# Úřední věstník L 340/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 340 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5915. prosince 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 340

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5915. prosince 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Oznámení o prozatímním provádění prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2250 ze dne 4. října 2016, kterým se stanoví plán výmětů pro určité druhy rybolovu druhů žijících při dně v Severním moři a ve vodách Unie divize ICES IIa | 2 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2251 ze dne 4. října 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy pro techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana (
  1
  ) | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2252 ze dne 1. prosince 2016 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Oliva di Gaeta (CHOP)) | 47 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2253 ze dne 14. prosince 2016 o otevření a správě některých celních kvót Unie pro některé zemědělské a zpracované zemědělské produkty pocházející z Jihoafrické republiky | 48 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2254 ze dne 14. prosince 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 57 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/2255 ze dne 7. prosince 2016 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2016/2256 ze dne 8. prosince 2016, určené členským státům o obnovení přemísťování do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 | 60 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Oznámení o prozatímním provádění prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2250 ze dne 4. října 2016, kterým se stanoví plán výmětů pro určité druhy rybolovu druhů žijících při dně v Severním moři a ve vodách Unie divize ICES IIa

2

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2251 ze dne 4. října 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy pro techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana (
  1
  )

1

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2252 ze dne 1. prosince 2016 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Oliva di Gaeta (CHOP))

47

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2253 ze dne 14. prosince 2016 o otevření a správě některých celních kvót Unie pro některé zemědělské a zpracované zemědělské produkty pocházející z Jihoafrické republiky

48

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2254 ze dne 14. prosince 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

57

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/2255 ze dne 7. prosince 2016 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2016/2256 ze dne 8. prosince 2016, určené členským státům o obnovení přemísťování do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013

60

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2016/1015 ze dne 17. června 2016, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro 1-naftylacetamid, 1-naftyloctovou kyselinu, chloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvát a tralkoxydim v některých produktech a na jejich povrchu ( Úř. věst. L 172, 29.6.2016 ) | 72 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2016/1015 ze dne 17. června 2016, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro 1-naftylacetamid, 1-naftyloctovou kyselinu, chloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvát a tralkoxydim v některých produktech a na jejich povrchu ( Úř. věst. L 172, 29.6.2016 )

( Úř. věst. L 172, 29.6.2016 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/1

---

Oznámení o prozatímním provádění prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé

Evropská unie a Ghanská republika oznámily dokončení postupů nezbytných k prozatímnímu provádění prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (1) v souladu s článkem 75 této dohody. Dohoda se proto mezi Evropskou unií a Ghanskou republikou prozatímně použije ode dne 15. prosince 2016.

1

---

(1)  
  Úř. věst. L 287, 21.10.2016, s. 1.

1

---

NAŘÍZENÍ

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/2250

ze dne 4. října 2016,

kterým se stanoví plán výmětů pro určité druhy rybolovu druhů žijících při dně v Severním moři a ve vodách Unie divize ICES IIa

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (2), a zejména na článek 18a uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem nařízení (EU) č. 1380/2013 je postupně odstranit výměty z veškerého rybolovu v Unii zavedením povinnosti vykládky úlovků druhů, na něž se vztahují omezení odlovu. |
| --- | --- |

(1)

Cílem nařízení (EU) č. 1380/2013 je postupně odstranit výměty z veškerého rybolovu v Unii zavedením povinnosti vykládky úlovků druhů, na něž se vztahují omezení odlovu.

| (2) | Ustanovení čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení zmocňuje Komisi přijmout plány výmětů prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci na maximálně tři roky na základě společných doporučení vypracovaných členskými státy po konzultaci s příslušnými poradními sbory. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení zmocňuje Komisi přijmout plány výmětů prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci na maximálně tři roky na základě společných doporučení vypracovaných členskými státy po konzultaci s příslušnými poradními sbory.

| (3) | Přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři má Belgie, Dánsko, Německo, Francie, Nizozemsko, Švédsko a Spojené království. Po konzultaci s poradním sborem pro Severní moře tyto členské státy předložily Komisi dne 3. června 2016 společné doporučení, pokud jde o nový plán výmětů pro určité druhy rybolovu druhů žijících při dně v Severním moři. Příslušné vědecké subjekty poskytly vědecké mínění, jež bylo přezkoumáno Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Dne 14. července se konalo zasedání expertní skupiny 28 členských států a Komise, jakož i zástupců Evropského parlamentu jako pozorovatele, na kterém byla projednána dotčená opatření. |
| --- | --- |

(3)

Přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři má Belgie, Dánsko, Německo, Francie, Nizozemsko, Švédsko a Spojené království. Po konzultaci s poradním sborem pro Severní moře tyto členské státy předložily Komisi dne 3. června 2016 společné doporučení, pokud jde o nový plán výmětů pro určité druhy rybolovu druhů žijících při dně v Severním moři. Příslušné vědecké subjekty poskytly vědecké mínění, jež bylo přezkoumáno Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Dne 14. července se konalo zasedání expertní skupiny 28 členských států a Komise, jakož i zástupců Evropského parlamentu jako pozorovatele, na kterém byla projednána dotčená opatření.

| (4) | Tato opatření obsažená ve společném doporučení jsou v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

Tato opatření obsažená ve společném doporučení jsou v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013.

| (5) | Pro účely uvedeného nařízení zahrnuje Severní moře oblasti ICES IIIa a IV. Jelikož se některé populace žijící při dně, které jsou pro navrhovaný plán výmětů relevantní, nachází rovněž ve vodách Unie divize ICES IIa, doporučují dotčené členské státy, aby tato divize byla rovněž zahrnuta do plánu výmětů. |
| --- | --- |

(5)

Pro účely uvedeného nařízení zahrnuje Severní moře oblasti ICES IIIa a IV. Jelikož se některé populace žijící při dně, které jsou pro navrhovaný plán výmětů relevantní, nachází rovněž ve vodách Unie divize ICES IIa, doporučují dotčené členské státy, aby tato divize byla rovněž zahrnuta do plánu výmětů.

| (6) | Pokud jde o Severní moře, podle čl. 15 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky nejpozději od 1. ledna 2016 vztahuje na:






  — | smíšený rybolov tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky tmavé, |
| --- | --- | --- |

(6)

Pokud jde o Severní moře, podle čl. 15 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky nejpozději od 1. ledna 2016 vztahuje na:

—

smíšený rybolov tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky tmavé,

| — | rybolov humra severského, |
| --- | --- |

—

rybolov humra severského,

| — | smíšený rybolov jazyka obecného a platýse evropského, |
| --- | --- |

—

smíšený rybolov jazyka obecného a platýse evropského,

| — | rybolov štikozubce obecného |
| --- | --- |

—

rybolov štikozubce obecného

| — | a rybolov krevety severní. |
| --- | --- |

—

a rybolov krevety severní.

V souladu s čl. 15 odst. 5 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 (3) druhy, které mají být vykládány od 1. ledna 2016. Jedná se o tyto druhy: tresku tmavou, tresku jednoskvrnnou, humra severského, jazyk obecný, platýse evropského, štikozubce obecného a krevetu severní. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 také stanoví povinnost vykládat vedlejší úlovky krevety severní. Toto nařízení by mělo převzít ustanovení týkající se druhů, jež musí být vyloženy, z nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 a mělo by stanovit druhy ryb a druhy rybolovu, na něž se bude vztahovat povinnost vykládky v roce 2017 a 2018.

| (7) | Dotčené členské státy tvrdí, že pravidla intenzity rybolovu stanovená v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (4) představují překážku pro úspěšné provádění povinnosti vykládky u tresky obecné, a to proto, že režim intenzity rybolovu stanovený v uvedené kapitole naruší flexibilitu potřebnou pro volbu způsobu rybolovu (např. volbu oblasti a lovného zařízení), jakmile bude povinnost vykládky zavedena. Nařízení (ES) č. 1342/2008 v současnosti revidují spolutvůrci právních předpisů. Aby se zabránilo tomu, že režim intenzity rybolovu a povinnost vykládky tresky obecné budou platit současně, měla by být povinnost vykládky u tresky obecné zavedena až tehdy, kdy přestane platit režim intenzity rybolovu. |
| --- | --- |

(7)

Dotčené členské státy tvrdí, že pravidla intenzity rybolovu stanovená v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (4) představují překážku pro úspěšné provádění povinnosti vykládky u tresky obecné, a to proto, že režim intenzity rybolovu stanovený v uvedené kapitole naruší flexibilitu potřebnou pro volbu způsobu rybolovu (např. volbu oblasti a lovného zařízení), jakmile bude povinnost vykládky zavedena. Nařízení (ES) č. 1342/2008 v současnosti revidují spolutvůrci právních předpisů. Aby se zabránilo tomu, že režim intenzity rybolovu a povinnost vykládky tresky obecné budou platit současně, měla by být povinnost vykládky u tresky obecné zavedena až tehdy, kdy přestane platit režim intenzity rybolovu.

| (8) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 zavedlo výjimku z povinnosti vykládky všech úlovků u druhů, u kterých vědecké podklady prokazují vysokou míru přežití („výjimka z důvodu vysoké míry přežití“); tato výjimka platí pro úlovky humra severského v divizi ICES IIIa za podmínky, že se použijí vrše nebo určité vlečné sítě pro lov při dně. Uvedené nařízení v přenesené pravomoci ukládá členským státům, které mají přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři, aby Komisi předložily další vědecké informace, které by odůvodnily výjimky pro zmíněné vlečné sítě pro lov při dně. Tyto informace byly předloženy a výbor VTHVR dospěl k závěru, že jsou postačující. Proto by měla být tato výjimka zahrnuta do nového plánu výmětů. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 zavedlo výjimku z povinnosti vykládky všech úlovků u druhů, u kterých vědecké podklady prokazují vysokou míru přežití („výjimka z důvodu vysoké míry přežití“); tato výjimka platí pro úlovky humra severského v divizi ICES IIIa za podmínky, že se použijí vrše nebo určité vlečné sítě pro lov při dně. Uvedené nařízení v přenesené pravomoci ukládá členským státům, které mají přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři, aby Komisi předložily další vědecké informace, které by odůvodnily výjimky pro zmíněné vlečné sítě pro lov při dně. Tyto informace byly předloženy a výbor VTHVR dospěl k závěru, že jsou postačující. Proto by měla být tato výjimka zahrnuta do nového plánu výmětů.

| (9) | Společné doporučení zahrnuje výjimku z důvodu vysoké míry přežití pro humra severského uloveného v podoblasti ICES IV pomocí určitých lovných zařízení pod podmínkou, že bude použito selektivní zařízení s třídící mřížkou (netgrid). |
| --- | --- |

(9)

Společné doporučení zahrnuje výjimku z důvodu vysoké míry přežití pro humra severského uloveného v podoblasti ICES IV pomocí určitých lovných zařízení pod podmínkou, že bude použito selektivní zařízení s třídící mřížkou (netgrid).

| (10) | Společné doporučení zahrnuje výjimku z důvodu vysoké míry přežití pro jazyka obecného uloveného v podoblasti ICES IV pomocí určitých lovných zařízení a za určitých podmínek, které napomáhají jeho přežití. |
| --- | --- |

(10)

Společné doporučení zahrnuje výjimku z důvodu vysoké míry přežití pro jazyka obecného uloveného v podoblasti ICES IV pomocí určitých lovných zařízení a za určitých podmínek, které napomáhají jeho přežití.

| (11) | Na základě vědeckých důkazů poskytnutých ve společném doporučení, které přezkoumal výbor VTHVR, a s přihlédnutím k charakteristikám lovného zařízení, rybolovných postupů a ekosystému by tyto výjimky měly být pro rok 2017 zahrnuty do tohoto nařízení. Členské státy by měly předložit dodatečné údaje, aby výbor VTHVR mohl dále posoudit míru přežití humra severského a jazyka obecného odloveného v podoblasti ICES IV pomocí dotčených vlečných sítí a aby Komise mohla přezkoumat příslušnou výjimku. |
| --- | --- |

(11)

Na základě vědeckých důkazů poskytnutých ve společném doporučení, které přezkoumal výbor VTHVR, a s přihlédnutím k charakteristikám lovného zařízení, rybolovných postupů a ekosystému by tyto výjimky měly být pro rok 2017 zahrnuty do tohoto nařízení. Členské státy by měly předložit dodatečné údaje, aby výbor VTHVR mohl dále posoudit míru přežití humra severského a jazyka obecného odloveného v podoblasti ICES IV pomocí dotčených vlečných sítí a aby Komise mohla přezkoumat příslušnou výjimku.

| (12) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 zavádí výjimky de minimis pro:






  — | jazyka obecného odloveného pomocí třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES IV a ve vodách Unie v podoblasti ICES IIa, |
| --- | --- | --- |

(12)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 zavádí výjimky de minimis pro:

—

jazyka obecného odloveného pomocí třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES IV a ve vodách Unie v podoblasti ICES IIa,

| — | jazyka obecného odloveného pomocí určitých vlečných sítí vlečených pomocí výložníku po boku lodi v podoblasti ICES IV, |
| --- | --- |

—

jazyka obecného odloveného pomocí určitých vlečných sítí vlečených pomocí výložníku po boku lodi v podoblasti ICES IV,

| — | humra severského odloveného pomocí vlečných sítí pro lov při dně v podoblasti ICES IV a ve vodách Unie v divizi ICES IIa a |
| --- | --- |

—

humra severského odloveného pomocí vlečných sítí pro lov při dně v podoblasti ICES IV a ve vodách Unie v divizi ICES IIa a

| — | jazyka obecného a tresku jednoskvrnnou společně odlovené pomocí určitých vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IIIa. |
| --- | --- |

—

jazyka obecného a tresku jednoskvrnnou společně odlovené pomocí určitých vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IIIa.

Společné doporučení navrhuje další používání těchto výjimek. Proto by měly být tyto výjimky zahrnuty do nového plánu výmětů.

| (13) | Společné doporučení zahrnuje výjimku de minimis pro jazyka obecného, tresku jednoskvrnnou a tresku bezvousou odlovené společně pomocí určitých vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IIIa; výjimku de minimis pro jazyka obecného, tresku jednoskvrnnou a tresku bezvousou odlovené společně pomocí vrší v divizi ICES IIIa a, pokud jde o rok 2018, výjimku de minimis pro tresku bezvousou odlovenou pomocí vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IVc. |
| --- | --- |

(13)

Společné doporučení zahrnuje výjimku de minimis pro jazyka obecného, tresku jednoskvrnnou a tresku bezvousou odlovené společně pomocí určitých vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IIIa; výjimku de minimis pro jazyka obecného, tresku jednoskvrnnou a tresku bezvousou odlovené společně pomocí vrší v divizi ICES IIIa a, pokud jde o rok 2018, výjimku de minimis pro tresku bezvousou odlovenou pomocí vlečných sítí pro lov při dně v divizi ICES IVc.

| (14) | Komise se domnívá – na základě přesvědčivých důkazů, které členské státy pro tyto výjimky předložily a které přezkoumal výbor VTHVR (podle jeho názoru vycházejí tyto výjimky z podložených argumentů, podle kterých je obtížné dosáhnout dalších zlepšení u selektivity a/nebo jsou tato zlepšení spojena s nepřiměřenými náklady na manipulaci s nežádoucími úlovky) – že je vhodné zavést uvedené výjimky de minimis v souladu s procentními úrovněmi navrženými ve společném doporučení a v rámci horních hranic podle čl. 15 odst. 5 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Komise se domnívá – na základě přesvědčivých důkazů, které členské státy pro tyto výjimky předložily a které přezkoumal výbor VTHVR (podle jeho názoru vycházejí tyto výjimky z podložených argumentů, podle kterých je obtížné dosáhnout dalších zlepšení u selektivity a/nebo jsou tato zlepšení spojena s nepřiměřenými náklady na manipulaci s nežádoucími úlovky) – že je vhodné zavést uvedené výjimky de minimis v souladu s procentními úrovněmi navrženými ve společném doporučení a v rámci horních hranic podle čl. 15 odst. 5 písm. c) nařízení (EU) č. 1380/2013.

| (15) | Článek 18a nařízení (ES) č. 850/98 zmocňuje Komisi k tomu, aby pro účely přijímání plánů výmětů a pro druhy, na něž se vztahuje povinnost vykládky, stanovila minimální referenční velikost pro zachování zdrojů s cílem zajistit ochranu nedospělých mořských živočichů. Tyto minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů se případně mohou odchylovat od velikostí stanovených v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98. Pokud jde o humra severského v divizi ICES IIIa, je vhodné zachovat minimální referenční velikosti stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440, tj. celková délka 105 mm a délka krunýře 32 mm. Na základě společného doporučení a hodnocení výboru VTHVR by se měla doplnit minimální délka ocasu (59 mm), jelikož tato délka ocasu podle mínění výboru odpovídá stávajícím hodnotám pro celkovou délku a délku krunýře. |
| --- | --- |

(15)

Článek 18a nařízení (ES) č. 850/98 zmocňuje Komisi k tomu, aby pro účely přijímání plánů výmětů a pro druhy, na něž se vztahuje povinnost vykládky, stanovila minimální referenční velikost pro zachování zdrojů s cílem zajistit ochranu nedospělých mořských živočichů. Tyto minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů se případně mohou odchylovat od velikostí stanovených v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98. Pokud jde o humra severského v divizi ICES IIIa, je vhodné zachovat minimální referenční velikosti stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440, tj. celková délka 105 mm a délka krunýře 32 mm. Na základě společného doporučení a hodnocení výboru VTHVR by se měla doplnit minimální délka ocasu (59 mm), jelikož tato délka ocasu podle mínění výboru odpovídá stávajícím hodnotám pro celkovou délku a délku krunýře.

| (16) | Plány výmětů mohou rovněž zahrnovat technická opatření pro rybolov nebo druhy, na které se vztahuje povinnost vykládky. Aby se zvýšila selektivita lovných zařízení a snížilo se množství nežádoucích úlovků v oblasti Skagerrak, je vhodné zachovat platnost řady technických opatření, na kterých se dohodly Unie a Norsko v letech 2011 (5) a 2012 (6). |
| --- | --- |

(16)

Plány výmětů mohou rovněž zahrnovat technická opatření pro rybolov nebo druhy, na které se vztahuje povinnost vykládky. Aby se zvýšila selektivita lovných zařízení a snížilo se množství nežádoucích úlovků v oblasti Skagerrak, je vhodné zachovat platnost řady technických opatření, na kterých se dohodly Unie a Norsko v letech 2011 (5) a 2012 (6).

| (17) | Aby se zajistila řádná kontrola, měly by se stanovit zvláštní požadavky, podle nichž musí členské státy vypracovat seznamy plavidel, na která se toto nařízení vztahuje. |
| --- | --- |

(17)

Aby se zajistila řádná kontrola, měly by se stanovit zvláštní požadavky, podle nichž musí členské státy vypracovat seznamy plavidel, na která se toto nařízení vztahuje.

| (18) | Vzhledem k tomu, že opatření stanovená v tomto nařízení mají přímý dopad na hospodářské činnosti související s rybolovným obdobím plavidel Unie a na jeho plánování, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém zveřejnění. Toto nařízení by mělo platit od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2018, aby byl dodržen časový rámec stanovený v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k tomu, že opatření stanovená v tomto nařízení mají přímý dopad na hospodářské činnosti související s rybolovným obdobím plavidel Unie a na jeho plánování, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém zveřejnění. Toto nařízení by mělo platit od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2018, aby byl dodržen časový rámec stanovený v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Provádění povinnosti vykládky

Povinnost vykládky uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 platí v podoblasti ICES IV (Severní moře), v divizi ICES IIIa (Skagerrak a Kattegat) a ve vodách Unie v divizi ICES IIa (Norské moře) pro druhy rybolovu, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „Dílcem seltra“ se rozumí selektivní zařízení sestávající z horního dílce s velikostí ok nejméně 270 mm (kosočtvercová oka) umístěného v části se čtyřmi dílci a připevněného k jednomu oku o velikosti 270 mm pomocí tří ok o velikosti 90 mm, nebo z horního dílce s velikostí ok minimálně 140 mm (čtvercová oka). Tento dílec dlouhý nejméně 3 metry je umístěný nejvýše 4 metry od zatahovací šňůry podél celé šířky horního dílce vlečné sítě (tj. od jednoho lemového švu ke druhému). |
| --- | --- |

1)

„Dílcem seltra“ se rozumí selektivní zařízení sestávající z horního dílce s velikostí ok nejméně 270 mm (kosočtvercová oka) umístěného v části se čtyřmi dílci a připevněného k jednomu oku o velikosti 270 mm pomocí tří ok o velikosti 90 mm, nebo z horního dílce s velikostí ok minimálně 140 mm (čtvercová oka). Tento dílec dlouhý nejméně 3 metry je umístěný nejvýše 4 metry od zatahovací šňůry podél celé šířky horního dílce vlečné sítě (tj. od jednoho lemového švu ke druhému).

| 2) | „Selektivním zařízením s třídící mřížkou (netgrid)“ se rozumí selektivní zařízení sestávající z části se čtyřmi panely vložené do vlečné sítě se dvěma dílci a s nakloněným panelem sítě s oky o velikosti nejméně 200 mm (kosočtvercová oka), přičemž toto selektivní zařízení vede k únikovému otvoru v horní části vlečné sítě. |
| --- | --- |

2)

„Selektivním zařízením s třídící mřížkou (netgrid)“ se rozumí selektivní zařízení sestávající z části se čtyřmi panely vložené do vlečné sítě se dvěma dílci a s nakloněným panelem sítě s oky o velikosti nejméně 200 mm (kosočtvercová oka), přičemž toto selektivní zařízení vede k únikovému otvoru v horní části vlečné sítě.

netgrid

Článek 3

Zvláštní pravidla pro povinnost vykládky u tresky obecné

Aniž je dotčen článek 1, platí povinnost vykládky úlovků tresky obecné podle tohoto nařízení pouze v případě, že bude před 1. lednem 2017 zrušeno nařízení (ES) č. 1342/2008 nebo kapitola III uvedeného nařízení.

Článek 4

Výjimky z důvodu vysoké míry přežití u humra severského

1.   Výjimka z povinnosti vykládky podle čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 pro druhy, u kterých vědecké podklady prokazují vysoké míry přežití, se použije pro tyto úlovky humra severského:

| a) | úlovky pomocí vrší (FPO (7)), |
| --- | --- |

a)

úlovky pomocí vrší (FPO (7)),

| b) | úlovky v divizi ICES IIIa s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 70 mm vybavenými třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm, |
| --- | --- |

b)

úlovky v divizi ICES IIIa s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 70 mm vybavenými třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm,

| c) | úlovky v divizi ICES IIIa s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 90 mm vybavenými dílcem seltra, |
| --- | --- |

c)

úlovky v divizi ICES IIIa s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 90 mm vybavenými dílcem seltra,

| d) | v roce 2017 – úlovky v divizi ICES IV s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 80 mm vybavenými selektivním zařízením s třídící mřížkou. |
| --- | --- |

d)

v roce 2017 – úlovky v divizi ICES IV s vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok nejméně 80 mm vybavenými selektivním zařízením s třídící mřížkou.

2.   Úlovek humra severského ulovený v případech uvedených v odstavci 1 se vypustí kompletně, a to ihned a v oblasti, kde byl odloven.

3.   Před 1. květnem 2017 předloží členské státy, které mají přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři, Komisi dodatečné údaje k těm, které jsou uvedeny ve společném doporučení ze dne 3. června 2016, a další příslušné vědecké informace odůvodňující výjimku stanovenou v odst. 1 písm. d). Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), uvedené údaje a informace posoudí před 1. září 2017.

Článek 5

Výjimky z důvodu vysoké míry přežití u jazyka obecného

1.   Výjimka z povinnosti vykládky podle v čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 pro druhy, u kterých vědecké podklady prokazují vysoké míry přežití, platí v roce 2017 pro úlovky jazyka obecného, pokud nedosahuje minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, které byly uloveny ve vzdálenosti do šesti námořních mil od pobřeží v oblasti ICES IVc a úlovky mimo zjištěné oblasti reprodukce ulovené pomocí vlečné sítě s rozpěrnými deskami (OTB) s oky kapsy o velikosti 80–99 mm.

2.   Výjimka uvedená v odstavci 1 platí pouze pro plavidla o maximální délce 10 metrů, s maximálním výkonem motoru 180 kW, pokud loví ve vodách s hloubkou 15 metrů nebo méně a s omezenou dobou zátahu v trvání nejvýše 1:30 hodiny.

3.   Jazyk obecný ulovený v případech uvedených v odstavci 1 bude ihned vypuštěn.

4.   Členské státy, které mají přímý zájem na řízení rybolovu v Severním moři, předloží Komisi před 1. květnem 2017 další vědecké informace odůvodňující výjimku stanovenou v odstavci 1. Výbor VTHVR tyto informace posoudí před 1. září 2017.

Článek 6

Výjimky de minimis

Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 lze jako výměty vyřadit následující množství podle čl. 15 odst. 4 písm. c) uvedeného nařízení:

| a) | u jazyka obecného: maximálně až 3 % celkového ročního úlovku tohoto druhu uloveného v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES IV a vodách Unie v divizi ICES IIa plavidly, která používají třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), |
| --- | --- |

a)

u jazyka obecného: maximálně až 3 % celkového ročního úlovku tohoto druhu uloveného v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES IV a vodách Unie v divizi ICES IIa plavidly, která používají třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF),

| b) | u jazyka obecného menšího než je minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: v roce 2017 maximálně 7 % a v roce 2018 maximálně 6 % celkového ročního odlovu tohoto druhu uloveného v podoblasti ICES IV plavidly, která používají vlečné sítě vlečené za pomoci výložníku po boku lodi (TBB) o velikosti ok 80 až 119 mm s větší velikostí ok v rozšířené části vlečné sítě vlečené za pomoci výložníku po boku lodi, |
| --- | --- |

b)

u jazyka obecného menšího než je minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: v roce 2017 maximálně 7 % a v roce 2018 maximálně 6 % celkového ročního odlovu tohoto druhu uloveného v podoblasti ICES IV plavidly, která používají vlečné sítě vlečené za pomoci výložníku po boku lodi (TBB) o velikosti ok 80 až 119 mm s větší velikostí ok v rozšířené části vlečné sítě vlečené za pomoci výložníku po boku lodi,

| c) | u humra severského menšího než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 6 % celkového ročního úlovku tohoto druhu uloveného v podoblasti ICES IV a vodách Unie v divizi ICES IIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN, OTT, TB) o velikosti ok 80 až 99 mm, |
| --- | --- |

c)

u humra severského menšího než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 6 % celkového ročního úlovku tohoto druhu uloveného v podoblasti ICES IV a vodách Unie v divizi ICES IIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN, OTT, TB) o velikosti ok 80 až 99 mm,

| d) | v roce 2017 společně u jazyka obecného a tresky jednoskvrnné menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 2 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného a tresky jednoskvrnné a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 70 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm, |
| --- | --- |

d)

v roce 2017 společně u jazyka obecného a tresky jednoskvrnné menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 2 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného a tresky jednoskvrnné a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 70 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm,

| e) | v roce 2018 společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 4 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 70 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm, |
| --- | --- |

e)

v roce 2018 společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 4 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 70 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 35 mm,

| f) | společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 1 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 35 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 19 mm s nezablokovaným otvorem pro ryby, |
| --- | --- |

f)

společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé menších než minimální referenční velikost pro zachování zdrojů: maximálně 1 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a krevety severní ulovené v divizi ICES IIIa plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, TBN) o velikosti ok rovnající se nebo větší než 35 mm a vybavené třídící mřížkou pro daný druh o rozteči mřížek nejvýše 19 mm s nezablokovaným otvorem pro ryby,

| g) | společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé: maximálně 0,5 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé, krevety severní v oblasti rybolovu humra severského provedené pomocí vrší (FPO) v divizi ICES IIIa. |
| --- | --- |

g)

společně u jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé: maximálně 0,5 % celkového ročního odlovu humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé, krevety severní v oblasti rybolovu humra severského provedené pomocí vrší (FPO) v divizi ICES IIIa.

| h) | v roce 2018 u tresky bezvousé: maximálně 7 % celkového ročního úlovku humra severského, tresky jednoskvrnné, jazyka obecného, krevety severní, tresky bezvousé, platýse evropského, tresky tmavé a tresky obecné při smíšeném rybolovu jazyka obecného, tresky bezvousé a druhů bez omezení úlovků, které byly v divizi ICES IVc uloveny plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, OTT) o velikosti ok 70 až 99 mm. |
| --- | --- |

h)

v roce 2018 u tresky bezvousé: maximálně 7 % celkového ročního úlovku humra severského, tresky jednoskvrnné, jazyka obecného, krevety severní, tresky bezvousé, platýse evropského, tresky tmavé a tresky obecné při smíšeném rybolovu jazyka obecného, tresky bezvousé a druhů bez omezení úlovků, které byly v divizi ICES IVc uloveny plavidly, která používají vlečné sítě pro lov při dně (OTB, OTT) o velikosti ok 70 až 99 mm.

Článek 7

Minimální referenční velikost pro zachování zdrojů

Odchylně od minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů stanovené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98 je minimální referenční velikost pro zachování zdrojů humra severského v divizi ICES IIIa následující:

| a) | celková délka 105 mm, |
| --- | --- |

a)

celková délka 105 mm,

| b) | délka ocasu 59 mm, |
| --- | --- |

b)

délka ocasu 59 mm,

| c) | délka krunýře 32 mm. |
| --- | --- |

c)

délka krunýře 32 mm.

Článek 8

Zvláštní technická opatření v oblasti Skagerrak

1.   V oblasti Skagerrak je zakázáno mít na palubě nebo používat jakýkoliv druh vlečné sítě, dánského nevodu, vlečné sítě vlečené za pomoci výložníku po boku lodi nebo podobné vlečné sítě o velikosti ok menší než 120 mm.

2.   Odchylně od ustanovení odstavce 1 lze používat i následující vlečné sítě:

| a) | vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti ok alespoň 90 mm za předpokladu, že jsou vybaveny dílcem setra nebo třídící mřížkou o rozteči mřížek nejvýše 35 mm, |
| --- | --- |

a)

vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti ok alespoň 90 mm za předpokladu, že jsou vybaveny dílcem setra nebo třídící mřížkou o rozteči mřížek nejvýše 35 mm,

| b) | vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti ok alespoň 70 mm (čtvercová oka) vybavené třídící mřížkou o rozteči mřížek nejvýše 35 mm, |
| --- | --- |

b)

vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti ok alespoň 70 mm (čtvercová oka) vybavené třídící mřížkou o rozteči mřížek nejvýše 35 mm,

| c) | vlečné sítě o minimální velikosti ok menší než 70 mm při lovu pelagických nebo průmyslově zpracovávaných druhů, pokud úlovek obsahuje více než 80 % jednoho nebo více pelagických nebo průmyslově zpracovávaných druhů, |
| --- | --- |

c)

vlečné sítě o minimální velikosti ok menší než 70 mm při lovu pelagických nebo průmyslově zpracovávaných druhů, pokud úlovek obsahuje více než 80 % jednoho nebo více pelagických nebo průmyslově zpracovávaných druhů,

| d) | vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti alespoň 35 mm při lovu krevety severní za předpokladu, že jsou vybaveny třídící mřížkou o maximální rozteči mřížek 19 mm. |
| --- | --- |

d)

vlečné sítě s kapsou sítě o velikosti alespoň 35 mm při lovu krevety severní za předpokladu, že jsou vybaveny třídící mřížkou o maximální rozteči mřížek 19 mm.

3.   Ryby lze na palubě uchovávat při rybolovu krevety severní podle odst. 2 písm. d), pokud existují odpovídající rybolovná práva upravující vedlejší úlovky a prostředek pro uchování je:

| — | tvořen horním dílcem se čtvercovými oky o velikosti ok minimálně 120 mm, |
| --- | --- |

—

tvořen horním dílcem se čtvercovými oky o velikosti ok minimálně 120 mm,

| — | nejméně 3 metry dlouhý a |
| --- | --- |

—

nejméně 3 metry dlouhý a

| — | široký alespoň jako třídící mřížka. |
| --- | --- |

—

široký alespoň jako třídící mřížka.

Článek 9

Seznam plavidel

Členské státy v souladu s kritérii stanovenými v příloze tohoto nařízení určí plavidla, na něž se pro každý jednotlivý druh rybolovu vztahuje povinnost vykládky. Do 31. prosince 2015 předloží dotčené členské státy Komisi a ostatním členským státům prostřednictvím zabezpečených kontrolních internetových stránek Unie seznamy sestavené podle první věty uvádějící všechna plavidla, jež se zaměřují na rybolov tresky tmavé, jak jsou určena v příloze. Členské státy by měly tyto seznamy pravidelně aktualizovat.

Článek 10

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2018.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 9 se však použije ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 9

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. října 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  
  Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2440 ze dne 22. října 2015, kterým se stanoví plán výmětů pro rybolov určitých druhů žijících při dně v Severním moři a ve vodách Unie divize ICES IIa (Úř. věst. L 336, 23.12.2015, s. 42).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20).

4

(5)  Schválený zápis konzultací o rybolovu, během nichž Norsko a Evropská unie projednávaly regulaci rybolovu v oblastech Skagerrak a Kattegat pro rok 2012.

5

(6)  Schválený zápis konzultací o rybolovu, během nichž Evropská unie a Norsko projednávaly opatření pro provedení zákazu výmětů a kontrolní opatření v oblasti Skagerrak (4. červenec 2012).

6

(7)  Kódy lovných zařízení používané v tomto nařízení odkazují na kódy uvedené v příloze XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 112 30.4.2011, s. 1). Pro plavidla, jejichž celková délka je menší než 10 metrů, odkazují kódy lovných zařízení použité v této tabulce na kódy podle klasifikace lovného zařízení stanovené organizací FAO.

7

---

PŘÍLOHA

Druhy rybolovu, na něž se vztahuje povinnost vykládky:

| Lovné zařízení (1)
   (2) | Velikost ok | Dotčené druhy |
| --- | --- | --- |
| Vlečné sítě:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky tresky tmavé (pokud jsou odloveny plavidly, jež se zaměřují na rybolov tresky tmavé (3)), platýse evropského, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé, tresky obecné, krevety severní, jazyka obecného a humra severského. |
| Vlečné sítě:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a krevety severní.
  V roce 2018: všechny úlovky tresky bezvousé. |
| Vlečné sítě:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. |
| Vlečné sítě vlečené pomocí výložníku na boku lodi:
  TBB | ≥ 120 mm | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky platýse evropského, krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. |
| Vlečné sítě vlečené pomocí výložníku na boku lodi:
  TBB | 80–119 mm | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky jazyka obecného, humra severského, krevety severní a tresky jednoskvrnné.
  V roce 2018: všechny úlovky tresky bezvousé. |
| Tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky jazyka obecného, humra severského, krevety severní, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky obecné (4). |
| Háčky a šňůry:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky štikozubce obecného, krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky obecné. |
| Pasti:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | V letech 2017 a 2018: všechny úlovky humra severského, krevety severní, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. |

Lovné zařízení (1)
   (2)

Velikost ok

Dotčené druhy

Vlečné sítě:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky tresky tmavé (pokud jsou odloveny plavidly, jež se zaměřují na rybolov tresky tmavé (3)), platýse evropského, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé, tresky obecné, krevety severní, jazyka obecného a humra severského.

Vlečné sítě:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a krevety severní.

V roce 2018: všechny úlovky tresky bezvousé.

Vlečné sítě:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé.

Vlečné sítě vlečené pomocí výložníku na boku lodi:

TBB

≥ 120 mm

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky platýse evropského, krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé.

Vlečné sítě vlečené pomocí výložníku na boku lodi:

TBB

80–119 mm

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky jazyka obecného, humra severského, krevety severní a tresky jednoskvrnné.

V roce 2018: všechny úlovky tresky bezvousé.

Tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky jazyka obecného, humra severského, krevety severní, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky obecné (4).

Háčky a šňůry:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky štikozubce obecného, krevety severní, humra severského, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky obecné.

Pasti:

FPO, FIX, FYK, FPN

V letech 2017 a 2018: všechny úlovky humra severského, krevety severní, jazyka obecného, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé.

---

(1)  Kódy lovných zařízení používané v této tabulce odkazují na kódy uvedené v příloze XI prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011.

(2)  Pro plavidla, jejichž celková délka je nižší než 10 metrů, odkazují kódy lovných zařízení použité v této tabulce na kódy podle klasifikace lovného zařízení stanovené organizací FAO.

(3)  Plavidla jsou považována za plavidla, která se zaměřují na rybolov tresky tmavé, tehdy, pokud používají vlečné sítě o velikosti ok ≥ 100 mm, jejich roční průměrné vykládky tresky tmavé dosáhly ≥ 50 % všech jejich vykládek, a to jak v EU, tak i v oblastech Severního moře spadajících pod třetí země, v období x – 4 až x – 2, kde x je rokem použití; tj. 2012 až 2014 pro rok 2016, 2013 až 2015 pro rok 2017 a 2014 až 2016 pro rok 2018. Pokud se plavidlo v jednom roce považuje za plavidlo, jež se zaměřuje na rybolov tresky tmavé, mělo by se za něj považovat i v následujících letech.

(4)  Povinnost vykládky u tresky obecné ulovené tenatovou sítí a třístěnnou tenatovou sítí neplatí v oblasti ICES IIIaS.

---

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/2251

ze dne 4. října 2016,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, pokud jde o regulační technické normy pro techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 11 odst. 15 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Smluvní strany mají povinnost chránit se před úvěrovými expozicemi vůči protistranám derivátů tím, že realizují marže v případě, že clearing těchto smluv neprovádí ústřední protistrana. Toto nařízení stanoví normy pro včasnou, přesnou a vhodně oddělenou výměnu kolaterálu. Tyto normy by se měly povinně uplatnit na kolaterál, který jsou smluvní strany povinny realizovat nebo složit podle tohoto nařízení. Smluvní strany, které souhlasí s realizací nebo složením kolaterálu nad rámec požadavků tohoto nařízení, by však měly mít možnost si zvolit, zda takový kolaterál vymění v souladu s těmito normami či nikoli. |
| --- | --- |

(1)

Smluvní strany mají povinnost chránit se před úvěrovými expozicemi vůči protistranám derivátů tím, že realizují marže v případě, že clearing těchto smluv neprovádí ústřední protistrana. Toto nařízení stanoví normy pro včasnou, přesnou a vhodně oddělenou výměnu kolaterálu. Tyto normy by se měly povinně uplatnit na kolaterál, který jsou smluvní strany povinny realizovat nebo složit podle tohoto nařízení. Smluvní strany, které souhlasí s realizací nebo složením kolaterálu nad rámec požadavků tohoto nařízení, by však měly mít možnost si zvolit, zda takový kolaterál vymění v souladu s těmito normami či nikoli.

| (2) | Smluvní strany, na které se vztahují požadavky čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, by měly při stanovování svých postupů řízení rizik pro mimoburzovní („OTC“) derivátové smlouvy uzavřené s nefinančními smluvními stranami, které nedosahují clearingového prahu podle článku 10 uvedeného nařízení, zohlednit různé rizikové profily takových subjektů. Je proto vhodné umožnit smluvním stranám, aby určily, zda je či není nutno prostřednictvím výměny kolaterálu zmírnit úroveň úvěrového rizika protistrany, které představují tyto nefinanční smluvní strany a které nedosahuje uvedeného clearingového prahu. Vzhledem k tomu, že lze předpokládat, že nefinanční smluvní strany usazené v třetí zemi, které by v případě, že by byly usazeny v Unii, nedosahovaly clearingového prahu, mají stejné rizikové profily jako nefinanční smluvní strany nedosahující clearingového prahu usazené v Unii, měl by se s cílem zabránit regulatorní arbitráži na oba tyto typy subjektů uplatňovat stejný přístup. |
| --- | --- |

(2)

Smluvní strany, na které se vztahují požadavky čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, by měly při stanovování svých postupů řízení rizik pro mimoburzovní („OTC“) derivátové smlouvy uzavřené s nefinančními smluvními stranami, které nedosahují clearingového prahu podle článku 10 uvedeného nařízení, zohlednit různé rizikové profily takových subjektů. Je proto vhodné umožnit smluvním stranám, aby určily, zda je či není nutno prostřednictvím výměny kolaterálu zmírnit úroveň úvěrového rizika protistrany, které představují tyto nefinanční smluvní strany a které nedosahuje uvedeného clearingového prahu. Vzhledem k tomu, že lze předpokládat, že nefinanční smluvní strany usazené v třetí zemi, které by v případě, že by byly usazeny v Unii, nedosahovaly clearingového prahu, mají stejné rizikové profily jako nefinanční smluvní strany nedosahující clearingového prahu usazené v Unii, měl by se s cílem zabránit regulatorní arbitráži na oba tyto typy subjektů uplatňovat stejný přístup.

| (3) | Smluvní strany OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, musí být chráněny před rizikem možného selhání druhé protistrany. Z tohoto důvodu jsou pro řádné řízení rizik, kterým jsou tyto smluvní strany vystaveny, nezbytné dva typy kolaterálu v podobě marží. Prvním z těchto typů je variační marže, která chrání smluvní strany před expozicemi souvisejícími s aktuální tržní hodnotou jejich OTC derivátových smluv. Druhým typem je počáteční marže, která chrání smluvní strany proti případným ztrátám, které by mohly vzniknout z pohybů tržní hodnoty derivátové pozice, které nastanou mezi poslední výměnou variační marže před selháním protistrany a dobou, kdy jsou OTC derivátové smlouvy nahrazeny nebo je zajištěno příslušné riziko. |
| --- | --- |

(3)

Smluvní strany OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, musí být chráněny před rizikem možného selhání druhé protistrany. Z tohoto důvodu jsou pro řádné řízení rizik, kterým jsou tyto smluvní strany vystaveny, nezbytné dva typy kolaterálu v podobě marží. Prvním z těchto typů je variační marže, která chrání smluvní strany před expozicemi souvisejícími s aktuální tržní hodnotou jejich OTC derivátových smluv. Druhým typem je počáteční marže, která chrání smluvní strany proti případným ztrátám, které by mohly vzniknout z pohybů tržní hodnoty derivátové pozice, které nastanou mezi poslední výměnou variační marže před selháním protistrany a dobou, kdy jsou OTC derivátové smlouvy nahrazeny nebo je zajištěno příslušné riziko.

| (4) | Vzhledem k tomu, že ústřední protistrany mohou mít podle právních předpisů Unie povolení působit jako úvěrové instituce, je nezbytné OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež ústřední protistrany uzavřou během procesu řízení selhání, osvobodit od požadavků tohoto nařízení, neboť na tyto smlouvy se již vztahují ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (2), a proto se na ně nevztahují ustanovení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že ústřední protistrany mohou mít podle právních předpisů Unie povolení působit jako úvěrové instituce, je nezbytné OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež ústřední protistrany uzavřou během procesu řízení selhání, osvobodit od požadavků tohoto nařízení, neboť na tyto smlouvy se již vztahují ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (2), a proto se na ně nevztahují ustanovení tohoto nařízení.

| (5) | U OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a které zahrnují platbu prémie předem s cílem zaručit plnění smlouvy, není smluvní strana, která obdrží platbu prémie („prodávající opce“), vystavena současné ani potenciální budoucí expozici vůči protistraně. Úhradou této prémie je rovněž pokryto denní oceňování hodnoty těchto smluv podle tržní hodnoty. Pokud se tedy skupina transakcí se započtením skládá z takovýchto opčních pozic, měl by mít prodávající opce možnost nerealizovat počáteční nebo variační marže pro tyto typy OTC derivátů, jestliže není vystaven žádnému úvěrovému riziku. Smluvní strana, která hradí prémii („kupec opce“) by však měla realizovat jak počáteční, tak variační marži. |
| --- | --- |

(5)

U OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a které zahrnují platbu prémie předem s cílem zaručit plnění smlouvy, není smluvní strana, která obdrží platbu prémie („prodávající opce“), vystavena současné ani potenciální budoucí expozici vůči protistraně. Úhradou této prémie je rovněž pokryto denní oceňování hodnoty těchto smluv podle tržní hodnoty. Pokud se tedy skupina transakcí se započtením skládá z takovýchto opčních pozic, měl by mít prodávající opce možnost nerealizovat počáteční nebo variační marže pro tyto typy OTC derivátů, jestliže není vystaven žádnému úvěrovému riziku. Smluvní strana, která hradí prémii („kupec opce“) by však měla realizovat jak počáteční, tak variační marži.

| (6) | Ačkoli postupy řešení sporů upravené dvoustrannými dohodami mezi smluvními stranami jsou užitečné pro minimalizaci délky a četnosti sporů, měly by smluvní strany v prvé řadě přinejmenším realizovat nespornou částku v případě, že výše výzvy k dodatkové úhradě marže je sporná. To zmírní riziko vyplývající ze sporných transakcí, a tak zajistí, aby OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, byly v co největší míře zajištěny. |
| --- | --- |

(6)

Ačkoli postupy řešení sporů upravené dvoustrannými dohodami mezi smluvními stranami jsou užitečné pro minimalizaci délky a četnosti sporů, měly by smluvní strany v prvé řadě přinejmenším realizovat nespornou částku v případě, že výše výzvy k dodatkové úhradě marže je sporná. To zmírní riziko vyplývající ze sporných transakcí, a tak zajistí, aby OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, byly v co největší míře zajištěny.

| (7) | Aby bylo možno zaručit rovné podmínky ve všech jurisdikcích, mělo by v případě, že smluvní strana usazená v Unii uzavře OTC derivátovou smlouvu, u níž se neprovádí centrální clearing, se smluvní stranou usazenou ve třetí zemi, dojít k výměně počáteční a variační marže oběma směry. Na smluvní strany usazené v Unii, které provádějí transakce se smluvními stranami usazenými ve třetích zemích, by se měla i nadále vztahovat povinnost posoudit právní vymahatelnost těchto dvoustranných dohod a účinnost dohod o oddělení. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo možno zaručit rovné podmínky ve všech jurisdikcích, mělo by v případě, že smluvní strana usazená v Unii uzavře OTC derivátovou smlouvu, u níž se neprovádí centrální clearing, se smluvní stranou usazenou ve třetí zemi, dojít k výměně počáteční a variační marže oběma směry. Na smluvní strany usazené v Unii, které provádějí transakce se smluvními stranami usazenými ve třetích zemích, by se měla i nadále vztahovat povinnost posoudit právní vymahatelnost těchto dvoustranných dohod a účinnost dohod o oddělení.

| (8) | Je vhodné umožnit smluvním stranám uplatňovat při výměně kolaterálu minimální hodnotu převodu, aby se snížila provozní zátěž výměny omezených částek v případech, kdy dojde jen k nepatrnému pohybu expozic. Je však nutno zajistit, aby tato minimální hodnota převodu byla využívána jako operační nástroj, a nikoli jako nezajištěná úvěrová linka mezi smluvními stranami. Z tohoto důvodu by měla být stanovena maximální úroveň této minimální hodnoty převodu. |
| --- | --- |

(8)

Je vhodné umožnit smluvním stranám uplatňovat při výměně kolaterálu minimální hodnotu převodu, aby se snížila provozní zátěž výměny omezených částek v případech, kdy dojde jen k nepatrnému pohybu expozic. Je však nutno zajistit, aby tato minimální hodnota převodu byla využívána jako operační nástroj, a nikoli jako nezajištěná úvěrová linka mezi smluvními stranami. Z tohoto důvodu by měla být stanovena maximální úroveň této minimální hodnoty převodu.

| (9) | Z provozních důvodů by mohlo být vhodnější v některých případech používat oddělené částky minimální hodnoty převodu u počáteční a variační marže. V těchto případech by mělo být možné, aby se smluvní strany dohodly na oddělených minimálních hodnotách převodu pro variační a počáteční marži. Součet oddělených minimálních hodnot převodu by však neměl překročit maximální úroveň minimální hodnoty převodu. Z praktických důvodů by mělo být možné stanovit minimální hodnotu převodu v měně, ve které jsou marže obvykle vyměňovány a kterou nemusí být euro. |
| --- | --- |

(9)

Z provozních důvodů by mohlo být vhodnější v některých případech používat oddělené částky minimální hodnoty převodu u počáteční a variační marže. V těchto případech by mělo být možné, aby se smluvní strany dohodly na oddělených minimálních hodnotách převodu pro variační a počáteční marži. Součet oddělených minimálních hodnot převodu by však neměl překročit maximální úroveň minimální hodnoty převodu. Z praktických důvodů by mělo být možné stanovit minimální hodnotu převodu v měně, ve které jsou marže obvykle vyměňovány a kterou nemusí být euro.

| (10) | Některé jurisdikce třetích zemí mohou stanovit odlišnou oblast působnosti nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely svých požadavků na výměnu kolaterálu ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, u nichž se neprovádí centrální clearing. Kdyby tudíž toto nařízení vyžadovalo, aby do výpočtů marží pro přeshraniční skupiny transakcí se započtením byly zahrnuty pouze OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež jsou upraveny nařízením (EU) č. 648/2012, musely by smluvní strany v různých jurisdikcích potenciálně zdvojovat potřebné výpočty, aby zohlednily různé definice nebo různý rozsah produktů v rámci příslušných maržových požadavků. To by mohlo vést ke zkresleným výpočtům marží. Kromě toho by se pravděpodobně zvýšilo riziko sporů. Proto by možnost používání širší škály produktů v přeshraničních skupinách transakcí se započtením, která by zahrnovala všechny OTC derivátové smlouvy, na něž se vztahuje výměna kolaterálu v jedné nebo druhé jurisdikci, umožnila jednodušší proces realizace marže. Tento přístup je v souladu s cílem snížit systémové riziko uvedeným v nařízení (EU) č. 648/2012, protože maržové požadavky by se vztahovaly na širší škálu produktů. |
| --- | --- |

(10)

Některé jurisdikce třetích zemí mohou stanovit odlišnou oblast působnosti nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely svých požadavků na výměnu kolaterálu ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, u nichž se neprovádí centrální clearing. Kdyby tudíž toto nařízení vyžadovalo, aby do výpočtů marží pro přeshraniční skupiny transakcí se započtením byly zahrnuty pouze OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež jsou upraveny nařízením (EU) č. 648/2012, musely by smluvní strany v různých jurisdikcích potenciálně zdvojovat potřebné výpočty, aby zohlednily různé definice nebo různý rozsah produktů v rámci příslušných maržových požadavků. To by mohlo vést ke zkresleným výpočtům marží. Kromě toho by se pravděpodobně zvýšilo riziko sporů. Proto by možnost používání širší škály produktů v přeshraničních skupinách transakcí se započtením, která by zahrnovala všechny OTC derivátové smlouvy, na něž se vztahuje výměna kolaterálu v jedné nebo druhé jurisdikci, umožnila jednodušší proces realizace marže. Tento přístup je v souladu s cílem snížit systémové riziko uvedeným v nařízení (EU) č. 648/2012, protože maržové požadavky by se vztahovaly na širší škálu produktů.

| (11) | Smluvní strany se mohou rozhodnout realizovat počáteční marže v hotovosti a v takovém případě by se na kolaterál nemělo vztahovat žádné snížení hodnoty, pokud je měna kolaterálu shodná s měnou, v níž je vyjádřena smlouva. Pokud jsou však počáteční marže realizovány v hotovosti v jiné měně, než je měna, ve které je vyjádřena smlouva, může mít nesoulad měn za následek měnové riziko. Z tohoto důvodu by se na počáteční marže realizované v hotovosti v jiné měně mělo vztahovat snížení hodnoty z důvodu nesouladu měn. U variačních marží realizovaných v hotovosti není v souladu s rámcem BCBS-IOSCO nutné žádné snížení hodnoty, a to ani v případě, že je platba provedena v jiné měně, než je měna smlouvy. |
| --- | --- |

(11)

Smluvní strany se mohou rozhodnout realizovat počáteční marže v hotovosti a v takovém případě by se na kolaterál nemělo vztahovat žádné snížení hodnoty, pokud je měna kolaterálu shodná s měnou, v níž je vyjádřena smlouva. Pokud jsou však počáteční marže realizovány v hotovosti v jiné měně, než je měna, ve které je vyjádřena smlouva, může mít nesoulad měn za následek měnové riziko. Z tohoto důvodu by se na počáteční marže realizované v hotovosti v jiné měně mělo vztahovat snížení hodnoty z důvodu nesouladu měn. U variačních marží realizovaných v hotovosti není v souladu s rámcem BCBS-IOSCO nutné žádné snížení hodnoty, a to ani v případě, že je platba provedena v jiné měně, než je měna smlouvy.

| (12) | Při stanovování úrovně požadavků na počáteční marže Basilejský výbor pro bankovní dohled a rada Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry výslovně zohlednily dva aspekty, které jsou promítnuty do jejich rámce „Maržové požadavky na deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing“ z března 2015 („rámec BCBS-IOSCO“). Prvním aspektem je dostupnost vysoké úvěrové kvality a likvidních aktiv pokrývajících požadavky na počáteční marži. Druhým je zásada přiměřenosti vzhledem k tomu, že požadavky na počáteční marži by mohly nepřiměřeně zasáhnout menší finanční i nefinanční smluvní strany. V zájmu zachování rovných podmínek by toto nařízení mělo zavést práh, který bude přesně tentýž jako v rámci BCBS-IOSCO a pod jehož úrovní nejsou dvě smluvní strany povinny provést výměnu počáteční marže. To by mělo podstatně zmírnit náklady a provozní zátěž pro menší účastníky a řešit obavu týkající se dostupnosti vysoké úvěrové kvality a likvidních aktiv, aniž by byly narušeny obecné cíle nařízení (EU) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Při stanovování úrovně požadavků na počáteční marže Basilejský výbor pro bankovní dohled a rada Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry výslovně zohlednily dva aspekty, které jsou promítnuty do jejich rámce „Maržové požadavky na deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing“ z března 2015 („rámec BCBS-IOSCO“). Prvním aspektem je dostupnost vysoké úvěrové kvality a likvidních aktiv pokrývajících požadavky na počáteční marži. Druhým je zásada přiměřenosti vzhledem k tomu, že požadavky na počáteční marži by mohly nepřiměřeně zasáhnout menší finanční i nefinanční smluvní strany. V zájmu zachování rovných podmínek by toto nařízení mělo zavést práh, který bude přesně tentýž jako v rámci BCBS-IOSCO a pod jehož úrovní nejsou dvě smluvní strany povinny provést výměnu počáteční marže. To by mělo podstatně zmírnit náklady a provozní zátěž pro menší účastníky a řešit obavu týkající se dostupnosti vysoké úvěrové kvality a likvidních aktiv, aniž by byly narušeny obecné cíle nařízení (EU) č. 648/2012.

| (13) | Prahové hodnoty by sice měly být vždy počítány na úrovni skupiny, za zvláštní případ by však měly být považovány investiční fondy, protože je může spravovat jediný investiční manažer a mohou být zachyceny jako jediná skupina. Pokud se však tyto fondy skládají z různých skupin aktiv a nejsou zajištěny, zaručeny nebo podporovány jinými investičními fondy nebo samotným investičním manažerem, jsou ve vztahu ke zbytku skupiny relativně odolné vůči riziku. Tyto investiční fondy by proto měly být v souladu s rámcem BCBS-IOSCO při výpočtu prahových hodnot považovány za samostatné subjekty. |
| --- | --- |

(13)

Prahové hodnoty by sice měly být vždy počítány na úrovni skupiny, za zvláštní případ by však měly být považovány investiční fondy, protože je může spravovat jediný investiční manažer a mohou být zachyceny jako jediná skupina. Pokud se však tyto fondy skládají z různých skupin aktiv a nejsou zajištěny, zaručeny nebo podporovány jinými investičními fondy nebo samotným investičním manažerem, jsou ve vztahu ke zbytku skupiny relativně odolné vůči riziku. Tyto investiční fondy by proto měly být v souladu s rámcem BCBS-IOSCO při výpočtu prahových hodnot považovány za samostatné subjekty.

| (14) | Pokud jde o počáteční marži, budou mít požadavky tohoto nařízení pravděpodobně měřitelný dopad na tržní likviditu vzhledem k tomu, že aktiva poskytnutá jako kolaterál nelze po dobu trvání OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, zlikvidnit ani jinak opětovně použít. Takovéto požadavky představují významnou změnu praxe na trhu a přinášejí s sebou určité provozní a praktické problémy, které bude nutno při vstupu nových požadavků v platnost řešit. Vezmeme-li v úvahu, že variační marže již pokrývá realizované kolísání hodnoty OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, až do bodu selhání, považuje se za přiměřené použít při uplatňování požadavků na počáteční marže práh ve výši 8 miliard EUR v hrubých pomyslných hodnotách nevypořádaných smluv. Tento práh se uplatní na úrovni skupiny, případně na úrovni jediného subjektu v případě, že smluvní strana není součástí skupiny. Jako přiměřená referenční hodnota by měla být použita souhrnná hrubá pomyslná hodnota nevypořádaných smluv vzhledem k tomu, že se jedná o vhodné měřítko velikosti a složitosti portfolia OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing. Tuto referenční hodnotu je rovněž snadné sledovat a vykazovat. Tyto prahy jsou rovněž v souladu s rámcem BCBS-IOSCO pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, a proto vyhovují mezinárodním normám. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o počáteční marži, budou mít požadavky tohoto nařízení pravděpodobně měřitelný dopad na tržní likviditu vzhledem k tomu, že aktiva poskytnutá jako kolaterál nelze po dobu trvání OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, zlikvidnit ani jinak opětovně použít. Takovéto požadavky představují významnou změnu praxe na trhu a přinášejí s sebou určité provozní a praktické problémy, které bude nutno při vstupu nových požadavků v platnost řešit. Vezmeme-li v úvahu, že variační marže již pokrývá realizované kolísání hodnoty OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, až do bodu selhání, považuje se za přiměřené použít při uplatňování požadavků na počáteční marže práh ve výši 8 miliard EUR v hrubých pomyslných hodnotách nevypořádaných smluv. Tento práh se uplatní na úrovni skupiny, případně na úrovni jediného subjektu v případě, že smluvní strana není součástí skupiny. Jako přiměřená referenční hodnota by měla být použita souhrnná hrubá pomyslná hodnota nevypořádaných smluv vzhledem k tomu, že se jedná o vhodné měřítko velikosti a složitosti portfolia OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing. Tuto referenční hodnotu je rovněž snadné sledovat a vykazovat. Tyto prahy jsou rovněž v souladu s rámcem BCBS-IOSCO pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, a proto vyhovují mezinárodním normám.

| (15) | Do výpočtu souhrnné hrubé pomyslné hodnoty by měly být zahrnuty rovněž expozice vyplývající buď ze smluv, nebo expozice vůči smluvním stranám, které jsou trvale nebo dočasně osvobozeny nebo částečně osvobozeny od marží. Je tomu tak proto, že všechny tyto smlouvy přispívají ke stanovení velikosti a složitosti portfolia dané smluvní strany. Z tohoto důvodu jsou pro určení velikosti, rozsahu a složitosti portfolia dané smluvní strany relevantní i OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a které jsou případně osvobozeny od požadavků tohoto nařízení, a proto by měly být rovněž zahrnuty do výpočtu prahových hodnot. |
| --- | --- |

(15)

Do výpočtu souhrnné hrubé pomyslné hodnoty by měly být zahrnuty rovněž expozice vyplývající buď ze smluv, nebo expozice vůči smluvním stranám, které jsou trvale nebo dočasně osvobozeny nebo částečně osvobozeny od marží. Je tomu tak proto, že všechny tyto smlouvy přispívají ke stanovení velikosti a složitosti portfolia dané smluvní strany. Z tohoto důvodu jsou pro určení velikosti, rozsahu a složitosti portfolia dané smluvní strany relevantní i OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing a které jsou případně osvobozeny od požadavků tohoto nařízení, a proto by měly být rovněž zahrnuty do výpočtu prahových hodnot.

| (16) | Je vhodné stanovit zvláštní postupy řízení rizik pro některé typy OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a které vykazují určité rizikové profily. Zejména výměna variační marže bez počáteční marže by měla být v souladu s rámcem BCBS-IOSCO považována za vhodnou výměnu kolaterálu za fyzicky vypořádané měnové kontrakty. Obdobně by vzhledem k tomu, že křížové měnové swapy lze rozložit do sekvence měnových forwardů, měla počáteční marže krýt pouze složku úrokové sazby. |
| --- | --- |

(16)

Je vhodné stanovit zvláštní postupy řízení rizik pro některé typy OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a které vykazují určité rizikové profily. Zejména výměna variační marže bez počáteční marže by měla být v souladu s rámcem BCBS-IOSCO považována za vhodnou výměnu kolaterálu za fyzicky vypořádané měnové kontrakty. Obdobně by vzhledem k tomu, že křížové měnové swapy lze rozložit do sekvence měnových forwardů, měla počáteční marže krýt pouze složku úrokové sazby.

| (17) | Mělo by se přihlížet k překážkám, s nimiž se potýkají emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů při poskytování kolaterálu. Za určité kombinace podmínek by tedy emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů neměli být povinni skládat kolaterál. To by mělo poskytnout emitentům krytých dluhopisů nebo fondům ke krytí těchto dluhopisů určitou flexibilitu a zároveň zajistit omezení rizik pro jejich protistrany. Emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů se mohou setkat s právními překážkami při skládání a realizaci nehotovostního kolaterálu pro počáteční nebo variační marži, případně při skládání variační marže v hotovosti, neboť platba variační marže by mohla být považována za pohledávku, která je nadřazena pohledávkám držitele dluhopisů, což by mohlo vyústit v právní překážku. Stejně tak by možnost nahradit nebo stáhnout počáteční marži mohla být považována za pohledávku, která je nadřazena pohledávkám držitele dluhopisů, které čelí stejnému druhu omezení. Emitent krytých dluhopisů nebo fond ke krytí těchto dluhopisů však nejsou nijak omezováni při vracení hotovosti, která byla již dříve realizována jako variační marže. Smluvní strany emitentů krytých dluhopisů nebo fondů ke krytí těchto dluhopisů by proto měly mít povinnost složit variační marži v hotovosti a měly by mít právo získat ji zpět v částečné nebo plné výši, ale emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů by měli mít povinnost složit variační marži pouze pro již dříve obdrženou částku v hotovosti. |
| --- | --- |

(17)

Mělo by se přihlížet k překážkám, s nimiž se potýkají emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů při poskytování kolaterálu. Za určité kombinace podmínek by tedy emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů neměli být povinni skládat kolaterál. To by mělo poskytnout emitentům krytých dluhopisů nebo fondům ke krytí těchto dluhopisů určitou flexibilitu a zároveň zajistit omezení rizik pro jejich protistrany. Emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů se mohou setkat s právními překážkami při skládání a realizaci nehotovostního kolaterálu pro počáteční nebo variační marži, případně při skládání variační marže v hotovosti, neboť platba variační marže by mohla být považována za pohledávku, která je nadřazena pohledávkám držitele dluhopisů, což by mohlo vyústit v právní překážku. Stejně tak by možnost nahradit nebo stáhnout počáteční marži mohla být považována za pohledávku, která je nadřazena pohledávkám držitele dluhopisů, které čelí stejnému druhu omezení. Emitent krytých dluhopisů nebo fond ke krytí těchto dluhopisů však nejsou nijak omezováni při vracení hotovosti, která byla již dříve realizována jako variační marže. Smluvní strany emitentů krytých dluhopisů nebo fondů ke krytí těchto dluhopisů by proto měly mít povinnost složit variační marži v hotovosti a měly by mít právo získat ji zpět v částečné nebo plné výši, ale emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů by měli mít povinnost složit variační marži pouze pro již dříve obdrženou částku v hotovosti.

| (18) | Smluvní strany by měly vždy posoudit právní vymahatelnost svých dohod o vzájemném započtení a oddělení. Pokud se tato posouzení s ohledem na právní rámec třetí země projeví jako negativní, měly by smluvní strany využívat jiné mechanismy než obousměrnou výměnu marží. S cílem zajistit soulad s mezinárodními normami, zabránit tomu, aby smluvním stranám z Unie bylo znemožněno obchodovat se smluvními stranami v těchto jurisdikcích, a zajistit rovné podmínky pro smluvní strany z Unie je vhodné stanovit minimální prahovou hodnotu, pod jejíž úrovní mohou smluvní strany obchodovat se smluvními stranami usazenými v těchto jurisdikcích bez výměny počátečních nebo variačních marží. V případě, že smluvní strany mají možnost realizovat marže a mohou zajistit, že u realizovaného kolaterálu je na rozdíl od složeného kolaterálu možné splnit ustanovení tohoto nařízení, měly by smluvní strany z Unie mít vždy povinnost kolaterál realizovat. Expozice vyplývající ze smluv se smluvními stranami usazenými v jurisdikcích třetích zemí, na které se nevztahuje výměna kolaterálu z důvodu právních překážek v těchto jurisdikcích, by měly být omezeny stanovením limitu vzhledem k tomu, že kapitál není ve vztahu k expozicím vyplývajícím z OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, považován za rovnocenný výměně marže, a k tomu, že ne všechny smluvní strany, které podléhají maržovým požadavkům podle tohoto nařízení, podléhají rovněž požadavkům kapitálovým. Tento limit by měl být nastaven tak, aby ho bylo jednoduché vypočítat a ověřit. Aby se zabránilo akumulaci systémového rizika a tomu, aby takové specifické zacházení vytvořilo možnost, jak obejít ustanovení tohoto nařízení, by měl být tento limit nastaven na konzervativní úrovni. Takové zacházení by se považovalo za dostatečně obezřetné, protože jako alternativa k maržím existují i jiné techniky zmírňování rizik. |
| --- | --- |

(18)

Smluvní strany by měly vždy posoudit právní vymahatelnost svých dohod o vzájemném započtení a oddělení. Pokud se tato posouzení s ohledem na právní rámec třetí země projeví jako negativní, měly by smluvní strany využívat jiné mechanismy než obousměrnou výměnu marží. S cílem zajistit soulad s mezinárodními normami, zabránit tomu, aby smluvním stranám z Unie bylo znemožněno obchodovat se smluvními stranami v těchto jurisdikcích, a zajistit rovné podmínky pro smluvní strany z Unie je vhodné stanovit minimální prahovou hodnotu, pod jejíž úrovní mohou smluvní strany obchodovat se smluvními stranami usazenými v těchto jurisdikcích bez výměny počátečních nebo variačních marží. V případě, že smluvní strany mají možnost realizovat marže a mohou zajistit, že u realizovaného kolaterálu je na rozdíl od složeného kolaterálu možné splnit ustanovení tohoto nařízení, měly by smluvní strany z Unie mít vždy povinnost kolaterál realizovat. Expozice vyplývající ze smluv se smluvními stranami usazenými v jurisdikcích třetích zemí, na které se nevztahuje výměna kolaterálu z důvodu právních překážek v těchto jurisdikcích, by měly být omezeny stanovením limitu vzhledem k tomu, že kapitál není ve vztahu k expozicím vyplývajícím z OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, považován za rovnocenný výměně marže, a k tomu, že ne všechny smluvní strany, které podléhají maržovým požadavkům podle tohoto nařízení, podléhají rovněž požadavkům kapitálovým. Tento limit by měl být nastaven tak, aby ho bylo jednoduché vypočítat a ověřit. Aby se zabránilo akumulaci systémového rizika a tomu, aby takové specifické zacházení vytvořilo možnost, jak obejít ustanovení tohoto nařízení, by měl být tento limit nastaven na konzervativní úrovni. Takové zacházení by se považovalo za dostatečně obezřetné, protože jako alternativa k maržím existují i jiné techniky zmírňování rizik.

| (19) | Na ochranu proti případu, kdy kolaterál nelze zlikvidnit bezprostředně po selhání protistrany, je třeba při výpočtu počáteční marže zohlednit časové období trvající od poslední výměny kolaterálu, jež pokrývá skupinu smluv se započtením s protistranou, u níž došlo k selhání, do okamžiku, kdy se tyto smlouvy uzavřou a provede se opětovné zajištění (re-hedging) výsledného tržního rizika. Toto časové období se nazývá „obdobím krytí rizika marží“ a jedná se o stejný nástroj, který je použit v čl. 272 odst. 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) ve vztahu k úvěrovému riziku protistrany úvěrových institucí. Nicméně vzhledem k tomu, že cíle obou těchto nařízení se liší a nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví pravidla pro výpočet období krytí rizika marží pouze pro účely kapitálových požadavků, mělo by toto nařízení obsahovat zvláštní pravidla upravující období krytí rizika marží, která jsou potřebná v souvislosti s postupy řízení rizik pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing. Období krytí rizika marží by mělo zohledňovat postupy požadované tímto nařízením pro výměnu marží. |
| --- | --- |

(19)

Na ochranu proti případu, kdy kolaterál nelze zlikvidnit bezprostředně po selhání protistrany, je třeba při výpočtu počáteční marže zohlednit časové období trvající od poslední výměny kolaterálu, jež pokrývá skupinu smluv se započtením s protistranou, u níž došlo k selhání, do okamžiku, kdy se tyto smlouvy uzavřou a provede se opětovné zajištění (re-hedging) výsledného tržního rizika. Toto časové období se nazývá „obdobím krytí rizika marží“ a jedná se o stejný nástroj, který je použit v čl. 272 odst. 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) ve vztahu k úvěrovému riziku protistrany úvěrových institucí. Nicméně vzhledem k tomu, že cíle obou těchto nařízení se liší a nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví pravidla pro výpočet období krytí rizika marží pouze pro účely kapitálových požadavků, mělo by toto nařízení obsahovat zvláštní pravidla upravující období krytí rizika marží, která jsou potřebná v souvislosti s postupy řízení rizik pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing. Období krytí rizika marží by mělo zohledňovat postupy požadované tímto nařízením pro výměnu marží.

| (20) | Počáteční i variační marže by měly být vyměněny zpravidla nejpozději do konce obchodního dne následujícího po dni provedení. Je však povoleno tuto dobu na výměnu variační marže prodloužit v případě, že je to kompenzováno příslušným výpočtem období krytí rizika marží. Alternativně by mělo být v případě, že se neuplatní žádné požadavky na počáteční marži, povoleno prodloužení (této doby), pokud je realizována vhodná výše dodatečné variační marže. |
| --- | --- |

(20)

Počáteční i variační marže by měly být vyměněny zpravidla nejpozději do konce obchodního dne následujícího po dni provedení. Je však povoleno tuto dobu na výměnu variační marže prodloužit v případě, že je to kompenzováno příslušným výpočtem období krytí rizika marží. Alternativně by mělo být v případě, že se neuplatní žádné požadavky na počáteční marži, povoleno prodloužení (této doby), pokud je realizována vhodná výše dodatečné variační marže.

| (21) | Při vytváření modelů počáteční marže a při výpočtu odpovídajícího období krytí rizika marží by smluvní strany měly zohlednit potřebu modelů, které zachycují likviditu na trhu, počet účastníků na tomto trhu a objem příslušných OTC derivátových smluv. Zároveň je potřeba vytvořit model, který budou obě strany schopny pochopit, reprodukovat a na který se budou moci spolehnout při řešení sporů. Smluvním stranám by proto by mělo být umožněno, aby tento model kalibrovaly a prováděly výpočet období krytí rizika marží pouze v závislosti na tržních podmínkách, aniž by musely přizpůsobovat své odhady charakteristikám konkrétních smluvních stran. To zase implikuje, že se smluvní strany mohou rozhodnout pro různé modely výpočtu částek počáteční marže, které si mají navzájem vyměnit, a že tyto částky počáteční marže nemusí být symetrické. |
| --- | --- |

(21)

Při vytváření modelů počáteční marže a při výpočtu odpovídajícího období krytí rizika marží by smluvní strany měly zohlednit potřebu modelů, které zachycují likviditu na trhu, počet účastníků na tomto trhu a objem příslušných OTC derivátových smluv. Zároveň je potřeba vytvořit model, který budou obě strany schopny pochopit, reprodukovat a na který se budou moci spolehnout při řešení sporů. Smluvním stranám by proto by mělo být umožněno, aby tento model kalibrovaly a prováděly výpočet období krytí rizika marží pouze v závislosti na tržních podmínkách, aniž by musely přizpůsobovat své odhady charakteristikám konkrétních smluvních stran. To zase implikuje, že se smluvní strany mohou rozhodnout pro různé modely výpočtu částek počáteční marže, které si mají navzájem vyměnit, a že tyto částky počáteční marže nemusí být symetrické.

| (22) | Přestože je nutno model počáteční marže dostatečně často znovu kalibrovat, nová kalibrace by mohla vést k nečekaným úrovním maržových požadavků. Z tohoto důvodu by mělo být stanoveno vhodné časové období, během nějž lze i nadále provádět výměnu marží na základě předchozí kalibrace. To by mělo poskytnout smluvním stranám dostatek času ke splnění výzvy k dodatkové úhradě marže vyplývající z nové kalibrace. |
| --- | --- |

(22)

Přestože je nutno model počáteční marže dostatečně často znovu kalibrovat, nová kalibrace by mohla vést k nečekaným úrovním maržových požadavků. Z tohoto důvodu by mělo být stanoveno vhodné časové období, během nějž lze i nadále provádět výměnu marží na základě předchozí kalibrace. To by mělo poskytnout smluvním stranám dostatek času ke splnění výzvy k dodatkové úhradě marže vyplývající z nové kalibrace.

| (23) | Kolaterál by měl být považován za volně převoditelný, pokud v případě selhání poskytovatele kolaterálu neexistují žádné regulační nebo právní překážky ani nároky třetích stran včetně správce, který je třetí stranou. Některé požadavky, jako jsou například náklady a výdaje na převod kolaterálu v podobě zástavního práva pravidelně uplatňovaného na všechny převody cenných papírů, by neměly být považovány za překážku, protože by to vedlo k situaci, kdy by byla překážka identifikována vždy. |
| --- | --- |

(23)

Kolaterál by měl být považován za volně převoditelný, pokud v případě selhání poskytovatele kolaterálu neexistují žádné regulační nebo právní překážky ani nároky třetích stran včetně správce, který je třetí stranou. Některé požadavky, jako jsou například náklady a výdaje na převod kolaterálu v podobě zástavního práva pravidelně uplatňovaného na všechny převody cenných papírů, by neměly být považovány za překážku, protože by to vedlo k situaci, kdy by byla překážka identifikována vždy.

| (24) | Realizující smluvní strana by měla mít provozní kapacitu umožňující zlikvidnit kolaterál v případě selhání poskytovatele kolaterálu. Realizující smluvní strana by měla být rovněž schopna použít peněžní příjmy z likvidace k tomu, aby uzavřela rovnocennou smlouvu s jinou smluvní stranou nebo aby zajistila výsledné riziko. Pro subjekt, který kolaterál realizuje, by proto měl být přístup na trh nezbytným předpokladem, který mu umožní kolaterál v přiměřené lhůtě buď prodat, nebo v souvislosti s ním provést repo operaci. Tato schopnost by měla být nezávislá na poskytovateli kolaterálu. |
| --- | --- |

(24)

Realizující smluvní strana by měla mít provozní kapacitu umožňující zlikvidnit kolaterál v případě selhání poskytovatele kolaterálu. Realizující smluvní strana by měla být rovněž schopna použít peněžní příjmy z likvidace k tomu, aby uzavřela rovnocennou smlouvu s jinou smluvní stranou nebo aby zajistila výsledné riziko. Pro subjekt, který kolaterál realizuje, by proto měl být přístup na trh nezbytným předpokladem, který mu umožní kolaterál v přiměřené lhůtě buď prodat, nebo v souvislosti s ním provést repo operaci. Tato schopnost by měla být nezávislá na poskytovateli kolaterálu.

| (25) | Realizovaný kolaterál musí mít dostatečně vysokou likviditu a úvěrovou kvalitu, aby realizující smluvní strana mohla uzavřít dané pozice, aniž by utrpěla ztrátu v důsledku významných změn hodnoty v případě selhání ostatních smluvních stran. Úvěrová kvalita kolaterálu by měla být posuzována na základě uznávaných metodik, jako jsou například ratingy externích ratingových agentur. Za účelem zmírnění rizika mechanického spoléhání se na externí ratingy by však měla být zavedena celá řada dalších záruk. Tyto záruky by měly zahrnovat možnost používat schválený model založený na interním ratingu („IRB“) a možnost odložit nahrazení kolaterálu, který se stane nezpůsobilým v důsledku snížení ratingu, s cílem účinně zmírnit potenciální lavinový efekt, které může vyplynout z nadměrné závislosti na externích úvěrových hodnoceních. |
| --- | --- |

(25)

Realizovaný kolaterál musí mít dostatečně vysokou likviditu a úvěrovou kvalitu, aby realizující smluvní strana mohla uzavřít dané pozice, aniž by utrpěla ztrátu v důsledku významných změn hodnoty v případě selhání ostatních smluvních stran. Úvěrová kvalita kolaterálu by měla být posuzována na základě uznávaných metodik, jako jsou například ratingy externích ratingových agentur. Za účelem zmírnění rizika mechanického spoléhání se na externí ratingy by však měla být zavedena celá řada dalších záruk. Tyto záruky by měly zahrnovat možnost používat schválený model založený na interním ratingu („IRB“) a možnost odložit nahrazení kolaterálu, který se stane nezpůsobilým v důsledku snížení ratingu, s cílem účinně zmírnit potenciální lavinový efekt, které může vyplynout z nadměrné závislosti na externích úvěrových hodnoceních.

| (26) | Snížení hodnoty sice zmírňují riziko toho, že realizovaný kolaterál nebude dostačovat k pokrytí maržových potřeb v období finanční zátěže, při přijímání nehotovostního kolaterálu jsou však nutné i další faktory snižující riziko, které umožní zajistit, že ho bude možné skutečně zlikvidnit. Smluvní strany by měly zejména zajistit, aby byl realizovaný kolaterál přiměřeně diverzifikován z hlediska jednotlivých emitentů, typů emitentů a kategorií aktiv. |
| --- | --- |

(26)

Snížení hodnoty sice zmírňují riziko toho, že realizovaný kolaterál nebude dostačovat k pokrytí maržových potřeb v období finanční zátěže, při přijímání nehotovostního kolaterálu jsou však nutné i další faktory snižující riziko, které umožní zajistit, že ho bude možné skutečně zlikvidnit. Smluvní strany by měly zejména zajistit, aby byl realizovaný kolaterál přiměřeně diverzifikován z hlediska jednotlivých emitentů, typů emitentů a kategorií aktiv.

| (27) | Dopad realizace kolaterálu složeného smluvními stranami, které nejsou systémově významné, na finanční stabilitu je omezený. Souhrnné limity u počáteční marže by dále mohly představovat zátěž pro smluvní strany s malými portfolii OTC derivátů vzhledem k tomu, že rozsah způsobilého kolaterálu, který by byly schopny složit, by mohl být jen omezený. Proto i když je diverzifikace kolaterálu platným faktorem zmírňujícím riziko, neměla by se povinnost diverzifikace kolaterálu vztahovat na smluvní strany, které nejsou systémově významné. Na druhé straně by systémově významné finanční instituce a jiné smluvní strany s velkými portfolii OTC derivátů, které spolu vzájemně obchodují, měly uplatňovat souhrnné limity přinejmenším na počáteční marže a rovněž s ohledem na způsobilý kolaterál zahrnující státní dluhové cenné papíry členských států. Tyto smluvní strany jsou dostatečně znalé na to, aby buď provedly transformaci kolaterálu, nebo aby využily více trhů a emitentů k dostatečné diverzifikaci složeného kolaterálu. Článek 131 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) upravuje označení institucí za systémově významné podle práva Unie. Vzhledem k široké oblasti působnosti nařízení (EU) č. 648/2012 by však měl být zaveden kvantitativní práh tak, aby se požadavky na souhrnné limity vztahovaly rovněž na smluvní strany, na které by se případně nevztahovaly uvedené stávající klasifikace systémově významných institucí, ale které by měly přesto podléhat souhrnným limitům vzhledem k velikosti jejich portfolií OTC derivátů. |
| --- | --- |

(27)

Dopad realizace kolaterálu složeného smluvními stranami, které nejsou systémově významné, na finanční stabilitu je omezený. Souhrnné limity u počáteční marže by dále mohly představovat zátěž pro smluvní strany s malými portfolii OTC derivátů vzhledem k tomu, že rozsah způsobilého kolaterálu, který by byly schopny složit, by mohl být jen omezený. Proto i když je diverzifikace kolaterálu platným faktorem zmírňujícím riziko, neměla by se povinnost diverzifikace kolaterálu vztahovat na smluvní strany, které nejsou systémově významné. Na druhé straně by systémově významné finanční instituce a jiné smluvní strany s velkými portfolii OTC derivátů, které spolu vzájemně obchodují, měly uplatňovat souhrnné limity přinejmenším na počáteční marže a rovněž s ohledem na způsobilý kolaterál zahrnující státní dluhové cenné papíry členských států. Tyto smluvní strany jsou dostatečně znalé na to, aby buď provedly transformaci kolaterálu, nebo aby využily více trhů a emitentů k dostatečné diverzifikaci složeného kolaterálu. Článek 131 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) upravuje označení institucí za systémově významné podle práva Unie. Vzhledem k široké oblasti působnosti nařízení (EU) č. 648/2012 by však měl být zaveden kvantitativní práh tak, aby se požadavky na souhrnné limity vztahovaly rovněž na smluvní strany, na které by se případně nevztahovaly uvedené stávající klasifikace systémově významných institucí, ale které by měly přesto podléhat souhrnným limitům vzhledem k velikosti jejich portfolií OTC derivátů.

| (28) | Na složky penzijního systému se vztahují požadavky týkající se dvoustranného zajištění. Je však důležité předejít nadměrnému zatížení, které by tyto požadavky mohly znamenat pro očekávané výsledky těchto systémů, a tedy pro důchodové příjmy budoucích důchodců. Závazky vůči důchodcům, které vyplývají ze složek penzijního systému, jsou denominovány v místních měnách, a jejich investice musí být proto denominovány v téže měně, aby se předešlo nákladům a rizikům souvisejícím s nesouladem cizích měn. Je proto vhodné stanovit, aby se souhrnné limity nevztahovaly na složky penzijního systému stejným způsobem jako u jiných smluvních stran. Je však nezbytné, aby byly zavedeny vhodné postupy řízení rizik, které umožní sledovat a řešit potenciální rizika koncentrace vyplývající z tohoto zvláštního režimu. Uplatňování těchto ustanovení s ohledem na složky penzijního systému by mělo být sledováno a přezkoumáno v závislosti na vývoji trhu. |
| --- | --- |

(28)

Na složky penzijního systému se vztahují požadavky týkající se dvoustranného zajištění. Je však důležité předejít nadměrnému zatížení, které by tyto požadavky mohly znamenat pro očekávané výsledky těchto systémů, a tedy pro důchodové příjmy budoucích důchodců. Závazky vůči důchodcům, které vyplývají ze složek penzijního systému, jsou denominovány v místních měnách, a jejich investice musí být proto denominovány v téže měně, aby se předešlo nákladům a rizikům souvisejícím s nesouladem cizích měn. Je proto vhodné stanovit, aby se souhrnné limity nevztahovaly na složky penzijního systému stejným způsobem jako u jiných smluvních stran. Je však nezbytné, aby byly zavedeny vhodné postupy řízení rizik, které umožní sledovat a řešit potenciální rizika koncentrace vyplývající z tohoto zvláštního režimu. Uplatňování těchto ustanovení s ohledem na složky penzijního systému by mělo být sledováno a přezkoumáno v závislosti na vývoji trhu.

| (29) | Obtíže při oddělování hotovostního kolaterálu by měly být uznány tím způsobem, že protistranám bude umožněno složit počáteční marži v omezené výši ve formě hotovosti a správcům bude umožněno tento hotovostní kolaterál reinvestovat. Hotovost držená správcem však představuje závazek správce vůči skládající smluvní straně, který vytváří úvěrové riziko pro skládající smluvní stranu. Aby bylo možno snížit systémové riziko, mělo by užití hotovosti jako počáteční marže minimálně u systémově významných institucí podléhat požadavkům na diverzifikaci (rizika). Systémově významné instituce by měly mít povinnost buď omezit výši počáteční marže realizované v hotovosti, nebo diverzifikovat expozice využitím více než jednoho správce. |
| --- | --- |

(29)

Obtíže při oddělování hotovostního kolaterálu by měly být uznány tím způsobem, že protistranám bude umožněno složit počáteční marži v omezené výši ve formě hotovosti a správcům bude umožněno tento hotovostní kolaterál reinvestovat. Hotovost držená správcem však představuje závazek správce vůči skládající smluvní straně, který vytváří úvěrové riziko pro skládající smluvní stranu. Aby bylo možno snížit systémové riziko, mělo by užití hotovosti jako počáteční marže minimálně u systémově významných institucí podléhat požadavkům na diverzifikaci (rizika). Systémově významné instituce by měly mít povinnost buď omezit výši počáteční marže realizované v hotovosti, nebo diverzifikovat expozice využitím více než jednoho správce.

| (30) | Hodnota kolaterálu by neměla vykazovat významnou pozitivní korelaci s úvěruschopností poskytovatele kolaterálu nebo s hodnotou podkladového portfolia derivátů, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, vzhledem k tomu, že by to narušilo účinnost ochrany poskytované realizovaným kolaterálem. Proto by jako kolaterál neměly být přijímány cenné papíry vydané poskytovatelem kolaterálu nebo jeho spřízněnými subjekty. Smluvní strany by měly mít rovněž povinnost sledovat, zda se na realizovaný kolaterál nevztahují jiné formy rizika pozitivní korelace. |
| --- | --- |

(30)

Hodnota kolaterálu by neměla vykazovat významnou pozitivní korelaci s úvěruschopností poskytovatele kolaterálu nebo s hodnotou podkladového portfolia derivátů, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, vzhledem k tomu, že by to narušilo účinnost ochrany poskytované realizovaným kolaterálem. Proto by jako kolaterál neměly být přijímány cenné papíry vydané poskytovatelem kolaterálu nebo jeho spřízněnými subjekty. Smluvní strany by měly mít rovněž povinnost sledovat, zda se na realizovaný kolaterál nevztahují jiné formy rizika pozitivní korelace.

| (31) | Smluvní strana, která neselhala, by měla být schopna v dostatečně krátké době zpeněžit aktiva realizovaná jako kolaterál v podobě počáteční nebo variační marže za účelem ochrany proti ztrátám vyplývajícím z OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, v případě selhání protistrany. Tato aktiva by proto měly být vysoce likvidní a neměla by být vystavena nadměrnému úvěrovému, tržnímu nebo měnovému riziku. Měla by být uplatněna snížení hodnoty přiměřeně citlivá vůči rizikům v té míře, v níž je hodnota kolaterálu těmto rizikům vystavena. |
| --- | --- |

(31)

Smluvní strana, která neselhala, by měla být schopna v dostatečně krátké době zpeněžit aktiva realizovaná jako kolaterál v podobě počáteční nebo variační marže za účelem ochrany proti ztrátám vyplývajícím z OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, v případě selhání protistrany. Tato aktiva by proto měly být vysoce likvidní a neměla by být vystavena nadměrnému úvěrovému, tržnímu nebo měnovému riziku. Měla by být uplatněna snížení hodnoty přiměřeně citlivá vůči rizikům v té míře, v níž je hodnota kolaterálu těmto rizikům vystavena.

| (32) | Aby zajistily včasný převod kolaterálu, měly by mít smluvní strany zavedeny účinné provozní postupy. Proto je nutné, aby byly postupy při dvoustranné výměně kolaterálu dostatečně podrobné, transparentní a spolehlivé. Pokud se smluvní strany nedohodnou a nevytvoří operační rámec pro účinný výpočet, oznámení a dokončení výzev k dodatkové úhradě marže, může to vést ke sporům a k selhání výměn kolaterálu, které povedou ke vzniku nezajištěných expozic v rámci OTC derivátových smluv. V důsledku toho je nezbytné, aby smluvní strany stanovily jednoznačné vnitřní zásady a normy týkající se převodů kolaterálu. Jakákoli odchylka od těchto zásad by měla být důsledně přezkoumána všemi příslušnými interními zúčastněnými stranami, které musí tyto odchylky schválit. Kromě toho by měly být všechny příslušné podmínky týkající se provozní výměny kolaterálu přesně a podrobně zaznamenány spolehlivým, rychlým a systematickým způsobem. |
| --- | --- |

(32)

Aby zajistily včasný převod kolaterálu, měly by mít smluvní strany zavedeny účinné provozní postupy. Proto je nutné, aby byly postupy při dvoustranné výměně kolaterálu dostatečně podrobné, transparentní a spolehlivé. Pokud se smluvní strany nedohodnou a nevytvoří operační rámec pro účinný výpočet, oznámení a dokončení výzev k dodatkové úhradě marže, může to vést ke sporům a k selhání výměn kolaterálu, které povedou ke vzniku nezajištěných expozic v rámci OTC derivátových smluv. V důsledku toho je nezbytné, aby smluvní strany stanovily jednoznačné vnitřní zásady a normy týkající se převodů kolaterálu. Jakákoli odchylka od těchto zásad by měla být důsledně přezkoumána všemi příslušnými interními zúčastněnými stranami, které musí tyto odchylky schválit. Kromě toho by měly být všechny příslušné podmínky týkající se provozní výměny kolaterálu přesně a podrobně zaznamenány spolehlivým, rychlým a systematickým způsobem.

| (33) | S cílem poskytnout právní jistotu by mezi smluvními stranami, které uzavírají OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, měla být uzavřena dohoda o výměně kolaterálu. Dohoda o výměně kolaterálu by měla zahrnovat veškerá významná práva a povinnosti smluvních stran použitelná pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing. |
| --- | --- |

(33)

S cílem poskytnout právní jistotu by mezi smluvními stranami, které uzavírají OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, měla být uzavřena dohoda o výměně kolaterálu. Dohoda o výměně kolaterálu by měla zahrnovat veškerá významná práva a povinnosti smluvních stran použitelná pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing.

| (34) | Kolaterál chrání realizující smluvní stranu v případě selhání skládající smluvní strany. Obě smluvní strany však rovněž odpovídají za zajištění toho, že způsob, jakým je realizovaný kolaterál držen, nezvyšuje riziko ztráty přebytečného složeného kolaterálu pro skládající smluvní stranu v případě selhání realizující smluvní strany. Z tohoto důvodu by dvoustranná dohoda mezi smluvními stranami měla oběma smluvním stranám umožňovat včasný přístup ke kolaterálu, když na to mají právo, a z toho plyne potřeba pravidel upravujících oddělení a pravidel umožňujících posouzení účelnosti dohody v tomto ohledu s přihlédnutím k právním omezením a k praxi na trhu v každé jurisdikci. |
| --- | --- |

(34)

Kolaterál chrání realizující smluvní stranu v případě selhání skládající smluvní strany. Obě smluvní strany však rovněž odpovídají za zajištění toho, že způsob, jakým je realizovaný kolaterál držen, nezvyšuje riziko ztráty přebytečného složeného kolaterálu pro skládající smluvní stranu v případě selhání realizující smluvní strany. Z tohoto důvodu by dvoustranná dohoda mezi smluvními stranami měla oběma smluvním stranám umožňovat včasný přístup ke kolaterálu, když na to mají právo, a z toho plyne potřeba pravidel upravujících oddělení a pravidel umožňujících posouzení účelnosti dohody v tomto ohledu s přihlédnutím k právním omezením a k praxi na trhu v každé jurisdikci.

| (35) | Poskytnutí kolaterálu realizovaného jako počáteční marže jako další zástavy, zřízení podzástavního práva k němu nebo jeho opětovné použití by vytvořilo nová rizika pro protistrany vzhledem k nárokům třetích stran na tato aktiva v případě selhání. Právní a provozní komplikace by mohly oddálit vrácení kolaterálu v případě selhání subjektu, který kolaterál původně realizoval, případně dané třetí strany, či ho dokonce zcela znemožnit. V zájmu zachování účinnosti tohoto rámce a zajištění řádného zmírňování úvěrových rizik protistrany by proto poskytnutí kolaterálu realizovaného jako počáteční marže jako další zástavy, zřízení podzástavního práva k němu ani jeho opětovné použití nemělo být povoleno. |
| --- | --- |

(35)

Poskytnutí kolaterálu realizovaného jako počáteční marže jako další zástavy, zřízení podzástavního práva k němu nebo jeho opětovné použití by vytvořilo nová rizika pro protistrany vzhledem k nárokům třetích stran na tato aktiva v případě selhání. Právní a provozní komplikace by mohly oddálit vrácení kolaterálu v případě selhání subjektu, který kolaterál původně realizoval, případně dané třetí strany, či ho dokonce zcela znemožnit. V zájmu zachování účinnosti tohoto rámce a zajištění řádného zmírňování úvěrových rizik protistrany by proto poskytnutí kolaterálu realizovaného jako počáteční marže jako další zástavy, zřízení podzástavního práva k němu ani jeho opětovné použití nemělo být povoleno.

| (36) | Vzhledem k obtížím při oddělování hotovosti, stávajícím metodám při výměně hotovostního kolaterálu v některých jurisdikcích a k potřebě využít hotovost namísto cenných papírů za určitých okolností, kdy převod cenných papírů není možný vzhledem k provozním omezením, by měl být hotovostní kolaterál realizovaný jako počáteční marže vždy držen centrální bankou nebo úvěrovou institucí, která je třetí stranou, vzhledem k tomu, že to zajišťuje oddělení od obou smluvních stran smlouvy. Aby bylo zajištěno takové oddělení, neměla by úvěrová instituce, která je třetí stranou, patřit do stejné skupiny jako kterákoli ze smluvních stran. |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k obtížím při oddělování hotovosti, stávajícím metodám při výměně hotovostního kolaterálu v některých jurisdikcích a k potřebě využít hotovost namísto cenných papírů za určitých okolností, kdy převod cenných papírů není možný vzhledem k provozním omezením, by měl být hotovostní kolaterál realizovaný jako počáteční marže vždy držen centrální bankou nebo úvěrovou institucí, která je třetí stranou, vzhledem k tomu, že to zajišťuje oddělení od obou smluvních stran smlouvy. Aby bylo zajištěno takové oddělení, neměla by úvěrová instituce, která je třetí stranou, patřit do stejné skupiny jako kterákoli ze smluvních stran.

| (37) | Pokud smluvní strana vyrozumí relevantní příslušný orgán o svém úmyslu využít toto osvobození pro obchody uvnitř skupiny, je pro rozhodnutí příslušného orgánu o tom, zda jsou splněny podmínky pro toto osvobození, nezbytné, aby daná smluvní strana předložila úplnou dokumentaci včetně všech relevantních informací potřebných k tomu, aby příslušný orgán mohl posouzení provést. |
| --- | --- |

(37)

Pokud smluvní strana vyrozumí relevantní příslušný orgán o svém úmyslu využít toto osvobození pro obchody uvnitř skupiny, je pro rozhodnutí příslušného orgánu o tom, zda jsou splněny podmínky pro toto osvobození, nezbytné, aby daná smluvní strana předložila úplnou dokumentaci včetně všech relevantních informací potřebných k tomu, aby příslušný orgán mohl posouzení provést.

| (38) | Aby bylo možno mít za to, že skupina má náležitě stabilní a spolehlivé postupy řízení rizik, je nutno splnit celou řadu podmínek. Skupina by měla zajistit pravidelné sledování expozic uvnitř skupiny a je nutno zaručit včasné vypořádávání závazků vyplývajících z OTC derivátových smluv v rámci skupiny na základě nástrojů sledování a likvidity na úrovni skupiny, které odpovídají složitosti obchodů uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

(38)

Aby bylo možno mít za to, že skupina má náležitě stabilní a spolehlivé postupy řízení rizik, je nutno splnit celou řadu podmínek. Skupina by měla zajistit pravidelné sledování expozic uvnitř skupiny a je nutno zaručit včasné vypořádávání závazků vyplývajících z OTC derivátových smluv v rámci skupiny na základě nástrojů sledování a likvidity na úrovni skupiny, které odpovídají složitosti obchodů uvnitř skupiny.

| (39) | Aby bylo možno uplatnit osvobození obchodů uvnitř skupiny, musí být jisté, že by žádné právní či správní předpisy ani jiná povinná ustanovení rozhodného práva nemohly ze zákonných důvodů zabránit smluvním stranám uvnitř skupiny v plnění povinností spočívajících v převádění peněžních částek nebo splácení závazků či cenných papírů v souladu s podmínkami obchodů uvnitř skupiny. Obdobně by neměly existovat žádné provozní nebo obchodní praktiky smluvních stran uvnitř skupiny ani této skupiny, které by mohly vést k tomu, že nebudou k dispozici finanční prostředky pro splnění platebních povinností v okamžiku jejich každodenní splatnosti, nebo k tomu, že nebude možný rychlý elektronický převod finančních prostředků. |
| --- | --- |

(39)

Aby bylo možno uplatnit osvobození obchodů uvnitř skupiny, musí být jisté, že by žádné právní či správní předpisy ani jiná povinná ustanovení rozhodného práva nemohly ze zákonných důvodů zabránit smluvním stranám uvnitř skupiny v plnění povinností spočívajících v převádění peněžních částek nebo splácení závazků či cenných papírů v souladu s podmínkami obchodů uvnitř skupiny. Obdobně by neměly existovat žádné provozní nebo obchodní praktiky smluvních stran uvnitř skupiny ani této skupiny, které by mohly vést k tomu, že nebudou k dispozici finanční prostředky pro splnění platebních povinností v okamžiku jejich každodenní splatnosti, nebo k tomu, že nebude možný rychlý elektronický převod finančních prostředků.

| (40) | Toto nařízení obsahuje řadu podrobných požadavků, které musí skupina splnit, aby byla osvobozena od skládání marže pro obchody uvnitř skupiny. Kromě těchto požadavků platí, že pokud má jedna z obou smluvních stran ve skupině sídlo v třetí zemi, pro kterou nebyla dosud stanovena rovnocennost podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, musí tato skupina provést výměnu variační a vhodně oddělené počáteční marže u všech obchodů uvnitř skupiny s dceřinými společnostmi v těchto třetích zemích. S cílem vyhnout se nepřiměřenému uplatňování maržových požadavků a s přihlédnutím k obdobným požadavkům na povinnosti clearingu by toto nařízení mělo upravit odložení provádění tohoto konkrétního požadavku. To by poskytlo dostatek času pro dokončení procesu stanovení rovnocennosti a přitom by to nevyžadovalo neefektivní přidělování zdrojů skupinám s dceřinými společnostmi, které mají sídlo v třetích zemích. |
| --- | --- |

(40)

Toto nařízení obsahuje řadu podrobných požadavků, které musí skupina splnit, aby byla osvobozena od skládání marže pro obchody uvnitř skupiny. Kromě těchto požadavků platí, že pokud má jedna z obou smluvních stran ve skupině sídlo v třetí zemi, pro kterou nebyla dosud stanovena rovnocennost podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, musí tato skupina provést výměnu variační a vhodně oddělené počáteční marže u všech obchodů uvnitř skupiny s dceřinými společnostmi v těchto třetích zemích. S cílem vyhnout se nepřiměřenému uplatňování maržových požadavků a s přihlédnutím k obdobným požadavkům na povinnosti clearingu by toto nařízení mělo upravit odložení provádění tohoto konkrétního požadavku. To by poskytlo dostatek času pro dokončení procesu stanovení rovnocennosti a přitom by to nevyžadovalo neefektivní přidělování zdrojů skupinám s dceřinými společnostmi, které mají sídlo v třetích zemích.

| (41) | Zohledníme-li zásadu přiměřenosti, mělo by být smluvním stranám, které mají menší portfolia, a proto zpravidla i menší objem operací, poskytnuto více času, aby mohly upravit své vnitřní systémy a procesy tak, aby byly schopny splnit požadavky tohoto nařízení. V zájmu dosažení správné rovnováhy mezi zmírňováním rizik vyplývajících z OTC derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, a přiměřeným uplatňováním tohoto nařízení, jakož i dosažení jednotného mezinárodního postupu a minimalizace možností regulatorní arbitráže s cílem zabránit narušení trhu, je nezbytné období postupného zavádění těchto požadavků. Toto období postupného zavádění požadavků uvedených v tomto nařízení zohledňuje časový plán dohodnutý v rámci BCBS-IOSCO, který byl stanoven s odkazem na kvantitativní dopadovou studii týkající se úvěrových institucí Unie. |
| --- | --- |

(41)

Zohledníme-li zásadu přiměřenosti, mělo by být smluvním stranám, které mají menší portfolia, a proto zpravidla i menší objem operací, poskytnuto více času, aby mohly upravit své vnitřní systémy a procesy tak, aby byly schopny splnit požadavky tohoto nařízení. V zájmu dosažení správné rovnováhy mezi zmírňováním rizik vyplývajících z OTC derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, a přiměřeným uplatňováním tohoto nařízení, jakož i dosažení jednotného mezinárodního postupu a minimalizace možností regulatorní arbitráže s cílem zabránit narušení trhu, je nezbytné období postupného zavádění těchto požadavků. Toto období postupného zavádění požadavků uvedených v tomto nařízení zohledňuje časový plán dohodnutý v rámci BCBS-IOSCO, který byl stanoven s odkazem na kvantitativní dopadovou studii týkající se úvěrových institucí Unie.

| (42) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (*1) upřesňuje definici fyzicky vypořádaných měnových forwardů v rámci Unie. Nicméně v této fázi není tato definice použitelná a tyto produkty jsou v Unii definovány nejednotně. Proto je s cílem zabránit vytváření nerovných podmínek v rámci Unie nutné, aby použitelnost odpovídajících technik zmírňování rizik byla sladěna se dnem použitelnosti příslušného aktu v přenesené pravomoci. Je rovněž stanoveno konkrétní datum, od něhož by příslušné požadavky měly v každém případě platit, aby se zabránilo přílišným zpožděním při zavádění technik zmírňování rizik. |
| --- | --- |

(42)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (*1) upřesňuje definici fyzicky vypořádaných měnových forwardů v rámci Unie. Nicméně v této fázi není tato definice použitelná a tyto produkty jsou v Unii definovány nejednotně. Proto je s cílem zabránit vytváření nerovných podmínek v rámci Unie nutné, aby použitelnost odpovídajících technik zmírňování rizik byla sladěna se dnem použitelnosti příslušného aktu v přenesené pravomoci. Je rovněž stanoveno konkrétní datum, od něhož by příslušné požadavky měly v každém případě platit, aby se zabránilo přílišným zpožděním při zavádění technik zmírňování rizik.

| (43) | Aby se zabránilo roztříštění trhu a aby byly zajištěny rovné podmínky pro smluvní strany z Unie usazené v Unii na globální úrovni, a při zohlednění skutečnosti, že v některých jurisdikcích se na výměnu variační a počáteční marže u opcí na jednotlivé podkladové akciové tituly (single-stock option) a opcí na akciové indexy nevztahují rovnocenné maržové požadavky, mělo by být zacházení s těmito produkty zaváděno postupně. Toto období postupného zavádění poskytne čas potřebný ke sledování vývoje v oblasti regulace v jiných jurisdikcích a k zajištění toho, aby v Unii byly zavedeny vhodné požadavky umožňující zmírnit úvěrové riziko protistrany v souvislosti s těmito smlouvami, aniž by byl vytvořen prostor pro regulatorní arbitráž. |
| --- | --- |

(43)

Aby se zabránilo roztříštění trhu a aby byly zajištěny rovné podmínky pro smluvní strany z Unie usazené v Unii na globální úrovni, a při zohlednění skutečnosti, že v některých jurisdikcích se na výměnu variační a počáteční marže u opcí na jednotlivé podkladové akciové tituly (single-stock option) a opcí na akciové indexy nevztahují rovnocenné maržové požadavky, mělo by být zacházení s těmito produkty zaváděno postupně. Toto období postupného zavádění poskytne čas potřebný ke sledování vývoje v oblasti regulace v jiných jurisdikcích a k zajištění toho, aby v Unii byly zavedeny vhodné požadavky umožňující zmírnit úvěrové riziko protistrany v souvislosti s těmito smlouvami, aniž by byl vytvořen prostor pro regulatorní arbitráž.

| (44) | Z důvodu právní jistoty, a aby se zabránilo možnému narušení finančních trhů, je vhodné vyjasnit zacházení se stávajícími smlouvami. |
| --- | --- |

(44)

Z důvodu právní jistoty, a aby se zabránilo možnému narušení finančních trhů, je vhodné vyjasnit zacházení se stávajícími smlouvami.

| (45) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro bankovnictví, Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. |
| --- | --- |

(45)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro bankovnictví, Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

| (46) | Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnily otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedly analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádaly si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5), stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupiny subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění, zřízených v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (6), a stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (7). |
| --- | --- |

(46)

Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnily otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedly analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádaly si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5), stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupiny subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění, zřízených v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (6), a stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (7).

| (47) | V souladu s postupem stanoveným v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1093/2010, v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1095/2010 a v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1094/2010 zahrnuje toto nařízení změny návrhu regulačních technických norem opětovně předloženého Komisi v podobě formálního stanoviska Evropským orgánem pro bankovnictví, Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy na základě změn navržených Komisí, |
| --- | --- |

(47)

V souladu s postupem stanoveným v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1093/2010, v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1095/2010 a v čl. 10 odst. 1 pátém, šestém a sedmém pododstavci nařízení (EU) č. 1094/2010 zahrnuje toto nařízení změny návrhu regulačních technických norem opětovně předloženého Komisi v podobě formálního stanoviska Evropským orgánem pro bankovnictví, Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy na základě změn navržených Komisí,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ O POSTUPECH ŘÍZENÍ RIZIK

ODDÍL 1

Definice a všeobecné požadavky

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „počáteční marží“ kolaterál, který realizuje smluvní strana s cílem pokrýt svou stávající a potenciální budoucí expozici v intervalu mezi poslední realizací marže a likvidací pozic nebo zajištěním tržního rizika po selhání druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

1)

„počáteční marží“ kolaterál, který realizuje smluvní strana s cílem pokrýt svou stávající a potenciální budoucí expozici v intervalu mezi poslední realizací marže a likvidací pozic nebo zajištěním tržního rizika po selhání druhé smluvní strany;

| 2) | „variační marží“ kolaterál realizovaný smluvní stranou tak, aby odrážel výsledky denního ocenění hodnoty smluv, které dosud nebyly vypořádány, podle tržní hodnoty nebo podle modelu, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

2)

„variační marží“ kolaterál realizovaný smluvní stranou tak, aby odrážel výsledky denního ocenění hodnoty smluv, které dosud nebyly vypořádány, podle tržní hodnoty nebo podle modelu, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012;

| 3) | „skupinou transakcí se započtením“ skupina mimoburzovních („OTC“) derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, mezi dvěma smluvními stranami, která podléhá právně vymahatelné dvoustranné dohodě o započtení. |
| --- | --- |

3)

„skupinou transakcí se započtením“ skupina mimoburzovních („OTC“) derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, mezi dvěma smluvními stranami, která podléhá právně vymahatelné dvoustranné dohodě o započtení.

Článek 2

Obecné požadavky

1.   Smluvní strany zavedou, uplatňují a dokumentují postupy řízení rizik při výměně kolaterálu u OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing.

2.   Postupy řízení rizik uvedené v odstavci 1 zahrnují postupy, které stanoví nebo upravují následující otázky:

| a) | způsobilost kolaterálu pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 2; |
| --- | --- |

a)

způsobilost kolaterálu pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 2;

| b) | výpočet a realizaci marží pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 3; |
| --- | --- |

b)

výpočet a realizaci marží pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 3;

| c) | řízení a oddělení kolaterálu pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 5; |
| --- | --- |

c)

řízení a oddělení kolaterálu pro OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v souladu s oddílem 5;

| d) | výpočet upravené hodnoty kolaterálu v souladu s oddílem 6; |
| --- | --- |

d)

výpočet upravené hodnoty kolaterálu v souladu s oddílem 6;

| e) | výměnu informací mezi smluvními stranami a povolování a zaznamenávání veškerých výjimek z postupů řízení rizik uvedených v odstavci 1; |
| --- | --- |

e)

výměnu informací mezi smluvními stranami a povolování a zaznamenávání veškerých výjimek z postupů řízení rizik uvedených v odstavci 1;

| f) | oznamování výjimek uvedených v kapitole II vrcholnému vedení; |
| --- | --- |

f)

oznamování výjimek uvedených v kapitole II vrcholnému vedení;

| g) | podmínky všech nezbytných dohod, které mají smluvní strany uzavřít nejpozději v okamžiku uzavření OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, včetně podmínek dohody o započtení a podmínek dohody o výměně kolaterálu v souladu s článkem 3; |
| --- | --- |

g)

podmínky všech nezbytných dohod, které mají smluvní strany uzavřít nejpozději v okamžiku uzavření OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, včetně podmínek dohody o započtení a podmínek dohody o výměně kolaterálu v souladu s článkem 3;

| h) | pravidelné ověřování likvidity kolaterálu, který má být vyměněn; |
| --- | --- |

h)

pravidelné ověřování likvidity kolaterálu, který má být vyměněn;

| i) | včasné opětovné získání kolaterálu skládající smluvní stranou od realizující smluvní strany v případě selhání a |
| --- | --- |

i)

včasné opětovné získání kolaterálu skládající smluvní stranou od realizující smluvní strany v případě selhání a

| j) | pravidelné sledování expozic vyplývajících z OTC derivátových smluv, které představují obchody uvnitř skupiny, a včasné vypořádávání závazků vyplývajících z těchto smluv. |
| --- | --- |

j)

pravidelné sledování expozic vyplývajících z OTC derivátových smluv, které představují obchody uvnitř skupiny, a včasné vypořádávání závazků vyplývajících z těchto smluv.

Pro účely prvního pododstavce písm. g) zahrnují dohody všechny aspekty související s povinnostmi vyplývajícími ze všech OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, které mají být uzavřeny, a alespoň aspekty následující:

| a) | veškeré platební povinnosti mezi smluvními stranami; |
| --- | --- |

a)

veškeré platební povinnosti mezi smluvními stranami;

| b) | podmínky platebních povinností v případě započtení; |
| --- | --- |

b)

podmínky platebních povinností v případě započtení;

| c) | případy selhání nebo jiné případy ukončení OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing; |
| --- | --- |

c)

případy selhání nebo jiné případy ukončení OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing;

| d) | veškeré metody výpočtu používané ve vztahu k platebním povinnostem; |
| --- | --- |

d)

veškeré metody výpočtu používané ve vztahu k platebním povinnostem;

| e) | podmínky platebních povinností v případě započtení při ukončení smlouvy; |
| --- | --- |

e)

podmínky platebních povinností v případě započtení při ukončení smlouvy;

| f) | převod práv a povinností při ukončení smlouvy; |
| --- | --- |

f)

převod práv a povinností při ukončení smlouvy;

| g) | rozhodné právo pro transakce v rámci OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing. |
| --- | --- |

g)

rozhodné právo pro transakce v rámci OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing.

3.   Pokud smluvní strany uzavřou dohodu o započtení nebo dohodu o výměně kolaterálu, provedou nezávislý právní přezkum vymahatelnosti těchto dohod. Tento přezkum může provádět nezávislý interní útvar nebo nezávislá třetí strana.

Pokud jde o dohodu o započtení, považuje se požadavek provést přezkum uvedený v prvním pododstavci za splněný, pokud je tato dohoda uznána v souladu s článkem 296 nařízení (EU) č. 575/2013.

4.   Smluvní strany zavedou postupy průběžného posuzování vymahatelnosti dohod o započtení a dohod o výměně kolaterálu, které uzavřely.

5.   Postupy řízení rizik uvedené v odstavci 1 se podle potřeby zkoušejí, přezkoumávají a aktualizují, nejméně však jednou ročně.

6.   Smluvní strany, které využívají modely počáteční marže v souladu s oddílem 4, poskytnou příslušným orgánům kdykoli na vyžádání veškerou dokumentaci vztahující se k postupům řízení rizik uvedeným v odst. 2 písm. b).

Článek 3

Dohoda o výměně kolaterálu

Dohoda o výměně kolaterálu uvedená v čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci písm. g) obsahuje alespoň následující podmínky:

| a) | úrovně a typ požadovaného kolaterálu; |
| --- | --- |

a)

úrovně a typ požadovaného kolaterálu;

| b) | způsoby jeho oddělení; |
| --- | --- |

b)

způsoby jeho oddělení;

| c) | skupinu transakcí se započtením, které se výměna kolaterálu týká; |
| --- | --- |

c)

skupinu transakcí se započtením, které se výměna kolaterálu týká;

| d) | postupy oznamování, potvrzování a úprav výzev k dodatkové úhradě marže; |
| --- | --- |

d)

postupy oznamování, potvrzování a úprav výzev k dodatkové úhradě marže;

| e) | postupy vypořádání výzev k dodatkové úhradě marže pro každý typ způsobilého kolaterálu; |
| --- | --- |

e)

postupy vypořádání výzev k dodatkové úhradě marže pro každý typ způsobilého kolaterálu;

| f) | postupy, metody, časové rámce a rozdělení odpovědností při výpočtu marží a oceňování kolaterálu; |
| --- | --- |

f)

postupy, metody, časové rámce a rozdělení odpovědností při výpočtu marží a oceňování kolaterálu;

| g) | případy, které jsou považovány za selhání, nebo případy, které představují ukončení; |
| --- | --- |

g)

případy, které jsou považovány za selhání, nebo případy, které představují ukončení;

| h) | právní řád, kterému podléhá daná OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing; |
| --- | --- |

h)

právní řád, kterému podléhá daná OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing;

| i) | právní řád, kterému podléhá dohoda o výměně kolaterálu. |
| --- | --- |

i)

právní řád, kterému podléhá dohoda o výměně kolaterálu.

ODDÍL 2

Způsobilost

Článek 4

Způsobilý kolaterál

1.   Smluvní strana realizuje kolaterál pouze v rámci těchto kategorií aktiv:

| a) | hotovost ve formě peněz připsaných na účet v jakékoli měně nebo podobných peněžních pohledávek, jako např. vkladů na peněžním trhu; |
| --- | --- |

a)

hotovost ve formě peněz připsaných na účet v jakékoli měně nebo podobných peněžních pohledávek, jako např. vkladů na peněžním trhu;

| b) | zlato ve formě rezervy tvořené zlatými cihlami z ryzího zlata; |
| --- | --- |

b)

zlato ve formě rezervy tvořené zlatými cihlami z ryzího zlata;

| c) | dluhové cenné papíry vydané ústředními vládami nebo centrálními bankami členských států; |
| --- | --- |

c)

dluhové cenné papíry vydané ústředními vládami nebo centrálními bankami členských států;

| d) | dluhové cenné papíry vydané regionálními vládami nebo místními orgány členských států, s jejichž expozicemi se zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě daného členského státu v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

dluhové cenné papíry vydané regionálními vládami nebo místními orgány členských států, s jejichž expozicemi se zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě daného členského státu v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;

| e) | dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru členských států, s jejichž expozicemi se zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě, regionální vládě nebo místnímu orgánu daného členského státu v souladu s čl. 116 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

e)

dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru členských států, s jejichž expozicemi se zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě, regionální vládě nebo místnímu orgánu daného členského státu v souladu s čl. 116 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013;

| f) | dluhové cenné papíry vydané regionální vládou nebo místními orgány jiných členských států než těch, které jsou uvedeny v písmenu d); |
| --- | --- |

f)

dluhové cenné papíry vydané regionální vládou nebo místními orgány jiných členských států než těch, které jsou uvedeny v písmenu d);

| g) | dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru jiných členských států než těch, které jsou uvedeny v písmenu e); |
| --- | --- |

g)

dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru jiných členských států než těch, které jsou uvedeny v písmenu e);

| h) | dluhové cenné papíry vydané mezinárodními rozvojovými bankami uvedenými v čl. 117 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

h)

dluhové cenné papíry vydané mezinárodními rozvojovými bankami uvedenými v čl. 117 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;

| i) | dluhové cenné papíry vydané mezinárodními organizacemi uvedenými v článku 118 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

i)

dluhové cenné papíry vydané mezinárodními organizacemi uvedenými v článku 118 nařízení (EU) č. 575/2013;

| j) | dluhové cenné papíry vydané vládami nebo centrálními bankami třetích zemí; |
| --- | --- |

j)

dluhové cenné papíry vydané vládami nebo centrálními bankami třetích zemí;

| k) | dluhové cenné papíry vydané regionálními vládami nebo místními orgány třetích zemí, které splňují požadavky uvedené v písmenech d) a e); |
| --- | --- |

k)

dluhové cenné papíry vydané regionálními vládami nebo místními orgány třetích zemí, které splňují požadavky uvedené v písmenech d) a e);

| l) | dluhové cenné papíry vydané jinými regionálními vládami nebo místními orgány třetích zemí než těmi, které jsou uvedeny v písmenech d) a e); |
| --- | --- |

l)

dluhové cenné papíry vydané jinými regionálními vládami nebo místními orgány třetích zemí než těmi, které jsou uvedeny v písmenech d) a e);

| m) | dluhové cenné papíry vydané úvěrovými institucemi nebo investičními podniky, včetně dluhopisů uvedených v čl. 52 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (8); |
| --- | --- |

m)

dluhové cenné papíry vydané úvěrovými institucemi nebo investičními podniky, včetně dluhopisů uvedených v čl. 52 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (8);

| n) | podnikové dluhopisy; |
| --- | --- |

n)

podnikové dluhopisy;

| o) | tranše s nejvyšší předností v rámci sekuritizace ve smyslu čl. 4 bodu 61 nařízení (EU) č. 575/2013, která není resekuritizací ve smyslu čl. 4 bodu 63 daného nařízení; |
| --- | --- |

o)

tranše s nejvyšší předností v rámci sekuritizace ve smyslu čl. 4 bodu 61 nařízení (EU) č. 575/2013, která není resekuritizací ve smyslu čl. 4 bodu 63 daného nařízení;

| p) | konvertibilní dluhopisy za předpokladu, že je lze převést pouze na akcie, které jsou zahrnuty do indexu uvedeného v čl. 197 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

p)

konvertibilní dluhopisy za předpokladu, že je lze převést pouze na akcie, které jsou zahrnuty do indexu uvedeného v čl. 197 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013;

| q) | akcie zahrnuté do indexu uvedeného v čl. 197 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

q)

akcie zahrnuté do indexu uvedeného v čl. 197 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013;

| r) | akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů („SKIPCP“) za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článku 5. |
| --- | --- |

r)

akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů („SKIPCP“) za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článku 5.

2.   Smluvní strana realizuje kolaterál z kategorií aktiv uvedených v odst. 1 písm. f), g) a k) až r) jen tehdy, platí-li všechny níže uvedené podmínky:

| a) | tato aktiva nejsou vydána skládající smluvní stranou; |
| --- | --- |

a)

tato aktiva nejsou vydána skládající smluvní stranou;

| b) | tato aktiva nejsou vydána subjekty, které jsou součástí skupiny, do níž náleží skládající smluvní strana; |
| --- | --- |

b)

tato aktiva nejsou vydána subjekty, které jsou součástí skupiny, do níž náleží skládající smluvní strana;

| c) | na tato aktiva se jinak nevztahuje žádné významné riziko pozitivní korelace ve smyslu čl. 291 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

na tato aktiva se jinak nevztahuje žádné významné riziko pozitivní korelace ve smyslu čl. 291 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 575/2013.

Článek 5

Kritéria způsobilosti podílových jednotek nebo akcií ve SKIPCP

1.   Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. r) může smluvní strana použít podílové jednotky nebo akcie ve SKIPCP jako způsobilý kolaterál jen tehdy, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | podílové jednotky nebo akcie jsou denně kótovány na kapitálovém trhu; |
| --- | --- |

a)

podílové jednotky nebo akcie jsou denně kótovány na kapitálovém trhu;

| b) | SKIPCP se omezují na investice do aktiv, která jsou způsobilá podle čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

SKIPCP se omezují na investice do aktiv, která jsou způsobilá podle čl. 4 odst. 1;

| c) | SKIPCP splňují kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

SKIPCP splňují kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013.

Pro účely písmena b) mohou SKIPCP použít derivátové nástroje k zajištění rizik vyplývajících z aktiv, do nichž investují.

Pokud SKIPCP investuje do podílů nebo podílových jednotek jiných SKIPCP, použijí se podmínky stanovené v prvním pododstavci rovněž na tyto SKIPCP.

2.   Odchylně od odst. 1 písm. b) platí, že pokud SKIPCP nebo kterýkoli z jeho podkladových SKIPCP neinvestují jen do aktiv, která jsou způsobilá podle čl. 4 odst. 1, lze jako způsobilý kolaterál v souladu s odstavcem 1 tohoto článku použít pouze hodnotu podílových jednotek nebo akcií ve SKIPCP, které představují investice do způsobilých aktiv.

První pododstavec se vztahuje na jakýkoli podkladový SKIPCP takového SKIPCP, který má své vlastní podkladové SKIPCP.

3.   Pokud mohou mít nezpůsobilá aktiva určitého SKIPCP zápornou hodnotu, určí se hodnota podílových jednotek nebo akcií v tomto SKIPCP, které lze užít jako způsobilý kolaterál podle odstavce 1 tak, že se od hodnoty způsobilých aktiv odečte maximální záporná hodnota nezpůsobilých aktiv.

Článek 6

Úvěrové hodnocení

1.   Realizující smluvní strana posoudí úvěrovou kvalitu aktiv spadajících do kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. c), d) a e), která nejsou denominována nebo financována v domácí měně emitenta, a v čl. 4 odst. 1 písm. f), g), j) až n) a p) s využitím jedné z následujících metodik:

| a) | interní ratingy realizující smluvní strany podle odstavce 3; |
| --- | --- |

a)

interní ratingy realizující smluvní strany podle odstavce 3;

| b) | interní ratingy skládající smluvní strany podle odstavce 3, pokud je tato smluvní strana usazena v Unii nebo ve třetí zemi, kde skládající smluvní strana podléhá dohledu na konsolidovaném základě, který je v souladu s článkem 127 směrnice 2013/36/EU posuzován jako rovnocenný dohledu na konsolidovaném základě upravenému právem Unie; |
| --- | --- |

b)

interní ratingy skládající smluvní strany podle odstavce 3, pokud je tato smluvní strana usazena v Unii nebo ve třetí zemi, kde skládající smluvní strana podléhá dohledu na konsolidovaném základě, který je v souladu s článkem 127 směrnice 2013/36/EU posuzován jako rovnocenný dohledu na konsolidovaném základě upravenému právem Unie;

| c) | úvěrové hodnocení vydané uznanou externí ratingovou agenturou ve smyslu čl. 4 bodu 98 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo úvěrové hodnocení exportní úvěrové agentury uvedené v článku 137 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

c)

úvěrové hodnocení vydané uznanou externí ratingovou agenturou ve smyslu čl. 4 bodu 98 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo úvěrové hodnocení exportní úvěrové agentury uvedené v článku 137 uvedeného nařízení.

2.   Realizující smluvní strana posoudí úvěrovou kvalitu aktiv náležejících do kategorie aktiv uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. o) s využitím metodiky uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku.

3.   Smluvní strana, která má svolení používat přístup založený na interním ratingu (IRB) podle článku 143 nařízení (EU) č. 575/2013, může používat svůj interní rating pro posouzení úvěrové kvality kolaterálu realizovaného pro účely tohoto nařízení.

4.   Smluvní strana, která používá přístup IRB v souladu s odstavcem 3, určí stupeň úvěrové kvality kolaterálu v souladu s přílohou I.

5.   Smluvní strana, která používá přístup IRB v souladu s odstavcem 3, sdělí druhé smluvní straně stupeň úvěrové kvality uvedený v odstavci 4 v souvislosti s aktivy, která mají být vyměněna jako kolaterál.

6.   Pro účely odst. 1 písm. c) je úvěrové hodnocení přiřazeno ke stupňům úvěrové kvality stanoveným v článku 136 nebo 270 nařízení (EU) č. 575/2013.

Článek 7

Specifické požadavky na způsobilá aktiva

1.   Smluvní strany používají aktiva uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. f), g) a j) až p) jako kolaterál jen tehdy, pokud byla jejich úvěrová kvalita vyhodnocena jako stupeň úvěrové kvality 1, 2 nebo 3 v souladu s článkem 6.

2.   Smluvní strany používají aktiva uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. c), d) a e), která nejsou denominována ani financována v domácí měně emitenta, jako kolaterál jen tehdy, pokud byla jejich úvěrová kvalita vyhodnocena jako stupeň úvěrové kvality 1, 2, 3 nebo 4 v souladu s článkem 6.

3.   Smluvní strany stanoví postupy pro zacházení s aktivy vyměňovanými jako kolaterál podle odstavců 1 a 2, jejichž úvěrová kvalita je následně vyhodnocena jako:

| a) | stupeň 4 nebo horší pro aktiva uvedená v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

stupeň 4 nebo horší pro aktiva uvedená v odstavci 1;

| b) | horší než stupeň 4 pro aktiva uvedená v odstavci 2. |
| --- | --- |

b)

horší než stupeň 4 pro aktiva uvedená v odstavci 2.

4.   Postupy uvedené v odstavci 3 splňují všechny následující požadavky:

| a) | zakazují smluvním stranám výměnu dalších aktiv, jejichž úvěrová kvalita je vyhodnocena jako úvěrová kvalita uvedená v odstavci 3; |
| --- | --- |

a)

zakazují smluvním stranám výměnu dalších aktiv, jejichž úvěrová kvalita je vyhodnocena jako úvěrová kvalita uvedená v odstavci 3;

| b) | stanoví harmonogram, podle něhož budou aktiva, jejichž úvěrová kvalita je vyhodnocena jako úvěrová kvalita uvedená v odstavci 3 a která již byla vyměněna jako kolaterál, nahrazena v průběhu doby nepřesahující dva měsíce; |
| --- | --- |

b)

stanoví harmonogram, podle něhož budou aktiva, jejichž úvěrová kvalita je vyhodnocena jako úvěrová kvalita uvedená v odstavci 3 a která již byla vyměněna jako kolaterál, nahrazena v průběhu doby nepřesahující dva měsíce;

| c) | stanoví stupeň úvěrové kvality, který vyžaduje okamžitou výměnu aktiv uvedených v odstavci 3; |
| --- | --- |

c)

stanoví stupeň úvěrové kvality, který vyžaduje okamžitou výměnu aktiv uvedených v odstavci 3;

| d) | umožní smluvním stranám navýšit snížení hodnoty příslušného kolaterálu, pokud tento kolaterál nebyl nahrazen v souladu s harmonogramem uvedeným v písmenu b). |
| --- | --- |

d)

umožní smluvním stranám navýšit snížení hodnoty příslušného kolaterálu, pokud tento kolaterál nebyl nahrazen v souladu s harmonogramem uvedeným v písmenu b).

5.   Smluvní strany nepoužijí kategorie aktiv uvedené v čl. 4 odst. 1 jako kolaterál, pokud nemají pro tato aktiva přístup na trh nebo pokud nejsou schopny tato aktiva včas zpeněžit v případě selhání skládající smluvní strany.

Článek 8

Souhrnné limity u počáteční marže

1.   Pokud je kolaterál realizován jako počáteční marže v souladu s článkem 13, uplatní se pro každou realizující smluvní stranu následující omezení:

| a) | součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b), f), g), a l) až r), která jsou vydána jediným emitentem nebo subjekty, které patří do stejné skupiny, nepřesahuje vyšší z těchto hodnot:






  i) | 15 % kolaterálu realizovaného od skládající smluvní strany, |
| --- | --- | --- |

a)

součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b), f), g), a l) až r), která jsou vydána jediným emitentem nebo subjekty, které patří do stejné skupiny, nepřesahuje vyšší z těchto hodnot:

i)

15 % kolaterálu realizovaného od skládající smluvní strany,

| ii) | 10 milionů EUR nebo jejich ekvivalent v jiné měně; |
| --- | --- |

ii)

10 milionů EUR nebo jejich ekvivalent v jiné měně;

| b) | součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. o), p) a q), pokud jsou kategorie aktiv uvedené v písmenech p) a q) uvedeného článku vydány institucemi uvedenými v nařízení (EU) č. 575/2013, nepřesahuje vyšší z následujících hodnot:






  i) | 40 % kolaterálu realizovaného od skládající smluvní strany, |
| --- | --- | --- |

b)

součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. o), p) a q), pokud jsou kategorie aktiv uvedené v písmenech p) a q) uvedeného článku vydány institucemi uvedenými v nařízení (EU) č. 575/2013, nepřesahuje vyšší z následujících hodnot:

i)

40 % kolaterálu realizovaného od skládající smluvní strany,

| ii) | 10 milionů EUR nebo jejich ekvivalent v jiné měně; |
| --- | --- |

ii)

10 milionů EUR nebo jejich ekvivalent v jiné měně;

Limity uvedené v prvním pododstavci se použijí rovněž pro akcie nebo podílové jednotky ve SKIPCP, pokud tento SKIPCP primárně investuje do kategorií aktiv uvedených v tomto pododstavci.

2.   Pokud je kolaterál realizován jako počáteční marže v souladu s článkem 13 ve výši přesahující 1 miliardu EUR a každá smluvní strana patří do jedné z kategorií uvedených v odstavci 3, vztahují se na částku počáteční marže přesahující 1 miliardu EUR a realizovanou od smluvní strany následující omezení:

| a) | součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. c) až l), která jsou vydána jediným emitentem nebo emitenty se sídlem v téže zemi, nepřesahuje 50 % počáteční marže realizované od této smluvní strany. |
| --- | --- |

a)

součet hodnot počáteční marže realizované z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. c) až l), která jsou vydána jediným emitentem nebo emitenty se sídlem v téže zemi, nepřesahuje 50 % počáteční marže realizované od této smluvní strany.

| b) | Je-li počáteční marže realizována v hotovosti, zohlední 50 % souhrnný limit uvedený v písmeně a) rovněž rizikové expozice vyplývající ze skutečnosti, že držitel nebo správce, který je třetí stranou, drží tuto hotovost. |
| --- | --- |

b)

Je-li počáteční marže realizována v hotovosti, zohlední 50 % souhrnný limit uvedený v písmeně a) rovněž rizikové expozice vyplývající ze skutečnosti, že držitel nebo správce, který je třetí stranou, drží tuto hotovost.

3.   Smluvní strany uvedené v odstavci 2 patří do jedné z následujících skupin:

| a) | instituce identifikované jako globální systémově významné instituce (G-SVI) v souladu s článkem 131 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

a)

instituce identifikované jako globální systémově významné instituce (G-SVI) v souladu s článkem 131 směrnice 2013/36/EU;

| b) | instituce identifikované jako jiné systémově významné instituce (J-SVI) v souladu s článkem 131 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

b)

instituce identifikované jako jiné systémově významné instituce (J-SVI) v souladu s článkem 131 směrnice 2013/36/EU;

| c) | smluvní strany, které nejsou složkami penzijního systému a u nichž součet hodnot kolaterálu, který má být realizován, přesahuje 1 miliardu EUR. |
| --- | --- |

c)

smluvní strany, které nejsou složkami penzijního systému a u nichž součet hodnot kolaterálu, který má být realizován, přesahuje 1 miliardu EUR.

4.   Pokud je kolaterál realizován jako počáteční marže v souladu s článkem 13 v částce přesahující 1 miliardu EUR složkou penzijního systému nebo z této složky, stanoví realizující smluvní strana postupy řízení rizika koncentrace týkajícího se kolaterálu realizovaného z kategorií aktiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. c) až l), včetně přiměřené diverzifikace tohoto kolaterálu.

5.   Pokud instituce uvedené v odst. 3 písm. a) a b) realizují počáteční marže v hotovosti od jediné smluvní strany, která je rovněž institucí uvedenou v těchto písmenech, zajistí realizující smluvní strana, aby jediný správce, který je třetí stranou, nedržel více než 20 % této počáteční marže.

6.   Odstavce 1 až 4 se nevztahují na kolaterál realizovaný v podobě finančních nástrojů, které jsou totožné s podkladovým finančním nástrojem OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing.

7.   Realizující smluvní strana minimálně pokaždé, kdy je vypočtena počáteční marže v souladu s čl. 9 odst. 2, posoudí dodržování podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

8.   Odchylně od odstavce 7 může smluvní strana uvedená v čl. 2 bodu 10 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 648/2012 posoudit dodržování podmínek stanovených v odstavci 2 čtvrtletně, pokud je výše počáteční marže realizované od každé jednotlivé smluvní strany během čtvrtletí předcházejícího posouzení soustavně nižší než 800 milionů EUR.

ODDÍL 3

Výpočet a realizace marží

Článek 9

Četnost výpočtů a stanovení data výpočtu

1.   Smluvní strany počítají variační marži v souladu s článkem 10 minimálně na denní bázi.

2.   Smluvní strany počítají počáteční marži v souladu s článkem 11 nejpozději v obchodním dni následujícím po jedné z těchto událostí:

| a) | když je uzavřena nová OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing, nebo je přidána do skupiny transakcí se započtením; |
| --- | --- |

a)

když je uzavřena nová OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing, nebo je přidána do skupiny transakcí se započtením;

| b) | když skončí stávající OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing, případně je odebrána ze skupiny transakcí se započtením; |
| --- | --- |

b)

když skončí stávající OTC derivátová smlouva, u níž se neprovádí centrální clearing, případně je odebrána ze skupiny transakcí se započtením;

| c) | když je na základě stávající OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, provedena jiná platba nebo dodání, než je složení a realizace marží; |
| --- | --- |

c)

když je na základě stávající OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, provedena jiná platba nebo dodání, než je složení a realizace marží;

| d) | když je vypočtena počáteční marže v souladu se standardizovaným přístupem uvedeným v čl. 11 odst. 1 a stávající smlouva je nově klasifikována z hlediska kategorie aktiv uvedené v odstavci 1 přílohy IV v důsledku omezené doby zbývající do splatnosti; |
| --- | --- |

d)

když je vypočtena počáteční marže v souladu se standardizovaným přístupem uvedeným v čl. 11 odst. 1 a stávající smlouva je nově klasifikována z hlediska kategorie aktiv uvedené v odstavci 1 přílohy IV v důsledku omezené doby zbývající do splatnosti;

| e) | pokud nebyl v předcházejících deseti obchodních dnech proveden žádný výpočet. |
| --- | --- |

e)

pokud nebyl v předcházejících deseti obchodních dnech proveden žádný výpočet.

3.   Pro účely určení data výpočtu počáteční a variační marže platí následující podmínky:

| a) | pokud se dvě smluvní strany nacházejí ve stejném časovém pásmu, je výpočet založen na skupině transakcí se započtením z předchozího obchodního dne; |
| --- | --- |

a)

pokud se dvě smluvní strany nacházejí ve stejném časovém pásmu, je výpočet založen na skupině transakcí se započtením z předchozího obchodního dne;

| b) | pokud se dvě smluvní strany nenacházejí ve stejném časovém pásmu, je výpočet založen na transakcích ve skupině transakcí se započtením, které jsou uzavřeny před 16:00 hodinami předchozího obchodního dne v tom časovém pásmu, ve kterém 16:00 hodin nastane dříve. |
| --- | --- |

b)

pokud se dvě smluvní strany nenacházejí ve stejném časovém pásmu, je výpočet založen na transakcích ve skupině transakcí se započtením, které jsou uzavřeny před 16:00 hodinami předchozího obchodního dne v tom časovém pásmu, ve kterém 16:00 hodin nastane dříve.

Článek 10

Výpočet variační marže

Výše variační marže, která má být realizována smluvní stranou, se rovná souhrnu hodnot všech smluv ve skupině transakcí se započtením, vypočtených v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, sníženému o hodnotu všech dříve realizovaných variačních marží a o čistou hodnotu každé smlouvy ve skupině transakcí se započtením v okamžiku uzavření smlouvy, a zvýšenému o hodnotu všech dříve složených variačních marží.

Článek 11

Výpočet počáteční marže

1.   Smluvní strany vypočítají výši počáteční marže, která má být realizována, buď pomocí standardizovaného přístupu uvedeného v příloze IV, nebo modelů počáteční marže uvedených v oddíle 4, nebo pomocí obou metodik.

2.   Realizace počáteční marže se provádí bez započtení částek počáteční marže mezi oběma smluvními stranami.

3.   Pokud smluvní strany ve vztahu k téže skupině transakcí se započtením použijí jak standardizovaného přístupu stanoveného v příloze IV, tak modelů počáteční marže uvedených v oddíle 4, používají je soustavně pro každou OTC derivátovou smlouvu, u níž se neprovádí centrální clearing.

4.   Smluvní strany, které počítají počáteční marži v souladu s oddílem 4, nezohledňují v tomto výpočtu žádné korelace mezi hodnotou nezajištěné expozice a kolaterálu.

5.   Smluvní strany se dohodnou na metodě užívané jednotlivými smluvními stranami ke stanovení počáteční marže, kterou musí realizovat, ale nejsou povinny používat společnou metodiku.

6.   Pokud jedna nebo obě smluvní strany používají model počáteční marže, dohodnou se na modelu vytvořeném podle oddílu 4.

Článek 12

Poskytování variační marže

1.   Skládající smluvní strana poskytne variační marži následovně:

| a) | v rámci téhož obchodního dne, v němž nastane datum výpočtu stanovené v souladu s čl. 9 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

v rámci téhož obchodního dne, v němž nastane datum výpočtu stanovené v souladu s čl. 9 odst. 3;

| b) | pokud jsou splněny podmínky odstavce 2, do dvou obchodních dnů od data výpočtu stanoveného v souladu s čl. 9 odst. 3. |
| --- | --- |

b)

pokud jsou splněny podmínky odstavce 2, do dvou obchodních dnů od data výpočtu stanoveného v souladu s čl. 9 odst. 3.

2.   Poskytnutí variační marže v souladu s odst. 1 písm. b) lze uplatnit pouze:

| a) | na skupiny transakcí se započtením, které obsahují derivátové smlouvy, na které se nevztahují požadavky na počáteční marži v souladu s tímto nařízením, v případě, že skládající smluvní strana k datu výpočtu variační marže nebo před tímto datem poskytla zálohu na způsobilý kolaterál, jehož výše byla vypočtena stejným způsobem jako výše částky použitelné pro počáteční marže v souladu s článkem 15, pro které realizující smluvní strana uplatnila období krytí rizika marží, které se rovná nejméně počtu dní uplynulých mezi datem výpočtu a datem realizace včetně; |
| --- | --- |

a)

na skupiny transakcí se započtením, které obsahují derivátové smlouvy, na které se nevztahují požadavky na počáteční marži v souladu s tímto nařízením, v případě, že skládající smluvní strana k datu výpočtu variační marže nebo před tímto datem poskytla zálohu na způsobilý kolaterál, jehož výše byla vypočtena stejným způsobem jako výše částky použitelné pro počáteční marže v souladu s článkem 15, pro které realizující smluvní strana uplatnila období krytí rizika marží, které se rovná nejméně počtu dní uplynulých mezi datem výpočtu a datem realizace včetně;

| b) | na skupiny transakcí se započtením, které obsahují smlouvy, na které se vztahují požadavky na počáteční marži v souladu s tímto nařízením, v případě, že je počáteční marže upravena jedním z následujících způsobů:






  i) | prodloužením období krytí rizika marží uvedeného v čl. 15 odst. 2 o počet dnů uplynulý mezi datem výpočtu stanoveným v souladu s čl. 9 odst. 3 a datem realizace stanoveným v souladu s odstavcem 1 tohoto článku včetně, |
| --- | --- | --- |

b)

na skupiny transakcí se započtením, které obsahují smlouvy, na které se vztahují požadavky na počáteční marži v souladu s tímto nařízením, v případě, že je počáteční marže upravena jedním z následujících způsobů:

i)

prodloužením období krytí rizika marží uvedeného v čl. 15 odst. 2 o počet dnů uplynulý mezi datem výpočtu stanoveným v souladu s čl. 9 odst. 3 a datem realizace stanoveným v souladu s odstavcem 1 tohoto článku včetně,

| ii) | zvýšením počáteční marže vypočtené v souladu se standardizovaným přístupem uvedeným v článku 11 s využitím vhodné metodiky zohledňující období krytí rizika marží, které je prodlouženo o počet dní uplynulý mezi datem výpočtu stanoveným v souladu s čl. 9 odst. 3 a datem realizace stanoveným v souladu s odstavcem 2 tohoto článku včetně. |
| --- | --- |

ii)

zvýšením počáteční marže vypočtené v souladu se standardizovaným přístupem uvedeným v článku 11 s využitím vhodné metodiky zohledňující období krytí rizika marží, které je prodlouženo o počet dní uplynulý mezi datem výpočtu stanoveným v souladu s čl. 9 odst. 3 a datem realizace stanoveným v souladu s odstavcem 2 tohoto článku včetně.

V případě, že mezi dvěma smluvními stranami není zaveden mechanismus pro oddělení, mohou tyto smluvní strany pro účely písmene a) započíst částky, které mají být poskytnuty.

3.   V případě sporu o výši splatné variační marže poskytnou smluvní strany ve stejném časovém rámci, který je uveden v odstavci 1, nejméně tu část variační marže, která není sporná.

Článek 13

Poskytování počáteční marže

1.   Skládající smluvní strana poskytne počáteční marži v souladu s oddílem 5.

2.   Skládající smluvní strana poskytne počáteční marži v rámci téhož obchodního dne, v němž nastane datum výpočtu stanovené v souladu s čl. 9 odst. 3.

3.   V případě sporu o výši splatné počáteční marže poskytnou smluvní strany v rámci téhož obchodního dne, v němž nastane datum výpočtu stanovené v souladu s čl. 9 odst. 3, nejméně tu část počáteční marže, která není sporná.

ODDÍL 4

Modely počáteční marže

Článek 14

Obecné požadavky

1.   Pokud smluvní strana užívá model počáteční marže, může tento model vytvořit kterákoli ze smluvních stran nebo obě, případně zmocněnec, který je třetí stranou.

Pokud smluvní strana užívá model počáteční marže vytvořený zmocněncem, který je třetí stranou, je tato smluvní strana i nadále odpovědná za zajištění toho, že tento model splňuje požadavky uvedené v tomto oddíle.

2.   Modely počáteční marže jsou vytvořeny způsobem, který zachycuje všechna významná rizika vyplývající z uzavření OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, zahrnutých do skupiny transakcí se započtením, včetně povahy, rozsahu a složitosti těchto rizik, a splňují následující požadavky:

| a) | model zahrnuje rizikové faktory odpovídající jednotlivým měnám, ve kterých jsou tyto smlouvy ve skupině transakcí se započtením denominovány; |
| --- | --- |

a)

model zahrnuje rizikové faktory odpovídající jednotlivým měnám, ve kterých jsou tyto smlouvy ve skupině transakcí se započtením denominovány;

| b) | model zahrnuje faktory rizika úrokových sazeb odpovídající jednotlivým měnám, ve kterých jsou tyto smlouvy ve skupině transakcí se započtením denominovány; |
| --- | --- |

b)

model zahrnuje faktory rizika úrokových sazeb odpovídající jednotlivým měnám, ve kterých jsou tyto smlouvy ve skupině transakcí se započtením denominovány;

| c) | výnosová křivka je rozdělena do minimálně šesti košů splatnosti pro expozice vůči úrokovému riziku v hlavních měnách a na hlavních trzích; |
| --- | --- |

c)

výnosová křivka je rozdělena do minimálně šesti košů splatnosti pro expozice vůči úrokovému riziku v hlavních měnách a na hlavních trzích;

| d) | model zachycuje riziko pohybů mezi různými výnosovými křivkami a různými koši splatnosti; |
| --- | --- |

d)

model zachycuje riziko pohybů mezi různými výnosovými křivkami a různými koši splatnosti;

| e) | model zahrnuje nejméně samostatné rizikové faktory pro každou akcii, akciový index, komoditu nebo index komodit, které jsou pro tyto smlouvy významné; |
| --- | --- |

e)

model zahrnuje nejméně samostatné rizikové faktory pro každou akcii, akciový index, komoditu nebo index komodit, které jsou pro tyto smlouvy významné;

| f) | model zachycuje riziko vznikající z méně likvidních pozic a pozic s omezenou transparentností cen v rámci realistických tržních scénářů; |
| --- | --- |

f)

model zachycuje riziko vznikající z méně likvidních pozic a pozic s omezenou transparentností cen v rámci realistických tržních scénářů;

| g) | model zachycuje riziko, které jinak nezachycují jiné prvky tohoto modelu a které vyplývá z derivátových smluv, kde je kategorií podkladových aktiv úvěr; |
| --- | --- |

g)

model zachycuje riziko, které jinak nezachycují jiné prvky tohoto modelu a které vyplývá z derivátových smluv, kde je kategorií podkladových aktiv úvěr;

| h) | model zachycuje riziko pohybů mezi podobnými, nikoliv však identickými podkladovými rizikovými faktory, a expozici vůči změnám hodnot vyplývajícím z nesouladu splatností; |
| --- | --- |

h)

model zachycuje riziko pohybů mezi podobnými, nikoliv však identickými podkladovými rizikovými faktory, a expozici vůči změnám hodnot vyplývajícím z nesouladu splatností;

| i) | model zachycuje hlavní nelineární závislosti; |
| --- | --- |

i)

model zachycuje hlavní nelineární závislosti;

| j) | model obsahuje metodiky užité pro zpětné testování, které zahrnují statistické testy výsledků modelu; |
| --- | --- |

j)

model obsahuje metodiky užité pro zpětné testování, které zahrnují statistické testy výsledků modelu;

| k) | model stanoví, které události vyvolají změnu, kalibraci nebo jiné nápravné opatření ve vztahu k modelu. |
| --- | --- |

k)

model stanoví, které události vyvolají změnu, kalibraci nebo jiné nápravné opatření ve vztahu k modelu.

3.   Postupy řízení rizik uvedené v čl. 2 odst. 1 zajistí, aby výsledky modelu byly průběžně sledovány, a to i za pomoci zpětného testování modelu nejméně jednou za tři měsíce.

Pro účely prvního pododstavce zahrnuje zpětné testování srovnání hodnot, které jsou výstupem tohoto modelu, a realizovaných tržních hodnot OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, ve skupině transakcí se započtením.

4.   Postupy řízení rizik uvedené v čl. 2 odst. 1 nastiňují metodiky použité pro provádění zpětného testování, včetně statistických testů výsledků.

5.   Postupy řízení rizik uvedené v čl. 2 odst. 1 popisují, jaké výsledky zpětného testování by vedly ke změně modelu, k nové kalibraci nebo jinému nápravnému opatření.

6.   Postupy řízení rizik uvedené v čl. 2 odst. 1 zajistí, aby smluvní strany uchovávaly záznamy o výsledcích zpětného testování uvedeného v odstavci 3.

7.   Smluvní strany poskytnou veškeré informace potřebné k vysvětlení výpočtu dané hodnoty modelu počáteční marže druhé smluvní straně tak, aby znalá třetí strana byla schopna tento výpočet ověřit.

8.   Do modelu počáteční marže se obezřetným způsobem promítá parametrická nejistota, korelace, bazické riziko a kvalita údajů.

Článek 15

Interval spolehlivosti a období krytí rizika marží

1.   Předpokládané změny hodnoty OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, v rámci skupiny transakcí se započtením pro účely výpočtu počáteční marže s využitím modelu počáteční marže jsou založeny na 99 % jednostranném intervalu spolehlivosti pro období krytí rizika marží v trvání nejméně 10 dnů.

2.   Období krytí rizika marží pro výpočet počátečních marží s využitím modelu počáteční marže uvedeného v odstavci 1 zahrnuje:

| a) | období, které může uplynout od poslední výměny variační marže do selhání smluvní strany; |
| --- | --- |

a)

období, které může uplynout od poslední výměny variační marže do selhání smluvní strany;

| b) | odhadované období potřebné k nahrazení všech OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, v rámci skupiny transakcí se započtením nebo k zajištění rizik, která z nich vyplývají, s přihlédnutím k úrovni likvidity na trhu, kde se s těmito typy smluv obchoduje, k celkovému objemu OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, na tomto trhu a k počtu účastníků na tomto trhu. |
| --- | --- |

b)

odhadované období potřebné k nahrazení všech OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, v rámci skupiny transakcí se započtením nebo k zajištění rizik, která z nich vyplývají, s přihlédnutím k úrovni likvidity na trhu, kde se s těmito typy smluv obchoduje, k celkovému objemu OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing, na tomto trhu a k počtu účastníků na tomto trhu.

Článek 16

Kalibrace parametrů modelu

1.   Parametry užité v modelech počáteční marže se kalibrují nejméně jednou ročně na základě historických údajů z časového období, které trvá nejméně tři roky a nejvíce pět let.

2.   Údaje použité ke kalibraci parametrů modelů počátečních marží zahrnují poslední nepřetržité období ode dne, kdy je provedena kalibrace uvedená v odstavci 1, a alespoň 25 % těchto údajů musí být reprezentativní pro období významné finanční zátěže („zátěžové údaje“).

3.   Pokud zátěžové údaje uvedené v odstavci 2 nepředstavují alespoň 25 % údajů užitých v modelu počáteční marže, nahradí se nejstarší historické údaje uvedené v odstavci 1 údaji z období významné finanční zátěže, dokud celkový podíl zátěžových údajů nedosáhne alespoň 25 % celkových údajů užitých v modelu počáteční marže.

4.   Období významné finanční zátěže užité ke kalibraci těchto parametrů se identifikuje a uplatňuje zvlášť alespoň pro každou z kategorií aktiv uvedených v čl. 17 odst. 2.

5.   Tyto parametry se kalibrují pomocí údajů, které mají stejnou váhu.

6.   Tyto parametry mohou být kalibrovány pro kratší období, než je období krytí rizika marží stanovené v souladu s článkem 15. Pokud se používají kratší období, upraví se parametry na dané období krytí rizika marží pomocí vhodné metodiky.

7.   Smluvní strany musí mít písemné zásady určující okolnosti, které jsou důvodem pro častější kalibraci.

8.   Smluvní strany stanoví postupy pro úpravu hodnot marží, které mají být vyměněny, na základě změny parametrů v důsledku změny tržních podmínek. Tyto postupy zajistí, aby smluvní strany byly schopny vyměnit dodatečnou počáteční marži vyplývající z uvedené změny parametrů v průběhu období, které se pohybuje mezi jedním a třiceti obchodními dny.

9.   Smluvní strany stanoví postupy týkající se kvality údajů užitých v tomto modelu v souladu s odstavcem 1, včetně výběru vhodných poskytovatelů údajů a filtrování a interpolace těchto údajů.

10.   Zástupné ukazatele pro údaje užité v modelech počátečních marží se užijí jen tehdy, pokud jsou splněny obě následující podmínky:

| a) | dostupné údaje jsou nedostačující nebo neodrážejí skutečnou volatilitu OTC derivátové smlouvy nebo portfolia OTC derivátových smluv v rámci skupiny transakcí se započtením; |
| --- | --- |

a)

dostupné údaje jsou nedostačující nebo neodrážejí skutečnou volatilitu OTC derivátové smlouvy nebo portfolia OTC derivátových smluv v rámci skupiny transakcí se započtením;

| b) | ze zástupných ukazatelů vyplyne konzervativní úroveň marží. |
| --- | --- |

b)

ze zástupných ukazatelů vyplyne konzervativní úroveň marží.

Článek 17

Diverzifikace rizika, zajištění a kompenzace rizika v rámci podkladových kategorií

1.   Modely počáteční marže obsahují pouze OTC derivátové smlouvy, u nichž se neprovádí centrální clearing, v rámci téže skupiny transakcí se započtením. Modely počáteční marže mohou počítat s diverzifikací rizika, zajištěním a kompenzací rizika vyplývajícími z rizik smluv v rámci téže skupiny transakcí se započtením, pokud je taková diverzifikace rizika, zajištění nebo kompenzace rizika provedena pouze v rámci stejné kategorie podkladových aktiv, jaká je uvedena v odstavci 2.

2.   Pro účely odstavce 1 lze diverzifikaci rizika, zajištění a kompenzaci rizika provést pouze v rámci následujících kategorií podkladových aktiv:

| a) | úrokové sazby, měna a inflace; |
| --- | --- |

a)

úrokové sazby, měna a inflace;

| b) | akcie; |
| --- | --- |

b)

akcie;

| c) | úvěr; |
| --- | --- |

c)

úvěr;

| d) | komodity a zlato; |
| --- | --- |

d)

komodity a zlato;

| e) | jiné. |
| --- | --- |

e)

jiné.

Článek 18

Kvalitativní požadavky

1.   Smluvní strany zavedou postup vnitřní správy a řízení s cílem průběžně posuzovat vhodnost modelu počáteční marže, který zahrnuje všechny následující kroky:

| a) | počáteční ověření modelu vhodně kvalifikovanými osobami nezávislými na osobách, které tento model vytvářejí; |
| --- | --- |

a)

počáteční ověření modelu vhodně kvalifikovanými osobami nezávislými na osobách, které tento model vytvářejí;

| b) | následné ověření po každé podstatné změně modelu počáteční marže, nejméně však jednou ročně; |
| --- | --- |

b)

následné ověření po každé podstatné změně modelu počáteční marže, nejméně však jednou ročně;

| c) | pravidelný proces auditu, jehož cílem je posoudit následující skutečnosti:






  i) | integritu a spolehlivost zdrojů údajů, |
| --- | --- | --- |

c)

pravidelný proces auditu, jehož cílem je posoudit následující skutečnosti:

i)

integritu a spolehlivost zdrojů údajů,

| ii) | informační systém řízení používaný při provozu tohoto modelu, |
| --- | --- |

ii)

informační systém řízení používaný při provozu tohoto modelu,

| iii) | přesnost a úplnost použitých údajů, |
| --- | --- |

iii)

přesnost a úplnost použitých údajů,

| iv) | přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility a korelace. |
| --- | --- |

iv)

přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility a korelace.

2.   Dokumentace postupů řízení rizik uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. b), vztahující se k modelu počáteční marže, splňuje všechny následující podmínky:

| a) | umožňuje znalé třetí straně chápat koncepci a provozní detaily modelu počáteční marže; |
| --- | --- |

a)

umožňuje znalé třetí straně chápat koncepci a provozní detaily modelu počáteční marže;

| b) | obsahuje klíčové předpoklady a omezení modelu počáteční marže; |
| --- | --- |

b)

obsahuje klíčové předpoklady a omezení modelu počáteční marže;

| c) | definuje okolnosti, za nichž předpoklady modelu počáteční marže již neplatí. |
| --- | --- |

c)

definuje okolnosti, za nichž předpoklady modelu počáteční marže již neplatí.

3.   Smluvní strany dokumentují všechny změny modelu počáteční marže. Tato dokumentace rovněž podrobně uvádí výsledky ověření uvedených v odstavci 1, která jsou provedena po těchto změnách.

ODDÍL 5

Řízení a oddělování kolaterálu

Článek 19

Řízení a oddělování kolaterálu

1.   Mechanismy uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. c) zahrnují následující kroky:

| a) | denní ocenění kolaterálu drženého v souladu s oddílem 6; |
| --- | --- |

a)

denní ocenění kolaterálu drženého v souladu s oddílem 6;

| b) | právní opatření a strukturu držení kolaterálu, které umožňují přístup k obdrženému kolaterálu v případě, že je držen třetí stranou; |
| --- | --- |

b)

právní opatření a strukturu držení kolaterálu, které umožňují přístup k obdrženému kolaterálu v případě, že je držen třetí stranou;

| c) | v případě, že počáteční marži drží poskytovatel kolaterálu, držení kolaterálu na správcovských účtech, které jsou chráněny proti platební neschopnosti; |
| --- | --- |

c)

v případě, že počáteční marži drží poskytovatel kolaterálu, držení kolaterálu na správcovských účtech, které jsou chráněny proti platební neschopnosti;

| d) | udržování nepeněžní počáteční marže v souladu s odstavci 3 a 4; |
| --- | --- |

d)

udržování nepeněžní počáteční marže v souladu s odstavci 3 a 4;

| e) | udržování hotovosti realizované jako počáteční marže na hotovostních účtech u centrálních bank nebo úvěrových institucí, které splňují všechny následující podmínky:






  i) | jsou povoleny v souladu se směrnicí 2013/36/EU nebo jsou povoleny ve třetí zemi, jejíž režimy dohledu a regulace byly shledány rovnocennými v souladu s č. 142 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, |
| --- | --- | --- |

e)

udržování hotovosti realizované jako počáteční marže na hotovostních účtech u centrálních bank nebo úvěrových institucí, které splňují všechny následující podmínky:

i)

jsou povoleny v souladu se směrnicí 2013/36/EU nebo jsou povoleny ve třetí zemi, jejíž režimy dohledu a regulace byly shledány rovnocennými v souladu s č. 142 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013,

| ii) | nejsou skládajícími ani realizujícími smluvními stranami a nejsou ani součástí stejné skupiny jako kterákoli ze smluvních stran; |
| --- | --- |

ii)

nejsou skládajícími ani realizujícími smluvními stranami a nejsou ani součástí stejné skupiny jako kterákoli ze smluvních stran;

| a) | dostupnost nevyužitého kolaterálu pro likvidátora nebo jiného insolvenčního správce smluvní strany, která selhala; |
| --- | --- |

a)

dostupnost nevyužitého kolaterálu pro likvidátora nebo jiného insolvenčního správce smluvní strany, která selhala;

| b) | počáteční marže je v případě selhání realizující smluvní strany včas volně převoditelná na skládající smluvní stranu; |
| --- | --- |

b)

počáteční marže je v případě selhání realizující smluvní strany včas volně převoditelná na skládající smluvní stranu;

| c) | skutečnost, že nehotovostní kolaterál je převoditelný bez jakýchkoliv regulačních nebo zákonných omezení nebo nároků třetích stran včetně nároků likvidátora realizující protistrany či správce, který je třetí stranou, s výjimkou zástavních práv ve vztahu k poplatkům a nákladům vzniklým při poskytování správcovských účtů a zástavních práv pravidelně uvalovaných na všechny cenné papíry v clearingovém systému, v němž je takový kolaterál případně držen; |
| --- | --- |

c)

skutečnost, že nehotovostní kolaterál je převoditelný bez jakýchkoliv regulačních nebo zákonných omezení nebo nároků třetích stran včetně nároků likvidátora realizující protistrany či správce, který je třetí stranou, s výjimkou zástavních práv ve vztahu k poplatkům a nákladům vzniklým při poskytování správcovských účtů a zástavních práv pravidelně uvalovaných na všechny cenné papíry v clearingovém systému, v němž je takový kolaterál případně držen;

| d) | vrácení veškerého nevyužitého kolaterálu skládající smluvní straně v plné výši s výjimkou nákladů a výdajů vynaložených na proces realizace a držení tohoto kolaterálu. |
| --- | --- |

d)

vrácení veškerého nevyužitého kolaterálu skládající smluvní straně v plné výši s výjimkou nákladů a výdajů vynaložených na proces realizace a držení tohoto kolaterálu.

2.   Veškerý kolaterál složený jako počáteční nebo variační marže může být nahrazen alternativním kolaterálem, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:

| (a) | náhrada je provedena v souladu s podmínkami dohody mezi smluvními stranami uvedenými v článku 3; |
| --- | --- |

(a)

náhrada je provedena v souladu s podmínkami dohody mezi smluvními stranami uvedenými v článku 3;

| (b) | alternativní kolaterál je způsobilý v souladu s oddílem 2; |
| --- | --- |

(b)

alternativní kolaterál je způsobilý v souladu s oddílem 2;

| (c) | hodnota alternativního kolaterálu dostačuje ke splnění všech maržových požadavků po uplatnění veškerých příslušných snížení hodnoty. |
| --- | --- |

(c)

hodnota alternativního kolaterálu dostačuje ke splnění všech maržových požadavků po uplatnění veškerých příslušných snížení hodnoty.

3.   Počáteční marže je chráněna před selháním nebo platební neschopností realizující smluvní strany tím, že se oddělí jedním nebo oběma z následujících způsobů:

| a) | v účetních knihách a záznamech držitele nebo správce, který je třetí stranou; |
| --- | --- |

a)

v účetních knihách a záznamech držitele nebo správce, který je třetí stranou;

| b) | prostřednictvím jiných právně závazných ujednání. |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím jiných právně závazných ujednání.

4.   Smluvní strany zajistí, aby byl nehotovostní kolaterál vyměněný jako počáteční marže oddělen takto:

| a) | pokud je kolaterál držen realizující smluvní stranou na proprietárním základě, musí být oddělen od zbytku proprietárních aktiv realizující smluvní strany; |
| --- | --- |

a)

pokud je kolaterál držen realizující smluvní stranou na proprietárním základě, musí být oddělen od zbytku proprietárních aktiv realizující smluvní strany;

| b) | pokud je kolaterál držen skládající smluvní stranou na neproprietárním základě, musí být oddělen od zbytku proprietárních aktiv skládající smluvní strany; |
| --- | --- |

b)

pokud je kolaterál držen skládající smluvní stranou na neproprietárním základě, musí být oddělen od zbytku proprietárních aktiv skládající smluvní strany;

| c) | pokud je kolaterál veden v účetních knihách a záznamech správce nebo jiného držitele, který je třetí stranou, musí být oddělen od proprietárních aktiv tohoto držitele nebo správce, který je třetí stranou. |
| --- | --- |

c)

pokud je kolaterál veden v účetních knihách a záznamech správce nebo jiného držitele, který je třetí stranou, musí být oddělen od proprietárních aktiv tohoto držitele nebo správce, který je třetí stranou.

5.   Pokud je nehotovostní kolaterál držen realizující stranou nebo držitelem či správcem, který je třetí stranou, poskytne realizující smluvní strana skládající smluvní straně vždy možnost oddělení tohoto kolaterálu od aktiv ostatních skládajících smluvních stran.

6.   Smluvní strany provádějí nezávislý právní přezkum s cílem ověřit, zda způsoby oddělení splňují požadavky uvedené v odst. 1 písm. g) a v odstavcích 3, 4 a 5. Tento právní přezkum může provádět nezávislý interní útvar nebo nezávislá třetí strana.

7.   Smluvní strany poskytují svým příslušným orgánům důkazy o dodržování odstavce 6 ve vztahu ke každé příslušné jurisdikci a na žádost příslušného orgánu stanoví zásady zajišťující průběžné kontroly jeho dodržování.

8.   Smluvní strany posuzují pro účely odst. 1 písm. e) úvěrovou kvalitu úvěrové instituce, která je v něm uvedena, pomocí metodiky, která se výhradně ani mechanicky nespoléhá na externí úvěrová hodnocení.

Článek 20

Zacházení s realizovanými počátečními maržemi

1.   Realizující smluvní strana neposkytne kolaterál realizovaný jako počáteční marže jako další zástavu, nezřídí podzástavní právo k němu, ani jej opětovně nepoužije.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 může držitel, který je třetí stranou, použít počáteční marži přijatou v hotovosti pro účely reinvestice.

ODDÍL 6

Oceňování kolaterálu

Článek 21

Výpočet upravené hodnoty kolaterálu

1.   Smluvní strany upraví hodnotu realizovaného kolaterálu v souladu buď s metodikou stanovenou v příloze II, nebo s metodikou využívající vlastní odhady volatility v souladu s článkem 22.

2.   Při úpravě hodnoty kolaterálu podle odstavce 1 nemusí smluvní strany brát zřetel na měnové riziko vyplývající z pozic v měnách, které jsou předmětem právně závazné mezivládní dohody omezující výkyvy těchto pozic vůči jiným měnám zahrnutým ve stejné dohodě.

Článek 22

Vlastní odhady upravené hodnoty kolaterálu

1.   Smluvní strany upraví hodnotu realizovaného kolaterálu na základě vlastních odhadů volatility v souladu s přílohou III.

2.   Smluvní strany aktualizují své datové soubory a vypočítávají vlastní odhady volatility uvedené v článku 21, kdykoli dojde k významné změně volatility tržních cen, nejméně však jednou za čtvrt roku.

3.   Pro účely odstavce 2 smluvní strany předem určí úrovně volatility, které jsou důvodem k přepočtu snížení hodnoty, jak je uvedeno v příloze III.

4.   Postupy uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. d) zahrnují zásady sledování výpočtu vlastních odhadů volatility a začleňování těchto odhadů do procesu řízení rizik dané smluvní strany.

5.   Zásady uvedené v odstavci 4 podléhají vnitřnímu přezkumu, jehož předmětem jsou následující skutečnosti:

| a) | začleňování odhadů do postupu řízení rizik smluvní strany, které se uskuteční nejméně jednou ročně; |
| --- | --- |

a)

začleňování odhadů do postupu řízení rizik smluvní strany, které se uskuteční nejméně jednou ročně;

| b) | začleňování odhadnutých snížení hodnoty do každodenního řízení rizik; |
| --- | --- |

b)

začleňování odhadnutých snížení hodnoty do každodenního řízení rizik;

| c) | validace veškerých zásadních změn v procesu výpočtu odhadů; |
| --- | --- |

c)

validace veškerých zásadních změn v procesu výpočtu odhadů;

| d) | ověření konzistentnosti, včasnosti a spolehlivosti zdrojů údajů používaných při výpočtu odhadů; |
| --- | --- |

d)

ověření konzistentnosti, včasnosti a spolehlivosti zdrojů údajů používaných při výpočtu odhadů;

| e) | přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility. |
| --- | --- |

e)

přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility.

6.   Přezkum uvedený v odstavci 5 se provádí pravidelně v rámci vnitřního auditu dané smluvní strany.

KAPITOLA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O POSTUPECH ŘÍZENÍ RIZIK

ODDÍL 1

Osvobození

Článek 23

Ústřední protistrany s povolením působit jako úvěrové instituce

Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany v postupech řízení rizik stanovit, že ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež byly uzavřeny s ústředními protistranami s povolením působit jako úvěrové instituce v souladu se směrnicí 2013/36/EU, nebude prováděna výměna kolaterálu.

Článek 24

Nefinanční smluvní strany a smluvní strany ze třetích zemí

Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany v postupech řízení rizik stanovit, že ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, u nichž se neprovádí centrální clearing a které byly uzavřeny s nefinančními smluvními stranami, které nesplňují podmínky čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012, nebo s nefinančními subjekty usazenými ve třetí zemi, které by nesplňovaly podmínky čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012, kdyby byly usazeny v Unii, nebude prováděna výměna kolaterálu.

Článek 25

Minimální hodnota převodu

1.   Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany ve svých postupech řízení rizik stanovit, že kolaterál od smluvní strany nebude realizován, pokud je částka splatná od poslední realizace kolaterálu stejná nebo nižší než částka dohodnutá smluvními stranami („minimální hodnota převodu“).

Minimální hodnota převodu nepřesáhne 500 000 EUR nebo rovnocennou částku v jiné měně.

2.   Pokud se smluvní strany dohodnou na minimální hodnotě převodu, výše splatného kolaterálu se vypočte jako součet:

| a) | variační marže splatné od poslední realizace, která se vypočte v souladu s článkem 10, včetně veškerého přebytečného kolaterálu; |
| --- | --- |

a)

variační marže splatné od poslední realizace, která se vypočte v souladu s článkem 10, včetně veškerého přebytečného kolaterálu;

| b) | počáteční marže splatné od poslední realizace vypočtené v souladu s článkem 11, včetně veškerého přebytečného kolaterálu; |
| --- | --- |

b)

počáteční marže splatné od poslední realizace vypočtené v souladu s článkem 11, včetně veškerého přebytečného kolaterálu;

3.   Pokud výše splatného kolaterálu přesahuje minimální hodnotu převodu dohodnutou smluvními stranami, realizující smluvní strana realizuje splatný kolaterál v plné výši bez odečtení minimální hodnoty převodu.

4.   Smluvní strany se mohou dohodnout na oddělených minimálních hodnotách převodu u počáteční marže a variační marže za předpokladu, že součet těchto minimálních hodnot převodu je stejný nebo nižší než 500 000 EUR, nebo se jedná o rovnocennou částku v jiné měně.

5.   Pokud se smluvní strany dohodnou na oddělených minimálních hodnotách převodu v souladu s odstavcem 4, realizující smluvní strana realizuje splatnou počáteční nebo variační marži v plné výši bez odečtu těchto minimálních hodnot převodu, pokud výše splatného počátečního nebo variačního kolaterálu přesahuje minimální hodnotu převodu.

Článek 26

Výpočet marže se smluvními stranami třetích zemí

Pokud má smluvní strana sídlo ve třetí zemi, mohou smluvní strany vypočítat marže na základě skupiny transakcí se započtením, která zahrnuje následující typy smluv:

| a) | OTC deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing a na které se vztahují maržové požadavky podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

OTC deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing a na které se vztahují maržové požadavky podle tohoto nařízení;

| b) | smlouvy, které splňují obě následující podmínky:






  i) | regulační režim vztahující se na danou smluvní stranu se sídlem ve třetí zemi je identifikuje jako OTC deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing; |
| --- | --- | --- |

b)

smlouvy, které splňují obě následující podmínky:

i)

regulační režim vztahující se na danou smluvní stranu se sídlem ve třetí zemi je identifikuje jako OTC deriváty, u nichž se neprovádí centrální clearing;

| ii) | podléhají maržovým pravidlům v regulačním režimu vztahujícím se na danou smluvní stranu se sídlem ve třetí zemi. |
| --- | --- |

ii)

podléhají maržovým pravidlům v regulačním režimu vztahujícím se na danou smluvní stranu se sídlem ve třetí zemi.

ODDÍL 2

Osvobození od výpočtu úrovní počáteční marže

Článek 27

Měnové kontrakty

Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany ve svých postupech řízení rizik stanovit, že počáteční marže se nerealizují ve vztahu k:

| a) | fyzicky vypořádaným OTC derivátovým smlouvám, které zahrnují pouze výměnu dvou různých měn k určitému budoucímu datu s pevnou úrokovou sazbou sjednanou v den sjednání smlouvy týkající se této výměny („měnové forwardy“); |
| --- | --- |

a)

fyzicky vypořádaným OTC derivátovým smlouvám, které zahrnují pouze výměnu dvou různých měn k určitému budoucímu datu s pevnou úrokovou sazbou sjednanou v den sjednání smlouvy týkající se této výměny („měnové forwardy“);

| b) | fyzicky vypořádaným OTC derivátovým smlouvám, které zahrnují pouze výměnu dvou různých měn k určitému datu s pevnou úrokovou sazbou sjednanou v den sjednání smlouvy týkající se této výměny, a reverzní výměnu těchto dvou měn k pozdějšímu datu a za pevnou sazbu, která je rovněž dohodnuta v den sjednání smlouvy týkající se této výměny („devizové swapy“); |
| --- | --- |

b)

fyzicky vypořádaným OTC derivátovým smlouvám, které zahrnují pouze výměnu dvou různých měn k určitému datu s pevnou úrokovou sazbou sjednanou v den sjednání smlouvy týkající se této výměny, a reverzní výměnu těchto dvou měn k pozdějšímu datu a za pevnou sazbu, která je rovněž dohodnuta v den sjednání smlouvy týkající se této výměny („devizové swapy“);

| c) | výměně jistiny OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a podle kterých smluvní strany vyměňují pouze jistinu a veškeré úrokové platby v jedné měně za jistinu a veškeré úrokové platby v jiné měně, ve stanovených časových obdobích podle stanoveného vzorce („měnový swap“). |
| --- | --- |

c)

výměně jistiny OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a podle kterých smluvní strany vyměňují pouze jistinu a veškeré úrokové platby v jedné měně za jistinu a veškeré úrokové platby v jiné měně, ve stanovených časových obdobích podle stanoveného vzorce („měnový swap“).

Článek 28

Práh založený na pomyslné hodnotě

1.   Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany ve svých postupech řízení rizik stanovit, že počáteční marže se nerealizují pro všechny nové OTC derivátové smlouvy uzavřené v příslušném kalendářním roce, pokud u jedné z obou smluvních stran činí souhrnná průměrná pomyslná hodnota OTC derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, na konci měsíce za měsíce březen, duben a květen předchozího roku méně než 8 miliard EUR.

Souhrnná průměrná pomyslná hodnota na konci každého měsíce uvedená v prvním pododstavci se vypočte na úrovni smluvní strany nebo na úrovni skupiny v případě, že je smluvní strana součástí skupiny.

2.   V případě, že je smluvní strana součástí skupiny, zahrnuje výpočet souhrnné průměrné pomyslné hodnoty na konci každého měsíce všechny OTC derivátové smlouvy této skupiny, u nichž se neprovádí centrální clearing, včetně všech OTC derivátových smluv uvnitř skupiny, u nichž se neprovádí centrální clearing.

Pro účely prvního pododstavce se OTC derivátové smlouvy, které jsou interními transakcemi, zohledňují pouze jednou.

3.   SKIPCP povolené v souladu se směrnicí 2009/65/ES a alternativní investiční fondy spravované správci alternativních investičních fondů, kteří mají povolení nebo jsou registrováni v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (9), jsou považovány za odlišné subjekty a při uplatňování prahů uvedených v odstavci 1 se s nimi zachází odděleně, jsou-li splněny tyto podmínky:

| a) | tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu; |
| --- | --- |

a)

tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu;

| b) | oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci. |
| --- | --- |

b)

oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci.

Článek 29

Souhrnné prahy založené na výši počáteční marže

1.   Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany ve svých postupech řízení rizik stanovit, že realizovaná počáteční marže se v případě, že platí písmena a) a b) tohoto odstavce, sníží až o částku 50 milionů EUR, a v případě, že platí písmeno c), o částku 10 milionů EUR, pokud:

| a) | žádná ze smluvních stran nepatří do žádné skupiny; |
| --- | --- |

a)

žádná ze smluvních stran nepatří do žádné skupiny;

| b) | smluvní strany jsou součástí různých skupin; |
| --- | --- |

b)

smluvní strany jsou součástí různých skupin;

| c) | obě smluvní strany patří do stejné skupiny. |
| --- | --- |

c)

obě smluvní strany patří do stejné skupiny.

2.   Pokud smluvní strana nerealizuje počáteční marže v souladu s odst. 1 písm. b), zahrnují postupy řízení rizik uvedené v čl. 2 odst. 1 ustanovení o sledování na úrovni skupiny, zda došlo k překročení tohoto prahu, a ustanovení o uchovávání příslušných záznamů o expozicích skupiny vůči každé jednotlivé smluvní straně v téže skupině.

3.   SKIPCP povolené v souladu se směrnicí 2009/65/ES a alternativní investiční fondy spravované správci alternativních investičních fondů, kteří mají povolení nebo jsou registrováni v souladu se směrnicí 2011/61/EU, jsou považovány za odlišné subjekty a při uplatňování prahů uvedených v odstavci 1 se s nimi zachází odděleně, jsou-li splněny tyto podmínky:

| a) | tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu; |
| --- | --- |

a)

tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu;

| b) | oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci. |
| --- | --- |

b)

oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci.

ODDÍL 3

Osvobození od požadavku na složení nebo realizaci počáteční nebo variační marže

Článek 30

Zacházení s deriváty spojenými s krytými dluhopisy pro účely zajištění

1.   Odchylně od čl. 2 odst. 2, a pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, mohou smluvní strany ve svých postupech řízení rizik stanovit ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám uzavřeným v souvislosti s krytými dluhopisy následující pravidla:

| a) | variační marži neskládá emitent krytého dluhopisu nebo krycí portfolio, ale je realizována od jeho protistrany v hotovosti a při splatnosti vrácena jeho protistraně; |
| --- | --- |

a)

variační marži neskládá emitent krytého dluhopisu nebo krycí portfolio, ale je realizována od jeho protistrany v hotovosti a při splatnosti vrácena jeho protistraně;

| b) | počáteční marže není složena ani realizována. |
| --- | --- |

b)

počáteční marže není složena ani realizována.

2.   Odstavec 1 platí, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | OTC derivátová smlouva není ukončena v případě řešení krize nebo platební neschopnosti emitenta krytého dluhopisu nebo krycího portfolia; |
| --- | --- |

a)

OTC derivátová smlouva není ukončena v případě řešení krize nebo platební neschopnosti emitenta krytého dluhopisu nebo krycího portfolia;

| b) | smluvní strana OTC derivátu uzavřeného s emitenty krytých dluhopisů nebo s krycími portfolii pro kryté dluhopisy je přinejmenším na stejné úrovni jako držitelé krytých dluhopisů s výjimkou případů, kdy je smluvní strana OTC derivátu uzavřeného s emitenty krytých dluhopisů nebo s krycími portfolii pro kryté dluhopisy zároveň stranou, která selhala nebo je ovlivněna, případně pokud by se vzdala rovnocenného postavení; |
| --- | --- |

b)

smluvní strana OTC derivátu uzavřeného s emitenty krytých dluhopisů nebo s krycími portfolii pro kryté dluhopisy je přinejmenším na stejné úrovni jako držitelé krytých dluhopisů s výjimkou případů, kdy je smluvní strana OTC derivátu uzavřeného s emitenty krytých dluhopisů nebo s krycími portfolii pro kryté dluhopisy zároveň stranou, která selhala nebo je ovlivněna, případně pokud by se vzdala rovnocenného postavení;

| c) | OTC derivátová smlouva je registrována nebo zaznamenána v krycím portfoliu krytého dluhopisu v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se krytých dluhopisů; |
| --- | --- |

c)

OTC derivátová smlouva je registrována nebo zaznamenána v krycím portfoliu krytého dluhopisu v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se krytých dluhopisů;

| d) | OTC derivátová smlouva je užita pouze k zajištění úrokové sazby nebo nesouladů měn krycího portfolia ve vztahu ke krytému dluhopisu; |
| --- | --- |

d)

OTC derivátová smlouva je užita pouze k zajištění úrokové sazby nebo nesouladů měn krycího portfolia ve vztahu ke krytému dluhopisu;

| e) | skupina transakcí se započtením nezahrnuje OTC derivátové smlouvy, které nesouvisejí s krycím portfoliem daného krytého dluhopisu; |
| --- | --- |

e)

skupina transakcí se započtením nezahrnuje OTC derivátové smlouvy, které nesouvisejí s krycím portfoliem daného krytého dluhopisu;

| f) | krytý dluhopis, s nímž je OTC derivátová smlouva spojena, splňuje požadavky čl. 129 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

f)

krytý dluhopis, s nímž je OTC derivátová smlouva spojena, splňuje požadavky čl. 129 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013;

| g) | na krycí portfolio krytého dluhopisu, s nímž je OTC derivátová smlouva spojena, se vztahují regulační požadavky na zajištění ve výši nejméně 102 %. |
| --- | --- |

g)

na krycí portfolio krytého dluhopisu, s nímž je OTC derivátová smlouva spojena, se vztahují regulační požadavky na zajištění ve výši nejméně 102 %.

Článek 31

Zacházení s deriváty se smluvními stranami ve třetích zemích, pokud nelze zajistit právní vymahatelnost dohod o vzájemném započtení nebo ochranu kolaterálu

1.   Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany usazené v Unii ve svých postupech řízení rizik stanovit, že není nutno skládat variační a počáteční marži u OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež jsou uzavřeny se smluvními stranami usazenými ve třetí zemi, pokud platí kterákoli z následujících podmínek:

| a) | právní přezkum uvedený v čl. 2 odst. 3 potvrzuje, že dohodu o započtení a dohodu o výměně kolaterálu, je-li použita, nelze za všech okolností s jistotou právně vymáhat; |
| --- | --- |

a)

právní přezkum uvedený v čl. 2 odst. 3 potvrzuje, že dohodu o započtení a dohodu o výměně kolaterálu, je-li použita, nelze za všech okolností s jistotou právně vymáhat;

| b) | právní přezkum uvedený v čl. 19 odst. 6 potvrzuje, že požadavky na oddělení uvedené v čl. 19 odst. 3, 4 a 5 nelze splnit. |
| --- | --- |

b)

právní přezkum uvedený v čl. 19 odst. 6 potvrzuje, že požadavky na oddělení uvedené v čl. 19 odst. 3, 4 a 5 nelze splnit.

Pro účely prvního pododstavce realizují smluvní strany usazené v Unii marži v hrubé výši.

2.   Odchylně od čl. 2 odst. 2 mohou smluvní strany usazené v Unii ve svých postupech řízení rizik stanovit, že není nutno skládat ani realizovat variační a počáteční marži u smluv uzavřených se smluvními stranami usazenými ve třetí zemi, pokud platí všechny následující podmínky:

| a) | platí odst. 1 písm. a) a případně písm. b); |
| --- | --- |

a)

platí odst. 1 písm. a) a případně písm. b);

| b) | právní přezkumy uvedené v odst. 1 písm. a) a b) potvrzují, že realizace kolaterálu v souladu s tímto nařízením není možná, a to ani v hrubé výši; |
| --- | --- |

b)

právní přezkumy uvedené v odst. 1 písm. a) a b) potvrzují, že realizace kolaterálu v souladu s tímto nařízením není možná, a to ani v hrubé výši;

| c) | poměr vypočtený v souladu s odstavcem 3 je nižší než 2,5 %. |
| --- | --- |

c)

poměr vypočtený v souladu s odstavcem 3 je nižší než 2,5 %.

3.   Poměr uvedený v odst. 2 písm. c) je výsledkem vydělení částky vypočtené podle písmene a) tohoto odstavce částkou vypočtenou podle písmene b):

| a) | součet pomyslných hodnot všech nevypořádaných OTC derivátových smluv ve skupině, do níž smluvní strana patří, které byly uzavřeny po vstupu tohoto nařízení v platnost a pro které nebyla realizována žádná marže od smluvních stran usazených ve třetí zemi, na které se vztahuje odst. 2 písm. b); |
| --- | --- |

a)

součet pomyslných hodnot všech nevypořádaných OTC derivátových smluv ve skupině, do níž smluvní strana patří, které byly uzavřeny po vstupu tohoto nařízení v platnost a pro které nebyla realizována žádná marže od smluvních stran usazených ve třetí zemi, na které se vztahuje odst. 2 písm. b);

| b) | součet pomyslných hodnot všech nevypořádaných OTC derivátových smluv ve skupině, do níž smluvní strana patří, s výjimkou OTC derivátových smluv, které představují obchody uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

b)

součet pomyslných hodnot všech nevypořádaných OTC derivátových smluv ve skupině, do níž smluvní strana patří, s výjimkou OTC derivátových smluv, které představují obchody uvnitř skupiny.

KAPITOLA III

DERIVÁTOVÉ SMLOUVY UVNITŘ SKUPINY

ODDÍL 1

Postupy pro smluvní strany a příslušné orgány při uplatňování osvobození pro derivátové smlouvy uvnitř skupiny

Článek 32

Postupy pro smluvní strany a dotčené příslušné orgány

1.   Má se za to, že žádost nebo oznámení smluvní strany příslušnému orgánu podle čl. 11 odst. 6 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012 byly obdrženy, pokud příslušný orgán obdrží všechny následující informace:

| a) | všechny informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny všechny náležité podmínky uvedené v čl. 11 odst. 6, respektive 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

všechny informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny všechny náležité podmínky uvedené v čl. 11 odst. 6, respektive 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012;

| b) | informace a dokumenty uvedené v čl. 18 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (10). |
| --- | --- |

b)

informace a dokumenty uvedené v čl. 18 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (10).

2.   Pokud příslušný orgán zjistí, že k posouzení, zda jsou splněny podmínky uvedené v odst. 1 písm. a), jsou nezbytné další informace, předloží dané smluvní straně písemnou žádost o poskytnutí informací.

3.   Rozhodnutí příslušného orgánu podle čl. 11 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se dané smluvní straně sdělí do tří měsíců od obdržení všech informací uvedených v odstavci 1.

4.   Pokud příslušný orgán dospěje ke kladnému rozhodnutí podle čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, sdělí toto kladné rozhodnutí smluvní straně písemně s uvedením alespoň následujících skutečností:

| a) | zda je osvobození osvobozením plným nebo částečným; |
| --- | --- |

a)

zda je osvobození osvobozením plným nebo částečným;

| b) | v případě částečného osvobození jasné určení omezení tohoto osvobození. |
| --- | --- |

b)

v případě částečného osvobození jasné určení omezení tohoto osvobození.

5.   Pokud příslušný orgán dospěje k zápornému rozhodnutí podle čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, případně má námitky vůči oznámení podle čl. 11 odst. 7 nebo 9 uvedeného nařízení, sdělí toto záporné rozhodnutí nebo námitku dané smluvní straně písemně s uvedením alespoň následujících skutečností:

| a) | které podmínky čl. 11 odst. 6, respektive 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012 nejsou splněny; |
| --- | --- |

a)

které podmínky čl. 11 odst. 6, respektive 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012 nejsou splněny;

| b) | shrnutí důvodů, proč se domnívá, že tyto podmínky nejsou splněny. |
| --- | --- |

b)

shrnutí důvodů, proč se domnívá, že tyto podmínky nejsou splněny.

6.   Pokud se jeden z příslušných orgánů, který obdržel oznámení podle čl. 11 odst. 7 nařízení (EU) č. 648/2012, domnívá, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 7 prvním pododstavci písm. a) nebo b) nejsou splněny, oznámí to druhému příslušnému orgánu do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení.

7.   Příslušné orgány vyrozumí nefinanční smluvní strany o námitce uvedené v odstavci 5 do tří měsíců od obdržení tohoto oznámení.

8.   Rozhodnutí příslušného orgánu podle čl. 11 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 se smluvní straně usazené v Unii sdělí do tří měsíců od obdržení všech informací uvedených v odstavci 1.

9.   Rozhodnutí příslušného orgánu finanční smluvní strany uvedené v čl. 11 odst. 10 nařízení (EU) č. 648/2012 se příslušnému orgánu nefinanční smluvní strany sdělí do dvou měsíců od obdržení veškerých informací uvedených v odstavci 1 a smluvním stranám do tří měsíců od obdržení těchto informací.

10.   Smluvní strany, které předložily oznámení nebo obdržely kladné rozhodnutí podle čl. 11 odst. 6, respektive 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, okamžitě oznámí dotčenému příslušnému orgánu veškeré případné změny, které mohou ovlivnit splnění podmínek stanovených v těchto odstavcích. Příslušný orgán může v návaznosti na změnu okolností, které by mohly splnění těchto podmínek ovlivnit, vůči žádosti o osvobození vznést námitku nebo stáhnout své kladné rozhodnutí.

11.   Pokud příslušný orgán sdělí záporné rozhodnutí nebo námitku, může příslušná smluvní strana předložit jinou žádost nebo oznámení pouze v případě, že došlo k podstatné změně okolností, na jejichž základě příslušný orgán dané rozhodnutí nebo námitku vydal.

ODDÍL 2

Kritéria použitelná pro uplatnění osvobození pro derivátové smlouvy uvnitř skupiny

Článek 33

Kritéria použitelná pro právní překážku bránící okamžitému převodu kapitálu a splacení závazků

Má se za to, že existuje právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami podle čl. 11 odst. 5 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud existují skutečná nebo předpokládaná omezení právní povahy, která zahrnují některou z následujících možností:

| a) | měnové a směnné kontroly; |
| --- | --- |

a)

měnové a směnné kontroly;

| b) | regulační, správní, právní nebo smluvní rámec, který zabraňuje vzájemné finanční podpoře nebo významně ovlivňuje převod prostředků v rámci skupiny; |
| --- | --- |

b)

regulační, správní, právní nebo smluvní rámec, který zabraňuje vzájemné finanční podpoře nebo významně ovlivňuje převod prostředků v rámci skupiny;

| c) | je splněna kterákoli z podmínek včasného zásahu, ozdravných postupů a řešení krize, uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (11), v důsledku čehož příslušný orgán předpokládá překážku bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků; |
| --- | --- |

c)

je splněna kterákoli z podmínek včasného zásahu, ozdravných postupů a řešení krize, uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (11), v důsledku čehož příslušný orgán předpokládá překážku bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků;

11

| d) | existence menšinových podílů, které omezují rozhodovací pravomoc v rámci subjektů, které tvoří skupinu; |
| --- | --- |

d)

existence menšinových podílů, které omezují rozhodovací pravomoc v rámci subjektů, které tvoří skupinu;

| e) | povaha právní struktury smluvní strany, jak je definována v jejích stanovách, zakládacích dokumentech a vnitřních předpisech. |
| --- | --- |

e)

povaha právní struktury smluvní strany, jak je definována v jejích stanovách, zakládacích dokumentech a vnitřních předpisech.

Článek 34

Kritéria použitelná pro věcné překážky bránící okamžitému převodu kapitálu a splacení závazků

Má se za to, že existuje věcná překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami podle čl. 11 odst. 5 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud existují omezení věcné povahy, která zahrnují některou z následujících možností:

| a) | nedostatečná dostupnost nezatížených nebo likvidních aktiv smluvní straně v době splatnosti; |
| --- | --- |

a)

nedostatečná dostupnost nezatížených nebo likvidních aktiv smluvní straně v době splatnosti;

| b) | překážky provozní povahy, které účinně zpožďují či znemožňují tyto převody nebo splácení v době splatnosti. |
| --- | --- |

b)

překážky provozní povahy, které účinně zpožďují či znemožňují tyto převody nebo splácení v době splatnosti.

KAPITOLA IV

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 35

Přechodná ustanovení

Smluvní strany uvedené v čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 mohou nadále uplatňovat postupy řízení rizik, které mají zavedeny k datu použitelnosti tohoto nařízení ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, u nichž se neprovádí centrální clearing a jež byly uzavřeny mezi 16. srpnem 2012 a příslušnými daty použitelnosti tohoto nařízení.

Článek 36

Použitelnost čl. 9 odst. 2, článku 11, článků 13 až 18, čl. 19 odst. 1 písm. c), d) a f), čl. 19 odst. 3 a článku 20

1.   Ustanovení čl. 9 odst. 2, článku 11, článků 13 až 18, čl. 19 odst. 1 písm. c), d) a f), čl. 19 odst. 3 a článku 20 se použijí následovně:

| a) | od uplynutí jednoho měsíce po dni vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 3 000 miliard EUR, popřípadě patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium; |
| --- | --- |

a)

od uplynutí jednoho měsíce po dni vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 3 000 miliard EUR, popřípadě patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium;

| b) | od 1. září 2017, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 2 250 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium; |
| --- | --- |

b)

od 1. září 2017, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 2 250 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium;

| c) | od 1. září 2018, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 1 500 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium; |
| --- | --- |

c)

od 1. září 2018, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 1 500 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium;

| d) | od 1. září 2019, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 750 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium; |
| --- | --- |

d)

od 1. září 2019, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 750 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium;

| e) | od 1. září 2020, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 8 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium. |
| --- | --- |

e)

od 1. září 2020, pokud obě smluvní strany mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 8 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium.

2.   Odchylně od odstavce 1 se v případě, že jsou splněny podmínky odstavce 3 tohoto článku, použijí čl. 9 odst. 2, článek 11, články 13 až 18, čl. 19 odst. 1 písm. c), d) a f), čl. 19 odst. 3 a článek 20 takto:

| a) | 3 roky po dni vstupu tohoto nařízení v platnost v případě, že ve vztahu k příslušné třetí zemi nebylo přijato rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

a)

3 roky po dni vstupu tohoto nařízení v platnost v případě, že ve vztahu k příslušné třetí zemi nebylo přijato rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení;

| b) | v pozdější z následujících dat, pokud bylo ve vztahu k příslušné třetí zemi přijato rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení:






  i) | čtyři měsíce po dni vstupu v platnost rozhodnutí přijatého podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení ve vztahu k příslušné třetí zemi, |
| --- | --- | --- |

b)

v pozdější z následujících dat, pokud bylo ve vztahu k příslušné třetí zemi přijato rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení:

i)

čtyři měsíce po dni vstupu v platnost rozhodnutí přijatého podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 pro účely čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení ve vztahu k příslušné třetí zemi,

| ii) | příslušné datum stanovené podle odstavce 1. |
| --- | --- |

ii)

příslušné datum stanovené podle odstavce 1.

3.   Odchylka uvedená v odstavci 2 se použije pouze tehdy, pokud smluvní strany OTC derivátové smlouvy, u níž se neprovádí centrální clearing, splňují všechny následující podmínky:

| a) | jedna smluvní strana je usazena ve třetí zemi a druhá smluvní strana je usazena v Unii; |
| --- | --- |

a)

jedna smluvní strana je usazena ve třetí zemi a druhá smluvní strana je usazena v Unii;

| b) | smluvní strana usazená ve třetí zemi je buď finanční smluvní stranou, nebo nefinanční smluvní stranou; |
| --- | --- |

b)

smluvní strana usazená ve třetí zemi je buď finanční smluvní stranou, nebo nefinanční smluvní stranou;

| c) | smluvní strana usazená v Unii splňuje jednu z následujících podmínek:






  i) | je finanční smluvní stranou, nefinanční smluvní stranou, finanční holdingovou společností, finanční institucí nebo podnikem pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky, a smluvní strana ze třetí země uvedená v písmenu a) je finanční smluvní stranou, |
| --- | --- | --- |

c)

smluvní strana usazená v Unii splňuje jednu z následujících podmínek:

i)

je finanční smluvní stranou, nefinanční smluvní stranou, finanční holdingovou společností, finanční institucí nebo podnikem pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky, a smluvní strana ze třetí země uvedená v písmenu a) je finanční smluvní stranou,

| ii) | je buď finanční smluvní stranou, nebo nefinanční smluvní stranou, a smluvní strana ze třetí země uvedená v písmenu a) je nefinanční smluvní stranou; |
| --- | --- |

ii)

je buď finanční smluvní stranou, nebo nefinanční smluvní stranou, a smluvní strana ze třetí země uvedená v písmenu a) je nefinanční smluvní stranou;

| d) | obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace v souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

d)

obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace v souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012;

| e) | obě smluvní strany podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik; |
| --- | --- |

e)

obě smluvní strany podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik;

| f) | jsou splněny požadavky kapitoly III. |
| --- | --- |

f)

jsou splněny požadavky kapitoly III.

Článek 37

Použitelnost čl. 9 odst. 1 a článků 10 a 12

1.   Ustanovení čl. 9 odst. 1 a články 10 a 12 se použijí takto:

| a) | od uplynutí jednoho měsíce po dni vstupu tohoto nařízení v platnost pro smluvní strany, z nichž obě mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu OTC derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 3 000 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium; |
| --- | --- |

a)

od uplynutí jednoho měsíce po dni vstupu tohoto nařízení v platnost pro smluvní strany, z nichž obě mají souhrnnou průměrnou pomyslnou hodnotu OTC derivátů, u nichž se neprovádí centrální clearing, vyšší než 3 000 miliard EUR, případně patří do skupin, z nichž každá splňuje toto kritérium;

| b) | od data, které je nejpozději 1. března 2017, nebo 1 měsíc po vstupu tohoto nařízení v platnost pro jiné smluvní strany. |
| --- | --- |

b)

od data, které je nejpozději 1. března 2017, nebo 1 měsíc po vstupu tohoto nařízení v platnost pro jiné smluvní strany.

2.   Odchylně od odstavce 1 se v případě smluv týkajících se měnových forwardů uvedených v čl. 27 písm. a) použijí čl. 9 odst. 1 a články 10 a 12 od toho z následujících dat, které nastane dříve:

| a) | 31. prosince 2018 v případě, že se dosud neuplatňuje nařízení uvedené v písmenu b); |
| --- | --- |

a)

31. prosince 2018 v případě, že se dosud neuplatňuje nařízení uvedené v písmenu b);

| b) | datum použitelnosti nařízení Komise v přenesené pravomoci (*2), které upřesňuje některé technické prvky vztahující se k definici finančních nástrojů s ohledem na fyzicky vypořádané měnové forwardy, případně datum stanovené podle odstavce 1 podle toho, které nastane později. |
| --- | --- |

b)

datum použitelnosti nařízení Komise v přenesené pravomoci (*2), které upřesňuje některé technické prvky vztahující se k definici finančních nástrojů s ohledem na fyzicky vypořádané měnové forwardy, případně datum stanovené podle odstavce 1 podle toho, které nastane později.

Článek 38

Data použitelnosti konkrétních smluv

1.   Odchylně od čl. 36 odst. 1 a článku 37 se ve vztahu ke všem OTC derivátům, u nichž se neprovádí centrální clearing a které jsou opcemi na jednotlivé akcie nebo indexovými opcemi, články uvedené v čl. 36 odst. 1 a článku 37 použijí od uplynutí 3 let po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Odchylně od čl. 36 odst. 1 a článku 37, pokud smluvní strana usazená v Unii uzavře OTC derivátovou smlouvu, u níž se neprovádí clearing, s jinou smluvní stranou, která patří do stejné skupiny, použijí se články uvedené v čl. 36 odst. 1 a článku 37 od dat upřesněných v souladu s těmito články, nebo 4. července 2017 podle toho, které nastane později.

Článek 39

Výpočet souhrnné průměrné pomyslné hodnoty

1.   Pro účely článků 36 a 37 se uvedená souhrnná průměrná pomyslná hodnota vypočte jako průměr celkových hrubých pomyslných hodnot, který splňuje všechny následující podmínky:

| a) | pokud jde o smluvní strany uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. a), jsou hodnoty zaznamenány v posledních obchodních dnech měsíců března, dubna a května roku 2016; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o smluvní strany uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. a), jsou hodnoty zaznamenány v posledních obchodních dnech měsíců března, dubna a května roku 2016;

| b) | hodnoty jsou zaznamenány v posledních obchodních dnech měsíců března, dubna a května roku, který je uveden v jednotlivých písmenech čl. 36 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

hodnoty jsou zaznamenány v posledních obchodních dnech měsíců března, dubna a května roku, který je uveden v jednotlivých písmenech čl. 36 odst. 1;

| c) | průměr zahrnuje všechny subjekty ve skupině; |
| --- | --- |

c)

průměr zahrnuje všechny subjekty ve skupině;

| d) | průměr zahrnuje všechny OTC derivátové smlouvy skupiny, u nichž se neprovádí centrální clearing; |
| --- | --- |

d)

průměr zahrnuje všechny OTC derivátové smlouvy skupiny, u nichž se neprovádí centrální clearing;

| e) | průměr zahrnuje všechny OTC derivátové smlouvy ve skupině, u nichž se neprovádí centrální clearing, přičemž každá z nich se počítá jednou. |
| --- | --- |

e)

průměr zahrnuje všechny OTC derivátové smlouvy ve skupině, u nichž se neprovádí centrální clearing, přičemž každá z nich se počítá jednou.

2.   Pro účely odstavce 1 jsou SKIPCP povolené v souladu se směrnicí 2009/65/ES a alternativní investiční fondy spravované správci alternativních investičních fondů, které jsou povoleny nebo registrovány v souladu se směrnicí 2011/61/EU, považovány za odlišné subjekty a zachází se s nimi odděleně, jsou-li splněny tyto podmínky:

| (a) | tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu; |
| --- | --- |

(a)

tyto fondy jsou odlišnými oddělenými skupinami aktiv pro účely platební neschopnosti nebo úpadku fondu;

| (b) | oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci. |
| --- | --- |

(b)

oddělené skupiny aktiv nejsou zajištěny, zaručeny ani jinak finančně podporovány jinými investičními fondy nebo jejich správci.

Článek 40

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. října 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 41).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s.12).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/79/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 11).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

11

(*2)  C (2016) 2398 final.

*2

---

PŘÍLOHA I

Spojitost mezi pravděpodobností selhání („PD“) a stupni úvěrové kvality pro účely článků 6 a 7

Interní rating s hodnotou PD, která se rovná hodnotě v tabulce 1 nebo je nižší, musí být spojen s odpovídajícím stupněm úvěrové kvality.

Tabulka 1

| Stupeň úvěrové kvality | Pravděpodobnost selhání, jak je definována v čl. 4 bodu 54 nařízení (EU) č. 575/2013, je nižší než nebo rovna: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Stupeň úvěrové kvality

Pravděpodobnost selhání, jak je definována v čl. 4 bodu 54 nařízení (EU) č. 575/2013, je nižší než nebo rovna:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

PŘÍLOHA II

Metodika pro úpravu hodnoty kolaterálu pro účely článku 21

| 1. | Hodnota kolaterálu se upraví takto:
  Chodnota = C · (1 – HC – HFX)
  kde:







  C | = | tržní hodnota kolaterálu; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | snížení hodnoty vhodné pro daný kolaterál, vypočtené podle odstavce 2; |
| HFX | = | snížení hodnoty vhodné pro nesoulad měn, vypočtené podle odstavce 6. |

1.

Chodnota = C · (1 – HC – HFX)

kde:

C

=

tržní hodnota kolaterálu;

HC

=

snížení hodnoty vhodné pro daný kolaterál, vypočtené podle odstavce 2;

HFX

=

snížení hodnoty vhodné pro nesoulad měn, vypočtené podle odstavce 6.

| 2. | Smluvní strany uplatní na tržní hodnotu kolaterálu minimálně snížení hodnoty uvedená v následujících tabulkách 1 a 2:

  Tabulka 1


  Snížení hodnoty pro dlouhodobá úvěrová hodnocení










  Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení daného dluhového cenného papíru | Zbytková splatnost | Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. c) až e) a h) až k), v procentech (%) | Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. f), g), l) až n), v procentech (%) | Snížení hodnoty sekuritizovaných pozic, které splňují kritéria v čl. 4 odst. 1 písm. o), v procentech (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 rok | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 let | 2 | 4 | 8 |
| > 5 let | 4 | 8 | 16 |
| 2–3 | ≤ 1 rok | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 let | 3 | 6 | 12 |
| > 5 let | 6 | 12 | 24 |
| 4 nebo horší | ≤ 1 rok | 15 | nepoužije se | nepoužije se |
| > 1 ≤ 5 let | 15 | nepoužije se | nepoužije se |
| > 5 let | 15 | nepoužije se | nepoužije se |

2.

Tabulka 1

Snížení hodnoty pro dlouhodobá úvěrová hodnocení

Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení daného dluhového cenného papíru

Zbytková splatnost

Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. c) až e) a h) až k), v procentech (%)

Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. f), g), l) až n), v procentech (%)

Snížení hodnoty sekuritizovaných pozic, které splňují kritéria v čl. 4 odst. 1 písm. o), v procentech (%)

1

≤ 1 rok

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 let

2

4

8

> 5 let

4

8

16

2–3

≤ 1 rok

1

2

4

> 1 ≤ 5 let

3

6

12

> 5 let

6

12

24

4 nebo horší

≤ 1 rok

15

nepoužije se

nepoužije se

> 1 ≤ 5 let

15

nepoužije se

nepoužije se

> 5 let

15

nepoužije se

nepoužije se

Tabulka 2

Snížení hodnoty pro krátkodobá úvěrová hodnocení

| Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení krátkodobého dluhového cenného papíru | Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. c) a j), v procentech (%) | Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. m), v procentech (%) | Snížení hodnoty sekuritizovaných pozic, které splňují kritéria v čl. 4 odst. 1 písm. o), v procentech (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 nebo horší | 1 | 2 | 4 |

Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení krátkodobého dluhového cenného papíru

Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. c) a j), v procentech (%)

Snížení hodnoty dluhových cenných papírů vydaných subjekty popsanými v čl. 4 odst. 1 písm. m), v procentech (%)

Snížení hodnoty sekuritizovaných pozic, které splňují kritéria v čl. 4 odst. 1 písm. o), v procentech (%)

1

0,5

1

2

2–3 nebo horší

1

2

4

| 1. | Na akcie v hlavních indexech, dluhopisy konvertibilní na akcie v hlavních indexech a na zlato se vztahuje snížení hodnoty o 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pro způsobilé podílové jednotky ve SKIPCP představuje snížení hodnoty vážený průměr snížení hodnot, které by se uplatnily na aktiva, do nichž daný fond investoval. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na hotovostní variační marži se vztahuje snížení hodnoty o 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pro účely výměny variační marže se použije snížení hodnoty o 8 % pro všechny nehotovostní kolaterály složené v jiné měně než v měnách dohodnutých v jednotlivé derivátové smlouvě, v příslušné platné rámcové dohodě o vzájemném započtení nebo v příslušné příloze týkající se úvěrové podpory. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pro účely výměny počáteční marže se uplatní snížení hodnoty o 8 % pro všechny hotovostní a nehotovostní kolaterály složené v jiné měně, než ve které musí být provedeny platby v případě předčasného ukončení nebo selhání v souladu s jednotlivou derivátovou smlouvou, příslušnou dohodou o výměně kolaterálu nebo příslušnou přílohou týkající se úvěrové podpory („měna ukončení“). Každá smluvní strana si může zvolit jinou měnu ukončení. Pokud dohoda nestanoví měnu ukončení, použije se snížení hodnoty na tržní hodnotu všech aktiv složených jako kolaterál. |
| --- | --- |

5.

---

PŘÍLOHA III

Vlastní odhady volatility u snížení hodnoty, které se použijí na tržní hodnotu kolaterálu pro účely článku 22

| 1. | Výpočet upravené hodnoty kolaterálu splňuje všechny následující podmínky:






  (a) | smluvní strany založí výpočet na 99 % jednostranném intervalu spolehlivosti; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

smluvní strany založí výpočet na 99 % jednostranném intervalu spolehlivosti;

| (b) | smluvní strany založí výpočet na době do realizace v trvání nejméně 10 obchodních dnů. |
| --- | --- |

(b)

smluvní strany založí výpočet na době do realizace v trvání nejméně 10 obchodních dnů.

| (c) | smluvní strany vypočítají snížení hodnoty stanovená pro každodenní přeceňování za použití následujícího vzorce druhé odmocniny času:





  kde:







  H | = | snížení hodnoty, které má být použito; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | snížení hodnoty v případě každodenního přeceňování; |
| NR | = | skutečný počet obchodních dnů mezi přeceněními; |
| TM | = | doba do realizace u daného druhu transakce. |

(c)

smluvní strany vypočítají snížení hodnoty stanovená pro každodenní přeceňování za použití následujícího vzorce druhé odmocniny času:

Formula

kde:

H

=

snížení hodnoty, které má být použito;

HM

=

snížení hodnoty v případě každodenního přeceňování;

NR

=

skutečný počet obchodních dnů mezi přeceněními;

TM

=

doba do realizace u daného druhu transakce.

| (d) | smluvní strany zohlední nižší likviditu méně kvalitních aktiv. Upraví dobu do realizace směrem nahoru, pokud existují pochybnosti ohledně likvidity kolaterálu. Určí také případy, kdy by mohlo na základě historických údajů dojít k podcenění možné volatility. Tyto případy se řeší pomocí zátěžového scénáře; |
| --- | --- |

(d)

smluvní strany zohlední nižší likviditu méně kvalitních aktiv. Upraví dobu do realizace směrem nahoru, pokud existují pochybnosti ohledně likvidity kolaterálu. Určí také případy, kdy by mohlo na základě historických údajů dojít k podcenění možné volatility. Tyto případy se řeší pomocí zátěžového scénáře;

| (e) | délka historického období pozorování, které instituce používají pro výpočet snížení hodnoty, je přinejmenším jeden rok. U smluvních stran, které používají systém vážení nebo jiné metody pro historické období sledování, je skutečné období sledování alespoň jeden rok; |
| --- | --- |

(e)

délka historického období pozorování, které instituce používají pro výpočet snížení hodnoty, je přinejmenším jeden rok. U smluvních stran, které používají systém vážení nebo jiné metody pro historické období sledování, je skutečné období sledování alespoň jeden rok;

| (f) | tržní hodnota kolaterálu se upraví takto:
  Chodnota = C · (1 – H)
  kde:







  C | = | tržní hodnota kolaterálu; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | snížení hodnoty vypočtené v písmenu c) výše. |

(f)

tržní hodnota kolaterálu se upraví takto:

Chodnota = C · (1 – H)

kde:

C

=

tržní hodnota kolaterálu;

H

=

snížení hodnoty vypočtené v písmenu c) výše.

| 2. | Na hotovostní variační marži se může vztahovat snížení hodnoty o 0 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V případě dluhových cenných papírů, které mají úvěrové hodnocení od externí ratingové agentury, mohou smluvní strany použít vlastní odhad volatility pro každou kategorii cenného papíru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Při určování příslušných kategorií cenných papírů pro účely odstavce 3 smluvní strany zohlední druh emitenta cenného papíru, externí úvěrové hodnocení cenných papírů, jejich zbytkovou splatnost a jejich pozměněnou duraci. Odhady volatility musí být pro cenné papíry zahrnuté do dané kategorie reprezentativní. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Výpočet snížení hodnoty vyplývající z uplatnění odst. 1 písm. c) splňuje všechny následující podmínky:






  (a) | smluvní strana používá odhady volatility v každodenním procesu řízení rizik, včetně zohlednění v limitech na expozice; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

smluvní strana používá odhady volatility v každodenním procesu řízení rizik, včetně zohlednění v limitech na expozice;

| (b) | pokud je doba do realizace používaná smluvní stranou pro daný typ OTC derivátové smlouvy delší než doba uvedená v odst. 1 písm. b), navýší tato smluvní strana svá snížení hodnoty v souladu se vzorcem druhé odmocniny času uvedeným v písmenu c) uvedeného odstavce. |
| --- | --- |

(b)

pokud je doba do realizace používaná smluvní stranou pro daný typ OTC derivátové smlouvy delší než doba uvedená v odst. 1 písm. b), navýší tato smluvní strana svá snížení hodnoty v souladu se vzorcem druhé odmocniny času uvedeným v písmenu c) uvedeného odstavce.

---

PŘÍLOHA IV

Standardizovaná metoda výpočtu počáteční marže pro účely článků 9 a 11

| 1. | Pomyslné částky nebo podkladové hodnoty OTC derivátových smluv ve skupině transakcí se započtením se vynásobí sazbami uvedenými v následující tabulce 1:

  Tabulka 1







  Kategorie | Faktor navýšení |
| --- | --- | --- |
| Úvěr: zbytková splatnost 0–2 roky | 2 % |
| Úvěr: zbytková splatnost 2–5 let | 5 % |
| Úvěr se zbytkovou splatností 5+ let | 10 % |
| Komodita | 15 % |
| Akcie | 15 % |
| Částky v cizích měnách | 6 % |
| Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 0–2 roky | 1 % |
| Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 2–5 let | 2 % |
| Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 5+ let | 4 % |
| Jiné | 15 % |

1.

Tabulka 1

Kategorie

Faktor navýšení

Úvěr: zbytková splatnost 0–2 roky

2 %

Úvěr: zbytková splatnost 2–5 let

5 %

Úvěr se zbytkovou splatností 5+ let

10 %

Komodita

15 %

Akcie

15 %

Částky v cizích měnách

6 %

Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 0–2 roky

1 %

Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 2–5 let

2 %

Úroková sazba a inflace: zbytková splatnost 5+ let

4 %

Jiné

15 %

| 2. | Hrubá počáteční marže skupiny transakcí se započtením se vypočte jako součet součinů uvedených v odstavci 1 pro všechny OTC derivátové smlouvy ve skupině transakcí se započtením. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na smlouvy, které spadají do více než jedné kategorie, se uplatní následující zacházení:






  a) | pokud příslušný rizikový faktor pro OTC derivátovou smlouvu lze jednoznačně identifikovat, zařadí se smlouvy do kategorie odpovídající tomuto rizikovému faktoru; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pokud příslušný rizikový faktor pro OTC derivátovou smlouvu lze jednoznačně identifikovat, zařadí se smlouvy do kategorie odpovídající tomuto rizikovému faktoru;

| b) | pokud není splněna podmínka uvedená v písmenu a), zařadí se smlouvy do té z příslušných kategorií, která má nejvyšší faktor navýšení; |
| --- | --- |

b)

pokud není splněna podmínka uvedená v písmenu a), zařadí se smlouvy do té z příslušných kategorií, která má nejvyšší faktor navýšení;

| c) | požadavky na počáteční marži skupiny transakcí se započtením se vypočítají v souladu s tímto vzorcem:
  čistá počáteční marže = 0,4 * hrubá počáteční marže + 0,6 * NGR * hrubá počáteční marže.
  kde:






  i) | čistá počáteční marže označuje sníženou hodnotu požadavků na počáteční marži pro všechny OTC derivátové smlouvy s danou smluvní stranou zahrnuté do skupiny transakcí se započtením, |
| --- | --- | --- |

c)

požadavky na počáteční marži skupiny transakcí se započtením se vypočítají v souladu s tímto vzorcem:

čistá počáteční marže = 0,4 * hrubá počáteční marže + 0,6 * NGR * hrubá počáteční marže.

kde:

i)

čistá počáteční marže označuje sníženou hodnotu požadavků na počáteční marži pro všechny OTC derivátové smlouvy s danou smluvní stranou zahrnuté do skupiny transakcí se započtením,

| ii) | NGR označuje poměr čistý/hrubý, který se vypočítá jako podíl čistých reprodukčních nákladů pro skupinu transakcí se započtením s danou protistranou (čitatel) a hrubých reprodukčních nákladů dané skupiny transakcí se započtením (jmenovatel). |
| --- | --- |

ii)

NGR označuje poměr čistý/hrubý, který se vypočítá jako podíl čistých reprodukčních nákladů pro skupinu transakcí se započtením s danou protistranou (čitatel) a hrubých reprodukčních nákladů dané skupiny transakcí se započtením (jmenovatel).

| d) | pro účely písmene c) se čisté reprodukční náklady skupiny transakcí se započtením rovnají buď nule, nebo součtu aktuálních tržních hodnot všech OTC derivátových smluv v této skupině transakcí se započtením podle toho, která z těchto hodnot je vyšší; |
| --- | --- |

d)

pro účely písmene c) se čisté reprodukční náklady skupiny transakcí se započtením rovnají buď nule, nebo součtu aktuálních tržních hodnot všech OTC derivátových smluv v této skupině transakcí se započtením podle toho, která z těchto hodnot je vyšší;

| e) | pro účely písmene c) se hrubé reprodukční náklady skupiny transakcí se započtením rovnají součtu aktuálních tržních hodnot všech OTC derivátových smluv vypočtených v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a s články 16 a 17 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 s kladnými hodnotami ve skupině transakcí se započtením; |
| --- | --- |

e)

pro účely písmene c) se hrubé reprodukční náklady skupiny transakcí se započtením rovnají součtu aktuálních tržních hodnot všech OTC derivátových smluv vypočtených v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a s články 16 a 17 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 s kladnými hodnotami ve skupině transakcí se započtením;

| f) | pomyslnou hodnotu uvedenou v odstavci 1 lze vypočítat vzájemným započtením pomyslných hodnot smluv, které se pohybují v opačném směru, ale jinak jsou jejich smluvní podmínky totožné s výjimkou jejich pomyslných hodnot. |
| --- | --- |

f)

pomyslnou hodnotu uvedenou v odstavci 1 lze vypočítat vzájemným započtením pomyslných hodnot smluv, které se pohybují v opačném směru, ale jinak jsou jejich smluvní podmínky totožné s výjimkou jejich pomyslných hodnot.

---

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/47

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2252

ze dne 1. prosince 2016

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Oliva di Gaeta (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Oliva di Gaeta“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Oliva di Gaeta“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Oliva di Gaeta“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Oliva di Gaeta“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Oliva di Gaeta“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. prosince 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 282, 4.8.2016, s. 14.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/48

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2253

ze dne 14. prosince 2016

o otevření a správě některých celních kvót Unie pro některé zemědělské a zpracované zemědělské produkty pocházející z Jihoafrické republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 58 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím (EU) 2016/1623 ze dne 1. června 2016 (2) Rada schválila podpis a prozatímní provádění Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (3) (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím (EU) 2016/1623 ze dne 1. června 2016 (2) Rada schválila podpis a prozatímní provádění Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (3) (dále jen „dohoda“).

| (2) | Dohoda stanoví, že v souladu se sazebníkem pro odstraňování cel uvedeným v příloze I dohody je nutné snížit či zrušit cla na dovoz zboží pocházejícího ze států SADC EPA do Unie. V příloze I se stanoví, že pro některé druhy zboží pocházejícího z Jihoafrické republiky je snížení či zrušení cla uděleno v rámci celních kvót. |
| --- | --- |

(2)

Dohoda stanoví, že v souladu se sazebníkem pro odstraňování cel uvedeným v příloze I dohody je nutné snížit či zrušit cla na dovoz zboží pocházejícího ze států SADC EPA do Unie. V příloze I se stanoví, že pro některé druhy zboží pocházejícího z Jihoafrické republiky je snížení či zrušení cla uděleno v rámci celních kvót.

| (3) | V části 1 oddíle B přílohy I dohody se stanoví, že Unie musí tyto celní kvóty spravovat podle zásady „kdo dřív přijde, ten je dřív na řadě“. Komise by měla tyto celní kvóty spravovat v souladu s pravidly pro správu celních kvót stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(3)

V části 1 oddíle B přílohy I dohody se stanoví, že Unie musí tyto celní kvóty spravovat podle zásady „kdo dřív přijde, ten je dřív na řadě“. Komise by měla tyto celní kvóty spravovat v souladu s pravidly pro správu celních kvót stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/2447 (4).

| (4) | V protokolu 4 k dohodě se stanoví, že v případě prozatímního provádění této dohody ze strany EU a ratifikace ze strany Jihoafrické republiky se pozastaví uplatňování článků Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci s Jihoafrickou republikou (5), které jsou stanoveny v hlavě II o obchodu a hlavě III o otázkách souvisejících s obchodem, jakož i jejich odpovídajících příloh a protokolů, s výjimkou článku 31 o námořní dopravě. Platnost nařízení Rady (ES) č. 2793/1999 (6) by proto měla být ode dne prozatímního provádění dohody pozastavena. |
| --- | --- |

(4)

V protokolu 4 k dohodě se stanoví, že v případě prozatímního provádění této dohody ze strany EU a ratifikace ze strany Jihoafrické republiky se pozastaví uplatňování článků Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci s Jihoafrickou republikou (5), které jsou stanoveny v hlavě II o obchodu a hlavě III o otázkách souvisejících s obchodem, jakož i jejich odpovídajících příloh a protokolů, s výjimkou článku 31 o námořní dopravě. Platnost nařízení Rady (ES) č. 2793/1999 (6) by proto měla být ode dne prozatímního provádění dohody pozastavena.

| (5) | V článku 16 protokolu 3 k dohodě se stanoví, že zemědělské koncese pro přístup na trh se poskytují pouze straně, která podá oznámení podle čl. 3 odst. 3 uvedeného protokolu od prvního dne měsíce následujícího po obdržení takového oznámení druhou stranou. Vzhledem k tomu, že příslušné oznámení bylo obdrženo v říjnu 2016, příslušné koncese by měly být uděleny ode dne 1. listopadu 2016.
  Aby bylo zajištěno účinné uplatňování a účinná správa celních kvót udělených na základě dohody, které Komise spravuje podle zásady „kdo dřív přijde, ten je dřív na řadě“, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(5)

V článku 16 protokolu 3 k dohodě se stanoví, že zemědělské koncese pro přístup na trh se poskytují pouze straně, která podá oznámení podle čl. 3 odst. 3 uvedeného protokolu od prvního dne měsíce následujícího po obdržení takového oznámení druhou stranou. Vzhledem k tomu, že příslušné oznámení bylo obdrženo v říjnu 2016, příslušné koncese by měly být uděleny ode dne 1. listopadu 2016.

Aby bylo zajištěno účinné uplatňování a účinná správa celních kvót udělených na základě dohody, které Komise spravuje podle zásady „kdo dřív přijde, ten je dřív na řadě“, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. listopadu 2016.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro zboží pocházející z Jihoafrické republiky se otevírají celní kvóty Unie podle přílohy.

Článek 2

Celní kvóty stanovené v příloze jsou spravovány v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

Článek 3

V souladu s protokolem 4 Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé se pozastavuje používání nařízení Rady (ES) č. 2793/1999.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. listopadu 2016.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. prosince 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1623 ze dne 1. června 2016 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (Úř. věst. L 250, 16.9.2016, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 250, 16.9.2016, s. 3.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

4

(5)  
  Úř. věst. L 311, 4.12.1999, s. 3.

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 2793/1999 ze dne 17. prosince 1999 o některých postupech pro používání dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou (Úř. věst. L 337, 30.12.1999, s. 29).

6

---

PŘÍLOHA

Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační. Působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platným v době přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.

| Pořadové číslo | Kód KN | Třídění TARIC | Popis produktů | Kvótové období | Objem kvóty (t čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) | Clo v rámci kvóty (% snížení) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Mléko a smetana, zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla, v prášku, granulích nebo v jiné pevné formě, o obsahu tuku nepřesahujícím 1,5 % hmotnostních | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Máslo | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Jahody, zmrazené | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 377,5 (1) | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Třtinový cukr určený k rafinaci a bílý cukr bez přísady aromatických přípravků nebo barviv | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 8 333 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Třtinový cukr, určený k rafinaci, bez přísady aromatických přípravků nebo barviv | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 16 667 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Glukóza a glukózový sirup ve formě bílého krystalického prášku, též aglomerované, neobsahující fruktózu nebo obsahující méně než 20 % hmotnostních fruktózy v sušině | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Džemy, želé, marmelády, protlaky (pyré) nebo pasty z citrusového ovoce s obsahem cukru převyšujícím 13 %, avšak nepřesahujícím 30 % hmotnostních | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 16,7 | 50 % DNV |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Ovocné protlaky (pyré) z hrušek, meruněk, broskví (včetně nektarinek) nebo směsi (s výjimkou tropického ovoce), získané pasírováním poté, co byly přivedeny do varu ve vakuu, jejichž textura a chemické složení nebyly změněny tepelnou úpravou; hrušky, meruňky, broskve (včetně nektarinek) nebo směsi (s výjimkou tropického ovoce), upravené nebo konzervované, bez přídavku alkoholu | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 57 156  (3) | Od 1.11.2016 do 31.12.2016: 45 % DNV
  Od 1.1.2017 do 31.12.2017: 41 % DNV
  Od 1.1.2018 do 31.12.2018: 36 % DNV
  Od 1.1.2019 do 31.12.2019: 32 % DNV
  Od 1.1.2020 do 31.12.2020: 27 % DNV
  Od 1.1.2021 do 31.12.2021: 23 % DNV
  Od 1.1.2022 do 31.12.2022: 18 % DNV
  Od 1.1.2023 do 31.12.2023: 14 % DNV
  Od 1.1.2024 do 31.12.2024: 9 % DNV
  Od 1.1.2025 do 31.12.2025: 5 % DNV
  Od 1.1.2026 do 31.12.2026: 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Ovocné protlaky (pyré) z tropického ovoce, získané pasírováním poté, co byly přivedeny do varu ve vakuu, jejichž textura a chemické složení nebyly změněny tepelnou úpravou; tropické ovoce, upravené nebo konzervované, bez přídavku alkoholu | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 2 960  (4) | 50 % DNV |
| 2008 97 72 | | Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Zmrazená pomerančová šťáva | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 1 036  (6) | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Jablečná šťáva | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 3 478  (8) | 50 % DNV |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktivní droždí jiné než kultivované násadové kvasinky a pekařské droždí | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 58,3 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vína mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 60 105 000  litrů (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vína, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 2 litry, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových (11) | Od 1.1.2017 do 31.12.2017 a pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vína mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových | Od 1.1.2017 do 31.12.2017 a pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 33 317 700  litrů (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Líh nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu 80 % objemových nebo více; ethylalkohol a ostatní destiláty, denaturované, s jakýmkoliv obsahem alkoholu | Od 1.11.2016 do 31.12.2016 | 13 333 | 0 |
| Pro každé následující období od 1.1. do 31.12. | 80 000 |

Pořadové číslo

Kód KN

Třídění TARIC

Popis produktů

Kvótové období

Objem kvóty (t čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)

Clo v rámci kvóty (% snížení)

09.1801

0402 10

Mléko a smetana, zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla, v prášku, granulích nebo v jiné pevné formě, o obsahu tuku nepřesahujícím 1,5 % hmotnostních

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

83,3

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

500

09.1802

0405 10

Máslo

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

83,3

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

500

09.1804

0811 10 90

Jahody, zmrazené

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

377,5 (1)

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Třtinový cukr určený k rafinaci a bílý cukr bez přísady aromatických přípravků nebo barviv

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

8 333

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Třtinový cukr, určený k rafinaci, bez přísady aromatických přípravků nebo barviv

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

16 667

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

100 000

09.1818

1702 30 50

Glukóza a glukózový sirup ve formě bílého krystalického prášku, též aglomerované, neobsahující fruktózu nebo obsahující méně než 20 % hmotnostních fruktózy v sušině

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

83,3

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

500

09.1820

2007 91 30

Džemy, želé, marmelády, protlaky (pyré) nebo pasty z citrusového ovoce s obsahem cukru převyšujícím 13 %, avšak nepřesahujícím 30 % hmotnostních

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

16,7

50 % DNV

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Ovocné protlaky (pyré) z hrušek, meruněk, broskví (včetně nektarinek) nebo směsi (s výjimkou tropického ovoce), získané pasírováním poté, co byly přivedeny do varu ve vakuu, jejichž textura a chemické složení nebyly změněny tepelnou úpravou; hrušky, meruňky, broskve (včetně nektarinek) nebo směsi (s výjimkou tropického ovoce), upravené nebo konzervované, bez přídavku alkoholu

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

57 156  (3)

Od 1.11.2016 do 31.12.2016: 45 % DNV

Od 1.1.2017 do 31.12.2017: 41 % DNV

Od 1.1.2018 do 31.12.2018: 36 % DNV

Od 1.1.2019 do 31.12.2019: 32 % DNV

Od 1.1.2020 do 31.12.2020: 27 % DNV

Od 1.1.2021 do 31.12.2021: 23 % DNV

Od 1.1.2022 do 31.12.2022: 18 % DNV

Od 1.1.2023 do 31.12.2023: 14 % DNV

Od 1.1.2024 do 31.12.2024: 9 % DNV

Od 1.1.2025 do 31.12.2025: 5 % DNV

Od 1.1.2026 do 31.12.2026: 0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Ovocné protlaky (pyré) z tropického ovoce, získané pasírováním poté, co byly přivedeny do varu ve vakuu, jejichž textura a chemické složení nebyly změněny tepelnou úpravou; tropické ovoce, upravené nebo konzervované, bez přídavku alkoholu

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

2 960  (4)

50 % DNV

2008 97 72

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Zmrazená pomerančová šťáva

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

1 036  (6)

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Jablečná šťáva

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

3 478  (8)

50 % DNV

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktivní droždí jiné než kultivované násadové kvasinky a pekařské droždí

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

58,3

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vína mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

60 105 000  litrů (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vína, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 2 litry, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových (11)

Od 1.1.2017 do 31.12.2017 a pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vína mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových

Od 1.1.2017 do 31.12.2017 a pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

33 317 700  litrů (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Líh nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu 80 % objemových nebo více; ethylalkohol a ostatní destiláty, denaturované, s jakýmkoliv obsahem alkoholu

Od 1.11.2016 do 31.12.2016

13 333

0

Pro každé následující období od 1.1. do 31.12.

80 000

---

(1)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celní kvóty 09.1811.

(2)  Ode dne 1. ledna 2018 se objem každoročně zvýší o 7,5 tuny.

(3)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celních kvót 09.1813 a 09.1815.

(4)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celní kvóty 09.1817.

(5)  Ode dne 1. ledna 2018 se objem každoročně zvýší o 60 tun.

(6)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celní kvóty 09.1819.

(7)  Ode dne 1. ledna 2018 se objem každoročně zvýší o 21 tun.

(8)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celní kvóty 09.1821.

(9)  Od 1. ledna 2018 do 31.12.2026 se objem každoročně zvýší o 117 tun. Ode dne 1. ledna 2027 se objem každoročně zvýší o 70,5 tuny.

(10)  Objem celní kvóty se snižuje o množství dovezené v roce 2016 v rámci celní kvóty 09.1825.

(11)  Od 1. 9. do 31. 12. každého roku je tato celní kvóta použitelná rovněž na vína, v nádobách o libovolném obsahu, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřesahující 18 % objemových.

(12)  Ode dne 1. ledna 2018 se objem každoročně zvýší o 741 300 litrů.

(13)  Ode dne 1. ledna 2018 se objem každoročně zvýší o 317 700 litrů.

---

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/57

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2254

ze dne 14. prosince 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. prosince 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/59

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2016/2255

ze dne 7. prosince 2016

o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/610 ze dne 19. dubna 2016 o vojenské výcvikové misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovením čl. 8 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2016/610 zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijetí příslušných rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků třetích států na vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(1)

Ustanovením čl. 8 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2016/610 zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijetí příslušných rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků třetích států na vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA).

| (2) | V souladu s doporučením velitele mise EUTM RCA ohledně navrhovaného příspěvku Republiky Srbsko a na radu Vojenského výboru Evropské unie v této záležitosti by uvedený příspěvek měl být přijat a měl by být považován za významný. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s doporučením velitele mise EUTM RCA ohledně navrhovaného příspěvku Republiky Srbsko a na radu Vojenského výboru Evropské unie v této záležitosti by uvedený příspěvek měl být přijat a měl by být považován za významný.

| (3) | V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné, |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příspěvky třetích států

1.   Příspěvek Republiky Srbsko na misi EUTM RCA se přijímá a považuje se za významný.

2.   Republika Srbsko se osvobozuje od finančních příspěvků do rozpočtu mise EUTM RCA.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 7. prosince 2016.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  
  Úř. věst. L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---

DOPORUČENÍ

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/60

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/2256

ze dne 8. prosince 2016,

určené členským státům o obnovení přemísťování do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (1) (dále jen „dublinské nařízení“) pozastavily členské státy od roku 2011 v důsledku dvou rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a Soudního dvora Evropské unie (2), které zjistily systémové nedostatky řeckého azylového systému, jež vyústily v porušení základních práv žadatelů o mezinárodní ochranu přemístěných z jiných členských států do Řecka podle nařízení Rady (ES) č. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (1) (dále jen „dublinské nařízení“) pozastavily členské státy od roku 2011 v důsledku dvou rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a Soudního dvora Evropské unie (2), které zjistily systémové nedostatky řeckého azylového systému, jež vyústily v porušení základních práv žadatelů o mezinárodní ochranu přemístěných z jiných členských států do Řecka podle nařízení Rady (ES) č. 343/2003 (3).

| (2) | Od vydání rozsudku ESLP ve věci M.S.S. v. Belgie a Řecko v roce 2011 sleduje situaci v Řecku Výbor ministrů Rady Evropy, a to na základě zpráv o pokroku, které Řecko musí povinně předkládat jako důkaz, že postupuje v souladu s uvedeným rozsudkem, a na základě údajů získaných od nevládních a mezinárodních organizací, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), které v Řecku působí. Na žádost Řecka podanou v červnu 2016 Výbor ministrů souhlasil s odložením hodnotícího postupu na základě argumentu, že Řecko v současnosti čelí nesmírnému migračnímu tlaku a že je to výjimečná a nestabilní situace, která se liší od situace před pěti lety, kdy byl rozsudek ve věci M.S.S. vydán. |
| --- | --- |

(2)

Od vydání rozsudku ESLP ve věci M.S.S. v. Belgie a Řecko v roce 2011 sleduje situaci v Řecku Výbor ministrů Rady Evropy, a to na základě zpráv o pokroku, které Řecko musí povinně předkládat jako důkaz, že postupuje v souladu s uvedeným rozsudkem, a na základě údajů získaných od nevládních a mezinárodních organizací, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), které v Řecku působí. Na žádost Řecka podanou v červnu 2016 Výbor ministrů souhlasil s odložením hodnotícího postupu na základě argumentu, že Řecko v současnosti čelí nesmírnému migračnímu tlaku a že je to výjimečná a nestabilní situace, která se liší od situace před pěti lety, kdy byl rozsudek ve věci M.S.S. vydán.

| (3) | V důsledku rozsudku ve věci M.S.S. se Řecko zavázalo k reformě svého azylového systému na základě národního akčního plánu týkajícího se azylové reformy a řízení migrace, který byl představen v srpnu 2010 a revidován v lednu 2013 (dále jen „řecký akční plán“). Dne 1. října 2015 předložilo Řecko Radě plán provádění mechanismu relokace a přístupu založeného na hotspotech, v němž uvádí též některá opatření, která je třeba prioritně provést, aby se zajistilo provádění zbývajících dohodnutých opatření v oblasti azylu a přijímání. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku rozsudku ve věci M.S.S. se Řecko zavázalo k reformě svého azylového systému na základě národního akčního plánu týkajícího se azylové reformy a řízení migrace, který byl představen v srpnu 2010 a revidován v lednu 2013 (dále jen „řecký akční plán“). Dne 1. října 2015 předložilo Řecko Radě plán provádění mechanismu relokace a přístupu založeného na hotspotech, v němž uvádí též některá opatření, která je třeba prioritně provést, aby se zajistilo provádění zbývajících dohodnutých opatření v oblasti azylu a přijímání.

| (4) | Současná uprchlická a migrační krize zároveň nadále vyvíjí tlak na řecký azylový a migrační systém, jelikož Řecko je hlavní zemí prvního vstupu z východní středomořské trasy. V období od ledna do 4. prosince 2016 dorazilo do Řecka nelegálně 171 909 migrantů (4). V důsledku prohlášení EU a Turecka (5) denní počet nově příchozích do Řecka z Turecka výrazně poklesl (6), ovšem řeckým orgánům také přibyly nové povinnosti. Navíc průměrný denní počet nově příchozích do Řecka se v období od začátku srpna 2016 ve srovnání s obdobím od 1. května do 31. července 2016 zvýšil (7). Kromě toho se situace v Řecku též výrazně změnila poté, co byla v podstatě uzavřena západobalkánská trasa, což státním příslušníkům třetích zemí zabránilo v další cestě. V důsledku toho v současnosti pobývá v Řecku více než 62 000 státních příslušníků třetích zemí, kteří přišli na jeho území nelegálně (8). Nouzový mechanismus pro relokaci založený na dvou rozhodnutích Rady (9) (dále jen „rozhodnutí o relokaci“) současně vykazuje pozitivní dopady zejména v Řecku, kde počet relokačních transferů vzrostl na současných asi 1 000 měsíčně. Všechny členské státy však musí vyvinout další úsilí, aby se tlak na Řecko snížil. Komise proto všechny členské státy vybízí, aby učinily závazek a prováděly každý měsíc přemístění s cílem dosáhnout od prosince 2016 nejméně 2 000 relokačních transferů měsíčně a postupně jejich počet zvyšovat (10). |
| --- | --- |

(4)

Současná uprchlická a migrační krize zároveň nadále vyvíjí tlak na řecký azylový a migrační systém, jelikož Řecko je hlavní zemí prvního vstupu z východní středomořské trasy. V období od ledna do 4. prosince 2016 dorazilo do Řecka nelegálně 171 909 migrantů (4). V důsledku prohlášení EU a Turecka (5) denní počet nově příchozích do Řecka z Turecka výrazně poklesl (6), ovšem řeckým orgánům také přibyly nové povinnosti. Navíc průměrný denní počet nově příchozích do Řecka se v období od začátku srpna 2016 ve srovnání s obdobím od 1. května do 31. července 2016 zvýšil (7). Kromě toho se situace v Řecku též výrazně změnila poté, co byla v podstatě uzavřena západobalkánská trasa, což státním příslušníkům třetích zemí zabránilo v další cestě. V důsledku toho v současnosti pobývá v Řecku více než 62 000 státních příslušníků třetích zemí, kteří přišli na jeho území nelegálně (8). Nouzový mechanismus pro relokaci založený na dvou rozhodnutích Rady (9) (dále jen „rozhodnutí o relokaci“) současně vykazuje pozitivní dopady zejména v Řecku, kde počet relokačních transferů vzrostl na současných asi 1 000 měsíčně. Všechny členské státy však musí vyvinout další úsilí, aby se tlak na Řecko snížil. Komise proto všechny členské státy vybízí, aby učinily závazek a prováděly každý měsíc přemístění s cílem dosáhnout od prosince 2016 nejméně 2 000 relokačních transferů měsíčně a postupně jejich počet zvyšovat (10).

| (5) | Ve dnech 10. února a 15. června 2016 vydala Komise dvě doporučení pro Řeckou republiku o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (11). V těchto doporučeních se dospělo k závěru, že situace v Řecku stále vyžaduje významné zlepšení před tím, než bude Komise moci provést další posouzení ohledně možného obnovení přemísťování osob do Řecka na základě dublinského nařízení. Dne 28. září 2016 Komise vydala třetí doporučení pro Řeckou republiku o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (12) (dále jen „třetí doporučení“). Třetí doporučení dospělo k závěru, že Řecko stále čelí obtížné situaci, protože vyřizuje velký počet nových žádostí o azyl, zejména v důsledku provádění tzv. předběžné registrace a pokračujícího přílivu nelegálních migrantů. Kromě toho konstatovalo, že je třeba učinit další významné kroky k nápravě zbývajících systémových nedostatků řeckého azylového systému, zejména z důvodu jeho nedostatečné kapacity. Při jakémkoli budoucím obnovení přemísťování do Řecka podle dublinského nařízení na základě dosažení dalšího pokroku by měl být v souladu s třetím doporučením zohledněn dopad, který má tato složitá situace na celkové fungování azylového systému, a proto by obnovení přemísťování mělo začít postupně, případ od případu. |
| --- | --- |

(5)

Ve dnech 10. února a 15. června 2016 vydala Komise dvě doporučení pro Řeckou republiku o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (11). V těchto doporučeních se dospělo k závěru, že situace v Řecku stále vyžaduje významné zlepšení před tím, než bude Komise moci provést další posouzení ohledně možného obnovení přemísťování osob do Řecka na základě dublinského nařízení. Dne 28. září 2016 Komise vydala třetí doporučení pro Řeckou republiku o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (12) (dále jen „třetí doporučení“). Třetí doporučení dospělo k závěru, že Řecko stále čelí obtížné situaci, protože vyřizuje velký počet nových žádostí o azyl, zejména v důsledku provádění tzv. předběžné registrace a pokračujícího přílivu nelegálních migrantů. Kromě toho konstatovalo, že je třeba učinit další významné kroky k nápravě zbývajících systémových nedostatků řeckého azylového systému, zejména z důvodu jeho nedostatečné kapacity. Při jakémkoli budoucím obnovení přemísťování do Řecka podle dublinského nařízení na základě dosažení dalšího pokroku by měl být v souladu s třetím doporučením zohledněn dopad, který má tato složitá situace na celkové fungování azylového systému, a proto by obnovení přemísťování mělo začít postupně, případ od případu.

| (6) | Dopisem ze dne 22. listopadu 2016 poskytlo Řecko Komisi další informace o aktuální situaci žadatelů o azyl v Řecku a o pokroku při reformě svého azylového systému. Řecko rovněž vyjádřilo obavy ohledně perspektivy možného obnovení přemísťování podle dublinského nařízení vzhledem k počtu migrantů v zemi a upozornilo na nesmírnou zátěž nepřiměřenou jeho velikosti, která způsobila, že je jeho azylová a přijímací kapacita vyčerpána. Řecko rovněž poukázalo na míru relokací z Řecka do jiných členských států, která zůstává značně pod úrovní stanovenou v rozhodnutích o relokaci. Řecko však zdůraznilo, že neusiluje o trvalé vyloučení z dublinského systému, a požádalo o skutečnou solidaritu a podporu, dokud nebude dosaženo plné nápravy situace v zemi. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 22. listopadu 2016 poskytlo Řecko Komisi další informace o aktuální situaci žadatelů o azyl v Řecku a o pokroku při reformě svého azylového systému. Řecko rovněž vyjádřilo obavy ohledně perspektivy možného obnovení přemísťování podle dublinského nařízení vzhledem k počtu migrantů v zemi a upozornilo na nesmírnou zátěž nepřiměřenou jeho velikosti, která způsobila, že je jeho azylová a přijímací kapacita vyčerpána. Řecko rovněž poukázalo na míru relokací z Řecka do jiných členských států, která zůstává značně pod úrovní stanovenou v rozhodnutích o relokaci. Řecko však zdůraznilo, že neusiluje o trvalé vyloučení z dublinského systému, a požádalo o skutečnou solidaritu a podporu, dokud nebude dosaženo plné nápravy situace v zemi.

| (7) | Podle řeckých údajů ze dne 22. listopadu 2016 obdržela řecká azylová služba od 1. ledna 2016 do současnosti přibližně 39 000 žádostí o azyl. Nevyřízených případů, které mají být přezkoumány v prvním stupni, bylo k 30. září více než 17 000. Podle odhadů řeckých orgánů bude do konce roku 2016 podáno celkem 50 000 žádostí o azyl (13). Počet žádostí o azyl, jež má řecká azylová služba zpracovat, je výrazně vyšší než v předchozích letech, mimo jiné v souvislosti s nápravou situace v Řecku a lepším přístupem k azylovému řízení. |
| --- | --- |

(7)

Podle řeckých údajů ze dne 22. listopadu 2016 obdržela řecká azylová služba od 1. ledna 2016 do současnosti přibližně 39 000 žádostí o azyl. Nevyřízených případů, které mají být přezkoumány v prvním stupni, bylo k 30. září více než 17 000. Podle odhadů řeckých orgánů bude do konce roku 2016 podáno celkem 50 000 žádostí o azyl (13). Počet žádostí o azyl, jež má řecká azylová služba zpracovat, je výrazně vyšší než v předchozích letech, mimo jiné v souvislosti s nápravou situace v Řecku a lepším přístupem k azylovému řízení.

| (8) | V předchozích doporučeních Komise zaznamenala zlepšení, kterých Řecko dosáhlo ve svém legislativním rámci s cílem zajistit, aby ve vnitrostátních právních předpisech byla provedena nová právní ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU (14) (přepracovaná směrnice o azylovém řízení) a některá ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU (15) (přepracovaná směrnice o podmínkách přijímání). Dne 3. dubna 2016 přijal řecký parlament nový zákon (zákon 4375/2016) (16). Dne 22. června 2016 schválil parlament novelu zákona 4375/2016, která mimo jiné upravuje složení odvolacích výborů a právo žadatelů o azyl na ústní slyšení před těmito výbory (17). Dne 31. srpna 2016 přijal řecký parlament také zákon týkající se školou povinných dětí uprchlíků pobývajících v Řecku (18). |
| --- | --- |

(8)

V předchozích doporučeních Komise zaznamenala zlepšení, kterých Řecko dosáhlo ve svém legislativním rámci s cílem zajistit, aby ve vnitrostátních právních předpisech byla provedena nová právní ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU (14) (přepracovaná směrnice o azylovém řízení) a některá ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU (15) (přepracovaná směrnice o podmínkách přijímání). Dne 3. dubna 2016 přijal řecký parlament nový zákon (zákon 4375/2016) (16). Dne 22. června 2016 schválil parlament novelu zákona 4375/2016, která mimo jiné upravuje složení odvolacích výborů a právo žadatelů o azyl na ústní slyšení před těmito výbory (17). Dne 31. srpna 2016 přijal řecký parlament také zákon týkající se školou povinných dětí uprchlíků pobývajících v Řecku (18).

| (9) | Pokud jde o přijímací kapacitu, Řecko v uplynulém roce výrazně zvýšilo celkovou kapacitu pro přijímání nelegálních migrantů i žadatelů o mezinárodní ochranu. Podle aktuálních informací vydaných řeckými orgány dne 6. prosince 2016 bylo v Řecku k dispozici 71 539 míst především v dočasných zařízeních pro přijímání, včetně ubytování poskytovaného UNHCR (viz 11. bod odůvodnění), a to jak pro nelegální přistěhovalce, tak pro žadatele o mezinárodní ochranu (19). Vážným problémům však čelí kapacity na ostrovech v Egejském moři, které jsou přeplněné: maximální přijímací kapacita činí nadále kolem 8 200 míst, zatímco celkový počet registrovaných migrantů na ostrovech činil ke dni 5. prosince 2016 celkem 16 295 (20). |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o přijímací kapacitu, Řecko v uplynulém roce výrazně zvýšilo celkovou kapacitu pro přijímání nelegálních migrantů i žadatelů o mezinárodní ochranu. Podle aktuálních informací vydaných řeckými orgány dne 6. prosince 2016 bylo v Řecku k dispozici 71 539 míst především v dočasných zařízeních pro přijímání, včetně ubytování poskytovaného UNHCR (viz 11. bod odůvodnění), a to jak pro nelegální přistěhovalce, tak pro žadatele o mezinárodní ochranu (19). Vážným problémům však čelí kapacity na ostrovech v Egejském moři, které jsou přeplněné: maximální přijímací kapacita činí nadále kolem 8 200 míst, zatímco celkový počet registrovaných migrantů na ostrovech činil ke dni 5. prosince 2016 celkem 16 295 (20).

| (10) | Řecko rovněž zvýšilo ubytovací kapacitu pro zranitelné žadatele, zejména nezletilé osoby bez doprovodu. K 17. listopadu 2016 bylo v přístřešcích pro ubytování nezletilých osob bez doprovodu – ať žadatelů o azyl, či nikoli – k dispozici 1 191 míst. Do konce roku 2016 má být vytvořeno dalších 130 míst vhodných pro nezletilé osoby bez doprovodu. Ubytovací kapacita pro zranitelné žadatele je však stále velmi nedostatečná, jelikož zařízení jsou v současnosti plná a na čekací listině je 1 199 nezletilých osob bez doprovodu, které musí být umístěny do vhodných zařízení (21). Pokrok je proto v této oblasti pomalý a je zřejmé, že Řecko musí zintenzivnit své úsilí, aby zajistilo odpovídající počet zařízení pro přijímání nezletilých osob bez doprovodu tak, aby mohlo řešit poptávku po tomto ubytování. |
| --- | --- |

(10)

Řecko rovněž zvýšilo ubytovací kapacitu pro zranitelné žadatele, zejména nezletilé osoby bez doprovodu. K 17. listopadu 2016 bylo v přístřešcích pro ubytování nezletilých osob bez doprovodu – ať žadatelů o azyl, či nikoli – k dispozici 1 191 míst. Do konce roku 2016 má být vytvořeno dalších 130 míst vhodných pro nezletilé osoby bez doprovodu. Ubytovací kapacita pro zranitelné žadatele je však stále velmi nedostatečná, jelikož zařízení jsou v současnosti plná a na čekací listině je 1 199 nezletilých osob bez doprovodu, které musí být umístěny do vhodných zařízení (21). Pokrok je proto v této oblasti pomalý a je zřejmé, že Řecko musí zintenzivnit své úsilí, aby zajistilo odpovídající počet zařízení pro přijímání nezletilých osob bez doprovodu tak, aby mohlo řešit poptávku po tomto ubytování.

| (11) | V lednu 2016 podepsala Komise a UNHCR pověřovací dohodu na celkovou částku 80 milionů EUR s cílem zřídit 20 000 míst v otevřeném ubytování (programy pronájmu bytů, vouchery do hotelů a programy hostitelských rodin) v první řadě ve prospěch žadatelů o mezinárodní ochranu způsobilých k relokaci. Pověřovací dohoda byla v červenci 2016 revidována, aby do programu ubytování byla zahrnuta i možnost zřídit místa v zařízeních pro relokaci spravovaných UNHCR a aby její znění jasněji uvádělo, že do cílové skupiny programu ubytování patří nejen uchazeči o relokaci, ale i jiní žadatelé o azyl, zejména kandidáti na dublinské opětovné sloučení rodiny a zranitelné kategorie včetně dětí bez doprovodu a dětí odloučených od rodiny, osob se zdravotním postižením, seniorů, rodičů samoživitelů, chronicky nemocných, těhotných žen atd. Od září se dostupná ubytovací kapacita výrazně zvýšila (přibližně o 8 100 míst). UNHCR se v prosinci 2015 zavázal, že vytvoří 20 000 míst pro žadatele způsobilé k relokaci v rámci programu pro pronájem ubytovacích zařízení a ke dni 6. prosince bylo dostupných 20 145 míst, z čehož bylo 6 344 míst v hotelech/celých budovách, 11 711 míst v bytech, 484 míst v hostitelských rodinách, 960 v zařízeních pro relokaci a 646 míst ve specializovaných zařízeních pro nezletilé osoby bez doprovodu (22). Vzhledem k tomu, že platnost současné pověřovací dohody končí 31. prosince 2016, Komise začala na základě aktualizovaného posouzení potřeb Řecka v oblasti přijímání jednat s UNHCR o prodloužení programu na rok 2017. |
| --- | --- |

(11)

V lednu 2016 podepsala Komise a UNHCR pověřovací dohodu na celkovou částku 80 milionů EUR s cílem zřídit 20 000 míst v otevřeném ubytování (programy pronájmu bytů, vouchery do hotelů a programy hostitelských rodin) v první řadě ve prospěch žadatelů o mezinárodní ochranu způsobilých k relokaci. Pověřovací dohoda byla v červenci 2016 revidována, aby do programu ubytování byla zahrnuta i možnost zřídit místa v zařízeních pro relokaci spravovaných UNHCR a aby její znění jasněji uvádělo, že do cílové skupiny programu ubytování patří nejen uchazeči o relokaci, ale i jiní žadatelé o azyl, zejména kandidáti na dublinské opětovné sloučení rodiny a zranitelné kategorie včetně dětí bez doprovodu a dětí odloučených od rodiny, osob se zdravotním postižením, seniorů, rodičů samoživitelů, chronicky nemocných, těhotných žen atd. Od září se dostupná ubytovací kapacita výrazně zvýšila (přibližně o 8 100 míst). UNHCR se v prosinci 2015 zavázal, že vytvoří 20 000 míst pro žadatele způsobilé k relokaci v rámci programu pro pronájem ubytovacích zařízení a ke dni 6. prosince bylo dostupných 20 145 míst, z čehož bylo 6 344 míst v hotelech/celých budovách, 11 711 míst v bytech, 484 míst v hostitelských rodinách, 960 v zařízeních pro relokaci a 646 míst ve specializovaných zařízeních pro nezletilé osoby bez doprovodu (22). Vzhledem k tomu, že platnost současné pověřovací dohody končí 31. prosince 2016, Komise začala na základě aktualizovaného posouzení potřeb Řecka v oblasti přijímání jednat s UNHCR o prodloužení programu na rok 2017.

| (12) | Podmínky v mnoha zařízeních pro přijímání v Řecku, zejména na ostrovech a v některých dočasných zařízeních na pevnině, stále nevyhovují požadavkům na kvalitu stanoveným ve směrnici 2013/33/EU o podmínkách přijímání pro žadatele o mezinárodní ochranu. Zařízení hotspotů na ostrovech jsou nejen přeplněná, ale poskytují nevyhovující materiální podmínky, pokud jde o sanitární a hygienický standard a přístup k základním službám, jako je zdravotní péče, zejména pro zranitelné skupiny. Bezpečnost je nedostatečná a přetrvává napětí mezi různými národnostmi. Na pevnině sice program ubytování UNHCR poskytuje odpovídající podmínky, ale velká část zbývajících kapacit jsou tábořiště (v současné době se jich využívá 53) a nouzová zařízení s velmi rozdílným a často neodpovídajícím standardem, pokud jde o materiální podmínky i bezpečnost. Začala úprava některých z těchto zařízení na zimní podmínky, ale postupuje pomalu. I po úpravách bude obtížné některé tábory změnit na vhodná stálá zařízení pro přijímání, budou se možná proto muset zavřít a současně konsolidovat jiné. |
| --- | --- |

(12)

Podmínky v mnoha zařízeních pro přijímání v Řecku, zejména na ostrovech a v některých dočasných zařízeních na pevnině, stále nevyhovují požadavkům na kvalitu stanoveným ve směrnici 2013/33/EU o podmínkách přijímání pro žadatele o mezinárodní ochranu. Zařízení hotspotů na ostrovech jsou nejen přeplněná, ale poskytují nevyhovující materiální podmínky, pokud jde o sanitární a hygienický standard a přístup k základním službám, jako je zdravotní péče, zejména pro zranitelné skupiny. Bezpečnost je nedostatečná a přetrvává napětí mezi různými národnostmi. Na pevnině sice program ubytování UNHCR poskytuje odpovídající podmínky, ale velká část zbývajících kapacit jsou tábořiště (v současné době se jich využívá 53) a nouzová zařízení s velmi rozdílným a často neodpovídajícím standardem, pokud jde o materiální podmínky i bezpečnost. Začala úprava některých z těchto zařízení na zimní podmínky, ale postupuje pomalu. I po úpravách bude obtížné některé tábory změnit na vhodná stálá zařízení pro přijímání, budou se možná proto muset zavřít a současně konsolidovat jiné.

| (13) | Kromě toho se jeví, že celková koordinace organizace přijímání v Řecku je nedostačující, protože chybí jasný právní rámec a systém monitorování, přičemž některé tábory spravuje ad hoc ministerstvo pro migraci a jiné přijímací a identifikační služba. Nebylo dosud rozhodnuto, která zařízení by měla být změněna na stálá. Přijímací služba stále buduje svou kapacitu. |
| --- | --- |

(13)

Kromě toho se jeví, že celková koordinace organizace přijímání v Řecku je nedostačující, protože chybí jasný právní rámec a systém monitorování, přičemž některé tábory spravuje ad hoc ministerstvo pro migraci a jiné přijímací a identifikační služba. Nebylo dosud rozhodnuto, která zařízení by měla být změněna na stálá. Přijímací služba stále buduje svou kapacitu.

| (14) | Z výše uvedeného vyplývá, že Řecko musí nadále usilovat o pokrok při zajišťování dostatečných a vhodných speciálně vyhrazených stálých otevřených kapacit pro přijímání žadatelů o azyl, jež by všechny měly mít odpovídající standard v souladu s acquis EU. To by mělo zahrnovat centralizovanou správu všech zařízení pro přijímání a systém trvalého monitorování materiálních standardů v těchto zařízeních a služeb, jež poskytují. Některá dočasná zařízení by měla být změněna na stálá, ale měla by se rovněž zachovat dostatečná kapacita pro ubytování v dočasných zařízeních v případě nedostatku míst v důsledku neočekávaného přílivu osob. Kromě toho, jak již bylo požadováno v třetím doporučení, je zcela zásadní, aby řecké orgány poskytly přesnější informace o přijímacích kapacitách a komplexní a průběžně aktualizované posouzení potřeb, pokud jde o celkovou přijímací kapacitu a charakter této kapacity. |
| --- | --- |

(14)

Z výše uvedeného vyplývá, že Řecko musí nadále usilovat o pokrok při zajišťování dostatečných a vhodných speciálně vyhrazených stálých otevřených kapacit pro přijímání žadatelů o azyl, jež by všechny měly mít odpovídající standard v souladu s acquis EU. To by mělo zahrnovat centralizovanou správu všech zařízení pro přijímání a systém trvalého monitorování materiálních standardů v těchto zařízeních a služeb, jež poskytují. Některá dočasná zařízení by měla být změněna na stálá, ale měla by se rovněž zachovat dostatečná kapacita pro ubytování v dočasných zařízeních v případě nedostatku míst v důsledku neočekávaného přílivu osob. Kromě toho, jak již bylo požadováno v třetím doporučení, je zcela zásadní, aby řecké orgány poskytly přesnější informace o přijímacích kapacitách a komplexní a průběžně aktualizované posouzení potřeb, pokud jde o celkovou přijímací kapacitu a charakter této kapacity.

| (15) | V předchozích doporučeních bylo zaznamenáno značné zlepšení ve zřizování regionálních azylových úřadů. Řecký zákon stanoví zřízení regionálních azylových úřadů v Attice, Soluni, Thrákii, Epiru, Thesálii, západním Řecku a na ostrovech Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rhodos (23). Na základě rozhodnutí ředitele azylové služby je rovněž možné zřídit autonomní azylové jednotky za účelem pokrytí zvýšených potřeb azylové služby. Podle informací poskytnutých řeckými orgány v dopise ze dne 22. listopadu 2016 již začalo fungovat sedm regionálních úřadů v regionech Attika, Thrákie, Soluň, Lesbos, Samos, Rhodos a Patras. Dalších devět autonomních azylových jednotek působí v regionech Pireus, Evros, Xanthi, Leros, Kos a Korint a relokační jednotka působí v Alimu. Jak stanoví uvedený zákon, další tři regionální azylové úřady zahájí svou činnost v oblastech Kos, Epirus (Ioánnina), Kréta (Héraklion) a Thesálie (Volos). |
| --- | --- |

(15)

V předchozích doporučeních bylo zaznamenáno značné zlepšení ve zřizování regionálních azylových úřadů. Řecký zákon stanoví zřízení regionálních azylových úřadů v Attice, Soluni, Thrákii, Epiru, Thesálii, západním Řecku a na ostrovech Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rhodos (23). Na základě rozhodnutí ředitele azylové služby je rovněž možné zřídit autonomní azylové jednotky za účelem pokrytí zvýšených potřeb azylové služby. Podle informací poskytnutých řeckými orgány v dopise ze dne 22. listopadu 2016 již začalo fungovat sedm regionálních úřadů v regionech Attika, Thrákie, Soluň, Lesbos, Samos, Rhodos a Patras. Dalších devět autonomních azylových jednotek působí v regionech Pireus, Evros, Xanthi, Leros, Kos a Korint a relokační jednotka působí v Alimu. Jak stanoví uvedený zákon, další tři regionální azylové úřady zahájí svou činnost v oblastech Kos, Epirus (Ioánnina), Kréta (Héraklion) a Thesálie (Volos).

| (16) | Řecká azylová služba zvyšuje svou kapacitu. V současné době pracuje v azylové službě 478 osob (24). Tento počet zahrnuje místa v ústřední službě, jakož i ve zřízených regionálních úřadech a azylových jednotkách. Ze státního rozpočtu je pokryto 250 pracovních míst, zbytek je financován z různých zdrojů EU a EHP. Předpokládá se, že se počet zaměstnanců do konce roku zvýší na 659. Tito zaměstnanci doplní pracovníky na dobu určitou, které přijal UNHCR, jakož i pracovníky úřadu EASO a odborníky z členských států, které do řecké azylové služby nasazuje úřad EASO na dobu určitou. Záměrem řeckých orgánů je do konce roku 2017 nahradit všechny smluvní zaměstnance stálými zaměstnanci a dále nezvyšovat kapacitu; řecká azylová služba Komisi sdělila, že rychlejší navýšení počtu zaměstnanců není možné vzhledem k nedostatku vedoucích pracovníků, kteří by školili nově přijaté pracovníky a dohlíželi na ně. Jelikož se počet jejích zaměstnanců v průběhu roku 2016 ztrojnásobí, azylová služba zdůraznila, že se naléhavě musí konsolidovat, zejména vybudovat střední management a odborné znalosti pracovníků. |
| --- | --- |

(16)

Řecká azylová služba zvyšuje svou kapacitu. V současné době pracuje v azylové službě 478 osob (24). Tento počet zahrnuje místa v ústřední službě, jakož i ve zřízených regionálních úřadech a azylových jednotkách. Ze státního rozpočtu je pokryto 250 pracovních míst, zbytek je financován z různých zdrojů EU a EHP. Předpokládá se, že se počet zaměstnanců do konce roku zvýší na 659. Tito zaměstnanci doplní pracovníky na dobu určitou, které přijal UNHCR, jakož i pracovníky úřadu EASO a odborníky z členských států, které do řecké azylové služby nasazuje úřad EASO na dobu určitou. Záměrem řeckých orgánů je do konce roku 2017 nahradit všechny smluvní zaměstnance stálými zaměstnanci a dále nezvyšovat kapacitu; řecká azylová služba Komisi sdělila, že rychlejší navýšení počtu zaměstnanců není možné vzhledem k nedostatku vedoucích pracovníků, kteří by školili nově přijaté pracovníky a dohlíželi na ně. Jelikož se počet jejích zaměstnanců v průběhu roku 2016 ztrojnásobí, azylová služba zdůraznila, že se naléhavě musí konsolidovat, zejména vybudovat střední management a odborné znalosti pracovníků.

| (17) | Vzhledem k míře nárůstu počtu žádostí o azyl v Řecku není dosud zcela zřejmé, zda bude stávající a plánovaný počet zaměstnanců azylové služby stačit na to, co je vyžadováno pro náležité a včasné zpracování současného a pravděpodobného budoucího náporu případů. Jednou z hlavních priorit azylové služby by mělo být zkrátit dobu mezi učiněním žádosti a jejím podáním, která je v současnosti často příliš dlouhá, což má dopad na práva, kterých dotčené osoby požívají, a vyvolává frustraci dotčených osob. Tato doba by měla být zkrácena v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice o azylovém řízení, která požaduje, aby osoba, která učinila žádost o azyl, měla účinnou příležitost podat žádost „co možná nejdříve“. Je rovněž zásadní, aby podaná žádost byla zpracována ve lhůtách stanovených směrnicí, tj. obvykle do 6 měsíců. V současnosti trvá vyřízení podané žádosti o azyl v nejlepším případě několik měsíců s výjimkou případů relokace, které jsou vyřizovány rychleji, a panuje značná nejistota ohledně toho, jak rychle budou zpracovány stávající nevyřízené žádosti. Komise nicméně bere na vědomí obavy Řecka vyjádřené v dopise ze dne 22. listopadu 2016, že ještě rychlejší zvyšování počtu zaměstnanců azylové služby by mohlo ohrozit soudržnost a kvalitu rozhodnutí. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k míře nárůstu počtu žádostí o azyl v Řecku není dosud zcela zřejmé, zda bude stávající a plánovaný počet zaměstnanců azylové služby stačit na to, co je vyžadováno pro náležité a včasné zpracování současného a pravděpodobného budoucího náporu případů. Jednou z hlavních priorit azylové služby by mělo být zkrátit dobu mezi učiněním žádosti a jejím podáním, která je v současnosti často příliš dlouhá, což má dopad na práva, kterých dotčené osoby požívají, a vyvolává frustraci dotčených osob. Tato doba by měla být zkrácena v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice o azylovém řízení, která požaduje, aby osoba, která učinila žádost o azyl, měla účinnou příležitost podat žádost „co možná nejdříve“. Je rovněž zásadní, aby podaná žádost byla zpracována ve lhůtách stanovených směrnicí, tj. obvykle do 6 měsíců. V současnosti trvá vyřízení podané žádosti o azyl v nejlepším případě několik měsíců s výjimkou případů relokace, které jsou vyřizovány rychleji, a panuje značná nejistota ohledně toho, jak rychle budou zpracovány stávající nevyřízené žádosti. Komise nicméně bere na vědomí obavy Řecka vyjádřené v dopise ze dne 22. listopadu 2016, že ještě rychlejší zvyšování počtu zaměstnanců azylové služby by mohlo ohrozit soudržnost a kvalitu rozhodnutí.

| (18) | Je nezbytné urychleně posoudit, zda je dosavadní navyšování lidských zdrojů azylové služby dostatečné, a také posoudit, jak by Komise, relevantní agentury EU a rovněž členské státy mohly co nejlépe pomoci Řecku vyřídit tyto žádosti v kratší lhůtě. Mělo by se provádět komplexní a neustále aktualizované posouzení potřeb, jež vezme v úvahu počet žádostí o azyl, které jsou dosud nevyřízené a které bude muset řecká azylová služba pravděpodobně zpracovávat najednou, a počet dostupných pracovníků nezbytných nebo pravděpodobně nezbytných ke zpracování těchto žádostí. Tito pracovníci by mohli být zajištěni z dodatečných zdrojů, které poskytne samo Řecko, a prostřednictvím vyslání odborníků členských států v rámci podpůrného týmu úřadu EASO. Je třeba posoudit, jak při zachování kvality racionalizovat pracovní postupy a zvýšit jejich efektivnost, aby se urychlily pohovory a postupy, a to ve vhodných případech s podporou úřadu EASO. |
| --- | --- |

(18)

Je nezbytné urychleně posoudit, zda je dosavadní navyšování lidských zdrojů azylové služby dostatečné, a také posoudit, jak by Komise, relevantní agentury EU a rovněž členské státy mohly co nejlépe pomoci Řecku vyřídit tyto žádosti v kratší lhůtě. Mělo by se provádět komplexní a neustále aktualizované posouzení potřeb, jež vezme v úvahu počet žádostí o azyl, které jsou dosud nevyřízené a které bude muset řecká azylová služba pravděpodobně zpracovávat najednou, a počet dostupných pracovníků nezbytných nebo pravděpodobně nezbytných ke zpracování těchto žádostí. Tito pracovníci by mohli být zajištěni z dodatečných zdrojů, které poskytne samo Řecko, a prostřednictvím vyslání odborníků členských států v rámci podpůrného týmu úřadu EASO. Je třeba posoudit, jak při zachování kvality racionalizovat pracovní postupy a zvýšit jejich efektivnost, aby se urychlily pohovory a postupy, a to ve vhodných případech s podporou úřadu EASO.

| (19) | Žadatelé o azyl musí mít zajištěn účinný přístup k opravnému prostředku proti rozhodnutí o zamítnutí jejich žádosti. V této oblasti došlo k významnému pokroku. Zákonem 4375/2016 přijatým v dubnu 2016 byl zřízen odvolací orgán a odvolací výbory. Zákonem 4399/2016 přijatým v červnu 2016 byly zřízeny nové odvolací výbory. Jejich úkolem je zkoumat všechna odvolání proti rozhodnutí řecké azylové služby podaná od 20. července 2016. Odvolací výbory se přednostně zaměřují na případy vznesené na řeckých ostrovech, aby tak přispěly k provádění prohlášení EU a Turecka. V současnosti jich existuje šest. Od 21. července byl rovněž zřízen jeden odvolací výbor jako náhrada za stálé výbory (25). Aby bylo možné zvládnout rostoucí počet žádostí a nevyřízených případů, hodlá Řecko zřídit dalších sedm výborů, které by měly začít fungovat do konce prosince 2016; celkem by do konce února 2017 mělo existovat 20 výborů. |
| --- | --- |

(19)

Žadatelé o azyl musí mít zajištěn účinný přístup k opravnému prostředku proti rozhodnutí o zamítnutí jejich žádosti. V této oblasti došlo k významnému pokroku. Zákonem 4375/2016 přijatým v dubnu 2016 byl zřízen odvolací orgán a odvolací výbory. Zákonem 4399/2016 přijatým v červnu 2016 byly zřízeny nové odvolací výbory. Jejich úkolem je zkoumat všechna odvolání proti rozhodnutí řecké azylové služby podaná od 20. července 2016. Odvolací výbory se přednostně zaměřují na případy vznesené na řeckých ostrovech, aby tak přispěly k provádění prohlášení EU a Turecka. V současnosti jich existuje šest. Od 21. července byl rovněž zřízen jeden odvolací výbor jako náhrada za stálé výbory (25). Aby bylo možné zvládnout rostoucí počet žádostí a nevyřízených případů, hodlá Řecko zřídit dalších sedm výborů, které by měly začít fungovat do konce prosince 2016; celkem by do konce února 2017 mělo existovat 20 výborů.

| (20) | Zákon 4399/2016 rovněž změnil strukturu těchto výborů, které jsou nyní složeny ze tří členů: dvou soudců správního soudu a jednoho řeckého občana, který má příslušné znalosti a zkušenosti podle návrhu UNHCR nebo národní komise pro lidská práva. |
| --- | --- |

(20)

Zákon 4399/2016 rovněž změnil strukturu těchto výborů, které jsou nyní složeny ze tří členů: dvou soudců správního soudu a jednoho řeckého občana, který má příslušné znalosti a zkušenosti podle návrhu UNHCR nebo národní komise pro lidská práva.

| (21) | Podle informací poskytnutých řeckými orgány v dopise ze dne 22. listopadu 2016 bylo od 21. července 2016 předloženo odvolacím výborům 2 347 odvolání, ale bylo vydáno pouze 573 rozhodnutí. |
| --- | --- |

(21)

Podle informací poskytnutých řeckými orgány v dopise ze dne 22. listopadu 2016 bylo od 21. července 2016 předloženo odvolacím výborům 2 347 odvolání, ale bylo vydáno pouze 573 rozhodnutí.

| (22) | Dřívější odvolací výbory „pro nevyřízené případy“, které byly zřízeny pro vyřizování azylových odvolání u řeckých nevyřízených případů, původně získaly další mandát, aby mohly kromě zásadních odvolání proti rozhodnutím prvního stupně zpracovávat i odvolání proti rozhodnutím na základě přípustnosti v rámci prohlášení EU a Turecka. Podle informací poskytnutých řeckými orgány dne 22. listopadu bylo výborům pro nevyřízené případy od dubna do 20. července 2016 předloženo více než 2 000 odvolání. Zřízením nových odvolacích výborů dne 24. června 2016 (26) se snížila zátěž 20 odvolacích výborů „pro nevyřízené případy“, což jim umožní urychlit tempo vyřizování dosud nevyřízených případů odvolání. |
| --- | --- |

(22)

Dřívější odvolací výbory „pro nevyřízené případy“, které byly zřízeny pro vyřizování azylových odvolání u řeckých nevyřízených případů, původně získaly další mandát, aby mohly kromě zásadních odvolání proti rozhodnutím prvního stupně zpracovávat i odvolání proti rozhodnutím na základě přípustnosti v rámci prohlášení EU a Turecka. Podle informací poskytnutých řeckými orgány dne 22. listopadu bylo výborům pro nevyřízené případy od dubna do 20. července 2016 předloženo více než 2 000 odvolání. Zřízením nových odvolacích výborů dne 24. června 2016 (26) se snížila zátěž 20 odvolacích výborů „pro nevyřízené případy“, což jim umožní urychlit tempo vyřizování dosud nevyřízených případů odvolání.

| (23) | Většího pokroku bylo dosaženo u dlouhodobých nevyřízených odvolání podle „starého postupu“ upraveného prezidentským výnosem 114/2010. V současnosti (ke dni 22. listopadu 2016) není vyřízeno přibližně 6 589 případů (z celkového počtu zhruba 51 000 případů, které byly pokládány za součást nevyřízených případů na začátku roku 2013, a asi 8 075 případů v září 2016). Řecké orgány udělily z humanitárních důvodů povolení osobám, jejichž žádosti o azyl čekají na rozhodnutí značnou dobu, a osobám, které jsou podle řeckého zákona 4375/2016 způsobilé k získání povolení k pobytu z humanitárních nebo jiných výjimečných důvodů. Povolení k pobytu se vydávají na dobu dvou let a jejich platnost lze prodloužit (27). Tato povolení poskytují příjemcům stejná práva a výhody jako povolení, která přiznávají status doplňkové ochrany v Řecku (28), a tyto osoby se poté již nepovažují za žadatele o azyl. Některé nevyřízené případy odvolání jsou však zkoumány z hlediska jejich podstaty. I přes významný pokrok, kterého bylo dosaženo od vydání předchozích doporučení, by Řecko mělo pokračovat ve svém úsilí o snižování počtu nevyřízených odvolání v tomto směru a mělo by zajistit, aby žadatelé s nevyřízeným odvoláním měli příležitost uplatnit své právo na účinný opravný prostředek. |
| --- | --- |

(23)

Většího pokroku bylo dosaženo u dlouhodobých nevyřízených odvolání podle „starého postupu“ upraveného prezidentským výnosem 114/2010. V současnosti (ke dni 22. listopadu 2016) není vyřízeno přibližně 6 589 případů (z celkového počtu zhruba 51 000 případů, které byly pokládány za součást nevyřízených případů na začátku roku 2013, a asi 8 075 případů v září 2016). Řecké orgány udělily z humanitárních důvodů povolení osobám, jejichž žádosti o azyl čekají na rozhodnutí značnou dobu, a osobám, které jsou podle řeckého zákona 4375/2016 způsobilé k získání povolení k pobytu z humanitárních nebo jiných výjimečných důvodů. Povolení k pobytu se vydávají na dobu dvou let a jejich platnost lze prodloužit (27). Tato povolení poskytují příjemcům stejná práva a výhody jako povolení, která přiznávají status doplňkové ochrany v Řecku (28), a tyto osoby se poté již nepovažují za žadatele o azyl. Některé nevyřízené případy odvolání jsou však zkoumány z hlediska jejich podstaty. I přes významný pokrok, kterého bylo dosaženo od vydání předchozích doporučení, by Řecko mělo pokračovat ve svém úsilí o snižování počtu nevyřízených odvolání v tomto směru a mělo by zajistit, aby žadatelé s nevyřízeným odvoláním měli příležitost uplatnit své právo na účinný opravný prostředek.

| (24) | Vzhledem k nárůstu počtu žádostí podaných v Řecku od té doby, co se provádí prohlášení EU a Turecka, má o to větší význam existence plně obsazeného odvolacího orgánu, který bude schopen zvládnout očekávaný výrazný nárůst počtu odvolání. Efektivnost výborů by se měla zvýšit, aniž by to mělo dopad na jejich kvalitu a na nezávislost členů výborů. Zejména by mohla být zasedání odvolacích výborů častější, při přípravě rozhodnutí by mohly využívat právní pomoci, měly by se specializovat a jejich členové by měli pracovat na plný úvazek. Mělo by se také zapojit více podpůrného personálu (29). Rovněž by se mělo provádět průběžné posouzení potřeb na základě počtu odvolání, která jsou v současné době projednávána u různých odvolacích subjektů a která budou tyto subjekty pravděpodobně vyřizovat, s cílem posoudit, zda je počet výborů dostatečný a pracovní postupy odpovídající. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k nárůstu počtu žádostí podaných v Řecku od té doby, co se provádí prohlášení EU a Turecka, má o to větší význam existence plně obsazeného odvolacího orgánu, který bude schopen zvládnout očekávaný výrazný nárůst počtu odvolání. Efektivnost výborů by se měla zvýšit, aniž by to mělo dopad na jejich kvalitu a na nezávislost členů výborů. Zejména by mohla být zasedání odvolacích výborů častější, při přípravě rozhodnutí by mohly využívat právní pomoci, měly by se specializovat a jejich členové by měli pracovat na plný úvazek. Mělo by se také zapojit více podpůrného personálu (29). Rovněž by se mělo provádět průběžné posouzení potřeb na základě počtu odvolání, která jsou v současné době projednávána u různých odvolacích subjektů a která budou tyto subjekty pravděpodobně vyřizovat, s cílem posoudit, zda je počet výborů dostatečný a pracovní postupy odpovídající.

| (25) | Poskytování bezplatné právní pomoci bylo zahrnuto do nového zákona (zákon 4375/2016) v případě žadatelů v odvolacím stadiu. Ještě však nebyla přijata všechna opatření, jejichž cílem je provést tento zákon v praxi. Ministerské rozhodnutí, kterým se provádí ustanovení o právní pomoci podle zákona 4375/2016, bylo přijato dne 9. září 2016. Finanční prostředky na poskytování bezplatné právní pomoci byly zajištěny prostřednictvím národního programu v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF). Kromě toho byla s UNHCR uzavřena grantová dohoda v rámci financování mimořádné pomoci AMIF na celkovou částku 30 milionů EUR (30). UNHCR tyto finanční prostředky použije mimo jiné k poskytování bezplatné právní pomoci žadatelům o mezinárodní ochranu v odvolacím stadiu do začátku roku 2017, dokdy mají řecké orgány podle očekávání zavést svůj vlastní program bezplatné právní pomoci. Ve spolupráci s nevládními organizacemi (Metaction a řeckou radou pro uprchlíky) jsou prováděny dva projekty: jeden na ostrovech, zahrnující všechna odvolání, a druhý na pevnině, zahrnující pouze část odvolání, a to podaná v Aténách a Soluni, a netýkající se zajištěných žadatelů o azyl. Dne 19. září informovalo Řecko Komisi, že seznam advokátů, který má udržovat azylová služba, bude sestaven do začátku roku 2017. Řecko by mělo podniknout nezbytné kroky pro bezodkladné zaručení práva na bezplatnou právní pomoc pro všechny žadatele, kteří podávají odvolání. |
| --- | --- |

(25)

Poskytování bezplatné právní pomoci bylo zahrnuto do nového zákona (zákon 4375/2016) v případě žadatelů v odvolacím stadiu. Ještě však nebyla přijata všechna opatření, jejichž cílem je provést tento zákon v praxi. Ministerské rozhodnutí, kterým se provádí ustanovení o právní pomoci podle zákona 4375/2016, bylo přijato dne 9. září 2016. Finanční prostředky na poskytování bezplatné právní pomoci byly zajištěny prostřednictvím národního programu v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF). Kromě toho byla s UNHCR uzavřena grantová dohoda v rámci financování mimořádné pomoci AMIF na celkovou částku 30 milionů EUR (30). UNHCR tyto finanční prostředky použije mimo jiné k poskytování bezplatné právní pomoci žadatelům o mezinárodní ochranu v odvolacím stadiu do začátku roku 2017, dokdy mají řecké orgány podle očekávání zavést svůj vlastní program bezplatné právní pomoci. Ve spolupráci s nevládními organizacemi (Metaction a řeckou radou pro uprchlíky) jsou prováděny dva projekty: jeden na ostrovech, zahrnující všechna odvolání, a druhý na pevnině, zahrnující pouze část odvolání, a to podaná v Aténách a Soluni, a netýkající se zajištěných žadatelů o azyl. Dne 19. září informovalo Řecko Komisi, že seznam advokátů, který má udržovat azylová služba, bude sestaven do začátku roku 2017. Řecko by mělo podniknout nezbytné kroky pro bezodkladné zaručení práva na bezplatnou právní pomoc pro všechny žadatele, kteří podávají odvolání.

| (26) | Pokud jde o ochranu zranitelných žadatelů včetně nezletilých osob bez doprovodu, přetrvávají vážné obavy, zejména kvůli řádně nefungujícímu opatrovnickému systému, nedostatku vhodného ubytování a obecným obavám o jejich bezpečnost. Nový zákon 4375/2016 stanoví nové ředitelství pro přijímání a ředitelství pro sociální integraci, která mají specializované útvary pro přijímání a integraci nezletilých osob bez doprovodu v rámci ministerstva vnitra a administrativní obnovy, a obsahuje rovněž ustanovení o právních zástupcích těchto nezletilých. Navzdory tomu musí řecké orgány ještě přijmout prováděcí opatření, aby zajistily patřičné procesní záruky a přijímací podmínky pro nezletilé osoby bez doprovodu v praxi. Dosud nebyl přijat další legislativní rámec, který by měl obsahovat ustanovení pro účinný opatrovnický systém. Řecké orgány potvrdily, že ministerstvo práce a sociální solidarity, které je zodpovědné za nezletilé osoby bez doprovodu, připravuje nový zákon o opatrovnictví, který by měl být hotov před koncem roku 2016. V rámci tohoto zákona by pro opatrovnický systém byla zřízena zvláštní služba, případně oddělení. Ačkoli řecká vláda již přijala ministerské rozhodnutí o posuzování věku nezletilých osob bez doprovodu, které žádají o azyl (31), nadále jsou hlášeny obavy, pokud jde o praktické provádění posuzování, z důvodu nedostatečné identifikace a chybějících opravných prostředků pro posuzování věku, které provádí policie. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o ochranu zranitelných žadatelů včetně nezletilých osob bez doprovodu, přetrvávají vážné obavy, zejména kvůli řádně nefungujícímu opatrovnickému systému, nedostatku vhodného ubytování a obecným obavám o jejich bezpečnost. Nový zákon 4375/2016 stanoví nové ředitelství pro přijímání a ředitelství pro sociální integraci, která mají specializované útvary pro přijímání a integraci nezletilých osob bez doprovodu v rámci ministerstva vnitra a administrativní obnovy, a obsahuje rovněž ustanovení o právních zástupcích těchto nezletilých. Navzdory tomu musí řecké orgány ještě přijmout prováděcí opatření, aby zajistily patřičné procesní záruky a přijímací podmínky pro nezletilé osoby bez doprovodu v praxi. Dosud nebyl přijat další legislativní rámec, který by měl obsahovat ustanovení pro účinný opatrovnický systém. Řecké orgány potvrdily, že ministerstvo práce a sociální solidarity, které je zodpovědné za nezletilé osoby bez doprovodu, připravuje nový zákon o opatrovnictví, který by měl být hotov před koncem roku 2016. V rámci tohoto zákona by pro opatrovnický systém byla zřízena zvláštní služba, případně oddělení. Ačkoli řecká vláda již přijala ministerské rozhodnutí o posuzování věku nezletilých osob bez doprovodu, které žádají o azyl (31), nadále jsou hlášeny obavy, pokud jde o praktické provádění posuzování, z důvodu nedostatečné identifikace a chybějících opravných prostředků pro posuzování věku, které provádí policie.

| (27) | Bylo dosaženo významného pokroku, pokud jde o přístup ke vzdělávání. Cílem zákona 4415/2016 ze srpna 2016 je mimo jiné zajistit psychosociální podporu a vzdělávání pro děti žadatelů o azyl a rovněž hladkou integraci osob, které po uplynutí přípravného přechodného období zůstanou v Řecku, do řeckého vzdělávacího systému. Řecké orgány navzdory odporu na místní úrovni přijímají významná opatření za účelem plného a účinného provádění tohoto právního rámce. |
| --- | --- |

(27)

Bylo dosaženo významného pokroku, pokud jde o přístup ke vzdělávání. Cílem zákona 4415/2016 ze srpna 2016 je mimo jiné zajistit psychosociální podporu a vzdělávání pro děti žadatelů o azyl a rovněž hladkou integraci osob, které po uplynutí přípravného přechodného období zůstanou v Řecku, do řeckého vzdělávacího systému. Řecké orgány navzdory odporu na místní úrovni přijímají významná opatření za účelem plného a účinného provádění tohoto právního rámce.

| (28) | Podle různých zúčastněných stran je situace nezletilých osob bez doprovodu obecně nadále obtížná a přetrvává řada obav o jejich bezpečnost v zařízeních pro přijímání na pevnině i na ostrovech; některé z těchto organizací tvrdí, že dokud pro děti není nalezeno vhodné ubytování, jsou stále zadržovány nebo umístěny v „chráněných“ částech otevřených zařízení pro přijímání, a to po dlouhou dobu, v přeplněných prostorách a za nehygienických podmínek a bez zástupců a přístupu k právní pomoci (32). Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, nedostatek vhodného ubytování pro nezletilé osoby je vážným problémem, který je třeba urychleně napravit. |
| --- | --- |

(28)

Podle různých zúčastněných stran je situace nezletilých osob bez doprovodu obecně nadále obtížná a přetrvává řada obav o jejich bezpečnost v zařízeních pro přijímání na pevnině i na ostrovech; některé z těchto organizací tvrdí, že dokud pro děti není nalezeno vhodné ubytování, jsou stále zadržovány nebo umístěny v „chráněných“ částech otevřených zařízení pro přijímání, a to po dlouhou dobu, v přeplněných prostorách a za nehygienických podmínek a bez zástupců a přístupu k právní pomoci (32). Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, nedostatek vhodného ubytování pro nezletilé osoby je vážným problémem, který je třeba urychleně napravit.

| (29) | Evropská komise poskytla Řecku značné finanční prostředky, aby tuto zemi podpořila v jejím úsilí uvést svůj systém řízení azylu do souladu s normami EU. Od začátku roku 2015 byla Řecku poskytnuta mimořádná pomoc ve výši přes 352 milionů EUR z fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF a Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF)), a to buď přímo řeckým orgánům, nebo prostřednictvím unijních agentur a mezinárodních organizací působících v Řecku. Z této částky bylo v červenci 2016 poskytnuto přibližně 90 milionů EUR přímo řeckým orgánům, aby mohly posílit své kapacity pro zlepšování životních podmínek a poskytovat primární zdravotní péči v ubytovacích střediscích pro uprchlíky a rovněž přijímat migranty a poskytovat jim zdravotní péči. Značné finanční prostředky (přibližně 198 milionů EUR) na pokrytí základních humanitárních potřeb migrantů a uprchlíků jsou poskytovány také partnerským humanitárním organizacím prostřednictvím nedávno vytvořeného nástroje pro mimořádnou podporu. Toto financování přispívá k provádění plánu reakce na naléhavé případy, který společně vypracovaly Komise, řecké orgány a/nebo příslušné zúčastněné strany s cílem řešit přetrvávající humanitární situaci na místě a/nebo provést prohlášení EU a Turecka. |
| --- | --- |

(29)

Evropská komise poskytla Řecku značné finanční prostředky, aby tuto zemi podpořila v jejím úsilí uvést svůj systém řízení azylu do souladu s normami EU. Od začátku roku 2015 byla Řecku poskytnuta mimořádná pomoc ve výši přes 352 milionů EUR z fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF a Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF)), a to buď přímo řeckým orgánům, nebo prostřednictvím unijních agentur a mezinárodních organizací působících v Řecku. Z této částky bylo v červenci 2016 poskytnuto přibližně 90 milionů EUR přímo řeckým orgánům, aby mohly posílit své kapacity pro zlepšování životních podmínek a poskytovat primární zdravotní péči v ubytovacích střediscích pro uprchlíky a rovněž přijímat migranty a poskytovat jim zdravotní péči. Značné finanční prostředky (přibližně 198 milionů EUR) na pokrytí základních humanitárních potřeb migrantů a uprchlíků jsou poskytovány také partnerským humanitárním organizacím prostřednictvím nedávno vytvořeného nástroje pro mimořádnou podporu. Toto financování přispívá k provádění plánu reakce na naléhavé případy, který společně vypracovaly Komise, řecké orgány a/nebo příslušné zúčastněné strany s cílem řešit přetrvávající humanitární situaci na místě a/nebo provést prohlášení EU a Turecka.

| (30) | Tato mimořádná pomoc doplňuje 509 milionů EUR, které již byly přiděleny Řecku na období 2014–2020 prostřednictvím jeho národních programů v rámci fondu AMIF a fondu ISF, a Řecko se tak stává prvním příjemcem fondů EU v oblasti vnitřních věcí mezi členskými státy EU. |
| --- | --- |

(30)

Tato mimořádná pomoc doplňuje 509 milionů EUR, které již byly přiděleny Řecku na období 2014–2020 prostřednictvím jeho národních programů v rámci fondu AMIF a fondu ISF, a Řecko se tak stává prvním příjemcem fondů EU v oblasti vnitřních věcí mezi členskými státy EU.

| (31) | Řecko by mělo zajistit, aby tyto finanční zdroje byly plně využívány tím nejefektivnějším a nejúčinnějším způsobem a bez dalšího prodlení. Za tímto účelem probíhá revize řeckých národních programů v rámci fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF, ISF) s cílem přizpůsobit je novým prioritám. Revize národního programu AMIF byla dokončena a revize národního programu ISF je v konečné fázi a měla by být dokončena v brzké době. Přestože formální jmenování nového odpovědného orgánu bylo dokončeno v souladu s požadavky stanovenými v právním základě, postupy a provozní opatření je ještě třeba zjednodušit tak, aby se zajistilo, že řecké orgány začnou plně mobilizovat finanční prostředky, které jsou k dispozici v rámci národních programů, aby mohly reagovat na naléhavé potřeby, zejména v oblasti přijímání a jiných služeb pro migranty nacházející se v zemi. |
| --- | --- |

(31)

Řecko by mělo zajistit, aby tyto finanční zdroje byly plně využívány tím nejefektivnějším a nejúčinnějším způsobem a bez dalšího prodlení. Za tímto účelem probíhá revize řeckých národních programů v rámci fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF, ISF) s cílem přizpůsobit je novým prioritám. Revize národního programu AMIF byla dokončena a revize národního programu ISF je v konečné fázi a měla by být dokončena v brzké době. Přestože formální jmenování nového odpovědného orgánu bylo dokončeno v souladu s požadavky stanovenými v právním základě, postupy a provozní opatření je ještě třeba zjednodušit tak, aby se zajistilo, že řecké orgány začnou plně mobilizovat finanční prostředky, které jsou k dispozici v rámci národních programů, aby mohly reagovat na naléhavé potřeby, zejména v oblasti přijímání a jiných služeb pro migranty nacházející se v zemi.

| (32) | Jak je potvrzeno ve sdělení Komise ze dne 4. března 2016 nazvaném „Plán návratu k Schengenu“ (33), zajištění plně funkčního dublinského systému je nedílnou součástí širšího úsilí potřebného pro stabilizaci azylové, migrační a pohraniční politiky. Toto úsilí o normalizaci fungování dublinského systému by mělo vést k návratu schengenského prostoru do normálního stavu. Pozastavení přemísťování podle dublinského nařízení do Řecka od roku 2011 představuje pro žadatele o azyl, kteří nelegálně přišli do Řecka, motivaci k odchodu do jiného členského státu, která je jedním z faktorů druhotného pohybu osob, jenž narušuje řádné fungování schengenského systému. Je proto důležité, aby Řecko přijalo co nejdříve zbývající opatření uvedená v tomto doporučení. Zároveň by prioritou měla být reforma dublinských pravidel navržená Komisí (34) se zřetelem na cíl solidarity a spravedlivého rozdělení zátěže mezi členské státy. Jednání o tomto návrhu stále probíhají. |
| --- | --- |

(32)

Jak je potvrzeno ve sdělení Komise ze dne 4. března 2016 nazvaném „Plán návratu k Schengenu“ (33), zajištění plně funkčního dublinského systému je nedílnou součástí širšího úsilí potřebného pro stabilizaci azylové, migrační a pohraniční politiky. Toto úsilí o normalizaci fungování dublinského systému by mělo vést k návratu schengenského prostoru do normálního stavu. Pozastavení přemísťování podle dublinského nařízení do Řecka od roku 2011 představuje pro žadatele o azyl, kteří nelegálně přišli do Řecka, motivaci k odchodu do jiného členského státu, která je jedním z faktorů druhotného pohybu osob, jenž narušuje řádné fungování schengenského systému. Je proto důležité, aby Řecko přijalo co nejdříve zbývající opatření uvedená v tomto doporučení. Zároveň by prioritou měla být reforma dublinských pravidel navržená Komisí (34) se zřetelem na cíl solidarity a spravedlivého rozdělení zátěže mezi členské státy. Jednání o tomto návrhu stále probíhají.

| (33) | Komise uznává významný pokrok, kterého Řecko s pomocí Komise, úřadu EASO, členských států a mezinárodních a nevládních organizací dosáhlo při zlepšování fungování řeckého azylového systému v době od vydání rozsudku ve věci M.S.S. v roce 2011. Řecko však stále čelí obtížné situaci, protože vyřizuje mnoho nových žádostí o azyl, zejména v důsledku provádění předběžné registrace, pokračujícího přílivu nelegálních migrantů, i když v menší míře než v době před březnem 2016, a jeho závazků vyplývajících z provádění prohlášení EU a Turecka. Kromě toho je třeba učinit další významné kroky k nápravě zbývajících nedostatků v řeckém azylovém systému, zejména v kvalitě zařízení pro přijímání, zacházení se zranitelnými žadateli a rychlosti registrace, podávání a posuzování žádostí o azyl v obou stupních. Aby se zohlednil dopad, který má tato složitá situace na celkové fungování azylového systému, a aby se zabránilo nepřiměřené zátěži pro Řecko, není prozatím možné doporučit plné obnovení přemísťování podle dublinského nařízení do Řecka, přestože to zůstává konečným cílem. |
| --- | --- |

(33)

Komise uznává významný pokrok, kterého Řecko s pomocí Komise, úřadu EASO, členských států a mezinárodních a nevládních organizací dosáhlo při zlepšování fungování řeckého azylového systému v době od vydání rozsudku ve věci M.S.S. v roce 2011. Řecko však stále čelí obtížné situaci, protože vyřizuje mnoho nových žádostí o azyl, zejména v důsledku provádění předběžné registrace, pokračujícího přílivu nelegálních migrantů, i když v menší míře než v době před březnem 2016, a jeho závazků vyplývajících z provádění prohlášení EU a Turecka. Kromě toho je třeba učinit další významné kroky k nápravě zbývajících nedostatků v řeckém azylovém systému, zejména v kvalitě zařízení pro přijímání, zacházení se zranitelnými žadateli a rychlosti registrace, podávání a posuzování žádostí o azyl v obou stupních. Aby se zohlednil dopad, který má tato složitá situace na celkové fungování azylového systému, a aby se zabránilo nepřiměřené zátěži pro Řecko, není prozatím možné doporučit plné obnovení přemísťování podle dublinského nařízení do Řecka, přestože to zůstává konečným cílem.

| (34) | Řecko však dosáhlo významného pokroku při zavádění nezbytných institucionálních a právních struktur pro zajištění řádně fungujícího azylového systému, a jakmile budou odstraněny všechny zbývající nedostatky, zejména pokud jde o podmínky přijímání zranitelných osob včetně nezletilých osob bez doprovodu a zacházení s nimi, dá se v blízké budoucnosti očekávat, že azylový systém bude plně funkční. Proto je vhodné doporučit, aby obnovení přemísťování probíhalo postupně a na základě individuálních záruk s přihlédnutím ke kapacitám pro přijímání a vyřizování žádostí v souladu s příslušnými právními předpisy EU a s ohledem na stávající nevhodné zacházení s určitými kategoriemi osob, zejména zranitelnými žadateli včetně nezletilých osob bez doprovodu. Toto obnovení by navíc nemělo být uplatňováno retroaktivně, nýbrž by se mělo týkat žadatelů o azyl, pro něž je počínaje určitým datem Řecko příslušné, tak aby se zabránilo vystavení Řecka nepřiměřené zátěži. Doporučuje se toto datum stanovit na 15. březen 2017. |
| --- | --- |

(34)

Řecko však dosáhlo významného pokroku při zavádění nezbytných institucionálních a právních struktur pro zajištění řádně fungujícího azylového systému, a jakmile budou odstraněny všechny zbývající nedostatky, zejména pokud jde o podmínky přijímání zranitelných osob včetně nezletilých osob bez doprovodu a zacházení s nimi, dá se v blízké budoucnosti očekávat, že azylový systém bude plně funkční. Proto je vhodné doporučit, aby obnovení přemísťování probíhalo postupně a na základě individuálních záruk s přihlédnutím ke kapacitám pro přijímání a vyřizování žádostí v souladu s příslušnými právními předpisy EU a s ohledem na stávající nevhodné zacházení s určitými kategoriemi osob, zejména zranitelnými žadateli včetně nezletilých osob bez doprovodu. Toto obnovení by navíc nemělo být uplatňováno retroaktivně, nýbrž by se mělo týkat žadatelů o azyl, pro něž je počínaje určitým datem Řecko příslušné, tak aby se zabránilo vystavení Řecka nepřiměřené zátěži. Doporučuje se toto datum stanovit na 15. březen 2017.

| (35) | Na základě výše uvedených skutečností stanoví toto doporučení opatření, která musí řecké orgány provést nebo zachovat, aby bylo možné obnovit přemísťování podle dublinského nařízení týkající se žadatelů o azyl, kteří od 15. března 2017 vstoupili na území Řecka nelegálně na vnějších hranicích, nebo pro které je Řecko od tohoto data příslušné podle jiných kritérií než článku 13 kapitoly III nařízení (EU) č. 604/2013. S vědomím tohoto cíle by Řecko mělo neprodleně přijmout veškerá opatření stanovená v tomto doporučení. V souladu se zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti by ostatní členské státy rovněž měly přispět k dosažení tohoto cíle, zejména vysláním odborníků, kteří budou pomáhat řeckým orgánům v reakci na různé výzvy úřadu EASO, jakož i důsledným plněním svých relokačních povinností vyplývajících z rozhodnutí o relokaci. |
| --- | --- |

(35)

Na základě výše uvedených skutečností stanoví toto doporučení opatření, která musí řecké orgány provést nebo zachovat, aby bylo možné obnovit přemísťování podle dublinského nařízení týkající se žadatelů o azyl, kteří od 15. března 2017 vstoupili na území Řecka nelegálně na vnějších hranicích, nebo pro které je Řecko od tohoto data příslušné podle jiných kritérií než článku 13 kapitoly III nařízení (EU) č. 604/2013. S vědomím tohoto cíle by Řecko mělo neprodleně přijmout veškerá opatření stanovená v tomto doporučení. V souladu se zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti by ostatní členské státy rovněž měly přispět k dosažení tohoto cíle, zejména vysláním odborníků, kteří budou pomáhat řeckým orgánům v reakci na různé výzvy úřadu EASO, jakož i důsledným plněním svých relokačních povinností vyplývajících z rozhodnutí o relokaci.

| (36) | Toto doporučení stanoví rovněž podmínky pro obnovení přemísťování, které by v jednotlivých případech přemísťování měly zahrnovat úzkou spolupráci mezi řeckými orgány a orgány přemísťujícího členského státu na základě povinnosti loajální spolupráce mezi členskými státy, mimo jiné s cílem zajistit vhodné ubytování v souladu s normami stanovenými ve směrnici 2013/33/EU a zpracování žádosti dané osoby v souladu se směrnicí 2013/32/EU. Řecko bude proto muset poskytnout zvláštní záruky pro způsob zacházení s každou jednotlivou osobou, jež má být přemístěna. Dále by měl být vytvořen mechanismus podpory a podávání zpráv zajišťovaný odborníky členských států v rámci týmu úřadu EASO, který pomůže zajistit, aby tyto standardy byly v praxi u přemísťovaných osob dodržovány. |
| --- | --- |

(36)

Toto doporučení stanoví rovněž podmínky pro obnovení přemísťování, které by v jednotlivých případech přemísťování měly zahrnovat úzkou spolupráci mezi řeckými orgány a orgány přemísťujícího členského státu na základě povinnosti loajální spolupráce mezi členskými státy, mimo jiné s cílem zajistit vhodné ubytování v souladu s normami stanovenými ve směrnici 2013/33/EU a zpracování žádosti dané osoby v souladu se směrnicí 2013/32/EU. Řecko bude proto muset poskytnout zvláštní záruky pro způsob zacházení s každou jednotlivou osobou, jež má být přemístěna. Dále by měl být vytvořen mechanismus podpory a podávání zpráv zajišťovaný odborníky členských států v rámci týmu úřadu EASO, který pomůže zajistit, aby tyto standardy byly v praxi u přemísťovaných osob dodržovány.

| (37) | Aby bylo zajištěno plné provádění tohoto doporučení, musí Řecko pravidelně podávat zprávy o pokroku v provádění těchto opatření. Řecko by tedy mělo, jak je stanoveno v tomto doporučení, předložit do 15. února 2017 první zprávu, která by měla obsahovat zejména popis způsobu, jakým řecké orgány zavádějí postup pro poskytování záruk dodržování příslušných právních předpisů EU v jednotlivých případech přemísťování. Dále by Řecko mělo každé dva měsíce podávat zprávu o provádění tohoto doporučení. |
| --- | --- |

(37)

Aby bylo zajištěno plné provádění tohoto doporučení, musí Řecko pravidelně podávat zprávy o pokroku v provádění těchto opatření. Řecko by tedy mělo, jak je stanoveno v tomto doporučení, předložit do 15. února 2017 první zprávu, která by měla obsahovat zejména popis způsobu, jakým řecké orgány zavádějí postup pro poskytování záruk dodržování příslušných právních předpisů EU v jednotlivých případech přemísťování. Dále by Řecko mělo každé dva měsíce podávat zprávu o provádění tohoto doporučení.

| (38) | Na základě těchto zpráv a všech dalších relevantních informací, které bude mít k dispozici, nebo dalších skutečností bude Komise pravidelně podávat zprávu o pokroku při provádění tohoto doporučení a případně aktualizovat doporučení v něm stanovená. |
| --- | --- |

(38)

Na základě těchto zpráv a všech dalších relevantních informací, které bude mít k dispozici, nebo dalších skutečností bude Komise pravidelně podávat zprávu o pokroku při provádění tohoto doporučení a případně aktualizovat doporučení v něm stanovená.

| (39) | Odpovědnost za rozhodování o obnovení přemísťování v jednotlivých případech nesou výhradně orgány členských států pod dohledem soudních orgánů, které mohou vznést žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, pokud jde o výklad dublinského nařízení, Evropskému soudnímu dvoru, |
| --- | --- |

(39)

Odpovědnost za rozhodování o obnovení přemísťování v jednotlivých případech nesou výhradně orgány členských států pod dohledem soudních orgánů, které mohou vznést žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, pokud jde o výklad dublinského nařízení, Evropskému soudnímu dvoru,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

I.   OPATŘENÍ NA POSÍLENÍ ŘECKÉHO AZYLOVÉHO SYSTÉMU

Podmínky přijímání a zařízení pro přijímání

| 1) | Řecko by mělo i nadále pokračovat ve svém úsilí o zajištění toho, aby zařízení pro přijímání byla dostatečná pro ubytování všech žadatelů o mezinárodní ochranu na jeho území a aby podmínky přijímání ve všech těchto zařízeních splňovaly normy stanovené v právních předpisech EU. Na prvním místě by Řecko mělo:






  a) | zajistit, aby mělo dostatečný počet otevřených zařízení pro přijímání, která budou schopna pojmout všechny žadatele o mezinárodní ochranu, kteří do těchto zařízení přicházejí nebo pravděpodobně budou přicházet, a jejich rodinné příslušníky po dobu trvání azylového řízení; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

zajistit, aby mělo dostatečný počet otevřených zařízení pro přijímání, která budou schopna pojmout všechny žadatele o mezinárodní ochranu, kteří do těchto zařízení přicházejí nebo pravděpodobně budou přicházet, a jejich rodinné příslušníky po dobu trvání azylového řízení;

| b) | zajistit, aby všechna tato zařízení splňovala alespoň minimální normy stanovené ve směrnici o podmínkách přijímání 2013/33/EU, a to i pro zranitelné žadatele a včetně zimního období; |
| --- | --- |

b)

zajistit, aby všechna tato zařízení splňovala alespoň minimální normy stanovené ve směrnici o podmínkách přijímání 2013/33/EU, a to i pro zranitelné žadatele a včetně zimního období;

| c) | neprodleně rozhodnout, která zařízení na pevnině by měla být modernizována a která by měla být uzavřena; |
| --- | --- |

c)

neprodleně rozhodnout, která zařízení na pevnině by měla být modernizována a která by měla být uzavřena;

| d) | neprodleně rozhodnout o tom, jak zvýšit přijímací kapacitu na ostrovech; |
| --- | --- |

d)

neprodleně rozhodnout o tom, jak zvýšit přijímací kapacitu na ostrovech;

| e) | vytvořit potřebné dodatečné ubytovací kapacity pro nezletilé osoby bez doprovodu, aby se zajistilo, že všechny nezletilé osoby bez doprovodu, které žádají o azyl, budou okamžitě umístěny do vhodného ubytování a nebudou v nevyhovujících podmínkách nebo v zajišťovacích zařízeních, a zajistit, aby tato zařízení byla udržována; |
| --- | --- |

e)

vytvořit potřebné dodatečné ubytovací kapacity pro nezletilé osoby bez doprovodu, aby se zajistilo, že všechny nezletilé osoby bez doprovodu, které žádají o azyl, budou okamžitě umístěny do vhodného ubytování a nebudou v nevyhovujících podmínkách nebo v zajišťovacích zařízeních, a zajistit, aby tato zařízení byla udržována;

| f) | zajistit, aby byla žadatelům poskytnuta potřebná zdravotní péče, a to přinejmenším nutná a neodkladná zdravotní péče v případě onemocnění a závažných duševních poruch; |
| --- | --- |

f)

zajistit, aby byla žadatelům poskytnuta potřebná zdravotní péče, a to přinejmenším nutná a neodkladná zdravotní péče v případě onemocnění a závažných duševních poruch;

| g) | zajistit účinnou a trvalou správu a koordinaci všech zařízení pro přijímání včetně hotspotů a zavést systém trvalého monitorování materiálních standardů v těchto zařízeních a služeb, jež poskytují, a zajistit, aby odpovědné orgány měly pro tento účel patřičné zdroje. |
| --- | --- |

g)

zajistit účinnou a trvalou správu a koordinaci všech zařízení pro přijímání včetně hotspotů a zavést systém trvalého monitorování materiálních standardů v těchto zařízeních a služeb, jež poskytují, a zajistit, aby odpovědné orgány měly pro tento účel patřičné zdroje.

Řecko by mělo rovněž zajistit, aby byl kromě stálých zařízení neustále k dispozici přiměřený počet dočasných otevřených zařízení pro přijímání, nebo aby mohla být v krátké lhůtě zpřístupněna, s cílem umožnit ubytování ve vhodných podmínkách pro neočekávaný příliv žadatelů o mezinárodní ochranu a jejich rodinných příslušníků.

Řecké orgány by měly provádět komplexní posouzení potřeb z hlediska celkové požadované přijímací kapacity a charakteru této kapacity a měly by toto posouzení nepřetržitě aktualizovat s ohledem na nový vývoj.

Přístup k prvoinstančnímu azylovému řízení a zdroje pro toto řízení

| 2) | Řecko by mělo pokračovat ve svém úsilí o zajištění toho, aby všichni žadatelé o mezinárodní ochranu měli faktický přístup k azylovému řízení, zejména tím, že:






  a) | posoudí, zda je počet zaměstnanců azylové služby vyhovující k tomu, aby mohla vyřizovat příjem žádostí o azyl ve lhůtách stanovených ve směrnici 2013/32/EU o azylovém řízení; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

posoudí, zda je počet zaměstnanců azylové služby vyhovující k tomu, aby mohla vyřizovat příjem žádostí o azyl ve lhůtách stanovených ve směrnici 2013/32/EU o azylovém řízení;

| b) | na základě tohoto posouzení zajistí přijímání případných dalších zaměstnanců potřebných pro azylovou službu, aby tato služba byla co nejdříve schopna účinně a včas vyřizovat všechny žádosti o mezinárodní ochranu, a/nebo určit další pracovníky včetně pracovníků v rámci azylových řízení a tlumočníků, které by mohly vyslat členské státy prostřednictvím podpůrných týmů úřadu EASO; |
| --- | --- |

b)

na základě tohoto posouzení zajistí přijímání případných dalších zaměstnanců potřebných pro azylovou službu, aby tato služba byla co nejdříve schopna účinně a včas vyřizovat všechny žádosti o mezinárodní ochranu, a/nebo určit další pracovníky včetně pracovníků v rámci azylových řízení a tlumočníků, které by mohly vyslat členské státy prostřednictvím podpůrných týmů úřadu EASO;

| c) | podle celkových potřeb zřídí na celém svém území další regionální azylové úřady nebo jednotky; |
| --- | --- |

c)

podle celkových potřeb zřídí na celém svém území další regionální azylové úřady nebo jednotky;

| d) | při zachování požadovaných norem urychlí pohovory a postupy, mimo jiné zavedením nástrojů pro pohovory a podpůrných nástrojů, ve vhodných případech i s podporou úřadu EASO; |
| --- | --- |

d)

při zachování požadovaných norem urychlí pohovory a postupy, mimo jiné zavedením nástrojů pro pohovory a podpůrných nástrojů, ve vhodných případech i s podporou úřadu EASO;

| e) | zkrátí dobu mezi vyjádřením zájmu požádat o azyl a skutečným podáním žádosti o azyl v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení. |
| --- | --- |

e)

zkrátí dobu mezi vyjádřením zájmu požádat o azyl a skutečným podáním žádosti o azyl v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení.

Posouzení potřeb podle písmene a) by se mělo průběžně aktualizovat a mělo by obsahovat informace o počtu přijatých pracovníků.

Odvolací orgán

| 3) | Řecko by mělo pokračovat ve svém úsilí zaručit dostupnost účinného opravného prostředku pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu, zejména tím, že zajistí:






  a) | plné fungování nového odvolacího orgánu tím, že podle plánu do konce února 2017 zřídí 20 odvolacích výborů a jejich počet podle potřeby doplní na základě níže uvedeného posouzení potřeb; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

plné fungování nového odvolacího orgánu tím, že podle plánu do konce února 2017 zřídí 20 odvolacích výborů a jejich počet podle potřeby doplní na základě níže uvedeného posouzení potřeb;

| b) | aby odpovídající lidské zdroje pro odvolací orgán a výbory, včetně pomocných pracovníků, mohly vyřizovat všechna dosud nevyřízená a pravděpodobná budoucí odvolání, včetně odvolání v rámci prohlášení EU a Turecka; |
| --- | --- |

b)

aby odpovídající lidské zdroje pro odvolací orgán a výbory, včetně pomocných pracovníků, mohly vyřizovat všechna dosud nevyřízená a pravděpodobná budoucí odvolání, včetně odvolání v rámci prohlášení EU a Turecka;

| c) | co nejrychlejší vyřízení všech dosud nevyřízených žádostí o soudní přezkum správních rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

co nejrychlejší vyřízení všech dosud nevyřízených žádostí o soudní přezkum správních rozhodnutí;

| d) | zvýšení počtu rozhodnutí jednotlivých výborů, případně prostřednictvím plánování jejich častějších zasedání, využívání právní pomoci při přípravě rozhodnutí, specializace výborů a zapojení členů výborů na plný úvazek, aniž by tím byla dotčena jejich nezávislost; |
| --- | --- |

d)

zvýšení počtu rozhodnutí jednotlivých výborů, případně prostřednictvím plánování jejich častějších zasedání, využívání právní pomoci při přípravě rozhodnutí, specializace výborů a zapojení členů výborů na plný úvazek, aniž by tím byla dotčena jejich nezávislost;

| e) | dostatečnou odbornou přípravu pro členy odvolacích výborů, a to i za podpory úřadu EASO, je-li to vhodné. |
| --- | --- |

e)

dostatečnou odbornou přípravu pro členy odvolacích výborů, a to i za podpory úřadu EASO, je-li to vhodné.

Řecké orgány by měly na základě úplného a průběžného posouzení potřeb stanovit počet odvolacích výborů v rámci nového odvolacího orgánu, které bude tento orgán potřebovat, aby posoudil všechna odvolání podaná žadateli o mezinárodní ochranu, dále počet lidských zdrojů pro další hladké fungování těchto výborů a jakákoli další opatření, jako jsou případné nezbytné změny pracovních postupů. To by mělo zejména zahrnovat posouzení, zda je počet 20 odvolacích výborů, které mají být zřízeny do konce února 2017, dostatečný.

Právní pomoc

| 4) | Řecko by mělo zajistit, aby právní rámec týkající se přístupu k bezplatné právní pomoci byl účinný v praxi a aby všem žadatelům o azyl byla poskytována nezbytná právní pomoc pro účely soudního přezkumu správních rozhodnutí o žádostech o mezinárodní ochranu. Řecko by zejména mělo:






  a) | co nejdříve účinně provést ministerské rozhodnutí o poskytování bezplatných služeb právní pomoci; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

co nejdříve účinně provést ministerské rozhodnutí o poskytování bezplatných služeb právní pomoci;

| b) | urychleně vytvořit smlouvu pro stálý rejstřík advokátů, kteří mohou tyto služby poskytovat všem žadatelům v odvolacím stadiu v Řecku. Mezitím by Řecko mělo zajistit, aby v rámci obou projektů prováděných na pevnině a na ostrovech bylo účinně zajištěno poskytování bezplatné právní pomoci pro všechny žadatele o azyl ve stadiu odvolání. |
| --- | --- |

b)

urychleně vytvořit smlouvu pro stálý rejstřík advokátů, kteří mohou tyto služby poskytovat všem žadatelům v odvolacím stadiu v Řecku. Mezitím by Řecko mělo zajistit, aby v rámci obou projektů prováděných na pevnině a na ostrovech bylo účinně zajištěno poskytování bezplatné právní pomoci pro všechny žadatele o azyl ve stadiu odvolání.

Péče o nezletilé osoby bez doprovodu a zranitelné osoby během azylového řízení

| 5) | Řecko by mělo zajistit zavedení patřičných struktur pro identifikaci zranitelných žadatelů, včetně nezletilých osob bez doprovodu, a pro péči o ně, a přijmout odpovídající opatření v tomto směru. Řecko by zejména mělo:






  a) | bezodkladně zavést vhodné opatrovnické řízení přijetím potřebného legislativního rámce pro provádění příslušných ustanovení zákona 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

bezodkladně zavést vhodné opatrovnické řízení přijetím potřebného legislativního rámce pro provádění příslušných ustanovení zákona 4375/2016;

| b) | vytvořit pracovní místa a přijmout potřebné pracovníky pro ředitelství pro přijímání a ředitelství pro ochranu nezletilých osob bez doprovodu s cílem okamžitě poskytnout potřebné záruky podle azylového zákona pro vyhledání rodinných příslušníků a právní zastoupení; |
| --- | --- |

b)

vytvořit pracovní místa a přijmout potřebné pracovníky pro ředitelství pro přijímání a ředitelství pro ochranu nezletilých osob bez doprovodu s cílem okamžitě poskytnout potřebné záruky podle azylového zákona pro vyhledání rodinných příslušníků a právní zastoupení;

| c) | zajistit, aby byly do praxe zavedeny postupy pro identifikaci žadatelů se zvláštními potřebami v procesní oblasti a v oblasti přijímání, včetně nezletilých osob bez doprovodu, a tito žadatelé tak dostali nezbytnou psychosociální podporu, především v případech, kdy se mohli stát oběťmi sexuálního násilí a vykořisťování nebo obchodování s lidmi, a aby byly vždy řádně zohledněny nejlepší zájmy dítěte. |
| --- | --- |

c)

zajistit, aby byly do praxe zavedeny postupy pro identifikaci žadatelů se zvláštními potřebami v procesní oblasti a v oblasti přijímání, včetně nezletilých osob bez doprovodu, a tito žadatelé tak dostali nezbytnou psychosociální podporu, především v případech, kdy se mohli stát oběťmi sexuálního násilí a vykořisťování nebo obchodování s lidmi, a aby byly vždy řádně zohledněny nejlepší zájmy dítěte.

Využívání financování EU v rámci národních programů

| 6) | Řecko by mělo zajistit, aby poskytované podstatné finanční prostředky EU byly využívány v plné míře, zejména neprodlenou mobilizací zdrojů dostupných v rámci jeho národních programů AMIF a ISF a hledáním doplňujícího financování ze strukturálních fondů. V této souvislosti by Řecko mělo přijmout nezbytná opatření k plné mobilizaci finančních prostředků dostupných v rámci národních programů, aby mohlo reagovat na naléhavé potřeby, zejména v oblasti přijímání a jiných služeb pro migranty nacházející se v zemi, především zlepšením koordinace mezi příslušnými zúčastněnými stranami, posílením operační schopnosti a zlepšením mechanismu provádění. |
| --- | --- |

6)

Technická pomoc ostatních členských států

| 7) | Členské státy se vyzývají, aby Řecku poskytly další podporu tím, že jmenují odborníky v reakci na různé výzvy úřadu EASO, že prodlouží dobu jejich vyslání a že určí vedoucí pracovníky a specializované profily. |
| --- | --- |

7)

II.   PODMÍNKY PRO OBNOVENÍ PŘEMÍSŤOVÁNÍ

| 8) | Doporučuje se, aby přemísťování žadatelů o azyl do Řecka podle nařízení (EU) č. 604/2013 bylo obnoveno za podmínek a podle postupů stanovených v bodech 9 a 10. |
| --- | --- |

8)

Oblast působnosti

| 9) | Obnovení přemísťování by se postupně mělo vztahovat na žadatele o azyl, kteří od 15. března 2017 nelegálně vstoupili na území Řecka na vnějších hranicích, a na další osoby, pro které je Řecko od tohoto data příslušné podle jiných kritérií než článku 13 kapitoly III nařízení (EU) č. 604/2013, v závislosti na kapacitách pro přijímání žadatelů v Řecku a zacházení s nimi v souladu se směrnicemi 2013/32/EU a 2013/33/EU. Zranitelní žadatelé o azyl včetně nezletilých osob bez doprovodu by prozatím neměli být do Řecka přemísťováni. |
| --- | --- |

9)

Spolupráce a záruky v jednotlivých případech

| 10) | Orgány členských států se vyzývají, aby před přemístěním žadatele do Řecka úzce spolupracovaly s řeckými orgány s cílem zajistit dodržování podmínek uvedených v bodě 9 a zejména to, že žadatel bude přijat v zařízení pro přijímání splňujícím normy stanovené v právních předpisech EU, zvláště ve směrnici 2013/33/EU o podmínkách přijímání, že jeho žádost bude posouzena ve lhůtách stanovených ve směrnici 2013/32/EU o azylovém řízení a že s ním bude ve všech dalších příslušných ohledech zacházeno v souladu s právními předpisy EU. Řecké orgány se vyzývají, aby při poskytování těchto záruk ostatním členským státům plně spolupracovaly. |
| --- | --- |

10)

III.   PODPORA A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

Podpora a podávání zpráv ze strany úřadu EASO

| 11) | Úřad EASO by měl vytvořit tým odborníků z členských států, kteří budou vysláni do Řecka s úkolem podporovat spolupráci mezi členskými státy a podávat zprávy o tom, zda se s osobami přemístěnými zpět do Řecka na základě dublinského nařízení zachází v souladu se zárukami poskytnutými Řeckem v souladu s bodem 10. |
| --- | --- |

11)

Podávání zpráv Řeckem

| 12) | Řecko se vyzývá, aby do 15. února 2017 předložilo zprávu o pokroku při provádění tohoto doporučení. Tato zpráva by měla konkrétně obsahovat popis opatření přijatých za účelem nápravy dosud neodstraněných nedostatků uvedených v tomto doporučení, včetně způsobu, jakým řecké orgány zajistily nebo plánují zajistit potřebné lidské a materiální zdroje uvedené v bodech 1 až 5 tohoto doporučení, a popisu soustavného hodnocení potřeb uvedeného v bodech 1 až 3 tohoto doporučení. Dále by měla podrobně popisovat způsob, jakým řecké orgány hodlají provádět postup pro poskytování záruk v jednotlivých případech uvedený v bodě 10. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Tato zpráva by měla obsahovat rovněž tyto informace:






  a) | celkovou současnou a plánovanou stálou a dočasnou přijímací kapacitu pro ubytování žadatelů o mezinárodní ochranu a charakter této kapacity; |
| --- | --- | --- |

13)

a)

celkovou současnou a plánovanou stálou a dočasnou přijímací kapacitu pro ubytování žadatelů o mezinárodní ochranu a charakter této kapacity;

| b) | celkový počet žádostí o azyl dosud nevyřízených v prvním stupni; |
| --- | --- |

b)

celkový počet žádostí o azyl dosud nevyřízených v prvním stupni;

| c) | úplné údaje o všech dosud nevyřízených případech odvolání a o rozhodnutích vydaných ve druhém stupni, včetně případů týkajících se přípustnosti, jak novými odvolacími výbory, tak odvolacími výbory „pro nevyřízené případy“; |
| --- | --- |

c)

úplné údaje o všech dosud nevyřízených případech odvolání a o rozhodnutích vydaných ve druhém stupni, včetně případů týkajících se přípustnosti, jak novými odvolacími výbory, tak odvolacími výbory „pro nevyřízené případy“;

| d) | celkový počet současných a plánovaných pracovníků pro vyřizování žádostí o azyl zaregistrovaných u azylové služby a pracovníků ředitelství pro přijímání; a celkový a plánovaný počet pracovníků a počet výborů, jejichž provoz odvolací orgán postupně zahájil. |
| --- | --- |

d)

celkový počet současných a plánovaných pracovníků pro vyřizování žádostí o azyl zaregistrovaných u azylové služby a pracovníků ředitelství pro přijímání; a celkový a plánovaný počet pracovníků a počet výborů, jejichž provoz odvolací orgán postupně zahájil.

| 14) | Řecko se žádá, aby od 15. února 2017 každé dva měsíce podávalo zprávu o provádění tohoto doporučení. |
| --- | --- |

14)

V Bruselu dne 8. prosince 2016.

Za Komisi

Dimitris AVRAMOPOULOS

člen Komise

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31).

1

(2)  M.S.S. v. Belgie a Řecko (stížnost č. 30696/09) a NS v. Secretary of State for the Home Department, C-411/10 a C-493/10.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (Úř. věst. L 50, 25.2.2003, s. 1), nahrazeno nařízením (EU) č. 604/2013.

3

(4)  Údaje agentury Frontex ze dne 4. prosince 2016.

4

(5)  Prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016.

5

(6)  Viz zprávy Komise o pokroku při provádění prohlášení EU a Turecka: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  Průměrný denní počet nově příchozích do Řecka v období 1. května–31. července 2016 činil 52 a v období 1. srpna–29. listopadu 2016 byl 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php ze dne 6. prosince 2016.

8

(9)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 ze dne 14. září 2015, kterým se stanoví dočasná opatření v oblasti mezinárodní ochrany ve prospěch Itálie a Řecka (Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 146), a rozhodnutí Rady (EU) 2015/1601 ze dne 22. září 2015, kterým se stanoví dočasná opatření v oblasti mezinárodní ochrany ve prospěch Itálie a Řecka (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 80).

9

(10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě, osmá zpráva o relokaci a přesídlování, 7. prosince 2016, COM(2016) 791 final.

10

(11)  Doporučení Komise ze dne 10. února 2016 určené Řecké republice o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení (EU) č. 604/2013 – C(2016) 871 final, doporučení Komise ze dne 15. června 2016 určené Řecké republice o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení (EU) č. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

11

(12)  Doporučení Komise ze dne 28. září 2016 určené Řecké republice o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení (EU) č. 604/2013 – C(2016) 6311 final.

12

(13)  Do konce roku 2016 by měla být většina předběžně zaregistrovaných žádostí plně zaregistrována/podána. Cílem procesu předběžné registrace, který byl dokončen v srpnu 2016, bylo předběžně zaregistrovat všechny státní příslušníky třetích zemí, kteří nelegálně přišli na území Řecka před 20. březnem 2016 a kteří hodlali požádat o mezinárodní ochranu, ale řecké orgány s nimi ještě nezahájily azylové řízení. Během léta bylo předběžně zaregistrováno asi 28 000 osob.

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU ze dne 26. června 2013, kterou se stanoví normy pro přijímání žadatelů o mezinárodní ochranu (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 96).

15

(16)  
  „Zákon 4375/2016 o struktuře a fungování azylové služby, odvolacího orgánu a přijímacích a identifikačních služeb, zřízení generálního sekretariátu pro přijímání, provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (přepracované znění) a dalších ustanovení do řeckého práva“, k dispozici na adrese: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Aby byly řecké orgány schopny provést zákon v plném rozsahu, je nutné přijmout prováděcí akty ve formě ministerských nebo společných ministerských rozhodnutí.

(17)  Zákon 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf

17

(18)  Zákon 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Tato dočasná nouzová a stálá zařízení jsou zřízena na ostrovech v Egejském moři v hotspotech i na pevnině.

(20)  Řecký ministr Mouzalas prohlásil, že ve skutečnosti je migrantů na ostrovech méně (asi 10–12 000).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Ustanovení čl. 1 odst. 3 zákona 4375/2016.

23

(24)  Informace o personálu, které řecká azylová služba poskytla na schůzce s útvary Komise dne 10. listopadu 2016.

24

(25)  Vzhledem k nárůstu pracovní zátěže v důsledku provádění prohlášení EU a Turecka však tento náhradní výbor dostává měsíčně k posouzení 100 případů.

25

(26)  Společné ministerské rozhodnutí (Úřední věstník, B 1862), 24. června 2016.

26

(27)  Ustanovení čl. 22 odst. 3 zákona 4375/2016.

27

(28)  Článek 28 prezidentského výnosu 114/2010.

28

(29)  Informace poskytnuté útvarům Komise na setkání s odvolacím orgánem v listopadu 2016.

29

(30)  Grantová dohoda byla podepsána dne 15. července 2016.

30

(31)  Ministerské rozhodnutí 1982/16.2.2016 (Úřední věstník, B' 335).

31

(32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“, září 2016, https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

(33)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě, „Plán návratu k Schengenu“, COM(2016) 120 final, 4. března 2016.

33

(34)  COM(2016) 270 final.

34

---

Opravy

| 15.12.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 340/72

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2016/1015 ze dne 17. června 2016, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro 1-naftylacetamid, 1-naftyloctovou kyselinu, chloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvát a tralkoxydim v některých produktech a na jejich povrchu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 172 ze dne 29. června 2016
  )

Strana 21, bod 2 přílohy:

místo:

| „2) | V příloze III části B se ruší sloupce pro 1-naftylacetamid, 1-naftyloctovou kyselinu, chloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvát a tralkoxydim.“, |
| --- | --- |

„2)

má být:

| „2) | V příloze III části A se ruší sloupce pro 1-naftylacetamid, 1-naftyloctovou kyselinu, chloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvát a tralkoxydim.“ |
| --- | --- |

„2)

---