistää polttoaineen ruiskutuslaitteet.

| 2.19 | ’Nestekaasulla (LPG)’ tarkoitetaan tuotetta, joka olennaisilta osin koostuu seuraavista hiilivedyistä:
  propaani, propeeni, tavallinen butaani, isobutaani, isobuteeni, buteeni ja etaani.
  Eurooppalaisessa standardissa EN 589:1993 eritellään Euroopan standardointikomitean (CEN) jäsenmaissa markkinoille saatetun ja niihin toimitetun ajoneuvojen polttoaineena käytettävän nestekaasun testausvaatimukset ja -menetelmät. |
| --- | --- |

2.19

’Nestekaasulla (LPG)’ tarkoitetaan tuotetta, joka olennaisilta osin koostuu seuraavista hiilivedyistä:

propaani, propeeni, tavallinen butaani, isobutaani, isobuteeni, buteeni ja etaani.

Eurooppalaisessa standardissa EN 589:1993 eritellään Euroopan standardointikomitean (CEN) jäsenmaissa markkinoille saatetun ja niihin toimitetun ajoneuvojen polttoaineena käytettävän nestekaasun testausvaatimukset ja -menetelmät.

| 2.20 | ’Letku- ja liitinkokonaisuudella’ tarkoitetaan taipuisien letkujen ja liitinten yhdistelmää. |
| --- | --- |

2.20

’Letku- ja liitinkokonaisuudella’ tarkoitetaan taipuisien letkujen ja liitinten yhdistelmää.

I OSA

NESTEKAASUA MOOTTORIN POLTTOAINEENA KÄYTTÄVIEN M- JA N-LUOKAN AJONEUVOJEN ERITYISLAITTEIDEN HYVÄKSYNTÄ

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava erityislaitteen hyväksyntää.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus erityislaitteen tyypistä (liitteen 1 mukaisesti), |
| --- | --- |

3.2.1

yksityiskohtainen kuvaus erityislaitteen tyypistä (liitteen 1 mukaisesti),

| 3.2.2 | riittävän yksityiskohtainen ja mittakaavaltaan tarkoituksenmukainen piirros erityislaitteesta, |
| --- | --- |

3.2.2

riittävän yksityiskohtainen ja mittakaavaltaan tarkoituksenmukainen piirros erityislaitteesta,

| 3.2.3 | todistus tämän säännön 6 kohdassa asetettujen vaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

3.2.3

todistus tämän säännön 6 kohdassa asetettujen vaatimusten noudattamisesta.

3.3   Erityislaitteiden näytekappaleet on toimitettava hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen pyynnöstä.

Pyynnöstä on toimitettava myös lisänäytekappaleita.

4.   MERKINNÄT

4.1   Kaikissa hyväksyntää varten toimitetuissa osissa on oltava valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja maininta tyypistä. Muissa kuin metalliosissa on oltava myös maininta valmistuskuukaudesta ja -vuodesta. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.2   Kaikissa laitteissa on oltava riittävän suuri paikka hyväksyntämerkille ja osan luokittelumerkinnälle (ks. liite 2A) sekä luokan 0 komponenttien kohdalla myös työpaineelle (WP). Tämä paikka on merkittävä 3.2.2 kohdassa tarkoitettuihin piirroksiin.

4.3   Jokaisessa säiliössä on lisäksi oltava hitsaamalla kiinnitetty levy, johon on selvästi ja pysyvästi merkitty seuraavat tiedot:

| a) | sarjanumero |
| --- | --- |

a)

sarjanumero

| b) | tilavuus litroina |
| --- | --- |

b)

tilavuus litroina

| c) | merkintä ”LPG” |
| --- | --- |

c)

merkintä ”LPG”

| d) | testipaine [kPa] |
| --- | --- |

d)

testipaine [kPa]

| e) | maininta: ”enimmäistäyttöaste 80 %” |
| --- | --- |

e)

maininta: ”enimmäistäyttöaste 80 %”

| f) | hyväksyntävuosi ja -kuukausi (esim. 99/01) |
| --- | --- |

f)

hyväksyntävuosi ja -kuukausi (esim. 99/01)

| g) | kohdan 5.4 mukainen hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

g)

kohdan 5.4 mukainen hyväksyntämerkki

| h) | teksti ”SISÄLTÄÄ PUMPUN” ja merkintä, josta pumppu on tunnistettavissa, kun pumppu on asennettu säiliöön. |
| --- | --- |

h)

teksti ”SISÄLTÄÄ PUMPUN” ja merkintä, josta pumppu on tunnistettavissa, kun pumppu on asennettu säiliöön.

4.4   Kaukosäädettävissä huoltoventtiileissä ja kaukosäädettävissä sulkuventtiileissä on 4.1 ja 4.2 kohdassa tarkoitettujen säännösten lisäksi käytettävä yhtä seuraavista lisämerkinnöistä, joka on liitteen 3 kohdan 4.7 tai liitteen 7 kohdan 1.7 vaatimusten mukainen:

| a) | ”H1” |
| --- | --- |

a)

”H1”

1

| b) | ”H2” |
| --- | --- |

b)

”H2”

2

| b) | ”H3” |
| --- | --- |

b)

”H3”

3

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Laitetyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä, jos hyväksyttäväksi toimitetut laitteiden näytekappaleet täyttävät tämän säännön 6.1–6.13 kohdan vaatimukset.

5.2   Kullekin hyväksytylle laitetyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, jotka vastaavat 13. marraskuuta 1999 voimaan tullutta muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa alfanumeerista koodia toisentyyppiselle laitteelle.

5.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta nestekaasuun liittyvän laitetyypin tai osan hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Jos kyseessä on säiliö, ilmoitukseen on lisättävä liitteen 2B lisäyksen mukainen lomake.

5.4   Kohdissa 4.1 ja 4.3 määritellyn merkinnän lisäksi kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaisiin laitteisiin on 4.2 kohdassa mainittuun paikkaan kiinnitettävä näkyvästi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 5.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2), |
| --- | --- |

5.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2),

2

| 5.4.2 | edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumerossa on osan tyyppihyväksyntänumero, joka ilmenee kyseisen tyypin todistuksesta (ks. 5.2 kohta ja liite 2B), ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan järjestysnumeron. |
| --- | --- |

5.4.2

edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumerossa on osan tyyppihyväksyntänumero, joka ilmenee kyseisen tyypin todistuksesta (ks. 5.2 kohta ja liite 2B), ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan järjestysnumeron.

5.5   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.6   Tämän säännön liitteessä 2A annetaan esimerkkejä mainitun hyväksyntämerkin sijoittelusta.

5.7   Luokan 0 komponenttien kohdalla 5.4 kohdassa tarkoitetun hyväksyntämerkin läheisyyteen on merkittävä myös työpaine.

6.   NESTEKAASUUN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1   Yleiset määräykset

Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen erityislaitteiden on toimittava oikealla ja turvallisella tavalla.

Nestekaasun kanssa kosketuksissa olevien osien materiaalien on oltava nestekaasun kanssa yhteensopivia.

Sellaiset laitteiden osat, joiden virheettömään ja turvalliseen toimintaan nestekaasupolttoaine, korkea paine tai tärinä todennäköisesti vaikuttavat, on testattava asianmukaisin testausmenettelyin, jotka kuvataan tämän säännön liitteissä. Erityisesti seuraavien 6.2–6.13 kohdan vaatimusten on täytyttävä.

Tässä säännössä hyväksyttyjen nestekaasuun liittyvien laitteiden asennuksen on täytettävä asianmukaiset elektromagneettista yhteensopivuutta (EMC) koskevat säännön nro 10, muutossarja 02, vaatimukset tai vastaavat vaatimukset.

6.2   Säiliöitä koskevat vaatimukset

Nestekaasusäiliöiden on oltava tämän säännön liitteen 10 vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä.

6.3   Säiliöön asennettuja apulaitteita koskevat vaatimukset

6.3.1   Säiliö on varustettava seuraavilla apulaitteilla, jotka voivat olla erillisiä tai yhdistettyjä (moniventtiilit):

| 6.3.1.1 | 80 prosentin sulkuventtiili, |
| --- | --- |

6.3.1.1

80 prosentin sulkuventtiili,

| 6.3.1.2 | määrämittari, |
| --- | --- |

6.3.1.2

määrämittari,

| 6.3.1.3 | paineenrajoitusventtiili (paineventtiili), |
| --- | --- |

6.3.1.3

paineenrajoitusventtiili (paineventtiili),

| 6.3.1.4 | ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili. |
| --- | --- |

6.3.1.4

ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili.

6.3.2   Säiliö voi tarvittaessa olla varustettu kaasutiiviillä kotelolla.

6.3.3   Säiliö voidaan varustaa tehonsyötön läpivientieristimellä toimilaitteita tai nestekaasun polttoainepumppua varten.

6.3.4   Säiliö voidaan varustaa säiliön sisällä sijaitsevalla nestekaasun polttoainepumpulla.

6.3.5   Säiliö voidaan varustaa vastaventtiilillä.

6.3.6   Säiliö on varustettava paineenrajoituslaitteella. Seuraavat laitteet tai toiminnot voidaan hyväksyä paineenrajoituslaitteena:

| a) | (lämpötilalaukeava) varoketulppa (varoke) tai |
| --- | --- |

a)

(lämpötilalaukeava) varoketulppa (varoke) tai

| b) | paineenrajoitusventtiili edellyttäen, että se on 6.15.8.3 kohdan mukainen, tai |
| --- | --- |

b)

paineenrajoitusventtiili edellyttäen, että se on 6.15.8.3 kohdan mukainen, tai

| c) | edellä mainittujen kahden laitteen yhdistelmä, tai |
| --- | --- |

c)

edellä mainittujen kahden laitteen yhdistelmä, tai

| d) | mikä tahansa muu tekninen ratkaisu edellyttäen, että sillä taataan sama suoritustaso. |
| --- | --- |

d)

mikä tahansa muu tekninen ratkaisu edellyttäen, että sillä taataan sama suoritustaso.

6.3.7   Kohdissa 6.3.1–6.3.6 kohdassa mainittujen apulaitteiden on oltava seuraavien säännösten vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä:

| a) | kohdissa 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.6 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 3, |
| --- | --- |

a)

kohdissa 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.6 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 3,

| b) | kohdassa 6.3.4 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 4, |
| --- | --- |

b)

kohdassa 6.3.4 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 4,

| c) | kohdassa 6.3.5 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 7. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 6.3.5 tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 7.

6.4–6.14   Muita osia koskevat vaatimukset

Taulukossa 1 mainittujen muiden osien on oltava niitä koskevien, taulukossa mainittujen liitteiden vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä.

Taulukko 1

Taulukko 1

| Kohta | Osa | Liite |
| --- | --- | --- |
| 6.4 | polttoainepumppu | 4 |
| 6.5 | höyrystin (3)

  paineensäädin (3) | 6 |
| 6.6 | sulkuventtiilit
  vastaventtiilit
  kaasuputken paineenrajoitusventtiilit
  huoltoliitännät | 7 |
| 6.7 | taipuisat letkut | 8 |
| 6.8 | täyttöyksikkö | 9 |
| 6.9 | kaasunruiskutuslaitteet, kaasun sekoituskappale (5)

  tai
  sumuttimet | 11 |
| 6.10 | kaasun annosteluyksiköt (4) | 12 |
| 6.11 | paineanturit
  lämpötila-anturit | 13 |
| 6.12 | elektroninen ohjauslaite | 14 |
| 6.13 | nestekaasun suodatinyksiköt | 5 |
| 6.14 | paineenrajoituslaite | 3 |

Kohta

Osa

Liite

6.4

polttoainepumppu

4

6.5

höyrystin (3)

3

paineensäädin (3)

3

6

6.6

sulkuventtiilit

vastaventtiilit

kaasuputken paineenrajoitusventtiilit

huoltoliitännät

7

6.7

taipuisat letkut

8

6.8

täyttöyksikkö

9

6.9

kaasunruiskutuslaitteet, kaasun sekoituskappale (5)

5

tai

sumuttimet

11

6.10

kaasun annosteluyksiköt (4)

4

12

6.11

paineanturit

lämpötila-anturit

13

6.12

elektroninen ohjauslaite

14

6.13

nestekaasun suodatinyksiköt

5

6.14

paineenrajoituslaite

3

6.15   Osien yleiset rakennemääräykset

6.15.1   80 prosentin sulkuventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.1.1   80 prosentin sulkuventtiilin kohon ja sulkuyksikön välinen liitäntä ei saa muuttaa muotoaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

6.15.1.2   Jos säiliön 80 prosentin sulkuventtiiliin kuuluu koho, kohon on kestettävä 4 500 kPa:n ulkoinen paine.

6.15.1.3   Laitteen sulkuyksikön, joka rajoittaa täytön 80 + 0/– 5 prosenttiin sen säiliön tilavuudesta, jota varten sulkuventtiili on suunniteltu, on kestettävä 6 750 kPa:n paine. Venttiilin ollessa suljettuna täyttönopeus saa olla enintään 500 cm3 minuutissa, kun paine-ero on 700 kPa. Venttiili on testattava kaikissa säiliöissä, joissa se on tarkoitettu käytettäväksi, tai valmistajan on laskelmin osoitettava missä säiliötyypeissä venttiili soveltuu käytettäväksi.

3

6.15.1.4   Jos 80 prosentin sulkuventtiiliin ei kuulu kohoa, täyttöä ei saa olla mahdollista jatkaa sulkemisen jälkeen nopeudella, joka on yli 500 cm3 minuutissa.

3

6.15.1.5   Laitteessa on oltava pysyvä merkintä, jossa esitetään millaista säiliötyyppiä varten laite on suunniteltu, sekä läpimitta ja kulma ja tarvittaessa asennusohje.

6.15.2   Sähkökipinöiden estämiseksi osaan mahdollisesti tulleen särön pinnalla sähköllä toimivat nestekaasua sisältävät laitteet

| a) | on eristettävä siten, että virtaa ei johdeta nestekaasua sisältävien osien läpi; ja |
| --- | --- |

a)

on eristettävä siten, että virtaa ei johdeta nestekaasua sisältävien osien läpi; ja

| b) | laitteiden sähköjärjestelmä on eristettävä






  i) | rungosta; |
| --- | --- | --- |

b)

laitteiden sähköjärjestelmä on eristettävä

i)

rungosta;

| ii) | polttoainepumpun säiliöstä. |
| --- | --- |

ii)

polttoainepumpun säiliöstä.

Eristysresistanssin on oltava > 10 ΜΩ.

6.15.2.1   Tavara- ja matkustajatilan sähkökytkentöjen on täytettävä suojausluokan IP 40 vaatimukset IEC-standardin 60529-1989+A1:1999 mukaisesti.

6.15.2.2   Kaikkien muiden sähkökytkentöjen on täytettävä suojausluokan IP 54 vaatimukset IEC-standardin 60529-1989+A1:1999 mukaisesti.

6.15.2.3   Eristetyn ja tiiviin sähkökytkennän aikaansaamiseksi tehonsyötön läpivientieristimen (polttoainepumppu / toimilaitteet / polttoaineen määrän ilmaisin) on oltava ilmatiiviisti suljettua tyyppiä.

6.15.3   Sähköllä tai ulkoisella (hydraulisella, pneumaattisella) voimanlähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat erityisvaatimukset

6.15.3.1   Jos venttiilit (esimerkiksi 80 prosentin sulkuventtiili, huoltoventtiili, sulkuventtiilit, vastaventtiilit, kaasuputken paineenrajoitusventtiili, huoltoliitäntä), toimivat sähköllä tai ulkoisella voimanlähteellä, venttiilien on oltava kiinni-asennossa, kun niiden voimanlähde on kytkettynä pois päältä.

6.15.3.2   Polttoainepumpun virran on kytkeydyttävä pois päältä, jos elektroniseen ohjainlaitteeseen tulee vika tai siitä katkeaa virta.

6.15.4   Lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset)

6.15.4.1   Laitteessa olevien materiaalien, jotka ovat yhteydessä laitteen lämmönsiirtoväliaineeseen laitteen ollessa toiminnassa, on oltava yhteensopivia kyseisen nesteen kanssa ja siten suunniteltuja, että ne kestävät lämmönsiirtoväliaineen 200 kPa:n paineen. Materiaalien on täytettävä liitteen 15 kohdassa 17 vahvistetut vaatimukset.

6.15.4.2   Höyrystimen/paineensäätimen lämmönsiirtoväliaineen kotelo ei saa vuotaa 200 kPa:n paineessa.

6.15.5   Sekä korkeapaine- että matalapaineosista koostuvan osan on oltava siten suunniteltu, että matalapaineosan paine ei voi nousta yli 2,25 kertaa sitä enimmäistyöpainetta suuremmaksi, jossa käytettäväksi matalapaineosa on testattu. Säiliön paineeseen suoraan yhdistettyjen osien on oltava suunniteltu 3 000 kPa:n luokittelupaineessa käytettäviksi. Paine ei saa päästä purkautumaan moottoritilaan tai ajoneuvon ulkopuolelle.

6.15.6   Erityisvaatimukset kaasuvirtauksen estämiseksi

6.15.6.1   Luokan 1 pumppujen on oltava siten suunniteltu, että ulosvirtauspaine on enintään 3 000 kPa silloin, kun esimerkiksi putket ovat tukossa tai sulku-venttiili ei avaudu. Tämä voidaan toteuttaa siten, että pumppu kytkeytyy pois päältä tai paine kiertää takaisin säiliöön.

Luokan 0 pumppujen on oltava siten suunniteltu, että ulosvirtauspaine ei koskaan ylitä työpainetta silloin, kun esimerkiksi putket ovat tukossa tai sulkuventtiili ei avaudu. Tämä voidaan toteuttaa siten, että pumppu kytkeytyy pois päältä tai paine kiertää takaisin säiliöön.

6.15.6.2   Paineensäätimen/höyrystimen on oltava siten suunniteltu, että kaasuvirtaus estetään silloin, kun säädin-/höyrystinyksikköön syötetään nestekaasua ≤ 4 500 kPa:n paineella ja säädin ei ole toiminnassa.

6.15.7   Kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.7.1   Luokan 1 kaasuputken paineenrajoitusventtiilin on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 3 200 ± 100 kPa:n paineessa.

Luokan 0 kaasuputken paineenrajoitusventtiilin on oltava siten suunniteltu, että se avautuu (tarvittaessa) paineessa 1,07 × työpaine ± 100 kPa.

6.15.7.2   Luokan 1 kaasuputken paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 3 000 kPa:n paineeseen saakka.

Luokan 0 kaasuputken paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa putken käyttöpaineeseen saakka.

6.15.8   Paineenrajoitusventtiiliä (purkausventtiiliä) koskevat vaatimukset

6.15.8.1   Paineenrajoitusventtiili on asennettava säiliön sisälle tai säiliön päälle alueelle, jossa polttoaine on kaasumaisessa tilassa.

6.15.8.2   Paineenrajoitusventtiilin on oltava siten suunniteltu, että se avautuu paineessa 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3   Paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteetin, joka määritetään paineilman avulla tavanomaista käyttöpainetta 20 prosenttia korkeammassa paineessa, on oltava vähintään

Q ≥ 10,66 × A0,82

0,82

jossa

| Q | = | ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa) |
| --- | --- | --- |
| A | = | säiliön ulkopinnan ala (m2). |

Q

=

ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa)

3

A

=

säiliön ulkopinnan ala (m2).

2

Virtaustestin tulokset on korjattava niin, että ne vastaavat vakio-olosuhteita:

| | Absoluuttinen ilmanpaine 100 kPa, lämpötila 15 °C. |
| --- | --- |

Absoluuttinen ilmanpaine 100 kPa, lämpötila 15 °C.

| | Kun paineenrajoitusventtiili katsotaan paineenrajoituslaitteeksi, virtauksen on oltava vakio-oloissa vähintään 17,7 m3/min. |
| --- | --- |

Kun paineenrajoitusventtiili katsotaan paineenrajoituslaitteeksi, virtauksen on oltava vakio-oloissa vähintään 17,7 m3/min.

3

6.15.8.4   Paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 2 600 kPa:n paineeseen saakka.

6.15.8.5   Paineenrajoituslaitteen (varoke) on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 120 ± 10 °C:n lämpötilassa.

6.15.8.6   Paineenrajoituslaitteen (varoke) on oltava siten suunniteltu, että sen virtauskapasiteetti avattuna on:

Q ≥ 2,73 × A

jossa

| Q | = | ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa) |
| --- | --- | --- |
| A | = | säiliön ulkopinnan ala (m2). |

Q

=

ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa)

3

A

=

säiliön ulkopinnan ala (m2).

2

Virtaustesti on tehtävä niin, että absoluuttinen ilmanpaine ennen venttiiliä on 200 kPa ja lämpötila 15 °C.

Virtaustestin tulokset on korjattava niin, että ne vastaavat vakio-olosuhteita:

Absoluuttinen ilmanpaine 100 kPa, lämpötila 15 °C.

6.15.8.7   Paineenrajoituslaite on asennettava säiliön päälle kaasuvyöhykkeelle.

6.15.8.8   Paineenrajoituslaite on asennettava säiliöön siten, että se voi purkaa paineen kaasutiiviiseen koteloon, jos sellainen on oltava.

6.15.8.9   Paineenrajoituslaite (varoke) on testattava liitteen 3 kohdan 7 määräysten mukaisesti.

6.15.9   Polttoainepumpun tehonhäviö

Kun polttoainetta on vähimmäismäärä, jolla moottori vielä toimii, polttoainepumppujen kehittämä lämpö ei milloinkaan saa aiheuttaa paineenrajoitusventtiilin avautumista.

6.15.10   Täyttöyksikköä koskevat vaatimukset

6.15.10.1   Täyttöyksikön on oltava varustettu vähintään yhdellä, joustavalla istukalla varustetulla vastaventtiilillä, ja sen on oltava rakenteeltaan sellainen, että sitä ei voida irrottaa.

6.15.10.2   Täyttöyksikkö on suojattava epäpuhtauksilta.

6.15.10.3   Täyttöyksikön muotoilun ja kiinnitysalueen mittasuhteiden on oltava liitteen 9 kuvien mukaiset.

Kuvassa 5 esitettyä täyttöyksikköä voidaan käyttää ainoastaan M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoissa, joiden suurin sallittu kokonaismassa on suurempi kuin 3 500 kg.

2

3

2

3

1

6.15.10.4   Kuvassa 4 esitettyä täyttöyksikköä voidaan käyttää myös M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoissa, joiden suurin sallittu kokonaismassa on suurempi kuin 3 500 kg (6).

2

3

2

3

1

6

6.15.10.5   Ulkopuolinen täyttöyksikkö yhdistetään säiliöön letkulla tai putkella.

6.15.10.6   Kevyiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikköä koskevan eritysvaatimukset (liitteen 9 kuva 3):

| 6.15.10.6.1 | Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,1 cm3; |
| --- | --- |

6.15.10.6.1

Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,1 cm3;

3

| 6.15.10.6.2 | Liittimen läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 60 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 30 kPa. |
| --- | --- |

6.15.10.6.2

Liittimen läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 60 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 30 kPa.

6.15.10.7   Raskaiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikköä koskevat eritysvaatimukset (liitteen 9 kuva 5):

| 6.15.10.7.1 | Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cm3; |
| --- | --- |

6.15.10.7.1

Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cm3;

3

| 6.15.10.7.2 | Kun vastaventtiili on mekaanisesti avattuna, täyttöyksikön läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 200 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 50 kPa. |
| --- | --- |

6.15.10.7.2

Kun vastaventtiili on mekaanisesti avattuna, täyttöyksikön läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 200 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 50 kPa.

| 6.15.10.7.3 | Eurotäyttöyksikön on oltava liitteen 9 kohdassa 7.4 kuvaillun iskutestin vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

6.15.10.7.3

Eurotäyttöyksikön on oltava liitteen 9 kohdassa 7.4 kuvaillun iskutestin vaatimusten mukainen.

6.15.11   Määrämittaria koskevat vaatimukset

6.15.11.1   Laitteen, jolla tarkistetaan säiliössä olevan nesteen määrä, on oltava tyypiltään epäsuora (esimerkiksi magneettinen) säiliön sisäpuolen ja ulkopuolen välillä. Jos laite, jolla tarkistetaan säiliössä olevan nesteen määrä, on tyypiltään suora, sähköliitäntöjen on täytettävä standardin IEC EN 60529:1997-06 mukaiset eristysluokkaa IP 54 koskevat vaatimukset.

6.15.11.2   Jos säiliön määrämittariin kuuluu koho, kohon on kestettävä 3 000 kPa:n ulkoinen paine.

6.15.12   Säiliön kaasutiivistä koteloa koskevat vaatimukset

6.15.12.1   Kaasutiiviin kotelon poistoaukon vapaan poikkileikkauspinnan on oltava vähintään 450 mm2.

2

6.15.12.2   Kaasutiiviin kotelon on oltava tiivis 10 kPa:n paineessa aukot suljettuina, sen suurin sallittu vuoto on 100 cm3 höyryä tunnissa, ja pysyviä muodonmuutoksia ei saa esiintyä.

3

6.15.12.3   Kaasutiiviin kotelon on kestettävä 50 kPa:n paine.

6.15.13   Ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.13.1   Huoltoventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.13.1.1   Jos huoltoventtiili on yhdistetty nestekaasupolttoaineen syöttöpumppuun, pumpusta on ilmoitettava merkitsemällä teksti ”SISÄLTÄÄ PUMPUN” sekä pumpun tunnus joko nestekaasusäiliön merkintäkilpeen tai mahdolliseen moniventtiiliin. Kaikkien muiden sähkökytkentöjen on täytettävä suojausluokan IP 40 vaatimukset IEC-standardin 60529-1989+A1:1999 mukaisesti.

6.15.13.1.2   Luokan 1 huoltoventtiilien on kestettävä 6 750 kPa:n paine avatussa ja suljetussa asennossa. Luokan 0 huoltoventtiilien on kestettävä 2,25 WP:n paine avatussa ja suljetussa asennossa.

6.15.13.1.3   Huoltoventtiili ei saa suljettuna ollessaan vuotaa sisäisesti virtauksen suuntaan. Vuotoa saa esiintyä vastavirran suuntaan.

6.15.13.2   Ylivirtausventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.13.2.1   Ylivirtausventtiili on asennettava säiliön sisään.

6.15.13.2.2   Ylivirtausventtiilissä on oltava kiertokanava paineiden tasaamista varten.

6.15.13.2.3   Ylivirtausventtiilin on sulkeuduttava, kun venttiilin paine-ero on 90 kPa. Tällä paine-erolla virtauksen määrä saa olla enintään 8 000 cm3/min.

3

6.15.13.2.4   Ylivirtausventtiilin ollessa suljettuna kiertokanavan kautta kulkevan -virtauksen määrä saa olla enintään 500 cm3/min, kun paine-ero on 700 kPa.

3

7.   NESTEKAASULAITETYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista nestekaasulaitetyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen joko

| 7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 7.1.2 | vaatia, että laite on testattava uudelleen kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia, että laite on testattava uudelleen kokonaan tai osittain.

7.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi 5.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8.   (EI KÄYTÖSSÄ)

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 9.1 | Tämän säännön nojalla hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 6 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön nojalla hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 6 kohdan vaatimukset.

| 9.2 | Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että 9.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

9.2

Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että 9.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

| 9.3 | Tämän säännön liitteissä 8, 10 ja 15 vahvistettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

9.3

Tämän säännön liitteissä 8, 10 ja 15 vahvistettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 9.4 | Tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa. |
| --- | --- |

9.4

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa.

| 9.5 | Lisäksi jokainen säiliö on testattava 3 000 kPa:n vähimmäispaineessa tämän säännön liitteen 10 kohdan 2.3 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

9.5

Lisäksi jokainen säiliö on testattava 3 000 kPa:n vähimmäispaineessa tämän säännön liitteen 10 kohdan 2.3 määräysten mukaisesti.

| 9.6 | Jokainen letkukokonaisuus, joka kuuluu korkeapaineluokkaan (luokka 1) tämän säännön 2 kohdassa tarkoitetussa luokittelussa, on testattava puolen minuutin ajan kaasun kanssa 3 000 kPa:n paineessa.
  9.6.1   Jokainen letkukokonaisuus, joka kuuluu korkeapaineluokkaan (luokka 0) tämän säännön 2 kohdassa tarkoitetussa luokittelussa, on testattava puolen minuutin ajan kaasun kanssa ilmoitetussa työpaineessa. |
| --- | --- |

9.6

Jokainen letkukokonaisuus, joka kuuluu korkeapaineluokkaan (luokka 1) tämän säännön 2 kohdassa tarkoitetussa luokittelussa, on testattava puolen minuutin ajan kaasun kanssa 3 000 kPa:n paineessa.

9.6.1   Jokainen letkukokonaisuus, joka kuuluu korkeapaineluokkaan (luokka 0) tämän säännön 2 kohdassa tarkoitetussa luokittelussa, on testattava puolen minuutin ajan kaasun kanssa ilmoitetussa työpaineessa.

| 9.7 | Hitsattujen säiliöiden osalta vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava radiografisesti liitteen 10 kohdan 2.4.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.7

Hitsattujen säiliöiden osalta vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava radiografisesti liitteen 10 kohdan 2.4.1 mukaisesti.

| 9.8 | Tuotantovaiheessa vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava edellä mainituissa mekaanisissa testeissä liitteen 10 kohdan 2.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.8

Tuotantovaiheessa vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava edellä mainituissa mekaanisissa testeissä liitteen 10 kohdan 2.1.2 mukaisesti.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Laitetyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 9 kohdan vaatimukset eivät täyty.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   NESTEKAASUUN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OSIA KOSKEVAT SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

11.1   Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa hyväksyntää.

11.2   Kun on kulunut kolme kuukautta tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttävän osan tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

11.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää sellaista osatyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 01 nojalla.

11.4   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa 12 kuukauden aikana tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta kieltää sellaista osatyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön nojalla sen alkuperäisessä muodossa.

11.5   Kun on kulunut 12 kuukautta tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisten osatyyppien myynnin, jotka eivät ole tämän säännön muutossarjan 01 vaatimusten mukaisia, ellei osa ole tarkoitettu varaosaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitetyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Saatuaan ilmoituksen kyseinen viranomainen ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

13.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

II OSA

SELLAISTEN M- JA N-LUOKAN AJONEUVOJEN HYVÄKSYNTÄ, JOTKA ON VARUSTETTU ERITYISLAITTEILLA NESTEKAASUN KÄYTTÄMISEKSI MOOTTORIN POLTTOAINEENA, TÄLLAISTEN LAITTEIDEN ASENNUKSEN OSALTA.

14.   MÄÄRITELMÄT

14.1   Tämän säännön II osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 14.1.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sellaisten erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka liittyvät nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena. |
| --- | --- |

14.1.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sellaisten erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka liittyvät nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

| 14.1.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja tai ajoneuvoperheitä, joihin on asennettu erityislaitteita nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena ja jotka eivät poikkea toisistaan seuraavien ominaisuuksien osalta:






  14.1.2.1 | valmistaja, |
| --- | --- | --- |

14.1.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja tai ajoneuvoperheitä, joihin on asennettu erityislaitteita nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena ja jotka eivät poikkea toisistaan seuraavien ominaisuuksien osalta:

14.1.2.1

valmistaja,

| 14.1.2.2 | valmistajan antama tyyppinimi, |
| --- | --- |

14.1.2.2

valmistajan antama tyyppinimi,

| 14.1.2.3 | suunnittelun ja rakenteen olennaiset osat:
  14.1.2.3.1   alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),
  14.1.2.3.2   nestekaasuun liittyvien laitteiden asennus (selvät ja olennaiset erot). |
| --- | --- |

14.1.2.3

suunnittelun ja rakenteen olennaiset osat:

14.1.2.3.1   alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),

14.1.2.3.2   nestekaasuun liittyvien laitteiden asennus (selvät ja olennaiset erot).

| 14.1.3 | ’Pakotetulla sammutusvaiheella’ tarkoitetaan aikaa, jona polttomoottori kytkeytyy automaattisesti pois toiminnasta polttoaineen säästämiseksi ja jonka jälkeen sen annetaan käynnistyä uudelleen automaattisesti. |
| --- | --- |

14.1.3

’Pakotetulla sammutusvaiheella’ tarkoitetaan aikaa, jona polttomoottori kytkeytyy automaattisesti pois toiminnasta polttoaineen säästämiseksi ja jonka jälkeen sen annetaan käynnistyä uudelleen automaattisesti.

15.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

15.1   Ajoneuvon valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä hakemus, joka koskee ajoneuvotyypin hyväksyntää sellaisten erityslaitteiden asennuksen osalta, jotka liittyvät nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

15.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena: ajoneuvon kuvaus, joka sisältää kaikki tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut asiaankuuluvat tiedot.

15.3   Hyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

16.   HYVÄKSYNTÄ

16.1   Ajoneuvotyypille myönnetään tyyppihyväksyntä, jos tämän säännön perusteella hyväksyttäväksi toimitettuun nestekaasua (LPG) moottorin polttoaineena käyttävään ajoneuvoon on asennettu tarpeelliset nestekaasuun liittyvät erityislaitteet ja jos ajoneuvo täyttää tämän säännön 17 kohdan vaatimukset.

16.2   Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat sen muutossarjan järjestysnumeron, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä.

16.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävän ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

16.4   Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja edellä 16.3 kohdassa tarkoitetussa hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista soista:

| 16.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (7); |
| --- | --- |

16.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (7);

7

| 16.4.2 | edellä kohdassa 16.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

16.4.2

edellä kohdassa 16.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

16.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti, edellä 16.4.1 kohdassa määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin edellä 16.4.1 kohdassa määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

16.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

16.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

16.8   Tämän säännön liitteessä 2C annetaan esimerkkejä mainitun hyväksyntämerkin sijoittelusta.

17.   VAATIMUKSET NESTEKAASUUN LIITTYVIEN ERITYISLAITTEIDEN ASENNUKSESTA NESTEKAASUA MOOTTORIN POLTTOAINEENA KÄYTTÄVÄÄN AJONEUVOON

17.1   Yleistä

17.1.1   Ajoneuvoon asennettujen nestekaasuun liittyvien laitteiden on toimittava siten, että työpainetta, johon laite on suunniteltu ja hyväksytty, ei voida ylittää.

17.1.2   Kaikkien järjestelmän osien on oltava tyyppihyväksyttyjä yksittäisinä osina tämän säännön I osan mukaisesti.

17.1.2.1   Rajoittamatta 17.1.2 kohdan määräyksiä nestekaasun elektroniselta ohjauslaitteelta ei edellytetä erillistä tyyppihyväksyntää, jos nestekaasun elektroninen ohjauslaite on integroitu moottorin elektroniseen ohjauslaitteeseen ja se kuuluu tämän säännön II osan ja säännön nro 10 mukaisen ajoneuvoasennuksen tyyppihyväksynnän piiriin. Ajoneuvon tyyppihyväksynnän on myös oltava tämän säännön liitteessä 14 vahvistettujen soveltuvien vaatimusten mukainen.

17.1.3   Järjestelmässä käytettävien materiaalien on sovelluttava nestekaasukäyttöön.

17.1.4   Kaikki järjestelmän osat on kiinnitettävä asianmukaisella tavalla.

17.1.5   Nestekaasujärjestelmä ei saa vuotaa.

17.1.6   Nestekaasujärjestelmä on asennettava niin, että se on mahdollisimman hyvin suojattu vaurioilta, jotka aiheutuvat esimerkiksi ajoneuvon osien liikkeistä, törmäyksistä, tiepölystä tai ajoneuvon kuormaamisesta tai purkamisesta taikka kuorman liikkumisesta.

17.1.7   Nestekaasujärjestelmään saa yhdistää vain moottoriajoneuvon moottorin oikean toiminnan kannalta välttämättömät laitteet.

17.1.7.1   Sen estämättä, mitä 17.1.7 kohdassa määrätään, M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaismassa on > 3 500 kg tai joiden runkotyyppi on SA1 (8)
   (9), voidaan matkustajatilan lämmittämiseksi asentaa lämmitysjärjestelmä, joka on kytketty nestekaasujärjestelmään.

2

3

2

3

1

8

9

17.1.7.2   Edellä 17.1.7.1 kohdassa mainitun lämmitysjärjestelmän asentaminen on sallittava, mikäli tyyppihyväksynnästä vastaava tutkimuslaitos katsoo, että lämmitysjärjestelmä on riittävän hyvin suojattu ja että se ei vaikuta nestekaasujärjestelmän normaaliin toimintaan.

17.1.7.3   Sen estämättä, mitä 17.1.7 kohdassa määrätään, yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo, jossa ei ole varakäyntijärjestelmää, voidaan varustaa huoltoliitännällä nestekaasujärjestelmässä.

17.1.7.4   Edellä 17.1.7.3 kohdassa mainitun huoltoliitäntä on sallittava, mikäli tyyppihyväksynnästä vastaava tutkimuslaitos katsoo, että huoltoliitäntä on riittävän hyvin suojattu ja että se ei vaikuta haitallisesti nestekaasujärjestelmän normaaliin toimintaan. Huoltoliitäntä on yhdistettävä erilliseen kaasutiiviiseen vastaventtiiliin, jonka avulla on mahdollista käyttää ainoastaan moottoria.

17.1.7.5   Yhtä polttoainetta käyttävissä ajoneuvoissa, joihin on asennettu huoltoliitäntä, on oltava tämän säännön liitteessä 17 määritelty tarra huoltoliitännän lähellä.

17.1.8   Nestekaasua polttoaineena käyttävien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen tunnus.

2

3

17.1.8.1   M2- ja M3-luokan ajoneuvoissa on oltava tämän säännön liitteessä 16 määritelty kilpi.

2

3

17.1.8.2   Kilpi on asennettava M2- ja M3-luokan ajoneuvojen etu- ja takaosaan sekä oikeanpuoleisella ohjauksella varustetuissa ajoneuvoissa vasemmanpuoleisten ovien ulkopuolelle ja vasemmanpuoleisella ohjauksella varustetuissa ajoneuvoissa oikeanpuoleisten ovien ulkopuolelle.

2

3

17.2   Lisävaatimukset

17.2.1   Mikään nestekaasujärjestelmän osista, mukaan luettuna niiden osana olevat suojamateriaalit, ei saa työntyä esiin ajoneuvon ulkopinnasta lukuun ottamatta täyttöyksikköä, mikäli sen ulkonema on enintään 10 mm runkopellin nimellisrajaviivasta.

17.2.2   Nestekaasun polttoainesäiliötä lukuun ottamatta yhdessäkään ajoneuvon poikkileikkauksessa mikään nestekaasujärjestelmän osista, mukaan luettuna niiden osana olevat suojamateriaalit, ei saa työntyä esiin ajoneuvon alareunasta ellei jokin toinen ajoneuvon osa 150 mm:n säteellä sijaitse alempana.

17.2.3   Mitään nestekaasujärjestelmän osaa ei saa sijoittaa 100:aa millimetriä lähemmäs pakoputkea tai vastaavaa lämmönlähdettä, ellei osia ole asianmukaisesti suojattu kuumuudelta.

17.3   Nestekaasujärjestelmä

17.3.1   Nestekaasujärjestelmässä on oltava vähintään seuraavat osat:

| 17.3.1.1 | polttoainesäiliö, |
| --- | --- |

17.3.1.1

polttoainesäiliö,

| 17.3.1.2 | 80 prosentin sulkuventtiili, |
| --- | --- |

17.3.1.2

80 prosentin sulkuventtiili,

| 17.3.1.3 | määrämittari, |
| --- | --- |

17.3.1.3

määrämittari,

| 17.3.1.4 | paineenrajoitusventtiili, |
| --- | --- |

17.3.1.4

paineenrajoitusventtiili,

| 17.3.1.5 | kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu ylivirtausventtiili, |
| --- | --- |

17.3.1.5

kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu ylivirtausventtiili,

| 17.3.1.6 | paineensäädin ja höyrystin, jotka voivat olla yhdistetyt (10), |
| --- | --- |

17.3.1.6

paineensäädin ja höyrystin, jotka voivat olla yhdistetyt (10),

10

| 17.3.1.7 | kaukosäädettävä sulkuventtiili, |
| --- | --- |

17.3.1.7

kaukosäädettävä sulkuventtiili,

| 17.3.1.8 | täyttöyksikkö, |
| --- | --- |

17.3.1.8

täyttöyksikkö,

| 17.3.1.9 | kaasuputket ja -letkut, |
| --- | --- |

17.3.1.9

kaasuputket ja -letkut,

| 17.3.1.10 | kaasua kuljettavat liitännät nestekaasujärjestelmän osien välillä, |
| --- | --- |

17.3.1.10

kaasua kuljettavat liitännät nestekaasujärjestelmän osien välillä,

| 17.3.1.11 | sumutin tai kaasunruiskutuslaite taikka kaasun sekoituskappale, |
| --- | --- |

17.3.1.11

sumutin tai kaasunruiskutuslaite taikka kaasun sekoituskappale,

| 17.3.1.12 | elektroninen ohjauslaite, |
| --- | --- |

17.3.1.12

elektroninen ohjauslaite,

| 17.3.1.13 | paineenrajoituslaite (varoke). |
| --- | --- |

17.3.1.13

paineenrajoituslaite (varoke).

17.3.2   Järjestelmä voi sisältää myös seuraavat osat:

| 17.3.2.1 | kaasutiivis kotelo, joka peittää polttoainesäiliöön kiinnitetyt apulaitteet, |
| --- | --- |

17.3.2.1

kaasutiivis kotelo, joka peittää polttoainesäiliöön kiinnitetyt apulaitteet,

| 17.3.2.2 | vastaventtiili, |
| --- | --- |

17.3.2.2

vastaventtiili,

| 17.3.2.3 | kaasuputken paineenrajoitusventtiili, |
| --- | --- |

17.3.2.3

kaasuputken paineenrajoitusventtiili,

| 17.3.2.4 | kaasunannosteluyksikkö, |
| --- | --- |

17.3.2.4

kaasunannosteluyksikkö,

| 17.3.2.5 | nestekaasun suodatinyksikkö, |
| --- | --- |

17.3.2.5

nestekaasun suodatinyksikkö,

| 17.3.2.6 | paine- tai lämpötila-anturi, |
| --- | --- |

17.3.2.6

paine- tai lämpötila-anturi,

| 17.3.2.7 | nestekaasun polttoainepumppu, |
| --- | --- |

17.3.2.7

nestekaasun polttoainepumppu,

| 17.3.2.8 | säiliön tehonsyötön läpivientieristin (toimilaitteet/polttoainepumppu/polttoaineen määrän ilmaisin), |
| --- | --- |

17.3.2.8

säiliön tehonsyötön läpivientieristin (toimilaitteet/polttoainepumppu/polttoaineen määrän ilmaisin),

| 17.3.2.9 | huoltoliitäntä (vain yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joissa ei ole varakäyntijärjestelmää), |
| --- | --- |

17.3.2.9

huoltoliitäntä (vain yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joissa ei ole varakäyntijärjestelmää),

| 17.3.2.10 | polttoaineen valintajärjestelmä ja sähköjärjestelmä, |
| --- | --- |

17.3.2.10

polttoaineen valintajärjestelmä ja sähköjärjestelmä,

| 17.3.2.11 | polttoaineen jakeluputkisto. |
| --- | --- |

17.3.2.11

polttoaineen jakeluputkisto.

17.3.3   Kohdissa 17.3.1.2–17.3.1.5 tarkoitetut säiliön osat voivat olla yhdistetyt.

17.3.4   Kohdassa 17.3.1.7 kohdassa tarkoitettu kaukosäädettävä sulkuventtiili voidaan yhdistää paineensäätimeen/höyrystimeen.

17.3.5   Moottorin tehokkaan toiminnan edellyttämät lisäosat voidaan asentaa nestekaasujärjestelmän siihen osaan, jossa paine on alle 20 kPa.

17.4   Polttoainesäiliön asentaminen

17.4.1   Polttoainesäiliö on asennettava ajoneuvoon kiinteästi, eikä sitä saa asentaa moottoritilaan.

17.4.2   Polttoainesäiliö on asennettava oikeaan asentoon säiliön valmistajan ohjeiden mukaisesti.

17.4.3   Polttoainesäiliö on asennettava siten, ettei sen metallipinta (säiliön kiinnityskohtia lukuun ottamatta) joudu kosketuksiin toisten metallipintojen kanssa.

17.4.4   Polttoainesäiliössä on oltava kiinteät kiinnityskohdat, joista se kiinnitetään moottoriajoneuvoon, tai säiliö on kiinnitettävä moottoriajoneuvoon säiliökehyksen ja säiliöhihnojen avulla.

17.4.5   Kun ajoneuvo on käyttövalmis, polttoainesäiliön on sijaittava vähintään 200 mm tienpinnan yläpuolella.

17.4.5.1   Kohdassa 17.4.5 asetettua vaatimusta ei sovelleta, jos säiliö on riittävästi suojattu edestä ja sivuilta eikä mikään säiliön osa sijaitse tämän suojarakenteen alapuolella.

17.4.6   Polttoainesäiliöt on asennettava ja kiinnitettävä siten, että ne täynnä ollessaan kestävät (vahingoittumatta) seuraavat kiihtyvyydet:

| | M1- ja N1-luokan ajoneuvot:






  a) | 20 g kulkusuunnassa |
| --- | --- | --- |

M1- ja N1-luokan ajoneuvot:

1

1

a)

20 g kulkusuunnassa

| b) | 8 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden. |
| --- | --- |

b)

8 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden.

| | M2- ja N2-luokan ajoneuvot:






  a) | 10 g kulkusuunnassa |
| --- | --- | --- |

M2- ja N2-luokan ajoneuvot:

2

2

a)

10 g kulkusuunnassa

| b) | 5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden. |
| --- | --- |

b)

5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden.

| | M3- ja N3-luokan ajoneuvot:






  a) | 6,6 g kulkusuunnassa |
| --- | --- | --- |

M3- ja N3-luokan ajoneuvot:

3

3

a)

6,6 g kulkusuunnassa

| b) | 5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden. |
| --- | --- |

b)

5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden.

Käytännön kokeiden sijaan voidaan käyttää laskentamenetelmää, jos hyväksyntähakemuksen esittänyt valmistaja voi osoittaa sen vastaavuuden tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla.

17.5   Polttoainesäiliötä koskevat lisävaatimukset

17.5.1   Jos useampi kuin yksi nestekaasusäiliö on liitetty yhteen ainoaan syöttöputkeen, jokaiseen säiliöön on asennettava vastaventtiili kaukosäädettävästä huoltoventtiilistä myötävirtaan, ja syöttöputkeen on asennettava putken paineenrajoitusventtiili vastaventtiilistä myötävirtaan. Asianmukainen suodatinjärjestelmä on sijoitettava vastaventtiileistä vastavirtaan, jotta vastaventtiilit eivät saostu.

17.5.2   Vastaventtiiliä ja putken paineenrajoitusventtiiliä ei vaadita, jos kaukosäädettävän huoltoventtiilin paluupaine suljettuna on yli 500 kPa.

Tässä tapauksessa kaukosäädettävien huoltoventtiilien ohjaus on järjestettävä niin, että useampi kuin yksi kaukosäädettävä venttiili ei voi olla auki samanaikaisesti. Kytkennän päällekkäisyysaika saa olla enintään kaksi minuuttia.

17.6   Polttoainesäiliön apulaitteet

17.6.1   Kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu säiliössä oleva ylivirtausventtiili

17.6.1.1   Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili on asennettava suoraan polttoainesäiliöön ilman välikiinnikkeitä.

17.6.1.2   Ylivirtausventtiilillä varustetun kaukosäädettävän huoltoventtiilin on toimittava niin, että se virtakytkimen asennosta riippumatta sulkeutuu automaattisesti silloin, kun moottori ei käy, ja pysyy suljettuna sen ajan, kun moottori ei ole käynnissä.

17.6.1.3   Rajoittamatta 17.6.1.2 kohdan määräyksiä ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä voi pitää auki enintään 10 sekuntia ennen moottorin käynnistämistä nestekaasulla, jos nesteruiskutusjärjestelmissä tarvitaan polttoaineen uudelleenkierrätystä järjestelmän puhdistamiseksi kaasukuplista (höyrylukko).

17.6.1.4   Rajoittamatta 17.6.1.2 kohdan määräyksiä kaukosäädettävä huoltoventtiili voi pysyä avoimessa asennossa pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana.

17.6.1.5   Jos kaukosäädettävä huoltoventtiili sulkeutuu pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana, venttiilin on oltava liitteen 3 kohdan 4.7 vaatimusten mukainen.

17.6.2   Säiliön jousellinen paineenrajoitusventtiili

17.6.2.1   Jousellinen paineenrajoitusventtiili on asennettava polttoainesäiliöön siten, että se on yhdistetty höyrytilaan ja voi purkaa paineen ympäristön ilmaan. Jousellinen paineenrajoitusventtiili voi purkaa paineen kaasutiiviiseen koteloon, jos kotelo on 17.6.5 kohdan vaatimusten mukainen.

17.6.3   80 prosentin sulkuventtiili

17.6.3.1   Automaattisen täyttötasonrajoittimen on oltava sopiva siihen polttoainesäiliöön, johon se kiinnitetään, ja se on asennettava asianmukaiseen asentoon sen varmistamiseksi, että säiliön tilavuudesta voidaan täyttää enintään 80 prosenttia.

17.6.4   Määrämittari

17.6.4.1   Määrämittarin on oltava sopiva siihen polttoainesäiliöön, johon se kiinnitetään, ja se on asennettava asianmukaiseen asentoon.

17.6.5   Säiliön kaasutiivis kotelo

17.6.5.1   Ellei polttoainesäiliötä ole asennettu ajoneuvon ulkopuolelle ja säiliön varusteita suojattu vedeltä ja lialta, säiliöön on asennettava säiliön varusteet peittävä kaasutiivis kotelo, joka täyttää 17.6.5.2–17.6.5.5 kohdan vaatimukset.

17.6.5.2   Kaasutiiviistä kotelosta on oltava suora yhteys ulkoilmaan; tarvittaessa on käytettävä yhdysletkua ja läpivientiä.

17.6.5.3   Kaasutiiviin kotelon tuuletusaukon on osoitettava alaspäin kohdassa, jossa se tulee ulos moottoriajoneuvosta. Kaasutiiviin kotelon tuuletusaukosta purkautuva kaasu ei saa purkautua pyörätilaan eikä sitä saa suunnata lämmönlähteeseen, kuten pakoputkeen.

17.6.5.4   Moottoriajoneuvon korin pohjassa sijaitsevia kaasutiiviin kotelon tuuletukseen käytettäviä yhdysletkuja ja poistoputkia varten on varattava pinta-alaltaan vähintään 450 mm2:n vapaa aukko. Jos yhdysletkuun tai läpivientiin asennetaan kaasuputki, muu putki tai sähköjohtoja, vapaan aukon koon on tällöinkin oltava vähintään 450 mm2.

2

2

17.6.5.5   Kaasutiiviin kotelon ja yhdysletkujen on oltava kaasutiiviitä 10 kPa:n paineessa aukot suljettuina eikä niissä saa esiintyä pysyviä muodonmuutoksia; suurin sallittu vuoto on 100 cm3 tunnissa.

3

17.6.5.6   Yhdysletku on kiinnitettävä asianmukaisella tavalla kaasutiiviiseen koteloon ja läpivientiin, jotta varmistetaan kaasutiivis liitos.

17.7   Kaasuputket ja -letkut

17.7.1   Kaasuputket on valmistettava saumattomasta materiaalista, joko kuparista tai ruostumattomasta teräksestä tai teräksestä, joka on päällystetty korroosionkestävällä pinnoitteella.

17.7.2   Jos käytetään saumatonta kuparia, putki on suojattava kumi- tai muovipäällysteellä.

17.7.3   Kuparisten kaasuputkien ulkoläpimitta saa olla enintään 12 mm, ja seinämäpaksuuden on oltava vähintään 0,8 mm; terästä tai ruostumatonta terästä olevien kaasuputkien ulkoläpimitta saa olla enintään 25 mm, ja seinämäpaksuuden on oltava kaasukäyttöön sopiva.

17.7.4   Kaasuputki saa olla valmistettu muusta kuin metallimateriaalista, jos putki täyttää tämän säännön 6.7 kohdan vaatimukset.

17.7.5   Kaasuputken saa korvata kaasuletkulla, jos kyseinen letku täyttää tämän säännön 6.7 kohdan vaatimukset.

17.7.6   Kaasuputket, muita kuin metallisia kaasuputkia lukuun ottamatta, on kiinnitettävä siten, ettei niihin kohdistu värähtelyjä tai jännityksiä.

17.7.7   Kaasuletkut ja muut kuin metalliset kaasuputket on kiinnitettävä siten, ettei niihin kohdistu jännityksiä.

17.7.8   Kaasuputken tai -letkun kiinnityskohta on varustettava suojaavalla materiaalilla.

17.7.9   Kaasuputkia tai -letkuja ei saa sijoittaa nostopisteisiin.

17.7.10   Kanavissa olevat kaasuputket tai -letkut on varustettava suojamateriaalilla, vaikka niissä olisi suojapäällyste.

17.8   Nestekaasujärjestelmän osien väliset kaasuliitännät

17.8.1   Hitsattuja tai juotosliitoksia taikka hammastettuja puristusliittimiä ei saa käyttää. Hitsaus tai juottaminen voidaan sallia irrotettavien liittimien yhdistämiseen kaasuputkiin tai komponentteihin.

17.8.2   Kaasuputket saa yhdistää ainoastaan korroosion kannalta yhteensopivilla kiinnikkeillä.

17.8.3   Ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket voidaan liittää toisiinsa vain ruostumattomasta teräksestä valmistetuin liittimin.

17.8.4   Liitosrasiat on valmistettava korroosionkestävästä materiaalista.

17.8.5   Kaasuputkien kiinnityksessä on käytettävä soveltuvia liittimiä, esimerkiksi teräsputkissa kaksiosaisia puristusliittimiä ja kupariputkissa liittimiä, joiden molemmilla puolilla on kierteitetty kaksoiskartionippa, tai kahta laippaa. Kaasuputket on yhdistettävä asianmukaisin liitännöin. Sellaisten liitäntöjen käyttö, jotka saattavat vaurioittaa putkea, on ehdottomasti kielletty. Asennettujen liitäntöjen murtumispaineen on oltava sama tai korkeampi kuin putken murtumispaine.

17.8.6   Liitosten määrä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

17.8.7   Liitokset on tehtävä paikkoihin, joissa ne voidaan tarkastaa.

17.8.8   Matkustajatilassa tai suljetussa tavaratilassa kaasuputki tai -letku ei saa olla kohtuuttoman pitkä. Tämä määräys täyttyy, kun kaasuputki tai -letku ei ulotu pitemmälle kuin polttoainesäiliöstä ajoneuvon sivulle.

17.8.8.1   Matkustajatilassa tai suljetussa tavaratilassa ei saa olla kaasua kuljettavia liitäntöjä; tämä ei koske

| a) | kaasutiiviissä kotelossa olevia liitäntöjä ja |
| --- | --- |

a)

kaasutiiviissä kotelossa olevia liitäntöjä ja

| b) | kaasuputken tai -letkun ja täyttöyksikön välistä liitäntää, jos kyseinen liitäntä on varustettu nestekaasua kestävällä holkilla ja mahdollinen vuotava kaasu purkautuu suoraan ilmaan. |
| --- | --- |

b)

kaasuputken tai -letkun ja täyttöyksikön välistä liitäntää, jos kyseinen liitäntä on varustettu nestekaasua kestävällä holkilla ja mahdollinen vuotava kaasu purkautuu suoraan ilmaan.

17.8.8.2   Kohtien 17.8.8 ja 17.8.8.1 kohdan määräyksiä ei sovelleta M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin, jos kaasuputket tai -letkut ja liitännät on varustettu nestekaasua kestävällä holkilla, josta on avoin yhteys ulkoilmaan. Holkin tai kanavan avonaisen pään on sijaittava matalimmassa kohdassa.

2

3

17.9   Kaukosäädettävä sulkuventtiili

17.9.1   Kaukosäädettävä sulkuventtiili on asennettava nestekaasusäiliöstä paineensäätimeen/höyrystimeen kulkevaan kaasuputkeen mahdollisimman lähelle paineensäädintä/höyrystintä.

17.9.2   Kaukosäädettävä sulkuventtiili voi olla osa paineensäädintä/höyrystintä.

17.9.3   Sen estämättä, mitä 17.9.1 kohdassa määrätään, kaukosäädettävä sulkuventtiili voidaan asentaa nestekaasujärjestelmän valmistajan määrittelemään paikkaan moottoritilassa, jos paineensäätimen ja nestekaasusäiliön välillä on olemassa polttoaineen palautusjärjestelmä.

17.9.4   Kaukosäädettävä sulkuventtiili on asennettava siten, että polttoaineensyöttö katkeaa silloin, kun moottori ei ole käynnissä, tai, jos ajoneuvo on myös varustettu toisella polttoainejärjestelmällä, kun vaihdetaan toiseen polttoaineeseen. Kahden sekunnin viive sallitaan diagnostisia tarkoituksia varten.

17.9.5   Rajoittamatta 17.9.4 kohdan määräyksiä ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää sulkuventtiiliä voi pitää auki enintään 10 sekuntia ennen moottorin käynnistämistä nestekaasulla ja toiseen polttoaineeseen vaihtamista, jos nesteruiskutusjärjestelmissä tarvitaan polttoaineen uudelleenkierrätystä järjestelmän puhdistamiseksi kaasukuplista (höyrylukko).

17.9.6   Sen estämättä, mitä 17.9.4 kohdassa määrätään, kaukosäädettävä sulkuventtiili voi pysyä avoimessa asennossa pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana.

17.9.7   Jos kaukosäädettävä sulkuventtiili sulkeutuu pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana, venttiilin on oltava liitteen 7 kohdan 1.7 vaatimusten mukainen.

17.10   Täyttöyksikkö

17.10.1   Täyttöyksikkö on kiinnitettävä siten, ettei se pääse pyörimään, ja se on suojattava vedeltä ja lialta.

17.10.2   Jos nestekaasusäiliö on asennettu matkustamoon tai sen yhteydessä olevaan (matka)tavaratilaan, täyttöyksikkö on sijoitettava ajoneuvon ulkopuolelle.

17.11   Polttoaineen valintajärjestelmä ja sähkölaitteisto

17.11.1   Nestekaasujärjestelmän sähköiset osat on varustettava ylikuormitussuojalla, ja syöttökaapelissa on oltava vähintään yksi erillinen sulake.

17.11.1.1   Sulake on asennettava käyttäjän tiedossa olevaan paikkaan, ja siihen on päästävä käsiksi ilman apuvälineitä.

17.11.2   Sellaisiin nestekaasujärjestelmän osiin, jotka myös kuljettavat kaasua, menevää sähkövirtaa ei saa johtaa kaasuputken kautta.

17.11.3   Kaikki sähköosat, jotka on asennettu nestekaasujärjestelmän sellaiseen osaan, jossa paine on yli 20 kPa, on yhdistettävä ja eristettävä siten, että virtaa ei johdeta nestekaasua sisältävien osien läpi.

17.11.4   Sähkökaapelit on suojattava asianmukaisesti vaurioilta. Tavara- ja matkustajatilan sähkökytkentöjen on täytettävä suojausluokan IP 40 vaatimukset IEC-standardin 60529-1989+A1:1999 mukaisesti. Kaikkien muiden sähkökytkentöjen on täytettävä suojausluokan IP 54 vaatimukset IEC-standardin 60529-1989+A1:1999 mukaisesti.

17.11.5   Useampaa kuin yhtä polttoainejärjestelmää käyttävissä ajoneuvoissa on oltava polttoaineen valintajärjestelmä

17.11.6   Kaasutiiviin kotelon sähköliitokset ja -osat on valmistettava niin, ettei kipinöitä voi syntyä.

17.12   Paineenrajoituslaite

17.12.1   Paineenrajoituslaite on asennettava polttoainesäiliöön siten, että laite voi purkaa paineen 17.6.5 kohdan vaatimukset täyttävään kaasutiiviiseen koteloon silloin, kun kyseisen kotelon olemassaolosta on määrätty.

18.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 18.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 17 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

18.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 17 kohdan vaatimukset.

| 18.2 | Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta 18.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

18.2

Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta 18.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen voidaan varmistaa.

| 18.3 | Tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa. |
| --- | --- |

18.3

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa.

19.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

19.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 18 kohdan vaatimukset eivät täyty.

19.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

20.   AJONEUVOTYYPIN MUUTTAMINEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

20.1   Kaikista nestekaasuun liittyvien ajoneuvon käyttövoimajärjestelmän erityislaitteiden asennuksen muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen joko

| 20.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

20.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 20.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

20.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

20.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan 16.3 kohdan mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

20.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella tiedonantolomakkeella.

21.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Saatuaan ilmoituksen kyseinen viranomainen ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

22.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET, JOTKA KOSKEVAT NESTEKAASUJÄRJESTELMÄN OSIEN ASENNUSTA SEKÄ AJONEUVOJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ SELLAISTEN ERITYISLAITTEIDEN ASENNUKSEN OSALTA, JOITA TARVITAAN NESTEKAASUN KÄYTTÄMISEKSI MOOTTORIN POLTTOAINEENA

22.1   Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa hyväksyntää.

22.2   Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, nojalla hyväksytyn osan asentamista ajoneuvoon ja käyttämistä alkuperäisvarusteena.

22.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 12 kuukauden ajan tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta sallia sellaisen osatyypin käytön alkuperäisvarusteena, joka on hyväksytty tämän säännön nojalla sen alkuperäisessä muodossa, kun kyseinen osa on asennettu ajoneuvoon, joka on muutettu soveltuvaksi nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

22.4   Kun on kulunut 12 kuukautta tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta on kulunut, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on kiellettävä sellaisen osan käyttö alkuperäisvarusteena, joka ei täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimuksia, kun kyseinen osa on asennettu ajoneuvoon, joka on muutettu soveltuvaksi nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

22.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 12 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäinen käyttöönotto) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisia vaatimuksia.

23.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen osapuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3) liitteessä 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Joko yhdistetty tai erillinen.

3

(4)  Vain jos kaasun annostelun käyttölaite ei kuulu kiinteänä kaasunruiskutuslaitteeseen.

4

(5)  Vain jos kaasun sekoituskappaleen käyttöpaine on yli 20 kPa (luokka 2).

5

(6)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohdassa 2.

6

(7)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3) liitteessä 3.

7

(8)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2.

9

(10)  Nämä komponentit eivät ole välttämättömiä nestemäisen nestekaasun ruiskutuksessa.

10

---

LIITE 1

AJONEUVON, MOOTTORIN JA NESTEKAASUN KÄYTTÖÖN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OLENNAISET OMINAISUUDET

Ajoneuvojen kuvaus

Merkki: ...

Tyypit: ...

Valmistajan nimi ja osoite: ...

1.   Moottoreiden kuvaus

1.1   Valmistaja: ...

1.1.1   Valmistajan moottorikoodit (sellaisena kuin ne on merkitty moottoriin, tai muut tunnisteet): ...

1.2   Polttomoottori

1.2.1–1.2.4.4   Ei käytössä

1.2.4.5   Nestekaasun syöttöön liittyvien laitteiden kuvaus:

1.2.4.5.1   Järjestelmän kuvaus: ...

1.2.4.5.1.1   Merkit: ...

1.2.4.5.1.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.1.3   Ajoneuvoihin asennusta kuvaavat piirustukset/vuokaaviot: ...

1.2.4.5.2   Höyrystimet/paineensäätimet:

1.2.4.5.2.1   Merkit: ...

1.2.4.5.2.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.2.3   Hyväksyntätodistuksen numero: ...

1.2.4.5.2.4   Ei käytössä

1.2.4.5.2.5   Piirustukset: ...

1.2.4.5.2.6   Pääsäätöpisteiden lukumäärä: ...

1.2.4.5.2.7   Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta: ...

1.2.4.5.2.8   Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ...

1.2.4.5.2.9   Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteista: ...

1.2.4.5.2.10   Muut säätömahdollisuudet: jos on, millaisia (kuvaus ja piirrokset):

1.2.4.5.2.11   Käyttöpaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.3   Sekoituskappale: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.3.1   Numero: ...

1.2.4.5.3.2   Merkit: ...

1.2.4.5.3.3   Tyypit: ...

1.2.4.5.3.4   Piirustukset: ...

1.2.4.5.3.5   Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset): ...

1.2.4.5.3.6   Säätömahdollisuudet: ...

1.2.4.5.3.7   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.4   Kaasun annosteluyksikkö: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.4.1   Numero: ...

1.2.4.5.4.2   Merkit: ...

1.2.4.5.4.3   Tyypit: ...

1.2.4.5.4.4   Piirustukset: ...

1.2.4.5.4.5   Asennuspaikka (oheistetaan piirustukset): ...

1.2.4.5.4.6   Säätömahdollisuudet (kuvaus)

1.2.4.5.4.7   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.5   Kaasunruiskutuslaitteet tai sumuttimet: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.5.1   Merkit: ...

1.2.4.5.5.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.5.3   (Ei käytössä)

1.2.4.5.5.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.5.5   Asennuspiirrokset: ...kPa

1.2.4.5.6   Nestekaasusyötön elektroninen ohjainlaite:

1.2.4.5.6.1   Merkit: ...

1.2.4.5.6.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.6.3   Asennuspaikka: ...

1.2.4.5.6.4   Säätömahdollisuudet: ...

1.2.4.5.7   Nestekaasusäiliö:

1.2.4.5.7.1   Merkit: ...

1.2.4.5.7.2   Tyypit (oheistetaan piirustukset): ...

1.2.4.5.7.3   Säiliöiden lukumäärä: ...

1.2.4.5.7.4   Kapasiteetti: ...litraa

1.2.4.5.7.5   Nestekaasun polttoainepumppu säiliössä: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.7.6   (Ei käytössä)

1.2.4.5.7.7   Säiliön asennuspiirrokset: ...

1.2.4.5.8   LPG-säiliön lisävarusteet

1.2.4.5.8.1   80 prosentin sulkuventtiili

1.2.4.5.8.1.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.1.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.1.3   Toimintaperiaate: koho/muu (2) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset): ...

1.2.4.5.8.2   Määrämittari:

1.2.4.5.8.2.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.2.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.2.3   Toimintaperiaate: koho/muu (2) (oheistetaan kuvaus tai piirrokset): ...

1.2.4.5.8.3   Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili):

1.2.4.5.8.3.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.3.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.3.3   Virtaama normaaliolosuhteissa: ...

1.2.4.5.8.4   Paineenrajoituslaite

1.2.4.5.8.4.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.4.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.4.3   Kuvaus ja piirrokset: ...

1.2.4.5.8.4.4   Käyttölämpötila: ...

1.2.4.5.8.4.5   Materiaali: ...

1.2.4.5.8.4.6   Virtaama normaaliolosuhteissa: ...

1.2.4.5.8.5   Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili:

1.2.4.5.8.5.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.5.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.6   Moniventtiili: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.8.6.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.6.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.6.3   Moniventtiilin kuvaus (oheistetaan piirrokset): ...

1.2.4.5.8.7   Kaasutiivis kotelo:

1.2.4.5.8.7.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.7.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.8   Tehonsyötön läpivientieristin (polttoainepumppu/toimilaitteet):

1.2.4.5.8.8.1   Merkit: ...

1.2.4.5.8.8.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.8.8.3   Piirustukset: ...

1.2.4.5.9   Syöttöpumppu (nestekaasu): kyllä/ei (2)

1.2.4.5.9.1   Merkit: ...

1.2.4.5.9.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.9.3   Pumppu nestekaasusäiliössä: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.9.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.10   Sulkuventtiili/vastaventtiili/kaasuputken paineenrajoitusventtiili:

kyllä/ei (2)

1.2.4.5.10.1   Merkit: ...

1.2.4.5.10.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.10.3   Kuvaus ja piirrokset: ...

1.2.4.5.10.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.11   Ulkopuolinen täyttöyksikkö (2):

1.2.4.5.11.1   Merkit: ...

1.2.4.5.11.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.11.3   Kuvaus ja piirrokset: ...

1.2.4.5.12   Taipuisat polttoaineletkut/-putket:

1.2.4.5.12.1   Merkit: ...

1.2.4.5.12.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.12.3   Kuvaus: ...

1.2.4.5.12.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.13   Paine- ja lämpötila-anturit) (2):

1.2.4.5.13.1   Merkit: ...

1.2.4.5.13.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.13.3   Kuvaus: ...

1.2.4.5.13.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.14   Nestekaasun suodatinyksiköt (2):

1.2.4.5.14.1   Merkit: ...

1.2.4.5.14.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.14.3   Kuvaus: ...

1.2.4.5.14.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.15   Huoltoliitännät (yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joita ei ole varustettu varakäyntijärjestelmällä) (2):

1.2.4.5.15.1   Merkit: ...

1.2.4.5.15.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.15.3   Kuvaus ja asennuspiirrokset: ...

1.2.4.5.16   Nestekaasujärjestelmään liitetty lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei (2)

1.2.4.5.16.1   Merkit: ...

1.2.4.5.16.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.16.3   Kuvaus ja asennuspiirrokset: ...

1.2.4.5.17   Polttoaineen jakeluputkisto (2):

1.2.4.5.17.1   Merkit: ...

1.2.4.5.17.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.17.3   Kuvaus ja asennuspiirrokset: ...

1.2.4.5.17.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.18   Monikomponentti (2):

1.2.4.5.18.1   Merkit: ...

1.2.4.5.18.2   Tyypit: ...

1.2.4.5.18.3   Kuvaus ja piirrokset: ...

1.2.4.5.18.4   Toimintapaineet (1): ...kPa

1.2.4.5.19   Lisäasiakirjat:

1.2.4.5.19.1   Kuvaus LPG-laitteista ja katalysaattorin fyysisestä suojauksesta vaihdettaessa bensiinistä nestekaasuun ja takaisin

1.2.4.5.19.2   Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.)

1.2.4.5.19.3   Tunnuksen piirustus: ...

1.2.4.5.19.4   Säätötiedot: ...

1.2.4.5.19.5   Ajoneuvon hyväksyntä bensiinikäyttöön, jos hyväksyntä on jo myönnetty: ...

1.2.5   Jäähdytysjärjestelmä: (neste/ilma) (2)

1.2.5.1   Järjestelmän kuvaus/piirustukset nestekaasulaitteiden osalta

---

(1)  Toleranssi määritettävä.

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2A

NESTEKAASULAITTEIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

(Ks. tämän säännön 5.4 kohta.)

Image 2

  1

Edellä olevasta nestekaasulaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen laite on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

---

LIITE 2B

Image 3

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe (2): Nestekaasulaitteen tyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 67 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero:

1. Nestekaasulaite, jota ilmoitus koskee (2):

Säiliö ja säiliöön asennettujen apulaitteiden laitteistokokoonpano tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti

80 prosentin sulkuventtiili

Määrämittari

Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili)

Paineenrajoituslaite

Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

Moniventtiili, johon kuuluvat seuraavat varusteet:

Kaasutiivis kotelo

Tehonsyötön läpivientieristin (pumppu/toimilaitteet)

Polttoainepumppu

Höyrystin/paineensäädin

Sulkuventtiili

Vastaventtiili

Kaasuputken paineenrajoitusventtiili

Huoltoliitäntä

Taipuisa letku

Ulkopuolinen täyttöyksikkö

Kaasunruiskutuslaite tai sumutin

Polttoaineen jakeluputkisto

Kaasun annosteluyksikkö

Image 4

Kaasun sekoituskappale

Elektroninen ohjauslaite

Paine-/lämpötila-anturi

Nestekaasun suodatinyksikkö

Monikomponentti

2. Kauppanimi tai tavaramerkki:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite:

5. Hyväksyntähakemuksen jättöpäivä:

6. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

7. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

8. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

9. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2):

10. Laajentamisen syyt (tarvittaessa):

11. Paikka:

12. Päiväys:

13. Allekirjoitus:

14. Hyväksyntää tai hyväksynnän laajentamista koskevan hakemuksen yhteydessä toimitetut asiakirjat ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton yliviivataan.

Lisäys

VAIN SÄILIÖT

1.   Säiliön ominaisuudet kantasäiliöstä (kokoonpano 00):

| a) | Kauppanimi tai tavaramerkki: ... |
| --- | --- |

a)

Kauppanimi tai tavaramerkki: ...

| b) | Muoto: ... |
| --- | --- |

b)

Muoto: ...

| c) | Materiaali: ... |
| --- | --- |

c)

Materiaali: ...

| d) | Aukot: ...Ks. piirustus |
| --- | --- |

d)

Aukot: ...Ks. piirustus

| e) | Seinämän paksuus: ...mm |
| --- | --- |

e)

Seinämän paksuus: ...mm

| f) | Läpimitta (lieriömäiset säiliöt): ...mm |
| --- | --- |

f)

Läpimitta (lieriömäiset säiliöt): ...mm

| g) | Korkeus (erikoismuotoiset säiliöt): ...mm |
| --- | --- |

g)

Korkeus (erikoismuotoiset säiliöt): ...mm

| h) | Ulkopinnat: ...cm2 |
| --- | --- |

h)

Ulkopinnat: ...cm2

| i) | Säiliöön kiinnitetyt apulaitteet: ks. taulukko 1. |
| --- | --- |

i)

Säiliöön kiinnitetyt apulaitteet: ks. taulukko 1.

Taulukko 1

| Nro | Osa | Tyyppi | Hyväksyntänumero | Laajennuksen numero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 80 prosentin sulkuventtiili | | | |
| b | Määrämittari | | | |
| c | Paineenrajoitusventtiili | | | |
| d | Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili | | | |
| e | Polttoainepumppu | | | |
| f | Moniventtiili | | | |
| g | Kaasutiivis kotelo | | | |
| h | Tehonsyötön läpivientieristin | | | |
| i | Vastaventtiili | | | |
| j | Paineenrajoituslaite | | | |

Nro

Osa

Tyyppi

Hyväksyntänumero

Laajennuksen numero

a

80 prosentin sulkuventtiili

b

Määrämittari

c

Paineenrajoitusventtiili

d

Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

e

Polttoainepumppu

f

Moniventtiili

g

Kaasutiivis kotelo

h

Tehonsyötön läpivientieristin

i

Vastaventtiili

j

Paineenrajoituslaite

2.   Säiliöperheen tiedot

Säiliöperheen tiedoissa ilmoitetaan säiliön läpimitta, tilavuus ja ulkopinta-ala sekä säiliöön mahdollisesti asennettujen apulaitteiden laitteistokokoonpano.

Taulukko 2

| Nro | Tyyppi | Läpimitta/ korkeus [mm] | Tilavuus [L] | Ulkopinta-ala [cm2] | Apulaitteiden laitteistokokoonpano [koodit] (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | | | | | |
| 02 | | | | | |

Nro

Tyyppi

Läpimitta/ korkeus [mm]

Tilavuus [L]

Ulkopinta-ala [cm2]

Apulaitteiden laitteistokokoonpano [koodit] (1)

01

02

3.   Luettelo säiliöön asennettujen apulaitteiden mahdollisista laitteistokokoonpanoista

Täsmennetään mahdolliset apulaitteet, jotka poikkeavat testatusta apulaitteiden laitteistokokoonpanosta (koodi 00) ja jotka voidaan asentaa säiliötyyppiin. Mainitaan kunkin apulaitteen typpi, hyväksyntänumero ja laajennusnumero sekä ilmoitetaan sen oma laitteistokokoonpanokoodi.

Taulukko 3

| Nro | Apulaitteet | Tyyppi | Hyväksyntänumero | Laajennuksen nro | Laitteistokokoonpano [koodi] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | | | | | |
| b | | | | | |
| c | | | | | |
| d | | | | | |

Nro

Apulaitteet

Tyyppi

Hyväksyntänumero

Laajennuksen nro

Laitteistokokoonpano [koodi]

a

b

c

d

---

(1)  Koodi 00 ja tarvittaessa sama(t) koodi(t) taulukosta 3.

---

LIITE 2C

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön 16.4 kohta)

Image 5

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439 niiden erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

Malli B

(Ks. tämän säännön 16.4 kohta)

Image 6

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439 niiden erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 muutossarjan 01 vaatimusten mukaisesti ja että sääntö nro 83 sisälsi muutossarjan 04.

---

LIITE 2D

Image 7

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe (2): Ajoneuvotyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

Tuotannon lopettaminen

nestekaasujärjestelmien asennuksen osalta säännön nro 67 mukaisesti.

Hyväksyntänumero: Laajennusnumero:

1. Ajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki:

2. Ajoneuvon tyyppi:

3. Ajoneuvoluokka:

4. Valmistajan nimi ja osoite:

5. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite:

6. Ajoneuvon kuvaus (piirustukset jne.)

7. Testitulokset:

8. Hyväksyntähakemuksen jättöpäivä:

9. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

10. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

11. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen numero:

12. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2):

13. Laajentamisen syyt (tarvittaessa):

14. Paikka:

15. Päiväys:

16. Allekirjoitus:

17. Seuraavat hyväksyntää haettaessa tai laajennettaessa jätetyt asiakirjat ovat pyynnöstä saatavissa:

Nestekaasulaitteiden osia ja asennusta koskevat piirustukset, kaaviot ja suunnitelmat, jotka katsotaan merkittäviksi tämän säännön tarkoituksen kannalta,

tarvittaessa piirrokset eri laitteista ja niiden sijainnista ajoneuvossa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton yliviivataan.

---

LIITE 3

NESTEKAASUSÄILIÖN APULAITTEIDEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   80 prosentin sulkuventtiili

1.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.1.

1.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3.

1.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

1.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

1.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.1, 80 prosentin sulkuventtiiliä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.1, 80 prosentin sulkuventtiiliä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

1.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys | Liite 15, kohta 9 |
| Toimintatestit | Liite 15, kohta 10 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys

Liite 15, kohta 9

Toimintatestit

Liite 15, kohta 10

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

2.   Määrämittari

2.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.2 kohta.

2.2   Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1.

2.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

2.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

2.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.11, määrämittaria koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.11, määrämittaria koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

2.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

3.   Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili)

3.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.3 kohta.

3.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3.

3.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

3.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

3.5   Yleiset rakennesäännöt:

Kohta 6.15.8, paineenrajoitusventtiiliä (purkausventtiiliä) koskevat määräykset.

3.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys (200 toimintajaksoa) | Liite 15, kohta 9 |
| Toimintatestit | Liite 15, kohta 10 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys (200 toimintajaksoa)

Liite 15, kohta 9

Toimintatestit

Liite 15, kohta 10

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

4.   Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

4.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.4 kohta.

4.2   Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3 tai luokka 0, jos työpaine ilmoitettu.

4.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa tai ilmoitettu työpaine, jos > 3 000 kPa.

4.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

4.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä tai ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä tai ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.13, ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.13, ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä koskevat määräykset.

4.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys | Liite 15, kohta 9 |
| Toimintatesti | Liite 15, kohta 10 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys

Liite 15, kohta 9

Toimintatesti

Liite 15, kohta 10

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

4.7   Jos kaukosäädettävä huoltoventtiili sulkeutuu moottorin pakotettujen sammutusvaiheiden aikana, venttiilillä on liitteen 15 kohdan 9 mukaisen kestävyystestin aikana käytettävä seuraava lukumäärä toimintakertoja:

| a) | 200 000 jaksoa (merkintä ”H1”), jos polttomoottori sammuu automaattisesti ajoneuvon pysähtyessä. |
| --- | --- |

a)

200 000 jaksoa (merkintä ”H1”), jos polttomoottori sammuu automaattisesti ajoneuvon pysähtyessä.

| b) | 500 000 jaksoa (merkintä ”H2”) jos a kohdan tilanteen lisäksi moottori sammuu automaattisesti myös silloin, kun ajoneuvoa ajetaan ainoastaan sähkömoottorilla; |
| --- | --- |

b)

500 000 jaksoa (merkintä ”H2”) jos a kohdan tilanteen lisäksi moottori sammuu automaattisesti myös silloin, kun ajoneuvoa ajetaan ainoastaan sähkömoottorilla;

| c) | 1 000 000 jaksoa (merkintä ”H3”) jos a ja b kohdan tilanteiden lisäksi moottori sammuu automaattisesti myös silloin, kun kaasupoljin vapautetaan. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 jaksoa (merkintä ”H3”) jos a ja b kohdan tilanteiden lisäksi moottori sammuu automaattisesti myös silloin, kun kaasupoljin vapautetaan.

Rajoittamatta edellä esitettyjä määräyksiä b kohdan mukaisen venttiilin katsotaan täyttävän myös a kohdan vaatimukset ja c kohdan mukaisen venttiilin katsotaan täyttävän a ja b kohdan vaatimukset.

5.   Tehonsyötön läpivientieristin

5.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.8 kohta.

5.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa.

| | Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on ≤ 3 000 kPa.

5.3   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- |
| Luokan 1 osat | 3 000 kPa |

Luokan 0 osat

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

3 000 kPa

5.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2.3, tehonsyötön läpivientieristintä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2.3, tehonsyötön läpivientieristintä koskevat määräykset.

5.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

6.   Kaasutiivis kotelo

6.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.7 kohta.

6.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

Ei sovelleta.

6.3   Luokittelupaine: Ei sovelleta.

6.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

6.5   Yleiset rakennesäännöt:

Kohta 6.15.12, kaasutiivistä koteloa koskevat määräykset.

6.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 (50 kPa) |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 (10 kPa) |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4 (50 kPa)

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5 (10 kPa)

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

7.   Paineenrajoituslaitteen (varokkeen) hyväksyntää koskevat määräykset

7.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.3.1 kohta.

7.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3.

7.3   Luokittelupaine:3 000 kPa.

7.4   Nimellislämpötila:

Varokkeen on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 120 ± 10 °C:n lämpötilassa.

7.5   Yleiset rakennesäännöt:

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

Kohta 6.15.7, kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat määräykset.

7.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan (jos on) tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan (jos on) tiiviys

Liite 15, kohta 8

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

7.7   Paineenrajoituslaitetta (varoketta) koskevat vaatimukset

Valmistajan määrittelemän paineenrajoituslaitteen (varokkeen) soveltuvuus käyttöolosuhteisiin on osoitettava seuraavin testein:

| a) | Yhtä näytettä pidetään valvotussa, vähintään 90 °C:n lämpötilassa ja vähintään testipaineen (3 000 kPa) suuruisessa paineessa 24 tunnin ajan. Testin päätyttyä näytteessä ei saa olla vuotoja tai näkyviä merkkejä jonkin rakenteessa käytetyn sulavan metallin puristumisesta ulos. |
| --- | --- |

a)

Yhtä näytettä pidetään valvotussa, vähintään 90 °C:n lämpötilassa ja vähintään testipaineen (3 000 kPa) suuruisessa paineessa 24 tunnin ajan. Testin päätyttyä näytteessä ei saa olla vuotoja tai näkyviä merkkejä jonkin rakenteessa käytetyn sulavan metallin puristumisesta ulos.

| b) | Yhdelle näytteelle on tehtävä väsytystesti paineistamalla sitä jaksoittain siten, että paineistusjaksoja on enintään 4 minuutissa, seuraavasti:






  i) | näytettä pidetään lämpötilassa 82 °C samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa paineessa 300–3 000 kPa; |
| --- | --- | --- |

b)

Yhdelle näytteelle on tehtävä väsytystesti paineistamalla sitä jaksoittain siten, että paineistusjaksoja on enintään 4 minuutissa, seuraavasti:

i)

näytettä pidetään lämpötilassa 82 °C samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa paineessa 300–3 000 kPa;

| ii) | näytettä pidetään lämpötilassa – 20 °C samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa paineessa 300–3 000 kPaa. |
| --- | --- |

ii)

näytettä pidetään lämpötilassa – 20 °C samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa paineessa 300–3 000 kPaa.

Kokeen päätyttyä näytteessä ei saa olla vuotokohtia tai näkyviä merkkejä rakenteessa käytetyn sulavan metallin puristumisesta ulos.

| c) | Paineenrajoituslaitteen suojaamattomien, paineenpitävien messinkiosien on kestettävä ASTM B154 -standardissa kuvattu elohopeanitraattitesti (*3) ilman. Paineenrajoituslaite upotetaan 30 minuutiksi vesipohjaiseen elohopeanitraattiliuokseen, joka sisältää 10 g elohopeanitraattia ja 10 ml typpihappoa liuoslitraa kohden. Tämän jälkeen paineenrajoituslaitteelle tehdään tiiviystesti kohdistamalla siihen 3 000 kPa:n aerostaattinen paine minuutin ajaksi, minä aikana tarkkaillaan, ilmeneekö laitteessa ulkoisia vuotoja. Mahdollinen vuoto saa olla enintään 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Paineenrajoituslaitteen suojaamattomien, paineenpitävien messinkiosien on kestettävä ASTM B154 -standardissa kuvattu elohopeanitraattitesti (*3) ilman. Paineenrajoituslaite upotetaan 30 minuutiksi vesipohjaiseen elohopeanitraattiliuokseen, joka sisältää 10 g elohopeanitraattia ja 10 ml typpihappoa liuoslitraa kohden. Tämän jälkeen paineenrajoituslaitteelle tehdään tiiviystesti kohdistamalla siihen 3 000 kPa:n aerostaattinen paine minuutin ajaksi, minä aikana tarkkaillaan, ilmeneekö laitteessa ulkoisia vuotoja. Mahdollinen vuoto saa olla enintään 200 cm3/h.

| d) | Paineenrajoituslaitteiden suojaamattomien, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen paineenpitävien osien on oltava valmistettu seoksesta, johon ei synny jännityskorroosiomurtumia kloridin vaikutuksesta. |
| --- | --- |

d)

Paineenrajoituslaitteiden suojaamattomien, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen paineenpitävien osien on oltava valmistettu seoksesta, johon ei synny jännityskorroosiomurtumia kloridin vaikutuksesta.

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

(*3)  Kyseinen tai vastaava menettely sallitaan, kunnes käytettävissä on kansainvälinen standardi.

---

LIITE 4

POLTTOAINEPUMPUN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.5 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa.

| | Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa nestemäiseen nestekaasuun, jonka paine on ≤ 3 000 kPa.

3.   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- |
| Luokan 1 osat | 3 000 kPa |

Luokan 0 osat

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

3 000 kPa

4.   Nimellislämpötilat:

| | – 20 °C–65 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön sisäpuolelle. |
| --- | --- |

– 20 °C–65 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön sisäpuolelle.

| | – 20 °C–120 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön ulkopuolelle. |
| --- | --- |

– 20 °C–120 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön ulkopuolelle.

| | Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. |
| --- | --- |

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset.

| | Kohta 6.15.3.2, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.2, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä.

| | Kohta 6.15.6.1, määräykset paineen muodostumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.6.1, määräykset paineen muodostumisen estämiseksi.

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| 6.1 | Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön sisäpuolelle:






  Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, 11 (*1) kohta |
| --- | --- | --- |

6.1

Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön sisäpuolelle:

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, 11 (*1) kohta

| 6.2 | Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön ulkopuolelle:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

6.2

Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön ulkopuolelle:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 5

NESTEKAASUN SUODATINYKSIKÖN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.14 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

Suodatinyksiköt voivat kuulua luokkaan 0, 1, 2 tai 2A.

3.   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | : | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- | --- |
| Luokan 1 osat | : | 3 000 kPa. |
| Luokan 2 osat | : | 450 kPa. |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa. |

Luokan 0 osat

:

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

:

3 000 kPa.

Luokan 2 osat

:

450 kPa.

Luokan 2A osat

:

120 kPa.

4.   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt: (Ei käytössä)

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| 6.1 | Luokan 1 osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

6.1

Luokan 1 osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

| 6.2 | Luokan 2 ja/tai 2A osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*1) |

6.2

Luokan 2 ja/tai 2A osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*1)

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 6

PAINEENSÄÄTIMEN JA HÖYRYSTIMEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Määritelmä:

| | Höyrystin: Ks. tämän säännön 2.6 kohta. |
| --- | --- |

Höyrystin: Ks. tämän säännön 2.6 kohta.

| | Paineensäädin: Ks. tämän säännön 2.7 kohta. |
| --- | --- |

Paineensäädin: Ks. tämän säännön 2.7 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 0 osa, joka on kosketuksissa nestekaasuun, jonka paine on > 3 000 kPa.

| | Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa ≤ 3 000 kPa:n paineen kanssa. |
| --- | --- |

Luokka 1 osa, joka on kosketuksissa ≤ 3 000 kPa:n paineen kanssa.

| | Luokka 2 osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 450 kPa:n säännellyn paineen kanssa. |
| --- | --- |

Luokka 2 osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 450 kPa:n säännellyn paineen kanssa.

| | Luokka 2A osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 120 kPa:n säännellyn paineen kanssa. |
| --- | --- |

Luokka 2A osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 120 kPa:n säännellyn paineen kanssa.

3.   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | : | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- | --- |
| Luokan 1 osat | : | 3 000 kPa. |
| Luokan 2 osat | : | 450 kPa. |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa. |

Luokan 0 osat

:

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

:

3 000 kPa.

Luokan 2 osat

:

450 kPa.

Luokan 2A osat

:

120 kPa.

4.   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.4, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). |
| --- | --- |

Kohta 6.15.4, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset).

| | Kohta 6.15.5, ylipaineen kiertokanavan turvallisuus. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.5, ylipaineen kiertokanavan turvallisuus.

| | Kohta 6.15.6.2, kaasuvirtauksen estäminen. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.6.2, kaasuvirtauksen estäminen.

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| 6.1 | Luokan 1 osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys (jaksojen määrän on oltava 50 000 jaksoa) | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

6.1

Luokan 1 osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys (jaksojen määrän on oltava 50 000 jaksoa)

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

| 6.2 | Luokan 2 ja/tai 2A osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |

6.2

Luokan 2 ja/tai 2A osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Huomautukset:

Sulkuventtiili voi olla osa paineensäädintä/höyrystintä, jolloin sovelletaan myös liitettä 7.

Paineensäätimen/höyrystimen osien (luokka 1, 2 tai 2A) on oltava vuodonpitäviä, kun kyseisen osan poistoputket ovat suljettuina.

Ylipainetestiä varten kaikkien poistoputkien, mukaan luettuina lämmönsiirtoväliaineelle tarkoitetun tilan poistoputket, on oltava suljettuina.

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 7

SULKUVENTTIILIN, VASTAVENTTIILIN, KAASUPUTKEN PAINEENRAJOITUSVENTTIILIN SEKÄ HUOLTOLIITÄNNÄN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Sulkuventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset

1.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.8 kohta.

1.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3.

1.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa tai ilmoitettu työpaine, jos > 3 000 kPa.

1.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

1.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

1.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

1.7   Jos kaukosäädettävä sulkuventtiili sulkeutuu pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana, venttiilillä on liitteen 15 kohdan 9 mukaisen kestävyystestin aikana käytettävä toimintakertoja liitteen 3 kohdan 4.7 vaatimusten mukaisesti.

2.   Vastaventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset

2.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.9 kohta.

2.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1.

2.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

2.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

2.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

2.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

3.   Kaasuputken paineenrajoitusventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset

3.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.9 kohta.

3.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3.

3.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa tai ilmoitettu työpaine, jos > 3 000 kPa.

3.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

3.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.7, kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.7, kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat määräykset.

3.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys (200 toimintajaksoa) | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys (200 toimintajaksoa)

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

4.   Huoltoliitännän hyväksyntää koskevat määräykset

4.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.17 kohta.

4.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1.

4.3   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

4.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

4.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

4.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Istukan tiiviys | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys (6 000 käyttöjaksoa) | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Istukan tiiviys

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys (6 000 käyttöjaksoa)

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 8

TAIPUISIEN LETKUJEN JA NIIDEN LIITTIMIEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

Soveltamisala

Tässä liitteessä vahvistetaan nestekaasua varten tarkoitettujen, sisähalkaisijaltaan enintään 20 millimetrin taipuisien letkujen hyväksyntää koskevat määräykset.

Tämä liite kattaa neljä taipuisien letkujen tyyppiä:

| a) | Korkeapainekumiletkut (luokka 1, esim. täyttöletku) |
| --- | --- |

a)

Korkeapainekumiletkut (luokka 1, esim. täyttöletku)

| b) | Matalapainekumiletkut (luokka 2) |
| --- | --- |

b)

Matalapainekumiletkut (luokka 2)

| c) | Synteettiset korkeapaineletkut (luokka 1) |
| --- | --- |

c)

Synteettiset korkeapaineletkut (luokka 1)

| d) | Synteettiset korkeapaineletkut (luokka 0). |
| --- | --- |

d)

Synteettiset korkeapaineletkut (luokka 0).

1.   Korkeapainekumiletkut, luokka 1, täyttöletku

1.1   Yleiset vaatimukset

1.1.1   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää 3 000 kPa:n enimmäiskäyttöpaineen.

1.1.2   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä – 25 °C–+ 80 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava.

1.1.3   Sisähalkaisijan on oltava standardin ISO 1307 taulukon 1 mukainen.

1.2   Letkun rakenne

1.2.1   Letkussa on oltava sisältä sileä putki ja soveltuvasta synteettisestä materiaalista valmistettu pinnoite sekä yksi tai useampia vahvistevälikerroksia.

1.2.2   Vahvistevälikerrokset on suojattava korroosionestopinnoitteella.

Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita.

1.2.3   Sisäkerroksen ja pinnoitteen on oltava sileitä eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita esineitä.

Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi.

1.2.4   Pinnoitteeseen on tehtävä reikiä kuplien muodostumisen estämiseksi.

1.2.5   Jos pinnoite on rei'itetty ja välikerros on tehty materiaalista, joka ei ole korroosionkestävää, välikerros on suojattava korroosiolta.

1.3   Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit

1.3.1   Vetolujuus ja venymä

1.3.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

1.3.1.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia.

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

1.3.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 70 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 70 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 168 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 168 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

1.4   Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

1.4.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

1.4.1.1   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia.

1.4.1.2   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 70 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 70 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia

1.4.2   Otsoninkestävyys

1.4.2.1   Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti.

1.4.2.2   Testikappaleita, joiden on oltava venytetty 20 prosentin venymään, on pidettävä 120 tuntia 40 °C:n lämpötilassa ilmassa, jonka otsonipitoisuus on 50 osaa/100 miljoonaa.

1.4.2.3   Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä.

1.5   Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset

1.5.1   Kaasutiiviys (läpäisevyys)

1.5.1.1   Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on kiinnitettävä nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 °C ± 2 °C, täytettyyn säiliöön.

1.5.1.2   Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen.

1.5.1.3   Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana.

1.5.2   Kestävyys alhaisessa lämpötilassa

1.5.2.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 4672:1978, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen.

1.5.2.2   Testilämpötila: – 25 °C ± 3 °C.

1.5.2.3   Säröjä tai murtumia ei saa syntyä.

1.5.3   (Ei käytössä)

1.5.4   Taivutustesti

1.5.4.1   Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa. Testin jälkeen letkun on kestettävä jäljempänä 1.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

1.5.4.2

Kuva 1 (esimerkki)

Image 8

vetomekanismi

1,2 m

massa

| Letkun sisähalkaisija
  [mm] | Taivutussäde
  [mm]
  (kuva 1) | Keskipisteiden välinen etäisyys [mm]
  (kuva 1) |
| --- | --- | --- |
| Pystysuunnassa
  b | Vaakasuunnassa
  a |
| enintään 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Letkun sisähalkaisija

[mm]

Taivutussäde

[mm]

(kuva 1)

Keskipisteiden välinen etäisyys [mm]

(kuva 1)

Pystysuunnassa

b

Vaakasuunnassa

a

enintään 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

1.5.4.3   Testauslaite (ks. kuva 1) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm.

Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava uurre. Uran pohjasta mitattujen pyörien säteiden on oltava 1.5.4.2 kohdassa esitetyn mukaiset.

Molempien pyörien pitkittäissuuntaisten keskitasojen on oltava samassa tasossa vertikaalisesti, ja pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava 1.5.4.2 kohdan mukainen.

Kummankin pyörän on voitava pyöriä vapaasti akselinsa ympäri.

Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa.

1.5.4.4   Letku asetetaan pyörien päälle S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 1).

Ylemmän pyörän päältä kulkevaan päähän kiinnitetään paino, joka saa letkun painumaan tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin.

Mekanismi on säädettävä siten, että letku kulkee kokonaisuudessaan 1,2 metriä kumpaankin suuntaan.

1.5.5   Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen

1.5.5.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen.

1.5.5.2   Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 6 750 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan.

1.5.5.3   Murtumispaineen on oltava vähintään 10 000 kPa.

1.6   Liittimet

1.6.1   Liittimien on oltava terästä tai messinkiä, ja niiden pintojen on oltava korroosionkestäviä.

1.6.2   Liitosten on oltava puristusliitoksia.

1.6.2.1   Kiristysmutterissa on oltava UNF-kierteitys.

1.6.2.2   Kiristysmutterin tiivistyskartion on oltava sellainen, että siinä on vertikaalinen 45°:n puolikulma.

1.6.2.3   Liitokset voidaan tehdä kiristysmutterilla tai pikaliittimellä.

1.6.2.4   Ei saa olla mahdollista irrottaa pikaliittimellä tehtyä liitosta ilman erityistoimenpiteitä tai siihen tarkoitettuja välineitä.

1.7   Letku- ja liitinkokonaisuus

1.7.1   Liitosten rakenteen on oltava sellainen, ettei letkun pinnoitetta tarvitse irrottaa, ellei letkun vahviste ole korroosionkestävää materiaalia.

1.7.2   Letkukokoonpanolle on tehtävä standardin ISO 1436 mukainen syöksyjännitetesti.

1.7.2.1   Koe tehdään siten, että lämpötilaltaan 93 °C:n öljyä kierrätetään vähintään 3 000 kPa:n paineella.

1.7.2.2   Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä.

1.7.2.3   Syöksyjännitetestin jälkeen letkun on kestettävä 1.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

1.7.3   Kaasutiiviys

1.7.3.1   Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 3 000 kPa:n kaasupaine viiden minuutin ajan.

1.8   Merkinnät

1.8.1   Jokaisessa letkussa on oltava enintään 0,5 metrin etäisyydellä seuraavat selvästi luettavissa olevat ja pysyvät tunnistusmerkinnät, joissa on kirjaimia, numeroita tai tunnuksia.

| 1.8.1.1 | Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

1.8.1.1

Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 1.8.1.2 | Valmistusvuosi ja -kuukausi |
| --- | --- |

1.8.1.2

Valmistusvuosi ja -kuukausi

| 1.8.1.3 | Koko ja tyyppi |
| --- | --- |

1.8.1.3

Koko ja tyyppi

| 1.8.1.4 | Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 1”. |
| --- | --- |

1.8.1.4

Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 1”.

1.8.2   Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi.

2.   Matalapainekumiletkut, luokka 2

2.1   Yleiset vaatimukset

2.1.1   Letku on suunniteltava siten, että se kestää 450 kPa:n suuruisen enimmäiskäyttöpaineen.

2.1.2   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä – 25 °C–+ 125 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava.

2.2   Letkun rakenne

2.2.1   Letkussa on oltava sisältä sileä putki ja soveltuvasta synteettisestä materiaalista valmistettu pinnoite sekä yksi tai useampia vahvistevälikerroksia.

2.2.2   Vahvistevälikerrokset on suojattava korroosionestopinnoitteella.

Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita.

2.2.3   Sisäkerroksen ja pinnoitteen on oltava sileitä eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita esineitä.

Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi.

2.3   Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit

2.3.1   Vetolujuus ja venymä

2.3.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

2.3.1.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia.

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

2.3.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 168 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 168 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

2.4   Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

2.4.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

2.4.1.2   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia.

2.4.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

2.4.2   Otsoninkestävyys

2.4.2.1   Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti.

2.4.2.2   Testikappaleita, joiden on oltava venytettyjä 20 prosentin venymään, on pidettävä 120 tuntia 40 °C:n lämpötilassa ilmassa, jonka otsonipitoisuus on 50 osaa/100 miljoonaa.

2.4.2.3   Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä.

2.5   Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset

2.5.1   Kaasutiiviys (läpäisevyys)

2.5.1.1   Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on kiinnitettävä nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 °C ± 2 °C, täytettyyn säiliöön.

2.5.1.2   Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen.

2.5.1.3   Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana.

3

2.5.2   Kestävyys alhaisessa lämpötilassa

2.5.2.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 4672-1978, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen.

2.5.2.2   Testilämpötila: – 25 °C ± 3 °C.

2.5.2.3   Säröjä tai murtumia ei saa syntyä.

2.5.3   Taivutustesti

2.5.3.1   Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa. Testin jälkeen letkun on kestettävä jäljempänä 2.5.4.2 kohdassa mainittu testipaine.

2.5.3.2.

Kuva 2 (esimerkki)

Kuva 2 (esimerkki)

Image 9

1,2 m

massa

vetomekanismi

| Letkun sisähalkaisija
  [mm] | Taivutussäde
  [mm]
  (kuva 2) | Keskipisteiden välinen etäisyys [mm]
  (kuva 2) |
| --- | --- | --- |
| Pystysuunnassa
  b | Vaakasuunnassa
  a |
| enintään 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Letkun sisähalkaisija

[mm]

Taivutussäde

[mm]

(kuva 2)

Keskipisteiden välinen etäisyys [mm]

(kuva 2)

Pystysuunnassa

b

Vaakasuunnassa

a

enintään 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

2.5.3.3   Testauslaite (ks. kuva 2) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm.

Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava uurre. Uran pohjasta mitattujen pyörien säteiden on oltava 2.5.3.2 kohdassa esitetyn mukaiset.

Molempien pyörien pitkittäissuuntaisten keskitasojen on oltava samassa tasossa vertikaalisesti, ja pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava 2.5.3.2 kohdan mukainen.

Kummankin pyörän on voitava pyöriä vapaasti akselinsa ympäri.

Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa.

2.5.3.4   Letku asetetaan pyörien päälle S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 2).

Ylemmän pyörän päältä kulkevaan päähän kiinnitetään paino, joka saa letkun painumaan tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin.

Mekanismi on säädettävä siten, että letku kulkee kokonaisuudessaan 1,2 metriä kumpaankin suuntaan.

2.5.4   Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen

2.5.4.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen.

2.5.4.2   Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 1 015 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan.

2.5.4.3   Murtumispaineen on oltava vähintään 1 800 kPa.

2.6   Liittimet

2.6.1   Liittimien on oltava korroosionkestävää materiaalia.

2.6.2   Kun liitin on kiinnitetty paikalleen, sen halkeamispaine ei saa koskaan olla pienempi kuin putken tai letkun halkeamispaine.

Kun liitin on kiinnitetty paikalleen, sen vuotopaine ei saa koskaan olla pienempi kuin putken tai letkun vuotopaine.

2.6.3   Liitosten on oltava puristusliitoksia.

2.6.4   Liitokset voidaan tehdä kiristysmutterilla tai pikaliittimellä.

2.6.5   On oltava mahdotonta irrottaa pikaliittimellä tehtyä liitosta ilman erityistoimenpiteitä tai siihen tarkoitettuja välineitä.

2.7   Letku- ja liitinkokonaisuus

2.7.1   Jos letku ja liittimet eivät ole luvanhaltijan kokoamia, hyväksyntä koostuu seuraavista:

| a) | letku |
| --- | --- |

a)

letku

| b) | liittimet ja |
| --- | --- |

b)

liittimet ja

| c) | asennusohjeet. |
| --- | --- |

c)

asennusohjeet.

Asennusohjeet on kirjoitettava sen maan kielellä, jonne letku- tai liitintyyppi on määrä toimittaa, tai vähintään englanniksi. Niiden on sisällettävä yksityiskohtaiset tiedot asennukseen käytettävästä laitteesta.

2.7.2   Liitosten rakenteen on oltava sellainen, ettei letkun pinnoitetta tarvitse irrottaa, ellei letkun vahviste ole korroosionkestävää materiaalia.

2.7.3   Letkukokoonpanolle on tehtävä standardin ISO 1436 mukainen syöksyjännitetesti.

2.7.3.1   Koe tehdään siten, että öljyä, jonka lämpötila on 93 °C, kierrätetään vähintään 1 015 kPa:n paineella.

2.7.3.2   Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä.

2.7.3.3   Syöksyjännitetestin jälkeen letkun on kestettävä 2.5.4.2 kohdassa mainittu testipaine.

2.7.4   Kaasutiiviys

2.7.4.1   Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 1 015 kPa:n kaasupaine viiden minuutin ajan.

2.8   Merkinnät

2.8.1   Jokaisessa letkussa on oltava enintään 0,5 metrin etäisyydellä seuraavat selvästi luettavissa olevat ja pysyvät tunnistusmerkinnät, joissa on kirjaimia, numeroita tai tunnuksia.

| 2.8.1.1 | Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

2.8.1.1

Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 2.8.1.2 | Valmistusvuosi ja -kuukausi |
| --- | --- |

2.8.1.2

Valmistusvuosi ja -kuukausi

| 2.8.1.3 | Koko ja tyyppi |
| --- | --- |

2.8.1.3

Koko ja tyyppi

| 2.8.1.4 | Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 2”. |
| --- | --- |

2.8.1.4

Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 2”.

2.8.2   Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi.

3.   Synteettiset korkeapaineletkut, luokka 1

3.1   Yleiset vaatimukset

3.1.1   Tässä luvussa vahvistetaan nestekaasukäyttöön tarkoitettujen, sisähalkaisijaltaan enintään 10 millimetrin suuruisten synteettisten taipuisien letkujen hyväksyntää koskevat määräykset.

3.1.2   Luvussa käsitellään synteettisten letkujen yleisten ominaisuuksien ja testien lisäksi myös tiettyihin synteettisten letkujen materiaalityyppeihin sovellettavia vaatimuksia ja testejä.

3.1.3   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää 3 000 kPa:n enimmäiskäyttöpaineen.

3.1.4   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä – 25 °C–+ 125 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava.

3.1.5   Sisähalkaisijan on oltava standardin ISO 1307 taulukon 1 mukainen.

3.2   Letkun rakenne

3.2.1   Synteettisessä letkussa on oltava termoplastista materiaalia oleva putki ja soveltuvaa termoplastista materiaalia oleva, öljyn- ja säänkestävä pinnoite, ja sen on oltava vahvistettu yhdellä tai useammalla synteettisellä välikerroksella. Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita.

3.2.2   Sisäkerroksen ja pinnoitteen on oltava sileitä eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita esineitä.

Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi.

3.3   Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit

3.3.1   Vetolujuus ja venymä

3.3.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 20 MPa ja murtovenymän vähintään 200 prosenttia.

3.3.1.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia.

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

3.3.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

3.3.2   Polyamidi 6 -materiaalin vetolujuus ja venymä

3.3.2.1   Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 527-2 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | näytetyyppi: tyyppi 1 BA |
| --- | --- |

a)

näytetyyppi: tyyppi 1 BA

| b) | vetonopeus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

vetonopeus: 20 mm/min.

Materiaalia on ennen testaamista vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuus vähintään 20 MPa |
| --- | --- |

a)

vetolujuus vähintään 20 MPa

| b) | murtovenymä vähintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymä vähintään 50 prosenttia.

3.3.2.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia.

| c) | Murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia |
| --- | --- |

c)

Murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

3.3.2.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 24 ja 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 24 ja 336 tuntia.

Vanhenemistestin jälkeen näytteitä on vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta ennen kohdassa 3.3.2.1 kuvatun vetolujuustestin tekemistä.

Vaatimukset:

| a) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 35 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen. |
| --- | --- |

a)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 35 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen.

| b) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 25 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään. |
| --- | --- |

b)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 25 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään.

3.4   Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

3.4.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 20 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

3.4.1.2   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia.

3.4.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

3.4.2   Otsoninkestävyys

3.4.2.1   Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti.

3.4.2.2   Testikappaleet, jotka on venytettävä 20 prosentin venymään, on altistettava 120 tunnin ajaksi 40-celsiusasteiselle ilmalle, jonka suhteellinen kosteus on 50 prosenttia ± 10 prosenttia ja otsonipitoisuus on 50 osaa sadasta miljoonasta.

3.4.2.3   Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä.

3.4.3   Polyamidi 6 -materiaalista valmistettua pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

3.4.3.1   Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 527-2 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | näytetyyppi: tyyppi 1 BA |
| --- | --- |

a)

näytetyyppi: tyyppi 1 BA

| b) | vetonopeus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

vetonopeus: 20 mm/min.

Materiaalia on ennen testaamista vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuus vähintään 20 MPa |
| --- | --- |

a)

vetolujuus vähintään 20 MPa

| b) | murtovenymä vähintään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymä vähintään 100 prosenttia.

3.4.3.2   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia.

3.4.3.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 24 ja 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 24 ja 336 tuntia.

Vanhenemistestin jälkeen näytteitä on vakautettava vähintään 21 päivän ajan ennen 3.3.1.1 kohdan mukaisen vetolujuustestin suorittamista.

Vaatimukset:

| a) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 20 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen. |
| --- | --- |

a)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 20 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen.

| b) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 50 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään. |
| --- | --- |

b)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 50 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään.

3.5   Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset

3.5.1   Kaasutiiviys (läpäisevyys)

3.5.1.1   Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on kiinnitettävä nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 °C ± 2 °C, täytettyyn säiliöön.

3.5.1.2   Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen.

3.5.1.3   Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana.

3

3.5.2   Kestävyys alhaisessa lämpötilassa

3.5.2.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 4672, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen.

3.5.2.2   Testilämpötila: – 25 °C ± 3 °C.

3.5.2.3   Säröjä tai murtumia ei saa syntyä.

3.5.3   Kestävyys korkeassa lämpötilassa

3.5.3.1   Letkun kappale, joka on paineistettu 3 000 kPa:han ja jonka pituus on vähintään 0,5 m, on pantava uuniin 125 °C ± 2 °C:n lämpötilaan 24 tunniksi.

3.5.3.2   Letkuun ei saa tulla vuotoja.

3.5.3.3   Testin jälkeen letkun on kestettävä 6 750 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan. Letkuun ei saa tulla vuotoja.

3.5.4   Taivutustesti

3.5.4.1   Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa. Testin jälkeen letkun on kestettävä jäljempänä 3.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

Kuva 3 (esimerkki)

Kuva 3 (esimerkki)

Image 10

1,2 m

massa

vetomekanismi

3.5.4.2   Testauslaite (ks. kuva 3) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm.

Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava uurre. Uran pohjasta mitattujen pyörien säteiden on oltava 102 mm.

Molempien pyörien pitkittäissuuntaisten keskitasojen on oltava samassa vaakasuuntaisessa tasossa. Pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava vertikaalisesti 241 mm ja horisontaalisesti 102 mm.

Kummankin pyörän on voitava pyöriä vapaasti akselinsa ympäri.

Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa.

3.5.4.3   Letku asetetaan pyörien päälle S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 3).

Ylemmän pyörän päältä kulkevaan päähän kiinnitetään paino, joka saa letkun painumaan tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin.

Mekanismi on säädettävä siten, että letku kulkee kokonaisuudessaan 1,2 metriä kumpaankin suuntaan.

3.5.5   Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen

3.5.5.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen.

3.5.5.2   Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 6 750 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan.

3.5.5.3   Murtumispaineen on oltava vähintään 10 000 kPa.

3.6   Liittimet

3.6.1   Liittimien on oltava terästä tai messinkiä, ja niiden pintojen on oltava korroosionkestäviä.

3.6.2   Liittimien on oltava puristuskiinnitteisiä, ja niiden on koostuttava letkuliittimestä tai onteloruuvista. Tiivisteen on oltava nestekaasunkestävä ja täytettävä 3.3.1.2 kohdan vaatimukset.

3.6.3   Onteloruuvin on oltava DIN 7643 -normin mukainen.

3.7   Letku- ja liitinkokonaisuus

3.7.1   Letkukokoonpanolle on tehtävä standardin ISO 1436 mukainen syöksyjännitetesti.

3.7.1.1   Koe tehdään siten, että lämpötilaltaan 93 °C:n öljyä kierrätetään vähintään 3 000 kPa:n paineella.

3.7.1.2   Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä.

3.7.1.3   Syöksyjännitekokeen jälkeen letkun on kestettävä 3.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

3.7.2   Kaasutiiviys

3.7.2.1   Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 3 000 kPa:n kaasupaine viiden minuutin ajan.

3.8   Merkinnät

3.8.1   Jokaisessa letkussa on oltava enintään 0,5 metrin etäisyydellä seuraavat selvästi luettavissa olevat ja pysyvät tunnistusmerkinnät, joissa on kirjaimia, numeroita tai tunnuksia.

| 3.8.1.1 | Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

3.8.1.1

Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 3.8.1.2 | Valmistusvuosi ja -kuukausi |
| --- | --- |

3.8.1.2

Valmistusvuosi ja -kuukausi

| 3.8.1.3 | Koko ja tyyppi |
| --- | --- |

3.8.1.3

Koko ja tyyppi

| 3.8.1.4 | Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 1”. |
| --- | --- |

3.8.1.4

Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 1”.

3.8.2   Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi.

4.   Synteettiset korkeapaineletkut, luokka 0

4.1   Yleiset vaatimukset

4.1.1   Tässä luvussa vahvistetaan nestekaasukäyttöön tarkoitettujen, sisähalkaisijaltaan enintään 10 millimetrin suuruisten synteettisten taipuisien letkujen hyväksyntää koskevat määräykset.

4.1.2   Luvussa käsitellään synteettisten letkujen yleisten ominaisuuksien ja testien lisäksi myös tiettyihin synteettisten letkujen materiaalityyppeihin sovellettavia vaatimuksia ja testejä.

4.1.3   Letku on suunniteltava siten, että se kestää työpaineen enimmäiskäyttöpaineen.

4.1.4   Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä – 25 °C–+ 125 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava.

4.1.5   Sisähalkaisijan on oltava standardin ISO 1307 taulukon 1 mukainen.

4.2   Letkun rakenne

4.2.1   Synteettisessä letkussa on oltava termoplastista materiaalia oleva putki ja soveltuvaa termoplastista materiaalia oleva, öljyn- ja säänkestävä pinnoite, ja sen on oltava vahvistettu yhdellä tai useammalla synteettisellä välikerroksella. Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita.

4.2.2   Sisäkerroksen ja pinnoitteen on oltava sileitä eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita esineitä.

Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi.

4.3   Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit

4.3.1   Vetolujuus ja venymä

4.3.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 20 MPa ja murtovenymän vähintään 200 prosenttia.

4.3.1.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia.

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

4.3.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

4.3.2   Polyamidi 6 -materiaalin vetolujuus ja venymä

4.3.2.1   Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 527-2 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | näytetyyppi: tyyppi 1 BA |
| --- | --- |

a)

näytetyyppi: tyyppi 1 BA

| b) | vetonopeus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

vetonopeus: 20 mm/min.

Materiaalia on ennen testaamista vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuus vähintään 20 MPa |
| --- | --- |

a)

vetolujuus vähintään 20 MPa

| b) | murtovenymä vähintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymä vähintään 50 prosenttia.

4.3.2.2   N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia.

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

4.3.2.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 24 ja 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 24 ja 336 tuntia.

Vanhenemistestin jälkeen näytteitä on vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta ennen kohdassa 4.3.2.1 kuvatun vetolujuustestin tekemistä.

Vaatimukset:

| a) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 35 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen. |
| --- | --- |

a)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 35 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen.

| b) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 25 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään. |
| --- | --- |

b)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 25 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään.

4.4   Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

4.4.1.1   Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 20 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia.

4.4.1.2   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia.

4.4.1.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 336 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia |
| --- | --- |

a)

vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia

| b) | murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymän muutos enintään – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

4.4.2   Otsoninkestävyys

4.4.2.1   Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1-1:2004/Amd 1:2009 mukaisesti.

4.4.2.2   Testikappaleet, jotka on venytettävä 20 prosentin venymään, on altistettava 120 tunnin ajaksi 40-celsiusasteiselle ilmalle, jonka suhteellinen kosteus on 50 ± 10 prosenttia ja otsonipitoisuus on 50 osaa sadasta miljoonasta.

4.4.2.3   Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä.

4.4.3   Polyamidi 6 -materiaalista valmistettua pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät

4.4.3.1   Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 527-2 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | näytetyyppi: tyyppi 1 BA |
| --- | --- |

a)

näytetyyppi: tyyppi 1 BA

| b) | vetonopeus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

vetonopeus: 20 mm/min.

Materiaalia on ennen testaamista vakautettava 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään 21 vuorokautta.

Vaatimukset:

| a) | vetolujuus vähintään 20 MPa |
| --- | --- |

a)

vetolujuus vähintään 20 MPa

| b) | murtovenymä vähintään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

murtovenymä vähintään 100 prosenttia.

4.4.3.2   N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-heksaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-heksaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

Vaatimukset:

| a) | tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia |
| --- | --- |

a)

tilavuuden muutos enintään 2 prosenttia

| b) | vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia |
| --- | --- |

b)

vetolujuuden muutos enintään 10 prosenttia

| c) | murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

murtovenymän muutos enintään 10 prosenttia.

4.4.3.3   Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C) |
| --- | --- |

a)

lämpötila: 115 °C (testilämpötila = enimmäiskäyttölämpötila – 10 °C)

| b) | altistusaika: 24 ja 336 tuntia. |
| --- | --- |

b)

altistusaika: 24 ja 336 tuntia.

Vanhenemistestin jälkeen näytteitä on vakautettava vähintään 21 päivän ajan ennen 4.3.1.1 kohdan mukaisen vetolujuustestin suorittamista.

Vaatimukset:

| a) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 20 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen. |
| --- | --- |

a)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen vetolujuuden enimmäismuutos 20 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin vetolujuuteen.

| b) | 336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 50 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään. |
| --- | --- |

b)

336 tunnin vanhenemistestin jälkeen murtovenymän enimmäismuutos 50 prosenttia verrattuna 24 tuntia vanhentuneen materiaalin murtovenymään.

4.5   Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset

4.5.1   Kaasutiiviys (läpäisevyys)

4.5.1.1   Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on kiinnitettävä nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 °C ± 2 °C, täytettyyn säiliöön.

4.5.1.2   Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen.

4.5.1.3   Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana. Nestemäisen nestekaasun vuoto on mitattava, ja sen on oltava vähemmän kuin kaasumaisen nestekaasun vuoto (95 cm3/h).

3

3

4.5.2   Kestävyys alhaisessa lämpötilassa

4.5.2.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 4672, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen.

4.5.2.2   Testilämpötila: – 25 °C ± 3 °C.

4.5.2.3   Säröjä tai murtumia ei saa syntyä.

4.5.3   Kestävyys korkeassa lämpötilassa

4.5.3.1   Letkun kappale, joka on paineistettu työpaineeseen ja jonka pituus on vähintään 0,5 m, on pantava uuniin 125 °C ± 2 °C:n lämpötilaan 24 tunniksi.

4.5.3.2   Letkuun ei saa tulla vuotoja.

4.5.3.3   Testin jälkeen letkun on kestettävä 2,25 WP:n testipainetta 10 minuutin ajan. Letkuun ei saa tulla vuotoja.

4.5.4   Taivutustesti

4.5.4.1   Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa.

Testin jälkeen letkun on kestettävä jäljempänä 4.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

Kuva 4 (esimerkki)

Kuva 4 (esimerkki)

Image 11

massa

1,2 m

vetomekanismi

4.5.4.2   Testauslaite (ks. kuva 4) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm.

Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava uurre. Uran pohjasta mitattujen pyörien säteiden on oltava 102 mm.

Molempien pyörien pitkittäissuuntaisten keskitasojen on oltava samassa vaakasuuntaisessa tasossa. Pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava vertikaalisesti 241 mm ja horisontaalisesti 102 mm.

Kummankin pyörän on voitava pyöriä vapaasti akselinsa ympäri.

Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa.

4.5.4.3   Letku asetetaan pyörien päälle S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 4).

Ylemmän pyörän päältä kulkevaan päähän kiinnitetään paino, joka saa letkun painumaan tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin.

Mekanismi on säädettävä siten, että letku kulkee kokonaisuudessaan 1,2 metriä kumpaankin suuntaan.

4.5.5   Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen

4.5.5.1   Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen.

4.5.5.2   Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 2,25 WP:n testipainetta 10 minuutin ajan.

4.5.5.3   Murtumispaineen on oltava vähintään 10 000 kPa ja vähintään 2,25 WP.

4.6   Liittimet

4.6.1   Liittimien on oltava terästä tai messinkiä, ja niiden pintojen on oltava korroosionkestäviä.

4.6.2   Liittimien on oltava puristuskiinnitteisiä, ja niiden on koostuttava letkuliittimestä tai onteloruuvista. Tiivisteen on oltava nestekaasunkestävä ja täytettävä 4.3.1.2 kohdan vaatimukset.

4.6.3   Onteloruuvin on oltava DIN 7643 -normin mukainen.

4.7   Letku- ja liitinkokonaisuus

4.7.1   Letkukokoonpanolle on tehtävä standardin ISO 1436 mukainen syöksyjännitetesti.

4.7.1.1   Koe tehdään siten, että lämpötilaltaan 93 °C:n öljyä kierrätetään vähintään työpaineen paineella.

4.7.1.2   Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä.

4.7.1.3   Syöksyjännitetestin jälkeen letkun on kestettävä 4.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine.

4.7.2   Kaasutiiviys

4.7.2.1   Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 1,5 työpaineen kaasupaine viiden minuutin ajan.

4.8   Merkinnät

4.8.1   Jokaisessa letkussa on oltava enintään 0,5 metrin etäisyydellä seuraavat selvästi luettavissa olevat ja pysyvät tunnistusmerkinnät, joissa on kirjaimia, numeroita tai tunnuksia.

| 4.8.1.1 | Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki.

| 4.8.1.2 | Valmistusvuosi ja -kuukausi. |
| --- | --- |

4.8.1.2

Valmistusvuosi ja -kuukausi.

| 4.8.1.3 | Koko ja tyyppi. |
| --- | --- |

4.8.1.3

Koko ja tyyppi.

| 4.8.1.4 | Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 0”. |
| --- | --- |

4.8.1.4

Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 0”.

4.8.2   Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi.

---

LIITE 9

TÄYTTÖAUKON SUUKAPPALEEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.16 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Täyttöyksikkö: Luokka 3 |
| --- | --- |

Täyttöyksikkö: Luokka 3

| | Vastaventtiili: Luokka 3. |
| --- | --- |

Vastaventtiili: Luokka 3.

3.   Luokittelupaine: 3 000 kPa.

4.   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–65 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.10, täyttöyksikköä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.10, täyttöyksikköä koskevat määräykset.

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 8 |
| Käyttökestävyys (6 000 käyttöjaksoa) | Liite 15, kohta 9 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |
| Iskutesti | Tämän liitteen kohta 7 |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 8

Käyttökestävyys (6 000 käyttöjaksoa)

Liite 15, kohta 9

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

Iskutesti

Tämän liitteen kohta 7

7.   Eurotäyttöyksikköä koskevat iskutestivaatimukset

7.1   Yleiset vaatimukset

Täyttöyksikölle on tehtävä 10 J:n iskutesti.

7.2   Testausmenettely

Karkaistu teräskappale, jonka massa on 1 kg, pudotetaan 1 m:n korkeudesta niin, että iskunopeus on 4,4 m/s. Tämä saadaan aikaan kiinnittämällä kappale heiluriin.

Täyttöyksikkö sijoitetaan horisontaalisesti kiinteän kappaleen päälle. Iskun on kohdistuttava täyttöyksikön ulkonevan osan keskelle.

7.3   Testin tulkinta

Täyttöyksikön on läpäistävä ulkoinen tiiviystesti ja istukan tiiviystesti ympäristön lämpötilassa.

7.4   Uudelleentestaus

Jos täyttöyksikkö ei läpäise testiä 2, iskutesti tehdään uudelleen saman osan kahdelle näytteelle. Jos molemmat näytteet läpäisevät testin, ensimmäisen testin tulos jätetään huomiotta. Jos yksikin näytteistä ei läpäise uusintatestiä, osaa ei hyväksytä.

Huomautukset:

| a) | Ylipainetesti on tehtävä kaikille vastaventtiileille. |
| --- | --- |

a)

Ylipainetesti on tehtävä kaikille vastaventtiileille.

| b) | Käyttökestävyystesti on tehtävä käyttäen testattavalle täyttöyksikölle tarkoitettua suutinta. Testin 6 000 jaksoa suoritetaan seuraavasti:






  i) | liitetään suutin liittimeen ja avataan täyttöyksikköjärjestelmä, |
| --- | --- | --- |

b)

Käyttökestävyystesti on tehtävä käyttäen testattavalle täyttöyksikölle tarkoitettua suutinta. Testin 6 000 jaksoa suoritetaan seuraavasti:

i)

liitetään suutin liittimeen ja avataan täyttöyksikköjärjestelmä,

| ii) | jätetään auki vähintään kolmen sekunnin ajaksi, |
| --- | --- |

ii)

jätetään auki vähintään kolmen sekunnin ajaksi,

| iii) | suljetaan täyttöyksikkö ja irrotetaan suutin. |
| --- | --- |

iii)

suljetaan täyttöyksikkö ja irrotetaan suutin.

Kuva 1

Bajonettityyppisen täyttöyksikön liitosalue

Image 12

Kuva 2

Lautastyyppisen täyttöyksikön liitosalue

Image 13

Kuva 3

Kevyiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikön liitosalue

Image 14

Kuva 4

ACME-tyyppisen täyttöyksikön liitosalue

Image 15

Kuva 5

Raskaiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikön liitosalue

Mitat millimetreinä

Image 16

Selitykset:

| 1 | Suuttimen tiivistyspinta |
| --- | --- |
| 2 | Venttiilin vähimmäisliike |
| 3 | Yleinen toleranssi |

1

Suuttimen tiivistyspinta

2

Venttiilin vähimmäisliike

3

Yleinen toleranssi

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 10

NESTEKAASUSÄILIÖIDEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

Tässä liitteessä käytettyjen symbolien ja termien selitykset

| Ph | = | hydraulinen testipaine (kPa) |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | halkeamistestissä mitattu säiliön halkeamispaine (kPa) |
| Re | = | Materiaalistandardin mukainen pienin myötöraja (N/mm2) |
| R = m | = | Materiaalistandardin mukainen vähimmäisvetolujuus (N/mm2) |
| Rmt | = | todellinen murtolujuus (N/mm2) |
| a | = | lieriömäisen osan seinämän laskettu vähimmäispaksuus (mm) |
| b | = | kuperien pohjien laskettu vähimmäispaksuus (mm) |
| D | = | säiliön nimellinen ulkohalkaisija (mm) |
| R | = | lieriömäisen standardisäiliön kuperan pohjan sisäsäde (mm) |
| r | = | lieriömäisen standardisäiliön kuperan pohjan sisätaite (mm) |
| H | = | säiliön pohjan kuperan osan ulkokorkeus (mm) |
| h | = | kuperan pohjan lieriömäisen osan korkeus (mm) |
| L | = | säiliön jännityksenkestävän vaipan pituus (mm) |
| A | = | lähtömateriaalin venymä (prosentteina) |
| V0 | = | Säiliön alkutilavuus hetkellä, jolloin halkeamistestissä lisätään painetta (dm3) |
| V | = | säiliön lopputilavuus halkeamishetkellä (dm3) |
| g | = | painovoima (m/s2) |
| c | = | kulmatekijä |
| Z | = | jännityksen pienennyskerroin. |

Ph

=

hydraulinen testipaine (kPa)

Pr

=

halkeamistestissä mitattu säiliön halkeamispaine (kPa)

Re

=

Materiaalistandardin mukainen pienin myötöraja (N/mm2)

R = m

=

Materiaalistandardin mukainen vähimmäisvetolujuus (N/mm2)

Rmt

=

todellinen murtolujuus (N/mm2)

a

=

lieriömäisen osan seinämän laskettu vähimmäispaksuus (mm)

b

=

kuperien pohjien laskettu vähimmäispaksuus (mm)

D

=

säiliön nimellinen ulkohalkaisija (mm)

R

=

lieriömäisen standardisäiliön kuperan pohjan sisäsäde (mm)

r

=

lieriömäisen standardisäiliön kuperan pohjan sisätaite (mm)

H

=

säiliön pohjan kuperan osan ulkokorkeus (mm)

h

=

kuperan pohjan lieriömäisen osan korkeus (mm)

L

=

säiliön jännityksenkestävän vaipan pituus (mm)

A

=

lähtömateriaalin venymä (prosentteina)

V0

=

Säiliön alkutilavuus hetkellä, jolloin halkeamistestissä lisätään painetta (dm3)

V

=

säiliön lopputilavuus halkeamishetkellä (dm3)

g

=

painovoima (m/s2)

c

=

kulmatekijä

Z

=

jännityksen pienennyskerroin.

1.   Tekniset vaatimukset

1.1   Tämä liite koskee seuraavia säiliöitä:

| | LPG-1, metallisäiliöt |
| --- | --- |

LPG-1, metallisäiliöt

| | LPG-4, komposiittisäiliöt |
| --- | --- |

LPG-4, komposiittisäiliöt

1.2   Mitat

Kaikkiin mittoihin, joita varten ei ole vahvistettu toleranssia, sovelletaan EN 22768-1 -standardin yleisiä toleransseja.

1.3   Materiaalit

1.3.1   Säiliön jännityksenkestävän vaipan valmistukseen käytetyn materiaalin on oltava euronormissa EN 10120 määriteltyä terästä (muita materiaaleja voidaan kuitenkin käyttää edellyttäen, että säiliöllä on vastaavat turvallisuusominaisuudet, jotka tyyppihyväksynnän myöntävien viranomaisten on varmennettava).

1.3.2   Lähtömateriaalilla tarkoitetaan materiaalia siinä tilassa, jossa se on ennen mitään valmistusprosessiin liittyvää käsittelyä.

1.3.3   Kaikkien säiliörungon osien ja kaikkien siihen hitsattujen osien on oltava valmistettu keskenään yhteensopivista materiaaleista.

1.3.4   Hitsauslisäaineiden on oltava yhteensopivia lähtömateriaalin kanssa siten, että ne muodostavat hitsejä, joiden ominaisuudet vastaavat lähtömateriaalille määriteltyjä ominaisuuksia (EN 288-39).

1.3.5   Säiliön valmistajan on hankittava ja toimitettava seuraavat tiedot:

| a) | Metallisäiliöiden osalta materiaalianalyysitodistukset |
| --- | --- |

a)

Metallisäiliöiden osalta materiaalianalyysitodistukset

| b) | Komposiittisäiliöiden osalta todistukset kemikaalien sietokykyä koskevista analyyseistä, jotka liittyvät lisäyksen 6 mukaisesti tehtyihin testeihin |
| --- | --- |

b)

Komposiittisäiliöiden osalta todistukset kemikaalien sietokykyä koskevista analyyseistä, jotka liittyvät lisäyksen 6 mukaisesti tehtyihin testeihin

| c) | Materiaalin mekaaniset ominaisuudet, kun on kyse paineenalaisten osien valmistukseen käytettävistä teräksistä tai muista materiaaleista. |
| --- | --- |

c)

Materiaalin mekaaniset ominaisuudet, kun on kyse paineenalaisten osien valmistukseen käytettävistä teräksistä tai muista materiaaleista.

1.3.6   Tarkastusviranomaisella on oltava mahdollisuus tehdä omia analyysejä. Kyseiset analyysit on tehtävä joko säiliön valmistajalle toimitetuista materiaaleista otetuista näytteistä tai valmiista säiliöistä.

1.3.7   Valmistajan on annettava tarkastusviranomaisen käyttöön hitsien lähtömateriaalien ja hitsauslisäaineiden metallurgisten ja mekaanisten testien ja analyysien tulokset sekä kuvaus hitsausmenetelmistä ja -prosesseista, joita voidaan pitää edustavina valmistuksen aikana tehtyjen hitsien osalta.

1.4   Nimellislämpötilat ja -paineet

1.4.1   Nimellislämpötila

Säiliön nimelliskäyttölämpötilan on oltava – 20 °C–65 °C. Edellä mainitut lämpötilat ylittäviin äärimmäisiin käyttölämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita, joista on sovittava toimivaltaisen viranomaisen kanssa.

1.4.2   Nimellispaine

Säiliön nimelliskäyttöpaineen on oltava 3 000 kPa.

1.5   Vain metallisäiliöille tehtävässä lämpökäsittelyssä on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

| 1.5.1 | Lämpökäsittely on suoritettava säiliön osille tai kokonaiselle säiliölle. |
| --- | --- |

1.5.1

Lämpökäsittely on suoritettava säiliön osille tai kokonaiselle säiliölle.

| 1.5.2 | Niille säiliön osille, joiden muodonmuutos on yli 5 prosenttia, on tehtävä seuraava lämpökäsittely: hehkutus. |
| --- | --- |

1.5.2

Niille säiliön osille, joiden muodonmuutos on yli 5 prosenttia, on tehtävä seuraava lämpökäsittely: hehkutus.

| 1.5.3 | Säiliöille, joiden seinämän paksuus on ≥ 5 mm, on tehtävä seuraava lämpökäsittely.






  1.5.3.1 | Kuumavalssattu ja hehkutettu materiaali: jännityksenpoisto tai hehkutus. |
| --- | --- | --- |

1.5.3

Säiliöille, joiden seinämän paksuus on ≥ 5 mm, on tehtävä seuraava lämpökäsittely.

1.5.3.1

Kuumavalssattu ja hehkutettu materiaali: jännityksenpoisto tai hehkutus.

| 1.5.3.2 | Muu materiaali: hehkutus. |
| --- | --- |

1.5.3.2

Muu materiaali: hehkutus.

| 1.5.4 | Valmistajan on ilmoitettava käytetty lämpökäsittelymenetelmä. |
| --- | --- |

1.5.4

Valmistajan on ilmoitettava käytetty lämpökäsittelymenetelmä.

| 1.5.5 | Valmiin säiliön paikallisesti rajattu lämpökäsittely ei ole sallittua. |
| --- | --- |

1.5.5

Valmiin säiliön paikallisesti rajattu lämpökäsittely ei ole sallittua.

1.6   Paineenalaisia osia koskevat laskelmat

1.6.1   Metallisäiliöiden paineenalaisia osia koskevat laskelmat.

1.6.1.1   Säiliöiden lieriömäisen vaipan seinämän paksuus ei saa olla alle paksuuden, joka lasketaan seuraavalla kaavalla:

| 1.6.1.1.1 | Säiliöt, joissa ei ole pitkittäissaumoja: |
| --- | --- |

1.6.1.1.1

Säiliöt, joissa ei ole pitkittäissaumoja:

Formula

| 1.6.1.1.2 | Säiliöt, joissa on pitkittäissaumoja:











  a) | z = 0,85, jolloin valmistajan on läpivalaistava jokainen saumojen leikkauskohta sekä 100 m:n pituudelta siihen rajoittuva pitkittäissauma ja 50 mm:n pituudelta (25 mm leikkauskohdan molemmin puolin) siihen rajoittuva kehäsauma.
  Tämä testi on tehtävä jokaisen koneen osalta kunkin työvuorojakson alussa ja lopussa jatkuvassa tuotannossa. |
| --- | --- | --- |

1.6.1.1.2

Säiliöt, joissa on pitkittäissaumoja:

Formula

a)

z = 0,85, jolloin valmistajan on läpivalaistava jokainen saumojen leikkauskohta sekä 100 m:n pituudelta siihen rajoittuva pitkittäissauma ja 50 mm:n pituudelta (25 mm leikkauskohdan molemmin puolin) siihen rajoittuva kehäsauma.

Tämä testi on tehtävä jokaisen koneen osalta kunkin työvuorojakson alussa ja lopussa jatkuvassa tuotannossa.

| b) | z = 1, jolloin on läpivalaistava kohdistetusti jokainen saumojen leikkauskohta sekä 100 mm:n pituudelta siihen rajoittuva pitkittäissauma ja 50 mm:n pituudelta (25 mm leikkauskohdan molemmin puolin) siihen rajoittuva kehäsauma.
  Tämä testi on tehtävä 10 prosentille säiliötuotannosta, ja testattavat säiliöt valitaan sattumanvaraisesti. Jos näissä läpivalaisutesteissä paljastuu tämän liitteen 2.4.1.4 kohdassa määriteltyjä vikoja, joita ei voida hyväksyä, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseessä olevan tuotantoerän tutkimiseksi ja vikojen poistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

z = 1, jolloin on läpivalaistava kohdistetusti jokainen saumojen leikkauskohta sekä 100 mm:n pituudelta siihen rajoittuva pitkittäissauma ja 50 mm:n pituudelta (25 mm leikkauskohdan molemmin puolin) siihen rajoittuva kehäsauma.

Tämä testi on tehtävä 10 prosentille säiliötuotannosta, ja testattavat säiliöt valitaan sattumanvaraisesti. Jos näissä läpivalaisutesteissä paljastuu tämän liitteen 2.4.1.4 kohdassa määriteltyjä vikoja, joita ei voida hyväksyä, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseessä olevan tuotantoerän tutkimiseksi ja vikojen poistamiseksi.

1.6.1.2   Pohjien mitat ja niitä koskevat laskelmat (ks. kuvat tämän liitteen lisäyksessä 4).

1.6.1.2.1   Säiliön pohjien on oltava yksiosaisia ja koveria paineen suuntaan ja muodoltaan joko toroidisia tai elliptisiä (lisäyksessä 5 annetaan esimerkkejä).

1.6.1.2.2   Säiliön pohjien on täytettävä seuraavat ehdot:

| | Toroidiset pohjat
  samanaikaiset raja-arvot: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  r ≥ 0,1 D
  R ≤ D
  H ≥ 0,18 D
  r ≥ 2 b
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (ei sovelleta tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 2a esitettyihin säiliöihin) |
| --- | --- |

Toroidiset pohjat

samanaikaiset raja-arvot: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (ei sovelleta tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 2a esitettyihin säiliöihin)

| | Elliptiset pohjat
  samanaikaiset raja-arvot: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  H ≥ 0,18 D
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (ei sovelleta tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 2a esitettyihin säiliöihin) |
| --- | --- |

Elliptiset pohjat

samanaikaiset raja-arvot: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (ei sovelleta tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 2a esitettyihin säiliöihin)

1.6.1.2.3   Näiden ulkonevien pohjien paksuus ei saa kokonaisuudessaan olla alle paksuuden, joka lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

Täyspohjien osalta käytettävä kulmatekijä C annetaan tämän liitteen lisäyksen 4 taulukossa ja kaavioissa.

Pohjien lieriömäisen reunan seinämäpaksuus ei saa olla pienempi kuin vaipan pienin seinämäpaksuus tai poiketa siitä yli 15 prosenttia.

1.6.1.3   Lieriömäisen osan ja ulkonevan pohjan nimellinen seinämäpaksuus ei saa missään olosuhteissa olla pienempi kuin

Formula

vähimmäispaksuuden ollessa 1,5 mm.

1.6.1.4   Säiliön vaippa voi koostua yhdestä, kahdesta tai kolmesta osasta. Jos vaippa koostuu kahdesta tai kolmesta osasta, pitkittäissaumoja on siirrettävä/kierrettävä matkalta, joka on vähintään 10 kertaa säiliön seinämän paksuus (10 × a). Pohjien on oltava yksiosaisia ja kuperia.

1.6.2   Komposiittisäiliöiden paineenalaisia osia koskevat laskelmat

Säiliön jännitykset on laskettava kunkin säiliötyypin osalta. Laskelmissa käytettävät paineet ovat nimellispaine ja murtumistestipaine. Laskelmissa on käytettävä soveltuvia analyysitekniikoita, joilla osoitetaan jännityksen jakautuminen säiliön eri kohtiin.

1.7   Valmistus ja työn laatu

1.7.1   Yleiset vaatimukset

1.7.1.1   Valmistajan on osoitettava sopivaa laadunvalvontajärjestelmää soveltamalla, että sillä on jatkuvasti käytössä sellaiset valmistuslaitteet ja -menetelmät, joilla voidaan varmistaa, että tuotetut säiliöt täyttävät tämän liitteen vaatimukset.

1.7.1.2   Valmistajan on varmistettava riittävällä valvonnalla, että säiliöiden valmistukseen käytettävissä lähtömateriaaleissa ja puristetuissa osissa ei ole vikoja, jotka ovat omiaan vaarantamaan säiliöiden turvallisen käytön.

1.7.2   Paineenalaiset osat

1.7.2.1   Valmistajan on määriteltävä käytetyt hitsausmenetelmät ja -prosessit sekä tuotannon aikana tehtävät tarkastukset.

1.7.2.2   Tekniset hitsausvaatimukset

Päittäishitsit on toteutettava automaattisella hitsausprosessilla.

Jännityksenkestävän vaipan päittäishitsit eivät saa sijaita alueella, jossa on profiilinmuutoksia.

Kulmahitsejä ei saa sijoittaa päällekkäin päittäishitsien kanssa, ja niiden on oltava vähintään 10 mm:n päässä päittäishitseistä.

Säiliön vaipan osia yhdistävien hitsien on täytettävä seuraavat ehdot (ks. tämän liitteen lisäyksessä 1 esimerkkeinä esitetyt kuvat):

| | Pituussuuntainen hitsi: hitsi toteutetaan päittäishitsinä seinämän materiaalin poikkileikkauksen koko laajuudelta. |
| --- | --- |

Pituussuuntainen hitsi: hitsi toteutetaan päittäishitsinä seinämän materiaalin poikkileikkauksen koko laajuudelta.

| | Kehäsauma: hitsi toteutetaan päittäishitsinä seinämän materiaalin poikkileikkauksen koko laajuudelta. Porrastettu päittäisliitos katsotaan erityistyyppiseksi päittäishitsiksi. |
| --- | --- |

Kehäsauma: hitsi toteutetaan päittäishitsinä seinämän materiaalin poikkileikkauksen koko laajuudelta. Porrastettu päittäisliitos katsotaan erityistyyppiseksi päittäishitsiksi.

Tapitetun venttiililevyn tai -renkaan hitsit on toteutettava lisäyksessä 1 olevan kuvan 3 mukaisesti.

Hitsin, jolla säiliöön kiinnitetään laippa tai tuet, on oltava joko päittäis- tai kulmahitsi.

Hitsattavat kiinnitystuet on hitsattava samalla tavalla kuin kehäsaumat. Hitsien on oltava tarpeeksi vahvoja, jotta ne kestävät tärinää, jarrutustoimintoja ja vähintään 30 g:n ulkoisia voimia kaikissa suunnissa.

Päittäishitsien saumapintojen välinen poikkeama ei saa olla yli viidennes seinämien paksuudesta (1/5 a).

1.7.2.3   Hitsien tarkastus

Valmistajan on varmistettava, että hitseissä on aukoton tunkeuma ilman poikkeamisia hitsisaumasta ja että niissä ei ole vikoja, jotka ovat omiaan vaarantamaan säiliöiden turvallisen käytön.

Kaksiosaisten säiliöiden osalta on tehtävä läpivalaisutesti kehäpäittäishitseille yli 100 mm:n pituudelta lukuun ottamatta hitsejä, jotka vastaavat tämän liitteen lisäyksen 1 sivulla 1 esitettyä porrastettua päittäisliitosta. Läpivalaisutesti tehdään yhdelle säiliölle, joka valitaan kunkin tuotantojakson alussa ja lopussa jatkuvassa tuotannossa, ja myös ensimmäiselle hitsatulle säiliölle, jos tuotanto keskeytetään yli 12 tunniksi.

1.7.2.4   Epäpyöreys

Säiliön lieriömäisen vaipan epäpyöreyden on oltava rajoitettu siten, että saman poikkileikkauksen suurimman ja pienimmän ulkohalkaisijan välinen ero on enintään 1 prosentti kyseisten halkaisijoiden keskiarvosta.

1.7.3   Liitokset

1.7.3.1   Kiinnikkeet on valmistettava ja kiinnitettävä säiliön runkoon siten, ettei aiheuteta vaarallisia jännityskeskittymiä tai edistetä veden kerääntymistä.

1.7.3.2   Säiliön jalustan on oltava riittävän vahva ja valmistettu metallista, joka sopii yhteen säiliössä käytetyn teräslaadun kanssa. Jalustan muodon on annettava säiliölle riittävä vakaus.

Jalustan yläreuna on hitsattava säiliöön siten, ettei edistetä veden kerääntymistä ja ettei vettä pääse jalustan ja säiliön väliin.

1.7.3.3   Säiliöihin on kiinnitettävä viitemerkki niiden virheettömän asennuksen varmistamiseksi.

1.7.3.4   Mahdolliset tunnistuskilvet on kiinnitettävä jännityksenkestävään vaippaan, eikä niitä saa olla mahdollista. Korroosion ehkäisemiseksi on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet.

1.7.3.5   Säiliöön on oltava mahdollista asentaa kaasutiivis kotelo tai vastaava suojavaruste säiliön apulaitteiden suojaksi.

1.7.3.6   Tukien valmistuksessa voidaan käyttää mitä tahansa muuta materiaalia edellyttäen, että sen vahvuus on taattu ja että säiliön pohjan korroosioriskiä ei ole.

1.7.4   Palosuojaus

1.7.4.1   Säiliötyyppiä edustavalle säiliölle, kaikille siihen kiinnitetyille apulaitteille sekä mahdollisille lisäeristyksille tai suojamateriaaleille on tehtävä tämän liitteen 2.6 kohdassa määritelty roviotesti.

2.   Testit

Taulukoissa 1 ja 2 esitetään yhteenveto testeistä, joita nestekaasusäiliöille on tehtävä prototyyppivaiheessa sekä tuotannon aikana säiliön tyypin mukaan. Kaikki testit on tehtävä ympäristön lämpötilassa 20 ± 5 °C, ellei toisin mainita.

Taulukko 1

Yhteenveto metallisäiliöille tehtävistä testeistä

| Testi | Tuotanto
  Eräkohtaiset testit | Hyväksyntää varten testattavien säiliöiden lukumäärä | Testin kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Vetolujuustesti | 1/erä | 2 (1) | Ks. kohta 2.1.2.2 |
| Taivutustesti | 1/erä | 2 (1) | Ks. kohta 2.1.2.3 |
| Murtumistesti | | 2 | Ks. kohta 2.2 |
| Hydraulinen testi | Kukin säiliö | 100 % | Ks. kohta 2.3 |
| Roviotesti | | 1 | Ks. kohta 2.6 |
| Radiografinen tutkimus | 1/erä | 100 % | Ks. kohta 2.4.1 |
| Makroskooppinen tutkimus | 1/erä | 2 (1) | Ks. kohta 2.4.2 |
| Hitsien tarkastus | 1/erä | 100 % | Ks. kohta 1.7.2.3 |
| Säiliön osien silmämääräinen tarkastus | 1/erä | 100 % | |
| Huomautus 1: | Tyyppihyväksyntää varten on toimitettava kuusi säiliötä. |

Testi

Tuotanto

Eräkohtaiset testit

Hyväksyntää varten testattavien säiliöiden lukumäärä

Testin kuvaus

Vetolujuustesti

1/erä

2 (1)

Ks. kohta 2.1.2.2

Taivutustesti

1/erä

2 (1)

Ks. kohta 2.1.2.3

Murtumistesti

2

Ks. kohta 2.2

Hydraulinen testi

Kukin säiliö

100 %

Ks. kohta 2.3

Roviotesti

1

Ks. kohta 2.6

Radiografinen tutkimus

1/erä

100 %

Ks. kohta 2.4.1

Makroskooppinen tutkimus

1/erä

2 (1)

Ks. kohta 2.4.2

Hitsien tarkastus

1/erä

100 %

Ks. kohta 1.7.2.3

Säiliön osien silmämääräinen tarkastus

1/erä

100 %

Huomautus 1:

Tyyppihyväksyntää varten on toimitettava kuusi säiliötä.

| Huomautus 2: | Yhdestä prototyypistä on määriteltävä säiliön tilavuus ja säiliön kunkin osan seinämäpaksuus. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

Yhdestä prototyypistä on määriteltävä säiliön tilavuus ja säiliön kunkin osan seinämäpaksuus.

Taulukko 2

Yhteenveto komposiittisäiliöille tehtävistä testeistä

| Testi | Tuotanto
  Eräkohtaiset testit | Hyväksyntää varten testattavien säiliöiden lukumäärä | Testin kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Murtumistesti | 1/erä | 3 | Ks. kohta 2.2 |
| Hydraulinen testi | Kukin säiliö | Kaikki säiliöt | Ks. kohta 2.3 |
| Paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa | 1/5 erää | 3 | Ks. kohta 2.3.6.1 |
| Paineenvaihtelutesti korkeassa lämpötilassa | | 1 | Ks. kohta 2.3.6.2 |
| Ulkoinen tiiviystesti | | 1 | Ks. kohta 2.3.6.3 |
| Läpäisevyystesti | | 1 | Ks. kohta 2.3.6.4 |
| Nestekaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti | | 1 | Ks. kohta 2.3.6.5 |
| Virumistesti korkeassa lämpötilassa | | 1 | Ks. kohta 2.3.6.6 |
| Roviotesti | | 1 | Ks. kohta 2.6 |
| Iskutesti | | 1 | Ks. kohta 2.7 |
| Pudotustesti | | 1 | Ks. kohta 2.8 |
| Istukan vääntötesti | | 1 | Ks. kohta 2.9 |
| Happotesti | | 1 | Ks. kohta 2.10 |
| Ultraviolettitesti | | 1 | Ks. kohta 2.11 |

Testi

Tuotanto

Eräkohtaiset testit

Hyväksyntää varten testattavien säiliöiden lukumäärä

Testin kuvaus

Murtumistesti

1/erä

3

Ks. kohta 2.2

Hydraulinen testi

Kukin säiliö

Kaikki säiliöt

Ks. kohta 2.3

Paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa

1/5 erää

3

Ks. kohta 2.3.6.1

Paineenvaihtelutesti korkeassa lämpötilassa

1

Ks. kohta 2.3.6.2

Ulkoinen tiiviystesti

1

Ks. kohta 2.3.6.3

Läpäisevyystesti

1

Ks. kohta 2.3.6.4

Nestekaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti

1

Ks. kohta 2.3.6.5

Virumistesti korkeassa lämpötilassa

1

Ks. kohta 2.3.6.6

Roviotesti

1

Ks. kohta 2.6

Iskutesti

1

Ks. kohta 2.7

Pudotustesti

1

Ks. kohta 2.8

Istukan vääntötesti

1

Ks. kohta 2.9

Happotesti

1

Ks. kohta 2.10

Ultraviolettitesti

1

Ks. kohta 2.11

2.1   Mekaaniset testit

2.1.1   Yleiset vaatimukset

2.1.1.1   Testaustiheys

2.1.1.1.1   Metallisäiliöiden testaustiheys on seuraava: yksi säiliö erää kohti tuotannon aikana sekä tyyppitestaus taulukon 1 mukaisesti.

Testikappaleet, jotka eivät ole tasaisia, on tasoitettava kylmämenetelmällä.

Hitsin sisältävissä testikappaleissa hitsi on työstettävä ylimääräisen materiaalin poistamiseksi.

Metallisäiliöille tehdään taulukossa 1 luetellut testit.

Sellaisista säiliöistä, joissa on vain yksi kehäsauma (kaksi osaa), testikappaleet on otettava lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 1 osoitetuista paikoista.

Sellaisista säiliöistä, joissa on sekä pitkittäis- että kehäsaumoja (kolme tai useampia osia), testikappaleet on otettava lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 2 osoitetuista paikoista.

2.1.1.1.2   Komposiittisäiliöiden testaustiheys on seuraava:

| a) | Tuotannon aikana: yksi säiliö erää kohti |
| --- | --- |

a)

Tuotannon aikana: yksi säiliö erää kohti

| b) | Tyyppitestauksessa taulukon 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Tyyppitestauksessa taulukon 2 mukaisesti.

2.1.1.2   Kaikki mekaaniset testit, joilla tarkistetaan säiliön jännityksenkestävien vaippojen lähtömetallin ja hitsien ominaisuudet, on suoritettava valmiista säiliöistä otetuille testikappaleille.

2.1.2   Testityypit ja testitulosten arviointi

2.1.2.1   Kullekin näytesäiliölle tehdään seuraavat testit:

| 2.1.2.1.1 | Pitkittäis- ja kehäsaumoja sisältävien säiliöiden (kolme osaa) testauksessa käytetään testikappaleita, jotka on otettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 1 osoitetuista kohdista, ja testit ovat seuraavat:






  a) | yksi vetolujuustesti lähtömateriaalille; testikappale on otettava pitkittäissuuntaisesti (jos tämä ei ole mahdollista, se voidaan ottaa kehän suuntaisesti), |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.1

Pitkittäis- ja kehäsaumoja sisältävien säiliöiden (kolme osaa) testauksessa käytetään testikappaleita, jotka on otettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 1 osoitetuista kohdista, ja testit ovat seuraavat:

a)

yksi vetolujuustesti lähtömateriaalille; testikappale on otettava pitkittäissuuntaisesti (jos tämä ei ole mahdollista, se voidaan ottaa kehän suuntaisesti),

| b) | yksi vetolujuustesti pohjaosan lähtömateriaalille, |
| --- | --- |

b)

yksi vetolujuustesti pohjaosan lähtömateriaalille,

| c) | yksi vetolujuustesti kohtisuorassa pitkittäissaumaan nähden, |
| --- | --- |

c)

yksi vetolujuustesti kohtisuorassa pitkittäissaumaan nähden,

| d) | yksi vetolujuustesti kohtisuorassa kehäsaumaan nähden, |
| --- | --- |

d)

yksi vetolujuustesti kohtisuorassa kehäsaumaan nähden,

| e) | yksi taivutustesti pitkittäissaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä, |
| --- | --- |

e)

yksi taivutustesti pitkittäissaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä,

| f) | yksi taivutustesti pitkittäissaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä, |
| --- | --- |

f)

yksi taivutustesti pitkittäissaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä,

| g) | yksi taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä, |
| --- | --- |

g)

yksi taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä,

| h) | yksi taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä ja |
| --- | --- |

h)

yksi taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä ja

| i) | yksi hitsin makroskooppinen testi, |
| --- | --- |

i)

yksi hitsin makroskooppinen testi,

(m1, m2) vähintään kaksi makroskooppista testiä venttiili-istukan tai -levyn poikkileikkaukselle, jos säiliössä on jäljempänä 2.4.2 kohdassa tarkoitettuja sivuseinämään kiinnitettyjä venttiilejä.

| 2.1.2.1.2 | Vain kehäsaumoja sisältävien säiliöiden (kaksi osaa) testauksessa käytetään testikappaleita, jotka on otettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevissa kuvissa 2a ja 2b osoitetuista kohdista, ja testit ovat seuraavat:
  Kohdassa 2.1.2.1.1 tarkoitetut testit lukuun ottamatta c, e ja f alakohtaa, joita ei sovelleta. Lähtömateriaalin vetolujuustestin testikappale on otettava kohdan 2.1.2.1.1 a tai b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.2.1.2

Vain kehäsaumoja sisältävien säiliöiden (kaksi osaa) testauksessa käytetään testikappaleita, jotka on otettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevissa kuvissa 2a ja 2b osoitetuista kohdista, ja testit ovat seuraavat:

Kohdassa 2.1.2.1.1 tarkoitetut testit lukuun ottamatta c, e ja f alakohtaa, joita ei sovelleta. Lähtömateriaalin vetolujuustestin testikappale on otettava kohdan 2.1.2.1.1 a tai b alakohdan mukaisesti.

| 2.1.2.1.3 | Testikappaleet, jotka eivät ole riittävän tasaisia, on tasoitettava kylmäpuristusmenetelmällä. |
| --- | --- |

2.1.2.1.3

Testikappaleet, jotka eivät ole riittävän tasaisia, on tasoitettava kylmäpuristusmenetelmällä.

| 2.1.2.1.4 | Kaikissa hitsin sisältävissä testikappaleissa hitsi on työstettävä ylimääräisen materiaalin tasoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.2.1.4

Kaikissa hitsin sisältävissä testikappaleissa hitsi on työstettävä ylimääräisen materiaalin tasoittamiseksi.

2.1.2.2   Vetolujuustesti

2.1.2.2.1   Vetolujuustesti lähtömetallille

2.1.2.2.1.1   Vetolujuustesti on tehtävä euronormien EN 876, EN 895 ja EN 10002-1 mukaisesti.

2.1.2.2.1.2   Myötörajalle, vetolujuudelle ja murtovenymälle määritettyjen arvojen on oltava tämän liitteen 1.3 kohdassa vahvistettujen metallin ominaisuuksien mukaiset.

2.1.2.2.2   Vetolujuustesti hitsisaumoille

2.1.2.2.2.1   Testi on tehtävä kohtisuorassa saumoihin nähden testikappaleelle, joka on leveydeltään kavennettu 25 millimetriin, pituudelta, joka ulottuu 15 millimetrin etäisyydelle sauman reunoista tämän liitteen lisäyksen 3 kuvan 2 mukaisesti.

Tämän keskiosan molemmin puolin testikappaleen on oltava asteittain levenevä.

2.1.2.2.2.2   Saadun vetolujuusarvon on oltava standardin EN 10120 vähimmäisvaatimusten mukainen.

2.1.2.3   Taivutustesti

2.1.2.3.1   Taivutustesti hitsatuille osille on tehtävä standardien ISO 7438:2005 ja ISO 7799:1985 sekä ISO 5173:2009 + Amd 1:2011 mukaisesti. Taivutustesti on tehtävä sekä sisäpinta jännitettynä että ulkopinta jännitettynä.

2.1.2.3.2   Taivutettaessa testikappaletta taivutusvastimen ympäri testikappaleeseen ei saa tulla murtumia sisäreunojen välisen etäisyyden ollessa enintään taivutusvastimen halkaisija + 3a (ks. tämän liitteen lisäyksen 3 kuva 1).

2.1.2.3.3   Taivutusvastimen halkaisijan ja testikappaleen paksuuden välinen suhde (n) ei saa ylittää seuraavassa taulukossa annettuja arvoja:

| Tosiasiallinen vetolujuus Rt in (N/mm2) | Arvo (n) |
| --- | --- |
| Enintään 440 | 2 |
| Yli 440 ja enintään 520 | 3 |
| Yli 520 | 4 |

Tosiasiallinen vetolujuus Rt in (N/mm2)

Arvo (n)

Enintään 440

2

Yli 440 ja enintään 520

3

Yli 520

4

2.1.2.4   Vetolujuus- ja taivutustestien uusiminen

2.1.2.4.1   Vetolujuus- ja taivutustestit voidaan toistaa. Toinen testi on tehtävä kahdelle samasta säiliöstä otetulle testikappaleelle.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.2   Murtotesti hydraulisessa paineessa

2.2.1   Testiolosuhteet

Säiliöissä, joille tehdään tämä testi, on oltava paineenalaiseen säiliön osaan kiinnitettäviksi tarkoitetut merkinnät.

2.2.1.1   Hydraulisessa paineessa suoritettava murtotesti on tehtävä laitteilla, joiden avulla painetta voidaan lisätä tasaisesti säiliön murtumiseen saakka ja tallentaa paineessa tapahtuvat muutokset. Enimmäisvirtaama ei saa testin aikana olla suurempi kuin 3 prosenttia säiliön kapasiteetista minuutissa.

2.2.2   Testin tulkinta

2.2.2.1   Murtotestin tulokset on tulkittava seuraavin kriteerein:

| 2.2.2.1.1 | Metallisäiliön tilavuuden lisääntyminen = paineen lisääntymisen alkamishetken ja murtumishetken välillä käytetyn vesimäärän tilavuus. |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

Metallisäiliön tilavuuden lisääntyminen = paineen lisääntymisen alkamishetken ja murtumishetken välillä käytetyn vesimäärän tilavuus.

| 2.2.2.1.2 | Murtuman ja sen reunojen muodon tutkiminen |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

Murtuman ja sen reunojen muodon tutkiminen

| 2.2.2.1.3 | Murtumispaine |
| --- | --- |

2.2.2.1.3

Murtumispaine

2.2.3   Testin hyväksymisehdot

2.2.3.1   Mitattu halkeamispaine (Pr) ei saa missään olosuhteissa olla pienempi kuin 2,25 × 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2   Metallisäiliölle ominainen tilavuuden muutos murtumishetkellä ei saa olla pienempi kuin

| | 20 prosenttia, jos metallisäiliön pituus on halkaisijaa suurempi, |
| --- | --- |

20 prosenttia, jos metallisäiliön pituus on halkaisijaa suurempi,

| | 17 prosenttia, jos metallisäiliön pituus on pienempi tai yhtä suuri kuin halkaisija, |
| --- | --- |

17 prosenttia, jos metallisäiliön pituus on pienempi tai yhtä suuri kuin halkaisija,

| | 8 prosenttia, jos on kyse tämän liitteen lisäyksen 5 sivulla 1 olevissa kuvissa A, B ja C esitetyistä metallisista erikoissäiliöistä. |
| --- | --- |

8 prosenttia, jos on kyse tämän liitteen lisäyksen 5 sivulla 1 olevissa kuvissa A, B ja C esitetyistä metallisista erikoissäiliöistä.

2.2.3.3   Murtotesti ei saa aiheuttaa säiliön pirstoutumista.

2.2.3.3.1   Pääasiallisessa murtumassa ei saa olla haurautta, ts. murtuman reunat eivät saa olla säteittäisiä vaan niiden on muodostettava kulma diametraaliseen tasoon nähden ja niiden poikkileikkauksen on oltava supistunut koko niiden paksuudelta.

2.2.3.3.2   Metallisäiliön murtuma ei saa paljastaa metallista johtuvaa vikaa. Sauman on oltava vähintään yhtä vahva ja mieluummin vahvempi kuin alkuperäinen metalli.

Komposiittisäiliöiden osalta murtuma ei saa paljastaa mitään rakenteellisia vikoja.

2.2.3.4   Murtotestin uusiminen

Murtotesti voidaan toistaa. Toinen murtotesti on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3   Hydraulinen testi

2.3.1   Hyväksyttäväksi toimitettua säiliötyyppiä edustavien säiliöiden on (ilman apulaitteita mutta poistoaukot suljettuina) kestettävä 3 000 kPa:n sisäinen hydraulinen paine ilman vuotoja tai pysyvää muodonmuutosta seuraavien vaatimusten mukaisesti:

2.3.2   Säiliön vesipainetta on lisättävä tasaisesti, kunnes saavutetaan 3 000 kPa:n testipaine.

2.3.3   Testipainetta on ylläpidettävä säiliössä niin kauan, että voidaan varmistaa, ettei paine vähene ja että säiliö on tiivis.

2.3.4   Säiliössä ei saa testin jälkeen olla merkkejä pysyvästä muodonmuutoksesta.

2.3.5   Kaikki testatut säiliöt, jotka eivät läpäise testiä, on hylättävä.

2.3.6   Komposiittisäiliöille tehtävät hydrauliset lisätestit

2.3.6.1   Paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa

2.3.6.1.1   Testausmenettely

Valmiille säiliölle tehdään enintään 20 000 paineistusjaksoa seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Testattava säiliö täytetään syövyttämättömällä nesteellä, kuten öljyllä, inhibitoidulla vedellä tai glykolilla. |
| --- | --- |

a)

Testattava säiliö täytetään syövyttämättömällä nesteellä, kuten öljyllä, inhibitoidulla vedellä tai glykolilla.

| b) | Säiliön painetta jaksotetaan enintään 300 kPa:sta vähintään 3 000 kPa:han nopeudella, joka on korkeintaan 10 jaksoa minuutissa.
  Jakso toistetaan vähintään 10 000 kertaa, ja jaksotusta jatketaan sitten 20 000:teen saakka tai siihen asti, kunnes tapahtuu vuoto ennen murtumaa. |
| --- | --- |

b)

Säiliön painetta jaksotetaan enintään 300 kPa:sta vähintään 3 000 kPa:han nopeudella, joka on korkeintaan 10 jaksoa minuutissa.

Jakso toistetaan vähintään 10 000 kertaa, ja jaksotusta jatketaan sitten 20 000:teen saakka tai siihen asti, kunnes tapahtuu vuoto ennen murtumaa.

| c) | Vioittumista edeltävä jaksojen määrä ja särön lähtöpaikan sijainti on kirjattava muistiin. |
| --- | --- |

c)

Vioittumista edeltävä jaksojen määrä ja särön lähtöpaikan sijainti on kirjattava muistiin.

2.3.6.1.2   Testin tulkinta

Säiliö ei saa vuotaa ennen kuin 10 000 jaksoa on suoritettu.

Kun 10 000 jaksoa on suoritettu, säiliö voi vuotaa ennen murtumista.

2.3.6.1.3   Testin uusiminen

Paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3.6.2   Paineenvaihtelutesti korkeassa lämpötilassa

2.3.6.2.1   Testausmenettely

Valmiille säiliöille tehdään seuraava paineenvaihtelutesti, ja siinä ei saa ilmetä merkkejä murtumista, vuodoista tai kuitujen purkautumisesta:

| a) | Testattava säiliö täytetään syövyttämättömällä nesteellä, kuten öljyllä, inhibitoidulla vedellä tai glykolilla. |
| --- | --- |

a)

Testattava säiliö täytetään syövyttämättömällä nesteellä, kuten öljyllä, inhibitoidulla vedellä tai glykolilla.

| b) | Säiliötä vakautetaan 48 tunnin ajan nollapaineessa, 65 °C:n lämpötilassa ja vähintään 95 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

b)

Säiliötä vakautetaan 48 tunnin ajan nollapaineessa, 65 °C:n lämpötilassa ja vähintään 95 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| c) | Säiliölle tehdään 3 600 hydrostaattista paineistusjaksoa korkeintaan nopeudella 10 jaksoa minuutissa enintään 300 kPa:sta vähintään 3 000 kPa:han 65 °C:n lämpötilassa ja 95 prosentin kosteudessa. |
| --- | --- |

c)

Säiliölle tehdään 3 600 hydrostaattista paineistusjaksoa korkeintaan nopeudella 10 jaksoa minuutissa enintään 300 kPa:sta vähintään 3 000 kPa:han 65 °C:n lämpötilassa ja 95 prosentin kosteudessa.

Korkeassa lämpötilassa tehdyn paineenvaihtelutestin jälkeen säiliöille tehdään ulkoinen tiiviystesti, jonka jälkeen ne paineistetaan hydrostaattisesti murtumiseen asti murtotestimenettelyn mukaisesti.

2.3.6.2.2   Testin tulkinta

Säiliön on täytettävä jäljempänä 2.3.6.3 kohdassa vahvistetut ulkoista tiiviystestiä koskevat vaatimukset.

Säiliön murtopaineen on oltava vähintään 85 prosenttia murtopaineesta.

2.3.6.2.3   Testin uusiminen

Paineenvaihtelutesti korkeassa lämpötilassa voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3.6.3   Ulkoinen tiiviystesti

2.3.6.3.1   Testausmenettely

Säiliö, jossa on 3 000 kPa:n paine, upotetaan saippuaveteen vuotojen havaitsemiseksi (kuplatesti).

2.3.6.3.2   Testin tulkinta

Säiliössä ei saa ilmetä lainkaan vuotoa.

2.3.6.3.3   Testin uusiminen

Ulkoinen tiiviystesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon. Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3.6.4   Läpäisevyystesti

2.3.6.4.1   Testausmenettely

Kaikki testit suoritetaan 40 °C:n lämpötilassa säiliölle, joka on täytetty kaupan olevalla propaanilla 80 prosenttiin vesitilavuudestaan.

Testiä jatketaan vähintään 8 viikon ajan kunnes vakaa läpäisevyys voidaan havaita vähintään 500 tunnin ajan.

Sitten mitataan säiliön painon vähenemisnopeus.

Massan pieneneminen on kirjattava kaavioon päivien lukumäärän mukaan.

2.3.6.4.2   Testin tulkinta

Massan pienenemisnopeuden on oltava alle 0,15 g/h.

2.3.6.4.3   Testin uusiminen

Läpäisevyystesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon. Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3.6.5   Nestekaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti

2.3.6.5.1   Testausmenettely

Säiliölle, joka on läpäissyt hyväksytysti läpäisevyystestin, tehdään paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa tämän liitteen 2.3.6.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Säiliö leikataan poikki ja vuorauksen ja istukan välinen liitoskohta tarkastetaan.

2.3.6.5.2   Testin tulkinta

Säiliön on täytettävä ympäröivässä lämpötilassa tehtävän paineenvaihtelutestin vaatimukset.

Säiliön vuorauksen ja istukan välisen liitoskohdan tarkastuksessa ei saa ilmetä merkkejä vioittumisesta, kuten väsymissäröjä tai staattisen varauksen purkautumista.

2.3.6.5.3   Testin uusiminen

Nestekaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.3.6.6   Virumistesti korkeassa lämpötilassa

2.3.6.6.1   Yleistä

Tämä testi tehdään vain komposiittisäiliöille, joiden hartsimassan lasiutumislämpötila (Tg) on pienempi kuin nimellislämpötila + 50 °C.

2.3.6.6.2   Testausmenettely

Yksi valmis säiliö on testattava seuraavasti:

| a) | Säiliö paineistetaan 3 000 kPa:n paineeseen ja pidetään lämpötilassa, joka määritetään taulukon 3 mukaisesti testausajan perusteella.

  Taulukko 3


  Korkeassa lämpötilassa tehtävän virumistestin testauslämpötila







  T (°C) | Altistusaika (h) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

a)

Säiliö paineistetaan 3 000 kPa:n paineeseen ja pidetään lämpötilassa, joka määritetään taulukon 3 mukaisesti testausajan perusteella.

Taulukko 3

Korkeassa lämpötilassa tehtävän virumistestin testauslämpötila

T (°C)

Altistusaika (h)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| b) | Säiliölle tehdään ulkoinen tiiviystesti. |
| --- | --- |

b)

Säiliölle tehdään ulkoinen tiiviystesti.

2.3.6.6.3   Testin tulkinta

Suurin sallittu tilavuuden kasvu on 5 prosenttia. Säiliön on täytettävä tämän liitteen 2.4.3 kohdan mukaisen ulkoisen tiiviystestin ja 2.2 kohdan mukaisen murtotestin vaatimukset.

2.3.6.6.4   Testin uusiminen

Virumistesti korkeassa lämpötilassa voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.4   Ainetta rikkomaton koestus

2.4.1   Radiografinen tutkimus

2.4.1.1   Saumat on läpivalaistava ISO R 1106 -eritelmän mukaisesti noudattaen luokitusta B.

2.4.1.2   Käytettäessä johdinilmaisinta näkyvissä olevan johtimen pienin halkaisija saa olla enintään 0,10 mm.

Käytettäessä porrastettua ja rei'itettyä ilmaisinta pienimmän näkyvissä olevan reiän halkaisija saa olla enintään 0,25 mm.

2.4.1.3   Saumojen läpivalaisun tulokset on arvioitava alkuperäisten filmien perusteella ISO 2504 -standardin 6 kohdassa suositetun käytännön mukaisesti.

2.4.1.4   Seuraavia vikoja ei saa esiintyä:

Murtumat, puutteelliset saumat tai sauman riittämätön tunkeuma.

2.4.1.4.1   Jos säiliön seinämän paksuus on ≥ 4 mm, seuraavat sulkeumat katsotaan hyväksyttäviksi:

| | kaasusulkeumat, joiden suuruus on enintään a/4 mm; |
| --- | --- |

kaasusulkeumat, joiden suuruus on enintään a/4 mm;

| | kaasusulkeumat, joiden koko on suurempi kuin a/4 mm mutta enintään a/3 mm ja jotka ovat yli 25 mm:n etäisyydellä muista kaasusulkeumista, joiden koko on suurempi kuin a/4 mm mutta enintään a/3 mm; |
| --- | --- |

kaasusulkeumat, joiden koko on suurempi kuin a/4 mm mutta enintään a/3 mm ja jotka ovat yli 25 mm:n etäisyydellä muista kaasusulkeumista, joiden koko on suurempi kuin a/4 mm mutta enintään a/3 mm;

| | pitkänomaiset sulkeumat tai rivimäiset pyöreiden sulkeumien ryhmät, joiden edustama pituus (sauman pituudelta, joka on 12a) on enintään 6 mm; |
| --- | --- |

pitkänomaiset sulkeumat tai rivimäiset pyöreiden sulkeumien ryhmät, joiden edustama pituus (sauman pituudelta, joka on 12a) on enintään 6 mm;

| | kaasusulkeumat miltä tahansa 100 m:n saumanpituudelta, kun kaikkien sulkeumakuvioiden yhteenlaskettu pinta-ala on enintään 2a mm2. |
| --- | --- |

kaasusulkeumat miltä tahansa 100 m:n saumanpituudelta, kun kaikkien sulkeumakuvioiden yhteenlaskettu pinta-ala on enintään 2a mm2.

2.4.1.4.2   Jos säiliön seinämän paksuus on < 4 mm, seuraavat sulkeumat katsotaan hyväksyttäviksi:

| | kaasusulkeumat, joiden suuruus on enintään a/2 mm; |
| --- | --- |

kaasusulkeumat, joiden suuruus on enintään a/2 mm;

| | kaasusulkeumat, joiden koko on suurempi kuin a/2 mm mutta enintään a/1,5 mm ja jotka ovat yli 25 mm:n etäisyydellä muista kaasusulkeumista, joiden koko on suurempi kuin a/2 mm mutta enintään a/1,5 mm; |
| --- | --- |

kaasusulkeumat, joiden koko on suurempi kuin a/2 mm mutta enintään a/1,5 mm ja jotka ovat yli 25 mm:n etäisyydellä muista kaasusulkeumista, joiden koko on suurempi kuin a/2 mm mutta enintään a/1,5 mm;

| | pitkänomaiset sulkeumat tai rivimäiset pyöreiden sulkeumien ryhmät, joiden edustama pituus (sauman pituudelta, joka on 12a) on enintään 6 mm; |
| --- | --- |

pitkänomaiset sulkeumat tai rivimäiset pyöreiden sulkeumien ryhmät, joiden edustama pituus (sauman pituudelta, joka on 12a) on enintään 6 mm;

| | kaasusulkeumat miltä tahansa 100 m:n saumanpituudelta, kun kaikkien sulkeumakuvioiden yhteenlaskettu pinta-ala on enintään 2a mm2. |
| --- | --- |

kaasusulkeumat miltä tahansa 100 m:n saumanpituudelta, kun kaikkien sulkeumakuvioiden yhteenlaskettu pinta-ala on enintään 2a mm2.

2.4.2   Makroskooppinen tutkimus

Sauman täyden poikkileikkauksen makrorakennetutkimuksen on osoitettava täydellinen yhteensulaminen pinnalla, jota on käsitelty jollain makropreparaatin hapolla, eikä siinä saa ilmetä mitään kokoonpanovikaa tai merkittävää sulkeumaa tai muita puutteellisuuksia.

Jos asiasta on epäilystä, alueesta on tehtävä mikroskooppinen tutkimus.

2.5   Sauman ulkopuolen tarkastus metallisäiliöissä

2.5.1   Tämä tutkimus tehdään, kun sauma on valmis.

Tutkittavan saumapinnan on oltava hyvin valaistu, eikä siinä saa olla rasvaa, pölyä, hilsettä eikä minkäänlaista suojapinnoitetta.

2.5.2   Hitsausmetallin ja lähtömetallin yhteensulautumisen on oltava sileä ja syöpymätön. Hitsatussa pinnassa ja seinämään rajoittuvassa pinnassa ei saa olla murtumia, lovia eikä huokoisia kohtia. Hitsatun pinnan on oltava tasainen ja sileä. Jos on käytetty päittäishitsiä, ylimääräinen paksuus ei saa olla suurempi kuin 1/4 sauman leveydestä.

2.6   Roviotesti

2.6.1   Yleistä

Roviotestin tarkoituksena on osoittaa, että rakennesuunnitelmassa määritellyllä palosuojausjärjestelmällä varustettu säiliö ei murru, kun se testataan määritellyissä palo-olosuhteissa. Valmistajan on kuvailtava koko palosuojausjärjestelmän käyttäytyminen mukaan luettuna paineen suunniteltu lasku ilmanpaineeseen. Tämän testin vaatimusten katsotaan täyttyvän kaikkien sellaisten säiliöiden osalta, joiden seuraavat ominaisuudet ovat samat kuin kantasäiliöllä:

| a) | sama tyyppihyväksynnän haltija |
| --- | --- |

a)

sama tyyppihyväksynnän haltija

| b) | sama muoto (lieriö, erikoismuoto) |
| --- | --- |

b)

sama muoto (lieriö, erikoismuoto)

| c) | sama materiaali |
| --- | --- |

c)

sama materiaali

| d) | sama tai suurempi seinämäpaksuus |
| --- | --- |

d)

sama tai suurempi seinämäpaksuus

| e) | sama tai pienempi läpimitta (lieriömäiset säiliöt) |
| --- | --- |

e)

sama tai pienempi läpimitta (lieriömäiset säiliöt)

| f) | sama tai pienempi korkeus (erikoismuotoiset säiliöt) |
| --- | --- |

f)

sama tai pienempi korkeus (erikoismuotoiset säiliöt)

| g) | sama tai pienempi ulkopinta-ala |
| --- | --- |

g)

sama tai pienempi ulkopinta-ala

| h) | samat säiliöön kiinnitetyt apulaitteet (2). |
| --- | --- |

h)

samat säiliöön kiinnitetyt apulaitteet (2).

2.6.2   Säiliön asettelu

| a) | Säiliö asetetaan valmistajan tarkoittamaan asentoon siten, että säiliön pohja on noin 100 mm tulenlähteen yläpuolella. |
| --- | --- |

a)

Säiliö asetetaan valmistajan tarkoittamaan asentoon siten, että säiliön pohja on noin 100 mm tulenlähteen yläpuolella.

| b) | Testissä on käytettävä suojusta, joka estää liekin suoran kosketuksen varoketulppaan (paineenrajoituslaite). Suojus ei saa olla kosketuksessa varoketulppaan. |
| --- | --- |

b)

Testissä on käytettävä suojusta, joka estää liekin suoran kosketuksen varoketulppaan (paineenrajoituslaite). Suojus ei saa olla kosketuksessa varoketulppaan.

| c) | Jos jokin venttiili, liitoskappale tai putki, joka ei kuulu suunnitelmassa tarkoitettuun palonsuojajärjestelmään, vioittuu testin aikana, tulos mitätöidään. |
| --- | --- |

c)

Jos jokin venttiili, liitoskappale tai putki, joka ei kuulu suunnitelmassa tarkoitettuun palonsuojajärjestelmään, vioittuu testin aikana, tulos mitätöidään.

| d) | Säiliöt, joiden pituus on pienempi kuin 1,65 m: Säiliön keskikohta on sijoitettava tulenlähteen keskikohdan yläpuolelle. |
| --- | --- |

d)

Säiliöt, joiden pituus on pienempi kuin 1,65 m: Säiliön keskikohta on sijoitettava tulenlähteen keskikohdan yläpuolelle.

| e) | Säiliöt, joiden pituus on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,65 m: Jos säiliöön on asennettu paineenrajoituslaite toiselle puolelle, tulenlähde on sijoitettava niin, että sen alkukohta on säiliön vastakkaisella puolella. Jos säiliöön on asennettu paineenrajoituslaitteet molemmille puolille tai useampaan kuin yhteen kohtaan säiliön kyljessä, tulenlähteen keskikohta on asetettava niiden paineenrajoituslaitteiden puoliväliin, jotka ovat horisontaalisesti kauimpana toisistaan. |
| --- | --- |

e)

Säiliöt, joiden pituus on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,65 m: Jos säiliöön on asennettu paineenrajoituslaite toiselle puolelle, tulenlähde on sijoitettava niin, että sen alkukohta on säiliön vastakkaisella puolella. Jos säiliöön on asennettu paineenrajoituslaitteet molemmille puolille tai useampaan kuin yhteen kohtaan säiliön kyljessä, tulenlähteen keskikohta on asetettava niiden paineenrajoituslaitteiden puoliväliin, jotka ovat horisontaalisesti kauimpana toisistaan.

2.6.3   Tulenlähde

Tasaisella 1,65 m:n pituisella tulenlähteellä huolehditaan siitä, että liekit koskettavat kaasupullon pintaa koko sen halkaisijan mitalta.

Tulenlähdettä varten voidaan käyttää mitä tahansa polttoainetta edellyttäen, että se saa aikaan tasaisen lämmön, jolla voidaan ylläpitää määriteltyjä testilämpötiloja, kunnes säiliön paine päästetään purkautumaan. Tulijärjestelyt on kirjattava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta varmistetaan, että säiliöön kohdistettu lämmönsyöttö on toistettavissa. Testin tulos on mitätöitävä, jos tulenlähteessä ilmenee testin aikana vikoja tai jos se toimii epäjohdonmukaisesti.

2.6.4   Lämpötilan ja paineen mittaaminen

Roviotestin aikana tehdään seuraavat mittaukset:

| a) | tulen lämpötila välittömästi säiliön pohjan alapuolella vähintään kahdesta kohdasta, joiden välinen etäisyys on enintään 0,75 m |
| --- | --- |

a)

tulen lämpötila välittömästi säiliön pohjan alapuolella vähintään kahdesta kohdasta, joiden välinen etäisyys on enintään 0,75 m

| b) | seinämän lämpötila säiliön alapuolella |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila säiliön alapuolella

| c) | seinämän lämpötila enintään 25 mm:n etäisyydellä paineenrajoituslaitteesta |
| --- | --- |

c)

seinämän lämpötila enintään 25 mm:n etäisyydellä paineenrajoituslaitteesta

| d) | seinämän lämpötila säiliön päällä tulenlähteen keskikohdassa |
| --- | --- |

d)

seinämän lämpötila säiliön päällä tulenlähteen keskikohdassa

| e) | paine säiliön sisällä. |
| --- | --- |

e)

paine säiliön sisällä.

Metallikilpiä on käytettävä estämään termoelementtien joutuminen suoraan kosketukseen liekkien kanssa. Vaihtoehtoisesti termoelementit voidaan upottaa metalliharkkoihin, joiden koko on enintään 25 mm2. Termoelementtien lämpötila ja säiliön paine on kirjattava testin aikana vähintään 2 sekunnin välein.

2.6.5   Yleiset testausvaatimukset

| a) | Säiliö on täytettävä 80 prosenttiin tilavuudestaan nestekaasulla (kaupallinen polttoaine) ja testattava vaaka-asennossa käyttöpaineella. |
| --- | --- |

a)

Säiliö on täytettävä 80 prosenttiin tilavuudestaan nestekaasulla (kaupallinen polttoaine) ja testattava vaaka-asennossa käyttöpaineella.

| b) | Tulenlähteen on tuotettava heti sytytyksen jälkeen liekit, jotka koskettavat kaasupullon pintaa tulenlähteen koko 1,65 m:n pituudelta. |
| --- | --- |

b)

Tulenlähteen on tuotettava heti sytytyksen jälkeen liekit, jotka koskettavat kaasupullon pintaa tulenlähteen koko 1,65 m:n pituudelta.

| c) | Kun sytytyksestä on kulunut viisi minuuttia, ainakin yhden termoelementin on ilmoitettava vähintään 590 °C:n tulen lämpötila välittömästi säiliön alapuolella. Tätä lämpötilaa on pidettävä yllä testin loppuajan eli kunnes säiliössä ei enää ole ylipainetta. |
| --- | --- |

c)

Kun sytytyksestä on kulunut viisi minuuttia, ainakin yhden termoelementin on ilmoitettava vähintään 590 °C:n tulen lämpötila välittömästi säiliön alapuolella. Tätä lämpötilaa on pidettävä yllä testin loppuajan eli kunnes säiliössä ei enää ole ylipainetta.

| d) | Ympäristön olosuhteet (kuten sade, navakka tuuli jne.) eivät saa lieventää testausolosuhteita. |
| --- | --- |

d)

Ympäristön olosuhteet (kuten sade, navakka tuuli jne.) eivät saa lieventää testausolosuhteita.

2.6.6   Testitulokset

| a) | Säiliön murtuminen mitätöi testituloksen. |
| --- | --- |

a)

Säiliön murtuminen mitätöi testituloksen.

| b) | Yli 3 700 kPa:n paine testin aikana, eli 136 prosenttia paineenrajoitusventtiilin asetuspaineesta (2 700 kPa), mitätöi testituloksen.
  Arvojen 3 000 ja 3 700 kPa välillä oleva paine mitätöi testituloksen vain silloin, kun havaitaan näkyviä plastisia muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

b)

Yli 3 700 kPa:n paine testin aikana, eli 136 prosenttia paineenrajoitusventtiilin asetuspaineesta (2 700 kPa), mitätöi testituloksen.

Arvojen 3 000 ja 3 700 kPa välillä oleva paine mitätöi testituloksen vain silloin, kun havaitaan näkyviä plastisia muodonmuutoksia.

| c) | Jos suojajärjestelmän käyttäytyminen ei vastaa valmistajan eritelmiä ja aiheuttaa testiolosuhteiden lievenemistä, testin tulos mitätöidään. |
| --- | --- |

c)

Jos suojajärjestelmän käyttäytyminen ei vastaa valmistajan eritelmiä ja aiheuttaa testiolosuhteiden lievenemistä, testin tulos mitätöidään.

| d) | Nestekaasun vapautuminen komposiittisäiliön pinnan kautta on hyväksyttävää, jos vapautuminen on hallittua. Jos kaasumaista nestekaasua vapautuu kahden minuutin kuluessa testin alkamisesta tai jos vapautuva määrä on yli 30 litraa minuutissa, testin tulos on mitätöitävä. |
| --- | --- |

d)

Nestekaasun vapautuminen komposiittisäiliön pinnan kautta on hyväksyttävää, jos vapautuminen on hallittua. Jos kaasumaista nestekaasua vapautuu kahden minuutin kuluessa testin alkamisesta tai jos vapautuva määrä on yli 30 litraa minuutissa, testin tulos on mitätöitävä.

| e) | Testin tulokset on esitettävä testausselosteessa, jossa on oltava ainakin seuraavat tiedot kustakin säiliöstä:






  i) | säiliökokonaisuuden kuvaus |
| --- | --- | --- |

e)

Testin tulokset on esitettävä testausselosteessa, jossa on oltava ainakin seuraavat tiedot kustakin säiliöstä:

i)

säiliökokonaisuuden kuvaus

| ii) | valokuva säiliökokonaisuudesta ja paineenrajoituslaitteesta |
| --- | --- |

ii)

valokuva säiliökokonaisuudesta ja paineenrajoituslaitteesta

| iii) | käytetty menetelmä ja mittausten välinen aika |
| --- | --- |

iii)

käytetty menetelmä ja mittausten välinen aika

| iv) | aika tulen syttymisestä nestekaasun poistumisen ja paineen alenemisen alkamiseen |
| --- | --- |

iv)

aika tulen syttymisestä nestekaasun poistumisen ja paineen alenemisen alkamiseen

| v) | ilmakehän paineen saavuttamiseen kulunut aika |
| --- | --- |

v)

ilmakehän paineen saavuttamiseen kulunut aika

| vi) | paine- ja lämpötilakaaviot. |
| --- | --- |

vi)

paine- ja lämpötilakaaviot.

2.7   Iskutesti

2.7.1   Yleistä

Valmistajan valinnan mukaan kaikki iskutestit voidaan suorittaa yhdelle säiliölle tai kukin testi voidaan suorittaa eri säiliölle.

2.7.2   Testausmenettely

Tässä testissä nestemäisenä väliaineena käytetään veden ja glykolin seosta tai muuta nestettä, jonka jäätymispiste on alhainen ja joka ei muuta säiliömateriaalin ominaisuuksia.

Säiliö, joka on täytetty nestemäisellä väliaineella niin, että säiliön paino vastaa 80-prosenttista täyttöä nestekaasulla, kun vertailumassa on 0,568 kg/l, isketään sen ajoneuvon, johon se on tarkoitettu asennettavaksi, pituusakselin (x-akseli kuvassa 1) suuntaisesti nopeudella (V) 50 km/h vasten kiinteää kiilaa, joka on kiinnitetty vaaka-asentoon kohtisuoraan säiliön liikkeeseen nähden.

Kiila on asennettava niin, että säiliön painopiste (pp) osuu kiilan keskelle.

Kiilan kulman α on oltava 90 astetta ja iskukohdan pyöristetty niin, että maksimisäde on 2,5 mm.

Kiilan pituuden L on oltava vähintään yhtä suuri kuin säiliön leveys, kun otetaan huomioon säiliön liikkuminen testin aikana. Kiilan korkeuden H on oltava vähintään 600 mm.

Kuva 1

Iskutestimenettelyn kuvaus

| Huomautus: | pp= painopiste |
| --- | --- |

Huomautus:

r = 2,5 mm

pp.

pp.

Jos säiliö voidaan asentaa ajoneuvoon useampaan kuin yhteen asentoon, on testattava kaikki asennot.

Testin jälkeen säiliölle tehdään tämän liitteen 2.3.6.3 kohdan mukainen ulkoinen tiiviystesti.

2.7.3   Testin tulkinta

Säiliön on täytettävä tämän liitteen 2.3.6.3 kohdassa vahvistetut ulkoista tiiviystestiä koskevat vaatimukset.

2.7.4   Testin uusiminen

Iskutesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.8   Pudotustesti

2.8.1   Testausmenettely

Yhdelle valmiille kaasupullolle tehdään pudotuskoe ympäröivässä lämpötilassa ilman sisäistä paineistusta tai kiinnitettyjä venttiilejä. Kaasupullot pudotetaan sileälle vaakasuoralle betonialustalle tai -lattialle.

Pudotuskorkeuden (Hd) on oltava 2 m (mitattuna säiliön alimmasta kohdasta).

Sama tyhjä säiliö pudotetaan

| a) | vaaka-asennossa |
| --- | --- |

a)

vaaka-asennossa

| b) | pystyasennossa molemmille päille |
| --- | --- |

b)

pystyasennossa molemmille päille

| c) | 45 asteen kulmassa. |
| --- | --- |

c)

45 asteen kulmassa.

Pudotustestin jälkeen säiliöille tehdään paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa tämän liitteen 2.3.6.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.8.2   Testin tulkinta

Säiliöiden on läpäistävä paineenvaihtelutesti ympäröivässä lämpötilassa tämän liitteen 2.3.6.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.8.3   Testin uusiminen

Pudotustesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.9   Istukan vääntötesti

2.9.1   Testausmenettely

Säiliön rungon kiertyminen estetään ja kuhunkin säiliön päässä olevaan istukkaan kohdistetaan vääntömomentti, joka on kaksi kertaa valmistajan venttiilille tai paineenrajoituslaitteelle määrittelemä asennusmomentti, ensin kierteistetyn liitoksen kiristymisen suuntaan ja sitten avaussuuntaan ja lopuksi jälleen kiristymissuuntaan.

Tämän jälkeen säiliölle tehdään ulkoinen vuototesti tämän liitteen 2.3.6.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.9.2   Testin tulkinta

Säiliön on täytettävä tämän liitteen 2.3.6.3 kohdassa vahvistetut ulkoista tiiviystestiä koskevat vaatimukset.

2.9.3   Testin uusiminen

Istukan vääntötesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.10   Happotesti

2.10.1   Testausmenettely

Valmis säiliö altistetaan 100 tunnin ajaksi 30-prosenttiselle rikkihappoliuokselle (akkuhappo, jonka ominaispaino on 1,219) säiliön paineen ollessa 3 000 kPa. Testin aikana vähintään 20 prosenttia säiliön kokonaispinta-alasta on oltava rikkihappoliuoksen peittämänä.

Tämän jälkeen säiliölle tehdään tämän liitteen 2.2 kohdan mukainen murtotesti.

2.10.2   Testin tulkinta

Mitatun murtopaineen on oltava vähintään 85 prosenttia säiliön murtopaineesta.

2.10.3   Testin uusiminen

Happotesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

2.11   Ultraviolettitesti (UV-testi)

2.11.1   Testausmenettely

Kun säiliö on alttiina suoralle auringonvalolle (myös lasin takana), UV-säteily voi heikentää polymeerimateriaaleja. Siksi valmistajan on todistettava, että ulkokerroksen materiaali kestää UV-säteilyä 20 vuoden käyttöikänsä ajan.

| a) | Jos ulkokerroksella on mekaaninen (kuormaa kantava) tehtävä, säiliölle on tehtävä tämän liitteen 2.2 kohdan vaatimusten mukainen murtotesti sen jälkeen, kun se on altistettu tyypilliselle UV-säteilylle. |
| --- | --- |

a)

Jos ulkokerroksella on mekaaninen (kuormaa kantava) tehtävä, säiliölle on tehtävä tämän liitteen 2.2 kohdan vaatimusten mukainen murtotesti sen jälkeen, kun se on altistettu tyypilliselle UV-säteilylle.

| b) | Jos ulkokerroksella on suojaava tehtävä, valmistajan on todistettava, että kerros säilyy eheänä 20 vuoden ajan suojaten alempia rakennekerroksia tyypilliseltä UV-säteilyltä. |
| --- | --- |

b)

Jos ulkokerroksella on suojaava tehtävä, valmistajan on todistettava, että kerros säilyy eheänä 20 vuoden ajan suojaten alempia rakennekerroksia tyypilliseltä UV-säteilyltä.

2.11.2   Testin tulkinta

Kun ulkokerroksella on mekaaninen tehtävä, säiliön on täytettävä tämän liitteen 2.2 kohdan mukaisen murtotestin vaatimukset.

2.11.3   Testin uusiminen

Murtotesti voidaan toistaa.

Toinen testi on tehtävä kahdelle säiliölle, jotka on valmistettu samassa erässä välittömästi ensin testatun säiliön jälkeen.

Jos näiden testien tulokset ovat tyydyttäviä, ensimmäistä testiä ei oteta huomioon.

Jos vaatimukset eivät täyty yhdessä tai kummassakaan uusista testeistä, kyseinen erä on hylättävä.

---

(1)  Nämä testikappaleet voidaan ottaa yhdestä säiliöstä.

(2)  Säiliöön kiinnitettyjen apulaitteiden lisääminen, muuttaminen ja laajentaminen on mahdollista ilman uusintatestiä, jos asiasta ilmoitetaan säiliön hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja jos muutoksella ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi pyytää vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. Säiliö ja sen apulaitekokoonpanot esitetään liitteen 2B lisäyksessä 1.

Lisäys 1

Kuva 1

Pitkittäisten päittäishitsien päätyypit

Poistettava juurentukikisko (yleensä kuparia)

c) Toiselta puolelta hitsattu avoin I-railo

b) Toiselta puolelta hitsattu suljettu I-railo

a) Molemmin puolin hitsattu suljettu I-railo

Kuva 2

Kehäpäittäishitsi

Hitsi juurentukikiskolla

Huomautus: Kulmahitsi voidaan toteuttaa ”ketjuhitsauksena”.

X, tässä vältettävä pykälää

Porrastettu päittäisliitos

Kulmahitsi

Kuva 3

Esimerkkejä hitsatuista tappilevyistä

Kuva 4

Esimerkkejä hitsatuista renkaista laippoineen

Rengas

Laippa

Rengas

Laippa

B

A

Lisäys 2

Kuva 1

Pitkittäis- ja kehäsaumoja sisältävät säiliöt: testikappaleiden sijainti

g

d

h

sauma

sauma

a b

m1 m2

e c f

sauma

| a) | vetolujuustesti lähtömetallille |
| --- | --- |
| b) | vetolujuustesti pohjaosan lähtömateriaalille |
| c) | vetolujuustesti pitkittäissaumalle |
| d) | vetolujuustesti kehäsaumalle |
| e) | taivutustesti pitkittäissaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä |
| f) | taivutustesti pitkittäissaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä |
| g) | taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä |
| h) | taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä |
| m1, m2) | venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset (sivulle asennettu venttiilipesäke) |

a)

vetolujuustesti lähtömetallille

b)

vetolujuustesti pohjaosan lähtömateriaalille

c)

vetolujuustesti pitkittäissaumalle

d)

vetolujuustesti kehäsaumalle

e)

taivutustesti pitkittäissaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä

f)

taivutustesti pitkittäissaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä

g)

taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä

h)

taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä

m1, m2)

venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset (sivulle asennettu venttiilipesäke)

Kuva 2a

Ainoastaan kehäsaumoja ja sivulle asennettuja venttiilipesäkkeitä sisältävät säiliöt; testikappaleiden sijainti

h d g

m1 m2

sauma

a tai b

| a) tai b) | vetolujuustesti lähtömetallille |
| --- | --- |
| d) | vetolujuustesti kehäsaumalle |
| g) | taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä |
| h) | taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä |
| m1, m2) | venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset (sivulle asennettu venttiilipesäke) |

a) tai b)

vetolujuustesti lähtömetallille

d)

vetolujuustesti kehäsaumalle

g)

taivutustesti kehäsaumalle sisäpinnan ollessa jännityksessä

h)

taivutustesti kehäsaumalle ulkopinnan ollessa jännityksessä

m1, m2)

venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset (sivulle asennettu venttiilipesäke)

Kuva 2 b

Ainoastaan kehäsaumoja sisältävät säiliöt, joiden venttiili-istukka tai -levy on asennettu säiliön päähän

| m1, m2) | venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset |
| --- | --- |

m1, m2)

venttiili-istukan tai -levyn saumojen makrorakenteen poikkileikkaukset

(Muiden testikappaleiden sijainti käy ilmi kuvasta 2a)

Lisäys 3

Kuva 1

Taivutustesti

D1

D1 + 3a approx.

a

Kuva 2

Kohtisuorassa saumaan nähden suoritettavan vetolujuustestin testikappale

Lisäys 4

elliptiset pohjat

toroidiset pohjat

| Huomautus: | Toroidisten pohjien osalta |
| --- | --- |

Huomautus:

Formula

H/D:n ja kulmatekijän C suhde

Kulmatekijän C arvot H/D:n ollessa 0,20–0,25

H/D:n ja kulmatekijän C suhde

Kulmatekijän C arvot H/D:n ollessa 0,25–0,50

| H/D | C | | H/D | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,25 | 1,000 | 0,38 | 0,612 |
| 0,26 | 0,931 | 0,39 | 0,604 |
| 0,27 | 0,885 | 0,40 | 0,596 |
| 0,28 | 0,845 | 0,41 | 0,588 |
| 0,29 | 0,809 | 0,42 | 0,581 |
| 0,30 | 0,775 | 0,43 | 0,576 |
| 0,31 | 0,743 | 0,44 | 0,572 |
| 0,32 | 0,714 | 0,45 | 0,570 |
| 0,33 | 0,687 | 0,46 | 0,568 |
| 0,34 | 0,667 | 0,47 | 0,566 |
| 0,35 | 0,649 | 0,48 | 0,565 |
| 0,36 | 0,633 | 0,49 | 0,564 |
| 0,37 | 0,621 | 0,50 | 0,564 |

H/D

C

H/D

C

0,25

1,000

0,38

0,612

0,26

0,931

0,39

0,604

0,27

0,885

0,40

0,596

0,28

0,845

0,41

0,588

0,29

0,809

0,42

0,581

0,30

0,775

0,43

0,576

0,31

0,743

0,44

0,572

0,32

0,714

0,45

0,570

0,33

0,687

0,46

0,568

0,34

0,667

0,47

0,566

0,35

0,649

0,48

0,565

0,36

0,633

0,49

0,564

0,37

0,621

0,50

0,564

Huomautus: Väliarvot voidaan määrittää lineaarisesti interpoloimalla

Lisäys 5

ESIMERKKEJÄ ERIKOISMUOTOISISTA SÄILIÖISTÄ

| | Elliptinen säiliö |
| --- | --- |
| Toroidinen säiliö |
| | Kaksoissäiliö |
| | Parisäiliö |

Image 30

Elliptinen säiliö

Toroidinen säiliö

Image 31

Kaksoissäiliö

Image 32

Parisäiliö

Lisäys 6

MATERIAALITESTIMENETELMÄT

1.   Kemikaalinkestävyys

Käytettävät materiaalit on testattava standardin ISO 175 mukaisesti 72 tunnin ajan huoneenlämmössä.

Kemikaalinkestävyys voidaan osoittaa myös kirjallisuudesta saatavien tietojen perusteella.

Yhteensopivuus seuraavien väliaineiden kanssa on tarkastettava:

| a) | jarruneste |
| --- | --- |

a)

jarruneste

| b) | ikkunanpesuaine |
| --- | --- |

b)

ikkunanpesuaine

| c) | jäähdytysneste |
| --- | --- |

c)

jäähdytysneste

| d) | lyijytön bensiini |
| --- | --- |

d)

lyijytön bensiini

| e) | liuos, joka sisältää deionisoitua vettä, natriumkloridia (2,5 ± 0,1 painoprosenttia), kalsiumkloridia (2,5 ± 0,1 painoprosenttia) sekä rikkihappoa niin, että liuoksen pH on 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

e)

liuos, joka sisältää deionisoitua vettä, natriumkloridia (2,5 ± 0,1 painoprosenttia), kalsiumkloridia (2,5 ± 0,1 painoprosenttia) sekä rikkihappoa niin, että liuoksen pH on 4,0 ± 0,2.

Testin hyväksymiskriteerit:

| a) | Venymä:
  Termoplastisen materiaalin venymän on oltava testin jälkeen vähintään 85 prosenttia alkuperäisestä venymästä. Elastomeerin venymän on oltava testin jälkeen yli 100 prosenttia. |
| --- | --- |

a)

Venymä:

Termoplastisen materiaalin venymän on oltava testin jälkeen vähintään 85 prosenttia alkuperäisestä venymästä. Elastomeerin venymän on oltava testin jälkeen yli 100 prosenttia.

| b) | Rakennekomponentit (esim. kuidut):
  Rakennekomponentin jäännöslujuuden on oltava testin jälkeen vähintään 80 prosenttia alkuperäisestä vetolujuudesta. |
| --- | --- |

b)

Rakennekomponentit (esim. kuidut):

Rakennekomponentin jäännöslujuuden on oltava testin jälkeen vähintään 80 prosenttia alkuperäisestä vetolujuudesta.

| c) | Muut kuin rakennekomponentit (esim. pinnoite):
  Näkyviä säröjä ei sallita. |
| --- | --- |

c)

Muut kuin rakennekomponentit (esim. pinnoite):

Näkyviä säröjä ei sallita.

2.   Komposiittirakenne

a)   Kuidut matriisissa

| Veto-ominaisuudet: | ASTM 3039 | Muovi-kuitukomposiitit |
| --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | Lasi, aramidi (veto-ominaisuudet, lasilangat) |
| ASTM D4018.81 | Hiili (veto-ominaisuudet, jatkuva filamentti) sekä perusmassaa koskeva erityishuomautus |
| Leikkausominaisuudet: | ASTM D2344 | (samansuuntaisten kuitukomposiittien kerrosten välinen leikkausmurtolujuus short beam -menetelmällä) |

Veto-ominaisuudet:

ASTM 3039

Muovi-kuitukomposiitit

ASTM D2343

Lasi, aramidi (veto-ominaisuudet, lasilangat)

ASTM D4018.81

Hiili (veto-ominaisuudet, jatkuva filamentti) sekä perusmassaa koskeva erityishuomautus

Leikkausominaisuudet:

ASTM D2344

(samansuuntaisten kuitukomposiittien kerrosten välinen leikkausmurtolujuus short beam -menetelmällä)

b)   Kostuttamattomat kuidut tasaisen jännityksen takaavassa (isotensoidisessa) muodossa

| Veto-ominaisuudet: | ASTM D4018.81 | Hiili (jatkuva filamentti), muut kuidut |
| --- | --- | --- |

Veto-ominaisuudet:

ASTM D4018.81

Hiili (jatkuva filamentti), muut kuidut

3.   Suojapinnoite

UV-säteily heikentää polymeerimateriaalia, joka on alttiina suoralle auringonvalolle. Asennustavasta riippuen valmistajan on osoitettava pinnoitteen turvallinen käyttöikä.

4.   Kestomuovikappaleet

Kestomuovikappaleen Vicat-pehmenemislämpötilan on oltava yli 70 °C. Rakenneosien Vicat-pehmenemislämpötilan on oltava vähintään 75 °C.

5.   Kertamuovikappaleet

Kertamuovikappaleen Vicat-pehmenemislämpötilan on oltava yli 70 °C.

6.   Elastomeerikappaleet

Elastomeerikappaleen lasiutumislämpötilan (Tg) on oltava pienempi kuin – 40 °C. Lasiutumislämpötila on testattava standardin ISO 6721, Plastics – Determination of dynamic mechanical properties, mukaisesti. Lasiutumislämpötilan alkamiskohta saadaan merkitsemällä varastomoduuli eri lämpötiloissa ja määrittämällä niiden kahden tangentin leikkauskohta, jotka edustavat käyrän kaltevuuksia ennen ja jälkeen kohtien, joissa lujuus jyrkästi vähenee.

---

LIITE 11

KAASUNRUISKUTUSLAITTEIDEN TAI KAASUN SEKOITUSKAPPALEIDEN TAIKKA SUMUTTIMIEN JA POLTTOAINEEN JAKELUPUTKISTON HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Kaasunruiskutuslaite tai sumutin

1.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.10 kohta.

1.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1 tai luokka 0.

1.3   Luokittelupaine:

| Luokka 0 | : | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- | --- |
| Luokka 1 | : | 3 000 kPa. |

Luokka 0

:

ilmoitettu työpaine

Luokka 1

:

3 000 kPa.

1.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

1.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset.

| | Kohta 6.15.3.1, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä.

| | Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). |
| --- | --- |

Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset).

1.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

2.   Kaasunruiskutuslaite tai kaasun sekoituskappale

2.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.10 kohta.

2.2   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Luokka 2: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 450 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 2: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 450 kPa.

| | Luokka 2A: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 120 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 2A: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 120 kPa.

2.3   Luokittelupaine:

| Luokan 2 osat | : | 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa. |

Luokan 2 osat

:

450 kPa.

Luokan 2A osat

:

120 kPa.

2.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön ulkopuolelle.

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

2.5   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat vaatimukset.

| | Kohta 6.15.3.1, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä.

| | Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). |
| --- | --- |

Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset).

2.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

3.   Polttoaineen jakeluputkisto

3.1   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.18 kohta.

3.2   Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti):

Polttoaineen jakeluputkistot voivat kuulua luokkaan 0, 1, 2 tai 2A.

3.3   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | : | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- | --- |
| Luokan 1 osat | : | 3 000 kPa. |
| Luokan 2 osat | : | 450 kPa. |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa. |

Luokan 0 osat

:

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

:

3 000 kPa.

Luokan 2 osat

:

450 kPa.

Luokan 2A osat

:

120 kPa.

3.4   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

3.5   Yleiset rakennesäännöt: (ei käytössä)

3.6   Sovellettavat testausmenettelyt:

| 3.6.1 | Luokkaan 0 ja 1kuuluvat polttoaineen jakeluputkistot:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

3.6.1

Luokkaan 0 ja 1kuuluvat polttoaineen jakeluputkistot:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

| 3.6.2 | Luokkaan 2 ja/tai 2A kuuluvat polttoaineen jakeluputkistot:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |

3.6.2

Luokkaan 2 ja/tai 2A kuuluvat polttoaineen jakeluputkistot:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 12

KAASUN ANNOSTELUYKSIKÖN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET, KUN KAASUN ANNOSTELUYKSIKKÖÄ EI OLE YHDISTETTY KAASUNRUISKUTUSLAITTEESEEN (KAASUNRUISKUTUSLAITTEISIIN)

1.   Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.11 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

| | Luokka 2: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 450 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 2: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 450 kPa.

| | Luokka 2A: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 120 kPa. |
| --- | --- |

Luokka 2A: osa, jonka säännelty enimmäispaine käytön aikana on 120 kPa.

3.   Luokittelupaine:

| Luokan 2 osat | : | 450 kPa |
| --- | --- | --- |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa |

Luokan 2 osat

:

450 kPa

Luokan 2A osat

:

120 kPa

4.   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.4, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). |
| --- | --- |

Kohta 6.15.4, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset).

| | Kohta 6.15.5, ylipaineen kiertokanavan turvallisuus. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.5, ylipaineen kiertokanavan turvallisuus.

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Huomautukset:

Kaasun annosteluyksikön osien (luokka 2 tai 2A) on oltava tiiviitä, kun kyseisen osan poistoputket ovat suljettuina.

Ylipainetestiä varten kaikkien poistoputkien, mukaan luettuina lämmönsiirtoväliaineelle tarkoitetun tilan poistoputket, on oltava suljettuina.

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 13

PAINE- JA/TAI LÄMPÖTILA-ANTURIN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   Määritelmä:

| | Paineanturi: Ks. tämän säännön 2.13 kohta. |
| --- | --- |

Paineanturi: Ks. tämän säännön 2.13 kohta.

| | Lämpötila-anturi: Ks. tämän säännön 2.13 kohta. |
| --- | --- |

Lämpötila-anturi: Ks. tämän säännön 2.13 kohta.

2.   Osan luokittelu (kohdan 2 kuvan 1 mukaisesti):

Paine- ja lämpötila-anturit voivat kuulua luokkaan 0, 1, 2 tai 2A.

3.   Luokittelupaine:

| Luokan 0 osat | : | ilmoitettu työpaine |
| --- | --- | --- |
| Luokan 1 osat | : | 3 000 kPa |
| Luokan 2 osat | : | 450 kPa |
| Luokan 2A osat | : | 120 kPa |

Luokan 0 osat

:

ilmoitettu työpaine

Luokan 1 osat

:

3 000 kPa

Luokan 2 osat

:

450 kPa

Luokan 2A osat

:

120 kPa

4.   Nimellislämpötilat:

– 20 °C–120 °C

Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita.

5.   Yleiset rakennesäännöt:

| | Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset.

| | Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). |
| --- | --- |

Kohta 6.15.4.1, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset).

| | Kohta 6.15.6.2, kaasuvirtauksen estäminen. |
| --- | --- |

Kohta 6.15.6.2, kaasuvirtauksen estäminen.

6.   Sovellettavat testausmenettelyt:

| 6.1 | Luokan 0 ja 1 osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |
| Kuumailmankestävyys | Liite 15, kohta 13 (*1) |
| Otsonivanheneminen | Liite 15, kohta 14 (*1) |
| Viruminen | Liite 15, kohta 15 (*1) |
| Lämpötilavaihtelu | Liite 15, kohta 16 (*1) |

6.1

Luokan 0 ja 1 osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

Kuumailmankestävyys

Liite 15, kohta 13 (*1)

Otsonivanheneminen

Liite 15, kohta 14 (*1)

Viruminen

Liite 15, kohta 15 (*1)

Lämpötilavaihtelu

Liite 15, kohta 16 (*1)

| 6.2 | Luokkaan 2 tai 2A kuuluvat osat:






  Ylipainetesti | Liite 15, kohta 4 |
| --- | --- | --- |
| Ulkoinen tiiviys | Liite 15, kohta 5 |
| Korkea lämpötila | Liite 15, kohta 6 |
| Alhainen lämpötila | Liite 15, kohta 7 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | Liite 15, kohta 11 (*1) |
| Korroosionkestävyys | Liite 15, kohta 12 (*2) |

6.2

Luokkaan 2 tai 2A kuuluvat osat:

Ylipainetesti

Liite 15, kohta 4

Ulkoinen tiiviys

Liite 15, kohta 5

Korkea lämpötila

Liite 15, kohta 6

Alhainen lämpötila

Liite 15, kohta 7

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

Liite 15, kohta 11 (*1)

Korroosionkestävyys

Liite 15, kohta 12 (*2)

---

(*1)  Ainoastaan muille kuin metalliosille.

(*2)  Ainoastaan metalliosille.

---

LIITE 14

ELEKTRONISEN OHJAUSLAITTEEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Elektroninen ohjainlaite voi olla mikä tahansa laite, joka ohjaa moottorin nestekaasusyöttöä ja sulkee nestekaasujärjestelmän kaukosäädettävän huoltoventtiilin tai -venttiilit, sulkuventtiilit ja polttoainepumpun, jos polttoaineen syöttöputki rikkoutuu ja/tai moottori sammuu.

2.   Moottorin sammumisen ja huoltosulkuventtiilien sulkeutumisen välinen viive saa olla korkeintaan 5 sekuntia.

2.1   Rajoittamatta 1 ja 2 kohdan määräyksiä kaukosäädettävät huoltoventtiilit ja sulkuventtiilit voivat pysyä avoimessa asennossa pakotettujen pysäytysvaiheiden aikana.

3.   Elektronisen ohjainlaitteen on täytettävä asianmukaiset elektromagneettista yhteensopivuutta (EMC) koskevat säännön nro 10 muutossarjan 02 vaatimukset tai vastaavat vaatimukset.

4.   Ajoneuvojärjestelmän sähköhäiriön seurauksena mikään venttiili ei saa avautua tahattomasti.

5.   Elektronisen ohjainlaitteen lähtötehon on oltava inaktivoituna, kun sähkövirta on kytketty pois päältä tai katkaistu.

---

LIITE 15

TESTAUSMENETTELYT

1.   Luokittelu

1.1   Ajoneuvoissa käytettävät nestekaasuosat luokitellaan niiden toiminnan ja enimmäiskäyttöpaineen perusteella tämän säännön 2 kohdan mukaisesti.

1.2   Osan luokan mukaan määräytyy, mitä testejä osalle on suoritettava osan tai sen muodostavien pienempien osien tyyppihyväksyntää varten.

2.   Sovellettavat testausmenettelyt

Taulukossa 1 esitetään, mitä testejä kunkin luokan osille on tarpeen suorittaa.

Taulukko 1

| Testi | Luokka 0 | Luokka 1 | Luokka 2(A) | Luokka 3 | Kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ylipaine | x | x | x | x | 4 |
| Ulkoinen tiiviys | x | x | x | x | 5 |
| Korkea lämpötila | x | x | x | x | 6 |
| Alhainen lämpötila | x | x | x | x | 7 |
| Istukan tiiviys | x | x | | x | 8 |
| Käyttökestävyys/toimivuus | x | x | | x | 9 |
| Toiminta | x | | | x | 10 |
| Yhteensopivuus nestekaasun kanssa | x | x | x | x | 11 |
| Korroosionkestävyys | x | x | x | x | 12 |
| Kuumailmankestävyys | x | x | | x | 13 |
| Otsonivanheneminen | x | x | | x | 14 |
| Viruminen | x | x | | x | 15 |
| Lämpötilavaihtelu | x | x | | x | 16 |
| Yhteensopivuus lämmönsiirtoväliaineen kanssa | x | | x | | 17 |

Testi

Luokka 0

Luokka 1

Luokka 2(A)

Luokka 3

Kohta

Ylipaine

x

x

x

x

4

Ulkoinen tiiviys

x

x

x

x

5

Korkea lämpötila

x

x

x

x

6

Alhainen lämpötila

x

x

x

x

7

Istukan tiiviys

x

x

x

8

Käyttökestävyys/toimivuus

x

x

x

9

Toiminta

x

x

10

Yhteensopivuus nestekaasun kanssa

x

x

x

x

11

Korroosionkestävyys

x

x

x

x

12

Kuumailmankestävyys

x

x

x

13

Otsonivanheneminen

x

x

x

14

Viruminen

x

x

x

15

Lämpötilavaihtelu

x

x

x

16

Yhteensopivuus lämmönsiirtoväliaineen kanssa

x

x

17

3.   Yleiset vaatimukset

3.1   Vuototestit on suoritettava ilman tai typen kaltaisella paineistetulla kaasulla.

3.2   Vettä tai muuta nestettä voidaan käyttää vaaditun paineen saavuttamiseen hydrostaattisessa lujuuskokeessa.

3.3   Kaikista testiarvoista on tarvittaessa käytävä ilmi käytetyn testausaineen tyyppi.

3.4   Vuotokokeen ja hydrostaattisten lujuuskokeiden keston on oltava vähintään 1 minuutti.

3.5   Kaikki testit on tehtävä huoneenlämmössä 20 ± 5 °C, ellei toisin mainita.

4.   Ylipainetesti hydraulisissa olosuhteissa

Nestekaasua sisältävän osan on kestettävä vähintään 1 minuutin ajan ilman silmin nähtäviä murtumia tai pysyviä vääristymiä taulukossa 1 määriteltyä hydraulista testipainetta (jonka suuruus on 2,25 kertaa enimmäisluokittelupaine), kun korkeapaineosan poistoaukko on suljettuna.

Näytteet, joille on aikaisemmin tehty tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitettu kestävyystesti, liitetään hydrostaattiseen painelähteeseen. Hydrostaattisen paineen syöttöputkeen asennetaan sulkuventtiili ja painemittari, jonka paineala on vähintään 1,5 kertaa ja enintään 2 kertaa testipaine.

Taulukossa 2 esitetään luokittain luokittelupaine ja ylipainetestissä käytettävät paineet:

Taulukko 2

| Osan luokittelu | Luokittelupaine [kPa] | Ylipainetestin hydraulinen testipaine [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Luokka 0 | WP, työpaine | 2,25 WP |
| Luokka 1 | 3 000 | 6 750 |
| Luokka 3 | 3 000 tai WP | 6 750 tai 2,25 WP |
| Luokka 2A | 120 | 270 |
| Luokka 2 | 450 | 1 015 |

Osan luokittelu

Luokittelupaine [kPa]

Ylipainetestin hydraulinen testipaine [kPa]

Luokka 0

WP, työpaine

2,25 WP

Luokka 1

3 000

6 750

Luokka 3

3 000 tai WP

6 750 tai 2,25 WP

Luokka 2A

120

270

Luokka 2

450

1 015

5.   Ulkoisen tiiviyden testi

5.1   Osan rungon tai varren tiivisteet taikka muut liitokset eivät saa vuotaa, eikä osan valussa saa näkyä huokoisuutta, kun osaa testataan jäljempänä 5.3 kohdan mukaisesti aerostaattisessa paineessa, jonka suuruus on 0:n ja taulukossa 3 mainitun paineen välillä. Osan katsotaan olevan edellä tarkoitettujen vaatimusten mukainen, jos 5.4 kohdan vaatimukset täyttyvät.

5.2   Testi on suoritettava

| a) | huoneenlämpötilassa |
| --- | --- |

a)

huoneenlämpötilassa

| b) | vähimmäiskäyttölämpötilassa |
| --- | --- |

b)

vähimmäiskäyttölämpötilassa

| c) | enimmäiskäyttölämpötilassa. |
| --- | --- |

c)

enimmäiskäyttölämpötilassa.

Vähimmäis- ja enimmäiskäyttölämpötilat vahvistetaan liitteissä.

5.3   Tämän testin aikana testattavan laitteen on oltava kytkettynä aerostaattiseen painelähteeseen (paineen suuruus on 1,5 kertaa enimmäispaine ja, kun kyseessä on luokan 3 osa, 2,25 kertaa enimmäisluokittelupaine). Paineensyöttöputkeen asennetaan positiivinen sulkuventtiili ja painemittari, jonka paineala on vähintään 1,5 kertaa ja enintään 2 kertaa testipaine. Painemittari on asennettava positiivisen sulkuventtiilin ja testattavan näytteen väliin. Kun näyte on paineistettu testipaineeseen, näyte upotetaan veteen, jotta mahdolliset vuodot voidaan havaita; upotuksen sijasta voidaan käyttää muuta vastaavaa testausmenetelmää (virtauksen mittausta tai painehäviön määrittämistä).

Taulukko 3

Luokittelu- ja tiiviystestipaineet osan luokan mukaan

| Osan luokittelu | Luokittelupaine
  [kPa] | Tiiviystestin testipaine
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Luokka 0 | WP, työpaine | 1,5 WP |
| Luokka 1 | 3 000 | 4 500 |
| Luokka 2A | 120 | 180 |
| Luokka 2 | 450 | 675 |
| Luokka 3 | 3 000 | 6 750 |

Osan luokittelu

Luokittelupaine

[kPa]

Tiiviystestin testipaine

[kPa]

Luokka 0

WP, työpaine

1,5 WP

Luokka 1

3 000

4 500

Luokka 2A

120

180

Luokka 2

450

675

Luokka 3

3 000

6 750

5.4   Ulkoisen vuodon on oltava liitteissä asetettuja vaatimuksia pienempi tai jos vaatimuksia ei ole asetettu, ulkoisen vuodon on oltava poistoaukon ollessa suljettuna alle 15 cm3/h kaasunpaineessa, joka on yhtä suuri kuin tiiviystestissä käytettävä paine.

6.   Testi korkeassa lämpötilassa

Nestekaasua sisältävä osa saa vuotaa sen poistoaukon ollessa suljettuna enintään 15 cm3/h liitteissä määritellyssä enimmäiskäyttölämpötilassa ja kaasunpaineessa, joka on yhtä suuri kuin tiiviystestissä käytettävä paine (kohdassa 5.3 oleva taulukko 3). Osa on pidettävä tässä lämpötilassa vähintään 8 tuntia.

7.   Testi alhaisessa lämpötilassa

Nestekaasua sisältävä osa saa vuotaa sen poistoaukon ollessa suljettuna enintään 15 cm3/h vähimmäiskäyttölämpötilassa (– 20 °C) ja kaasunpaineessa, joka on yhtä suuri kuin tiiviystestissä käytettävä paine (kohdassa 5.3 oleva taulukko 3). Osa on pidettävä tässä lämpötilassa vähintään 8 tuntia.

8.   Istukan tiiviyden testi

8.1   Huoltoventtiilien ja täyttöyksikköjen näytteille, joille on aikaisemmin tehty 5 kohdan mukainen ulkoinen tiiviystesti, on tehtävä seuraavassa luetellut istukan tiiviystestit.

8.1.1   Istukan tiiviystestin aikana näyteventtiilin on oltava suljettuna, sen poistoaukon avoimena ja sen tuloaukon kytkettynä aerostaattiseen painelähteeseen. Paineensyöttöputkeen asennetaan positiivinen sulkuventtiili ja painemittari, jonka paineala on vähintään 1,5 kertaa ja enintään 2 kertaa testipaine. Painemittari on asennettava positiivisen sulkuventtiilin ja testattavan näytteen väliin. Vuotoja havainnoidaan kohdistamalla testipaine venttiiliin ja upottamalla avoin poistoaukko veteen, ellei toisin ole mainittu.

8.1.2   Kohtien 8.2–8.8 vaatimusten täyttyminen on määritettävä liittämällä putkenkappale venttiilin poistoaukkoon. Tämän poistoputken avoin pää asetetaan ylösalaisin olevaan, mitta-asteikolla varustettuun sylinteriin, joka on kalibroitu kuutiosenttimetrille. Ylösalaisin oleva sylinteri on suljettava vesilukolla. Laitteisto säädetään siten, että

| a) | poistoputken pää on noin 13 mm vedenpinnan yläpuolella ylösalaisin käännetyn, asteikolla varustetun sylinterin sisällä ja |
| --- | --- |

a)

poistoputken pää on noin 13 mm vedenpinnan yläpuolella ylösalaisin käännetyn, asteikolla varustetun sylinterin sisällä ja

| b) | vedenpinta asteikolla varustetun sylinterin sisä- ja ulkopuolella on samalla tasolla. Kun nämä säädöt on tehty, asteikolla varustetun sylinterin sisällä olevan veden korkeus kirjataan. Venttiilin ollessa normaalien käyttöolosuhteiden mukaisesti suljetussa asennossa venttiilin tuloaukkoon kohdistetaan ilmaa tai typpeä määritellyllä testipaineella vähintään 2 minuutin ajan. Tänä aikana asteikolla varustetun sylinterin pystyasentoa on tarvittaessa säädettävä niin, että kaasupullon sisä- ja ulkopuolella oleva vesi pysyy samalla tasolla. |
| --- | --- |

b)

vedenpinta asteikolla varustetun sylinterin sisä- ja ulkopuolella on samalla tasolla. Kun nämä säädöt on tehty, asteikolla varustetun sylinterin sisällä olevan veden korkeus kirjataan. Venttiilin ollessa normaalien käyttöolosuhteiden mukaisesti suljetussa asennossa venttiilin tuloaukkoon kohdistetaan ilmaa tai typpeä määritellyllä testipaineella vähintään 2 minuutin ajan. Tänä aikana asteikolla varustetun sylinterin pystyasentoa on tarvittaessa säädettävä niin, että kaasupullon sisä- ja ulkopuolella oleva vesi pysyy samalla tasolla.

Tämän testijakson päätteeksi, kun asteikolla varustetun sylinterin sisä- ja ulkopuolella oleva vesi on samalla tasolla, asteikolla varustetun kaasupullon sisällä olevan veden korkeus on jälleen kirjattava. Vuodon määrä lasketaan asteikolla varustetun sylinterin sisällä tapahtuneesta tilavuuden muutoksesta seuraavan laskukaavan avulla:

Formula

jossa:

| V1 | = | vuodon määrä, kuutiosenttimetreinä ilmaa tai typpeä tunnissa |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | tilavuuden kasvu asteikolla varustetussa kaasupullossa testin aikana |
| t | = | testiin kulunut aika minuutteina |
| P | = | barometrinen paine testin aikana, kPa |
| T | = | ympäröivä lämpötila testin aikana, K. |

V1

=

vuodon määrä, kuutiosenttimetreinä ilmaa tai typpeä tunnissa

Vt

=

tilavuuden kasvu asteikolla varustetussa kaasupullossa testin aikana

t

=

testiin kulunut aika minuutteina

P

=

barometrinen paine testin aikana, kPa

T

=

ympäröivä lämpötila testin aikana, K.

8.1.3   Edellä kuvatun menetelmän sijasta vuoto voidaan mitata virtausmittarilla, joka on asennettu testattavan venttiilin tuloaukon puolelle. Virtausmittarin on oltava riittävän tarkka, jotta sillä voidaan mitata testissä käytetyn nesteen suurimmat sallitut vuodon virtausmäärät.

8.2   Suljettuna olevan sulkuventtiilin istukka ei saa vuotaa aerostaattisessa paineessa, jonka suuruus on 0–3 000 kPa tai 0–WP venttiilin luokituspaineen mukaisesti.

8.3   Joustavalla istukalla varustettu, suljettuna oleva vastaventtiili ei saa vuotaa aerostaattisessa paineessa, jonka suuruus on 50–3 000 kPa.

8.4   Metallipäällysteisellä istukalla varustettu, suljettuna oleva vastaventtiili ei saa vuotaa enemmän kuin 0,50 dm3/h, kun tulopaine on enintään 5.3 kohdan taulukossa 3 vahvistetun testipaineen suuruinen.

8.5   Täyttöyksikön kokoonpanossa käytettävän ylemmän, suljettuna olevan vastaventtiilin istukka ei saa vuotaa aerostaattisessa paineessa, jonka suuruus on 50–3 000 kPa.

8.6   Suljettuna olevan huoltoliitännän istukka ei saa vuotaa aerostaattisessa paineessa, jonka suuruus on 0–3 000 kPa.

8.7   Kaasuputken paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 3 000 kPa:n paineeseen tai työpaineeseen saakka venttiilin luokituspaineen mukaisesti.

8.8   Paineenrajoitusventtiilissä (purkausventtiilissä) ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 2 600 kPa:n paineeseen saakka.

9.   Kestävyystesti

9.1   Täyttöyksikön tai huoltoventtiilin on täytettävä siihen sovellettavat 5 ja 8 kohdan tiiviystestivaatimukset sen jälkeen, kun se on käynyt läpi tämän säännön liitteissä mainitun määrän avaamisesta ja sulkemisesta koostuvia testijaksoja.

9.2   Sulkuventtiili on testattava venttiilin poistoaukon ollessa suljettuna. Venttiilin runko täytetään n-heksaanilla, ja venttiilin tuloaukko paineistetaan 3 000 kPa:n paineeseen tai työpaineeseen venttiilin luokituspaineen mukaisesti.

9.3   Käyttökestävyystesti on suoritettava nopeudella, joka on enintään 10 kertaa minuutissa. Sulkuventtiilin sulkemisvääntömomentin on vastattava käsipyörän, ruuviavaimen tai muun välineen, jolla venttiiliä käytetään, kokoa.

9.4   Välittömästi käyttökestävyystestin jälkeen on suoritettava ulkoinen tiiviystesti ja istukan tiiviystesti, sellaisina kuin ne on kuvattu edellä 5 kohdassa (ulkoinen tiiviystesti) ja 8 kohdassa (istukan tiiviystesti).

9.5   80 prosentin sulkuventtiilin käyttökestävyystesti

9.5.1   80 prosentin sulkuventtiilin on kestettävä 6 000 täydellistä täyttöjaksoa enimmäistäyttömäärään.

9.6   Käyttökestävyystesti paineensäätimelle ja höyrystimelle

Paineensäätimen on kestettävä vikaantumatta 50 000 sykliä, kun testaus tapahtuu seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Säädintä käytetään 95 prosenttia syklien kokonaismäärästä huoneenlämmössä ja käyttöpaineessa. Kukin sykli koostuu virtauksesta, kunnes tasainen ulosvirtauspaine on saavutettu, minkä jälkeen kaasun virtaus katkaistaan 1 s kuluessa osan jälkeen sijaitsevalla venttiilillä, kunnes vakaa lukituspaine on saavutettu osan jälkeen. Ulosvirtauspaine on vakaa, kun paine on asetuspaine ± 15 prosenttia vähintään 5 s ajan. |
| --- | --- |

a)

Säädintä käytetään 95 prosenttia syklien kokonaismäärästä huoneenlämmössä ja käyttöpaineessa. Kukin sykli koostuu virtauksesta, kunnes tasainen ulosvirtauspaine on saavutettu, minkä jälkeen kaasun virtaus katkaistaan 1 s kuluessa osan jälkeen sijaitsevalla venttiilillä, kunnes vakaa lukituspaine on saavutettu osan jälkeen. Ulosvirtauspaine on vakaa, kun paine on asetuspaine ± 15 prosenttia vähintään 5 s ajan.

| b) | Tehdään säätimen tulopaineelle testisyklejä 1 prosentti syklien kokonaismäärästä huoneenlämmössä 100–50 prosentilla luokituspaineesta. Kunkin syklin kesto on vähintään 10 s. |
| --- | --- |

b)

Tehdään säätimen tulopaineelle testisyklejä 1 prosentti syklien kokonaismäärästä huoneenlämmössä 100–50 prosentilla luokituspaineesta. Kunkin syklin kesto on vähintään 10 s.

| c) | Toistetaan a alakohdan syklit 120 °C:n lämpötilassa ja käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

c)

Toistetaan a alakohdan syklit 120 °C:n lämpötilassa ja käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä.

| d) | Toistetaan b alakohdan syklit 120 °C:n lämpötilassa ja käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

d)

Toistetaan b alakohdan syklit 120 °C:n lämpötilassa ja käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä.

| e) | Toistetaan a alakohdan syklit – 20 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

e)

Toistetaan a alakohdan syklit – 20 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä.

| f) | Toistetaan b alakohdan syklit – 20 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

f)

Toistetaan b alakohdan syklit – 20 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin käyttöpaineessa siten, että syklien määrä on 1 prosentti syklien kokonaismäärästä.

| g) | Kaikkien a, b, c, d, e ja f alakohdissa kuvattujen testien päätyttyä säätimen on oltava vuototiivis siten, kun on kuvattu edellä 5 kohdan ulkoista tiiviystestiä koskevassa osassa, lämpötilassa – 20 °C sekä huoneenlämmössä ja lämpötilassa + 120 °C. |
| --- | --- |

g)

Kaikkien a, b, c, d, e ja f alakohdissa kuvattujen testien päätyttyä säätimen on oltava vuototiivis siten, kun on kuvattu edellä 5 kohdan ulkoista tiiviystestiä koskevassa osassa, lämpötilassa – 20 °C sekä huoneenlämmössä ja lämpötilassa + 120 °C.

10.   Toimintatestit

10.1   Kaasuputken paineenrajoitusventtiilin toimintatesti

10.1.1   Paineenrajoitusventtiilien purkaus- ja sulkupainetesteissä on käytettävä kolmea näytettä kunkin koon, rakenteen ja asetuksen osalta. Samaa kolmen venttiilin sarjaa on käytettävä virtauskapasiteettitesteissä seuraavissa kohdissa esitettyjen muiden havaintojen tekemiseksi.

Kaikista kolmesta testiventtiilistä on tehtävä vähintään kaksi peräkkäistä purkaus- ja sulkupainehavaintoa jäljempänä 10.1.2 ja 10.1.4 kohdassa tarkoitetuissa testeissä nro 1 ja 3.

10.1.2   Paineenrajoitusventtiilien purkaus- ja sulkupaine – testi nro 1

10.1.2.1   Ennen virtauskapasiteettitestin suorittamista kutakin kokoa, rakennetta ja asetusta edustavan paineenrajoitusventtiilin kolmen näytteen purkauspaine saa olla enintään +3 prosenttia paineiden keskiarvoa suurempi, mutta kunkin kolmen venttiilin purkauspaineen on oltava vähintään 95 prosenttia ja enintään 105 prosenttia venttiiliin merkitystä asetuspaineesta.

10.1.2.2   Ennen virtauskapasiteettitestin suorittamista paineenrajoitusventtiilin sulkupaineen on oltava vähintään 50 prosenttia alun perin havaitusta purkauspaineesta.

10.1.2.3   Paineenrajoituslaite on kytkettävä ilmanlähteeseen tai muuhun aerostaattiseen lähteeseen, jota pystytään pitämään vaikuttavassa paineessa, joka on vähintään 500 kPa testattavaan venttiiliin merkittyä asetuspainetta suurempi. Painelähteen syöttöputkeen on asennettava positiivinen sulkuventtiili ja painemittari, jonka painealue on vähintään 1,5 kertaa ja enintään 2 kertaa testipaine. Painemittari on asennettava putkeen testattavan venttiilin ja positiivisen sulkuventtiilin väliin. Purkaus- ja sulkupaineesta tehdään havaintoja vesilukon, jonka syvyys on enintään 100 mm, läpi.

10.1.2.4   Venttiilin purkauspaineen kirjaamisen jälkeen painetta on lisättävä riittävästi purkauspaineen yli, jotta varmistetaan venttiilin nouseminen istukastaan. Sulkuventtiili suljetaan tämän jälkeen tiukasti, ja vesilukkoa ja painemittaria tarkkaillaan huolellisesti. Paine, jossa kuplia ei enää nouse vesilukon läpi, kirjataan venttiilin sulkupaineeksi.

10.1.3   Paineenrajoitusventtiilien virtauskapasiteetti – testi nro 2

10.1.3.1   Kutakin kokoa, rakennetta ja asetusta edustavan paineenrajoitusventtiilin kolmen näytteen virtauskapasiteetin on oltava ± 10 prosenttia korkeimmasta havaitusta kapasiteetista.

10.1.3.2   Venttiilien virtauskapasiteettitestien aikana ei saa esiintyä tärinää tai muita merkkejä epätavanomaisesta toiminnasta.

10.1.3.3   Kunkin venttiilin loppupaineen on oltava vähintään 65 prosenttia alun perin kirjatusta purkauspaineesta.

10.1.3.4   Paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteettitesti on suoritettava virtauspaineessa, joka on 120 prosenttia enimmäisasetuspaineesta.

10.1.3.5   Paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteettitesti on suoritettava käyttämällä asianmukaisesti suunniteltua ja kalibroitua, laippatyyppistä aukkovirtausmittaria, joka on yhdistetty ilmanlähteeseen, jonka kapasiteetti ja paine ovat riittävät. Tässä kuvatusta poikkeavaa virtausmittaria ja muuta aerostaattista virtausväliainetta kuin ilmaa voidaan käyttää, jos lopputulokset ovat samat.

10.1.3.6   Virtausmittari on varustettava riittävän pitkillä putkilla ennen aukkoa ja sen jälkeen tai muilla varusteilla, esimerkiksi virrantasausläpillä, jotta putkissa ja aukossa käytettyjen halkaisijoiden suhteesta ei aiheudu häiriöitä aukon kohdalla.

Laipat, joiden väliin aukkolevy on sijoitettu ja kiristetty, on varustettava manometriin yhdistetyillä paineen ulosottojohdoilla. Tämä laite ilmoittaa paine-eron aukkolevyn leveydeltä, ja lukemaa käytetään virtausta laskettaessa. Kalibroitu painemittari on asennettava siihen osaan mittariputkesta, joka on virtauksen suuntaan aukkolevystä. Mittari ilmoittaa virtauspaineen ja lukemaa käytetään myös virtausta laskettaessa.

10.1.3.7   Lämpötilan osoittava laite on yhdistettävä mittariputkeen virtauksen suuntaan aukkolevystä, jotta se ilmoittaa varoventtiiliin virtaavan ilman lämpötilan. Kyseisen laitteen lukema on otettava huomioon laskelmassa ilmavirran lämpötilan korjaamiseksi 15 °C:n peruslämpötilaan. Käytettävissä on oltava vallitsevan ilmanpaineen osoittava barometri.

Barometrin lukema on lisättävä painemittarin osoittamaan ilmavirran paineeseen. Tämä absoluuttinen paine on samalla tavoin otettava huomioon virtauslaskelmassa. Virtausmittariin tulevaa ilmanpainetta on ohjattava sopivalla venttiilillä, joka on asennettu ilman syöttöputkeen ennen virtausmittaria. Testattava paineenrajoitusventtiili on yhdistettävä virtausmittarin purkauspäähän.

10.1.3.8   Kun kaikki valmistelut virtauskapasiteettitestejä varten on tehty, ilmansyöttölinjan venttiili on avattava hitaasti ja testattavaan venttiiliin tuleva paine on nostettava asianmukaiseen virtauspaineeseen. Paine, jossa venttiili tämän vaiheen aikana ponnahtaa auki, kirjataan avautumispaineeksi.

10.1.3.9   Ennalta määrätty virtauspaine on pidettävä vakiona lyhyen ajan, kunnes laitteiden lukemat ovat vakiintuneet. Virtauspainemittarin, paine-eromanometrin ja virtaavan ilman lämpötila-anturin lukemat on kirjattava samanaikaisesti. Painetta on tämän jälkeen laskettava, kunnes venttiilistä ei enää purkaudu painetta.

Se paine, jossa purkaus loppuu, on kirjattava venttiilin loppupaineeksi.

10.1.3.10   Testattavan paineenrajoitusventtiilin ilmavirtauskapasiteetti on laskettava kirjattujen tietojen ja virtausmittarin tunnetun aukkokertoimen perusteella seuraavan kaavan avulla:

Formula

jossa:

| Q | = | paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteetti – m3 ilmaa minuutissa 100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa |
| --- | --- | --- |
| Fb | = | virtausmittarin aukon peruskerroin 100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa |
| HUF | = | virtaavan ilman lämpötilakerroin kirjatun lämpötilan konvertoimiseksi 15 °C:n peruslämpötilaan |
| h | = | paine-ero mittarin aukon laajuudelta, kPa |
| p | = | paineenrajoitusventtiiliin virtaavan ilman paine – absoluuttisena paineena, kPa (kirjattu mittaripaine + kirjattu barometrinen paine) |
| 60 | = | nimittäjä m3/h -yhtälön konvertoimiseksi m3/min -yhtälöksi. |

Q

=

paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteetti – m3 ilmaa minuutissa 100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa

Fb

=

virtausmittarin aukon peruskerroin 100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa

HUF

=

virtaavan ilman lämpötilakerroin kirjatun lämpötilan konvertoimiseksi 15 °C:n peruslämpötilaan

h

=

paine-ero mittarin aukon laajuudelta, kPa

p

=

paineenrajoitusventtiiliin virtaavan ilman paine – absoluuttisena paineena, kPa (kirjattu mittaripaine + kirjattu barometrinen paine)

60

=

nimittäjä m3/h -yhtälön konvertoimiseksi m3/min -yhtälöksi.

10.1.3.11   Kolmen paineenrajoitusventtiilin keskimääräinen virtauskapasiteetti lähimpään viiteen yksikköön pyöristettynä katsotaan kyseistä kokoa, rakennetta ja asetusta edustavan venttiilin virtauskapasiteetiksi.

10.1.4   Paineenrajoitusventtiilien purkaus- ja sulkupaineen uudelleentarkastus – testi nro 3

10.1.4.1   Virtauskapasiteettitestien jälkeen paineenrajoitusventtiilin purkauspaineen on oltava vähintään 85 prosenttia alussa todetusta purkauspaineesta ja sulkupaineen vähintään 80 prosenttia alussa todetusta sulkupaineesta, jotka kirjattiin edellä 10.1.2 kohdan testissä nro 1.

10.1.4.2   Nämä testit on suoritettava noin tunti virtauskapasiteettitestin jälkeen, ja testausmenettelyn on oltava sama kuin edellä 10.1.2 kohdan testissä nro 1.

10.2   Ylivirtausventtiilin toimintatesti

10.2.1   Ylivirtausventtiilin on toimittava kapasiteetilla, joka on korkeintaan 10 prosenttia suurempi ja korkeintaan 20 prosenttia pienempi kuin valmistajan määrittelemä virtauksen nimellinen sulkeutumiskapasiteetti, ja venttiilin on sulkeuduttava automaattisesti, kun jäljempänä kuvattujen toimintatestien aikana venttiilin paine-ero on enintään 100 kPa.

10.2.2   Testit suoritetaan kunkin venttiilikoon ja -mallin kolmelle näytteelle. Ainoastaan nesteen kanssa käytettäväksi tarkoitettu venttiili on testattava veden kanssa, muussa tapauksessa testit on suoritettava sekä ilman että veden kanssa. Lukuun ottamatta jäljempänä 10.2.3 kohdassa tarkoitettuja venttiileitä, kullekin näytteelle on suoritettava erikseen testit asennettuna pystysuoraan, vaakasuoraan ja ylösalaisin. Ilmalla tehtävät testit on suoritettava siten, että testinäytteiden poistoaukkoon ei ole yhdistetty putkia tai muita rajoittimia.

10.2.3   Venttiili, joka on tarkoitettu asennettavaksi ainoastaan yhteen asentoon, voidaan testata pelkästään kyseisessä asennossa.

10.2.4   Ilmalla tehtävä testi on suoritettava käyttämällä asianmukaisesti suunniteltua ja kalibroitua, laippatyyppistä aukkovirtausmittaria, joka on yhdistetty ilmanlähteeseen, jonka kapasiteetti ja paine ovat riittävät.

10.2.5   Testinäyte on yhdistettävä virtausmittarin poistoaukkoon. Virtaussuunnassa testinäytteen etupuolelle on sulkeutumispaineen osoittamiseksi asennettava manometri tai kalibroitu painemittari, joka ilmoittaa lukemat vähintään 3 kPa:n tarkkuudella.

10.2.6   Testi suoritetaan siten, että virtausmittarin läpi kulkevaa ilmavirtausta lisätään hitaasti kunnes vastaventtiili sulkeutuu. Sulkeutumishetkellä on kirjattava virtausmittarin aukon paine-ero ja mittarin osoittama sulkeutumispaine. Tämän jälkeen lasketaan virtaus sulkeutumishetkellä.

10.2.7   Muuntyyppisiä virtausmittareita ja muuta kaasua kuin ilmaa voidaan käyttää.

10.2.8   Vedellä tehtävä testi on suoritettava käyttämällä nestevirtausmittaria (tai vastaavaa), joka on asennettu putkijärjestelmään, jonka paine riittää vaadittavan virtauksen aikaansaamiseksi. Järjestelmässä on oltava tuloaukon pietsometri tai putki, joka on vähintään yhtä putkikokoa testattavaa venttiiliä suurempi, sekä virtausmittarin ja pietsometrin väliin liitetty virranohjausventtiili. Letkua tai hydrostaattista rajoitusventtiiliä taikka molempia voidaan käyttää vähentämään paineiskun vaikutusta, kun ylivirtausventtiili sulkeutuu.

10.2.9   Testattava näyte on yhdistettävä pietsometrin poistoaukon puoleiseen päähän. Virtaussuunnassa näytteen etupuolelle on sulkeutumispaineen osoittamiseksi yhdistettävä hidastusperiaatteella toimiva manometri tai kalibroitu painemittari, joka ilmoittaa lukemat välillä 0–1 440 kPa. Liitäntä on tehtävä käyttämällä kumiletkua painemittarin ja paineen ulosoton välillä, ja mittarin tuloaukkoon asennetaan venttiili, joka mahdollistaa ilman laskemisen järjestelmästä.

10.2.10   Ennen testiä virranohjausventtiiliä on jonkin verran avattava samalla, kun painemittarin laskuventtiili on auki, jotta ilma saadaan poistetuksi järjestelmästä. Laskuventtiili on sitten suljettava ja testi suoritettava siten, että virtausta lisätään hitaasti kunnes vastaventtiili sulkeutuu. Testin aikana painemittari on sijoitettava testinäytteen kanssa samalle tasolle. Sulkeutumishetkellä kirjataan ylös virtausnopeus ja sulkeutumispaine. Ylivirtausventtiilin ollessa suljettuna kirjataan vuoto tai ohivirtausmäärä.

10.2.11   Täyttöyksikön kokoonpanossa käytettävän ylivirtausventtiilin on sulkeuduttava automaattisesti paine-erossa, joka on enintään 138 kPa, kun testit suoritetaan jäljempänä kuvatun mukaisesti.

10.2.12   Testit suoritetaan kunkin venttiilikoon kolmelle näytteelle. Testit on tehtävä ilmalla, ja kullekin pystysuoraan ja vaakasuoraan kiinnitetylle näytteelle on suoritettava erilliset testit. Testit on suoritettava kohtien 10.2.4–10.2.7 mukaisesti niin, että täyttöyksikön letkuliitin on kytketty testinäytteeseen ja ylempää vastaventtiiliä pidetään auki-asennossa.

10.3   Täyttönopeustesti

10.3.1   Säiliön täyttöastetta rajoittavan laitteen asianmukainen toiminta on testattava täyttönopeuksilla 20, 50 ja 80 l/min tai enimmäisvirtausmäärällä, kun tulopuolen absoluuttinen paine on 700 kPa.

10.4   Täyttörajoittimen käyttökestävyystesti

Säiliön täyttöastetta rajoittavan laitteen on kestettävä 6 000 täydellistä täyttöjaksoa, jotka tehdään enimmäistäyttömäärään saakka.

10.4.1   Soveltamisala

Kaikille säiliön täyttöastetta rajoittaville ja kohon avulla toimiville laitteille on suoritettava testit, jotka osoittavat, että

| | laite rajoittaa säiliön täyttöasteen enintään 80 prosenttiin säiliön kapasiteetista ja |
| --- | --- |

laite rajoittaa säiliön täyttöasteen enintään 80 prosenttiin säiliön kapasiteetista ja

| | laite ei salli suljettuna ollessaan säiliön täyttöä nopeudella, joka on suurempi kuin 0,5 litraa minuutissa, |
| --- | --- |

laite ei salli suljettuna ollessaan säiliön täyttöä nopeudella, joka on suurempi kuin 0,5 litraa minuutissa,

| | ja sen jälkeen yksi jäljempänä 10.5.5 tai 10.5.6 kohdassa tarkoitetuista testausmenettelyistä, jotta varmistetaan, että laite on rakennettu kestämään odotettavissa olevia dynaamisia värähtelyjännitteitä ja että laitteen käyttöympäristön värähtely ei aiheuta suorituskyvyn alenemista tai toimintahäiriöitä. |
| --- | --- |

ja sen jälkeen yksi jäljempänä 10.5.5 tai 10.5.6 kohdassa tarkoitetuista testausmenettelyistä, jotta varmistetaan, että laite on rakennettu kestämään odotettavissa olevia dynaamisia värähtelyjännitteitä ja että laitteen käyttöympäristön värähtely ei aiheuta suorituskyvyn alenemista tai toimintahäiriöitä.

10.5   Värähtelytestimenettely

10.5.1   Varusteet ja asennustekniikat

Testattava kappale on kiinnitettävä värähtelyä tuottaviin laitteisiin kappaleen tavanomaisilla asennusvälineillä joko suoraan värähtelyelementtiin tai välittävään pöytään taikka jäykkään rakenteeseen, joka pystyy saamaan aikaan määritellyt värähtelyolosuhteet. Laitteilla, joilla mitataan ja/tai tallennetaan kiihtyvyys- tai amplituditaso ja taajuus, on pystyttävä tuottamaan tarkkuus, joka on vähintään 10 prosenttia mitatusta arvosta.

10.5.2   Menettelyn valinta

Tyyppihyväksyntäviranomaisen valinnan mukaisesti testit suoritetaan joko 10.5.5 kohdassa kuvattua menettelyä A tai 10.5.6 kohdassa kuvattua menettelyä B noudattaen.

10.5.3   Yleistä

Seuraavassa esitetyt testit on suoritettava testikappaleen kunkin kolmen ortogonaalisen akselin suuntaisesti.

10.5.4   Käytäntö A

10.5.4.1   Resonanssin etsintä

Täytönrajoittimen resonanssitaajuudet on määritettävä vaihtelemalla tuotetun värähtelyn taajuutta hitaasti määritellyn alueen läpi tavallista alemmilla testaustasoilla mutta riittävällä kiihtyvyydellä kappaleen herättämiseksi. Siniresonanssin etsintä voidaan toteuttaa käyttämällä painejaksotestille määriteltyä testaustasoa ja jaksotusaikaa, jos resonanssin etsintäaika sisällytetään 10.5.4.3 kohdassa edellytettyyn painejaksotestiaikaan.

10.5.4.2   Resonanssin keston testi

Testikappaleeseen kohdistetaan värähtelyä 30 minuutin ajan kunkin akselin suuntaisesti 10.5.5.1 kohdassa määritetyillä suurimmilla resonanssitaajuuksilla. Testaustason on oltava 1,5 g (14,7 m/s2). Jos mille tahansa yhdelle akselille löydetään enemmän kuin neljä merkittävää resonanssitaajuutta, tähän testiin valitaan neljä suurinta resonanssitaajuutta. Jos resonanssitaajuudessa tapahtuu muutos testin aikana, muutoksen esiintymisaika on kirjattava ja taajuutta on säädettävä välittömästi, jotta huippuresonanssiolosuhteet säilyvät. Lopullinen resonanssitaajuus on kirjattava. Kosketustestin kokonaisaika sisällytetään 10.5.4.3 kohdassa edellytettyyn painejaksotestiaikaan.

10.5.4.3   Sinipainejaksotesti

Testikappaleeseen kohdistetaan sinivärähtelyä kolmen tunnin ajan sen kunkin ortogonaalisen akselin suuntaisesti seuraavien edellytysten mukaisesti:

| | kiihtyvyystaso on 1,5 g (14,7 m/s2), |
| --- | --- |

kiihtyvyystaso on 1,5 g (14,7 m/s2),

| | taajuusalue on 5–200 Hz, |
| --- | --- |

taajuusalue on 5–200 Hz,

| | pyyhkäisyaika on 12 minuuttia. |
| --- | --- |

pyyhkäisyaika on 12 minuuttia.

Kohdistetun värähtelyn taajuus pyyhkäistään määritellyn alueen yli logaritmisesti.

Määritelty pyyhkäisyaika on nousevaan ja laskevaan pyyhkäisyyn kuluva aika.

10.5.5   Käytäntö B

10.5.5.1   Testi suoritetaan sinivärähtelevällä testipenkillä vakiokiihtyvyyden ollessa 1,5 g ja taajuuksien vaihdellessa välillä 5–200 Hz. Testin on kestettävä 5 tuntia kunkin 10.5.4 kohdassa tarkoitetun akselin osalta. Taajuuskaista 5–200 Hz on katettava kummassakin suunnassa 15 minuutissa.

10.5.5.2   Vaihtoehtoisesti silloin, jos testiä ei suoriteta käyttämällä vakiokiihtyvyyspenkkiä, taajuuskaista 5–200 Hz on jaettava edelleen 11 puolioktaavikaistaan, joista jokaisen kattaa vakioamplitudi siten, että teoreettinen kiihtyvyys on välillä 1–2 g (g = 9,8 m/s2).

Kunkin kaistan värähtelyamplitudit ovat seuraavat:

| Amplitudi (mm)
  (huippuarvo) | Taajuus (Hz)
  (kiihtyvyys = 1 g) | Taajuus (Hz)
  (kiihtyvyys = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplitudi (mm)

(huippuarvo)

Taajuus (Hz)

(kiihtyvyys = 1 g)

Taajuus (Hz)

(kiihtyvyys = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Kukin kaista on katettava molempiin suuntiin 2 minuutissa; 30 minuuttia kokonaisuudessaan kutakin kaistaa kohti.

10.5.6   Eritelmät

Sen jälkeen, kun laitteelle on suoritettu yksi edellä kuvatuista värähtelytesteistä, laitteessa ei saa esiintyä mekaanisia vikoja, ja laitteen katsotaan täyttävän värähtelytestivaatimukset ainoastaan, jos sille ominaisten muuttujien

| | täyttöaste katkaisukohdassa ja |
| --- | --- |

täyttöaste katkaisukohdassa ja

| | sallittu täyttönopeus katkaisukohdassa |
| --- | --- |

sallittu täyttönopeus katkaisukohdassa

| | arvot eivät ylitä määritettyjä raja-arvoja ja ylittävät enintään 10 prosentilla värähtelytestiä ennen mitatut arvot. |
| --- | --- |

arvot eivät ylitä määritettyjä raja-arvoja ja ylittävät enintään 10 prosentilla värähtelytestiä ennen mitatut arvot.

11.   Synteettisten materiaalien ja nestekaasun yhteensopivuustestit

11.1   Nestemäisen nestekaasun kanssa kosketuksissa olevassa synteettisessä osassa ei saa ilmetä liiallista tilavuuden muutosta tai painohäviötä.

N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

| a) | väliaine: n-pentaani |
| --- | --- |

a)

väliaine: n-pentaani

| b) | lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi) |
| --- | --- |

b)

lämpötila: 23 °C (standardin ISO 1817 mukainen toleranssi)

| c) | upotusaika: 72 tuntia. |
| --- | --- |

c)

upotusaika: 72 tuntia.

11.2   Vaatimukset:

| | Tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia. |
| --- | --- |

Tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia.

| | Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia. |
| --- | --- |

Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen vähentyä alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia.

12.   Korroosionkestävyys

12.1   Nestekaasua sisältävän metalliosan on täytettävä 4, 5, 6 ja 7 kohdassa mainittujen tiiviystestien ja 144 tunnin mittaisen, ISO 9227 -standardin mukaisen ja suljetuin liitännöin suoritetun suolasumutestin vaatimukset.

Vaihtoehtoisesti voidaan suorittaa seuraava testi:

12.1.1   Nestekaasua sisältävän metalliosan on täytettävä 4, 5, 6 ja 7 kohdassa mainittujen tiiviystestien ja standardin IEC 68-2-52 Kb: Salt Spray Fog Test mukaisen suolasumutestin vaatimukset.

Testausmenettely:

| | Osa puhdistetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti ennen testiä. Kaikki liitokset suljetaan. Osa ei saa olla käytössä testin aikana. |
| --- | --- |

Osa puhdistetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti ennen testiä. Kaikki liitokset suljetaan. Osa ei saa olla käytössä testin aikana.

| | Sitten osaan ruiskutetaan 2 tunnin ajan suolaliuosta, jossa on 5 prosenttia NaCl:a (painoprosenttia), vieraita aineita enintään 0,3 prosenttia ja 95 prosenttia tislattua tai demineralisoitua vettä ja jonka lämpötila on 20 °C. Ruiskutuksen jälkeen osa varastoidaan 40 °C:n lämpötilaan ja 90–95 prosentin suhteelliseen kosteuteen 168 tunnin ajaksi. Tämä testijakso toistetaan 4 kertaa. |
| --- | --- |

Sitten osaan ruiskutetaan 2 tunnin ajan suolaliuosta, jossa on 5 prosenttia NaCl:a (painoprosenttia), vieraita aineita enintään 0,3 prosenttia ja 95 prosenttia tislattua tai demineralisoitua vettä ja jonka lämpötila on 20 °C. Ruiskutuksen jälkeen osa varastoidaan 40 °C:n lämpötilaan ja 90–95 prosentin suhteelliseen kosteuteen 168 tunnin ajaksi. Tämä testijakso toistetaan 4 kertaa.

| | Testin jälkeen osa puhdistetaan, ja sen annetaan kuivua tunnin ajan 55 °C:n lämpötilassa. Tämän jälkeen osaa vakautetaan perusolosuhteisiin 4 tunnin ajan ennen kuin sille voidaan tehdä lisätestejä. |
| --- | --- |

Testin jälkeen osa puhdistetaan, ja sen annetaan kuivua tunnin ajan 55 °C:n lämpötilassa. Tämän jälkeen osaa vakautetaan perusolosuhteisiin 4 tunnin ajan ennen kuin sille voidaan tehdä lisätestejä.

12.2   Nestekaasua sisältävän kupari- tai messinkiosan on täytettävä 4, 5, 6 ja 7 kohdassa mainittujen tiiviystestien vaatimukset sen jälkeen, kun osaa on pidetty 24 tunnin ajan ammoniakissa standardin ISO 6957 mukaisesti kaikki liitännät suljettuina.

13.   Kuumailmankestävyys

Testi on suoritettava standardin ISO 188 mukaisesti. Koekappale altistetaan 168 tunnin ajaksi ilmalle, jonka lämpötila on sama kuin enimmäiskäyttölämpötila.

Vetolujuuden muutos saa olla enintään +25 prosenttia.

Murtovenymän muutos ei saa ylittää seuraavia arvoja:

| | suurin sallittu kasvu: 10 prosenttia, |
| --- | --- |

suurin sallittu kasvu: 10 prosenttia,

| | suurin sallittu vähennys: 30 prosenttia. |
| --- | --- |

suurin sallittu vähennys: 30 prosenttia.

14.   Otsonivanheneminen

14.1   Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti.

Testikappale, joka on venytettävä 20 prosentin venymään, on altistettava 72 tunnin ajaksi ilmalle, jonka lämpötila on 40 °C ja otsonipitoisuus on 50 osaa/sata miljoonaa.

14.2   Koekappaleeseen ei saa tulla säröjä.

15.   Viruminen

Nestemäistä nestekaasua sisältävän muun kuin metalliosan on täytettävä 5, 6 ja 7 kohdassa mainittujen tiiviystestien vaatimukset sen jälkeen, kun osaan on kohdistettu hydraulinen paine, joka on 2,25 kertaa enimmäiskäyttöpaine, 120 °C:n lämpötilassa vähintään 96 tunnin ajan. Testin väliaineena voidaan käyttää vettä tai muuta soveltuvaa hydraulista nestettä.

16.   Lämpötilanvaihtelutesti

Nestemäistä nestekaasua sisältävän muun kuin metalliosan on täytettävä 5, 6 ja 7 kohdassa mainittujen tiiviystestien vaatimukset sen jälkeen, kun sitä on 96 tunnin ajan pidetty enimmäiskäyttöpaineessa ja lämpötilassa, joka vaihtelee jaksoittain vähimmäiskäyttölämpötilasta enimmäiskäyttölämpötilaan; lämpötilajakson pituus on 120 minuuttia.

17.   Muiden kuin metalliosien yhteensopivuus lämmönvaihtofluidien kanssa

17.1   Testinäytteet upotetaan lämmönvaihtoaineeseen 168 tunnin ajaksi 90 °C:n lämpötilassa, ja niitä kuivataan 48 tunnin ajan 40 °C:n lämpötilassa. Testissä käytettävän lämmönvaihtoväliaineliuoksen koostumus on 50 prosenttia vettä ja 50 prosenttia etyleeniglykolia.

17.2   Testi katsotaan hyväksytyksi, jos tilavuuden muutos on alle 20 prosenttia, massan muutos alle 5 prosenttia, vetolujuuden muutos pienempi kuin – 25 prosenttia ja murtovenymän muutos on välillä – 30 prosenttia ja + 10 prosenttia.

---

LIITE 16

NESTEKAASUA KÄYTTÄVIEN M2- JA M3-LUOKAN AJONEUVOJEN MERKINTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

LPG

Merkin on oltava säänkestävä tarra.

Tarran värien ja mittojen on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset:

Värit:

| Tausta | : | vihreä |
| --- | --- | --- |
| Reunus | : | valkoinen tai heijastava valkoinen |
| Kirjaimet | : | valkoinen tai heijastava valkoinen |

Tausta

:

vihreä

Reunus

:

valkoinen tai heijastava valkoinen

Kirjaimet

:

valkoinen tai heijastava valkoinen

Mitat

| Reunuksen leveys | : | 4–6 mm |
| --- | --- | --- |
| Merkkien korkeus | : | ≥ 25 mm |
| Merkkien paksuus | : | ≥ 4 mm |
| Tarran leveys | : | 110–150 mm |
| Tarran korkeus | : | 80–110 mm |

Reunuksen leveys

:

4–6 mm

Merkkien korkeus

:

≥ 25 mm

Merkkien paksuus

:

≥ 4 mm

Tarran leveys

:

110–150 mm

Tarran korkeus

:

80–110 mm

Kirjainten ”LPG” on oltava tarran keskellä.

---

LIITE 17

HUOLTOLIITÄNNÄN MERKINTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

AINOASTAAN HUOLTOTARKOITUKSIIN

Merkin on oltava säänkestävä tarra.

Tarran värien ja mittojen on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset:

Värit:

| Tausta | : | punainen |
| --- | --- | --- |
| Kirjaimet | : | valkoinen tai heijastava valkoinen |

Tausta

:

punainen

Kirjaimet

:

valkoinen tai heijastava valkoinen

Mitat

| Merkkien korkeus | : | ≥ 5 mm |
| --- | --- | --- |
| Merkkien paksuus | : | ≥ 1 mm |
| Tarran leveys | : | 70–90 mm |
| Tarran korkeus | : | 20–30 mm |

Merkkien korkeus

:

≥ 5 mm

Merkkien paksuus

:

≥ 1 mm

Tarran leveys

:

70–90 mm

Tarran korkeus

:

20–30 mm

Tarran keskellä on oltava teksti ”AINOASTAAN HUOLTOTARKOITUKSIIN”.

---