# Euroopan unionin L 260/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 260 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta27. syyskuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 260

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta27. syyskuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1698, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontuista SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), jotka Ranska on myöntänyt Marseille Provencen lentoasemalle ja sitä käyttäville lentoyhtiöille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 870)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1699, annettu 11 päivänä tammikuuta 2016, ylisuurten voittojen verovapautta koskevasta valtiontukiohjelmasta SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), jonka Belgia on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9837)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1700, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, valtiontuesta nro SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000), jonka Itävalta on pannut täytäntöön (AMAn markkinointitoimenpiteet)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1972) | 104 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1701, annettu 19 päivänä elokuuta 2016, esitysmuotoa koskevien sääntöjen vahvistamisesta kalastus- ja vesiviljelyalan tiedonkeruuta koskevien työsuunnitelmien toimittamista varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5304) | 153 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/1698, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontuista SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), jotka Ranska on myöntänyt Marseille Provencen lentoasemalle ja sitä käyttäville lentoyhtiöille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 870)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 870)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2016/1699, annettu 11 päivänä tammikuuta 2016, ylisuurten voittojen verovapautta koskevasta valtiontukiohjelmasta SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), jonka Belgia on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9837)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9837)

1

61

*

Komission päätös (EU) 2016/1700, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, valtiontuesta nro SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000), jonka Itävalta on pannut täytäntöön (AMAn markkinointitoimenpiteet)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1972)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1972)

104

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1701, annettu 19 päivänä elokuuta 2016, esitysmuotoa koskevien sääntöjen vahvistamisesta kalastus- ja vesiviljelyalan tiedonkeruuta koskevien työsuunnitelmien toimittamista varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5304)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5304)

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 27.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 260/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1698,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2014,

valtiontuista SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), jotka Ranska on myöntänyt Marseille Provencen lentoasemalle ja sitä käyttäville lentoyhtiöille

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 870)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 8 päivänä toukokuuta 2006 Ryanairin tekemän kantelun sääntöjenvastaisista tuista, jotka oli myönnetty soveltamalla kotimaanlentoihin ja kansainvälisiin lentoihin erisuuruisia lentoasemamaksuja. Komissio pyysi 21 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskalta tietoja kantelussa esitetyistä seikoista. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 8 päivänä toukokuuta 2006 Ryanairin tekemän kantelun sääntöjenvastaisista tuista, jotka oli myönnetty soveltamalla kotimaanlentoihin ja kansainvälisiin lentoihin erisuuruisia lentoasemamaksuja. Komissio pyysi 21 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskalta tietoja kantelussa esitetyistä seikoista.

| (2) | Komissio vastaanotti 27 päivänä maaliskuuta 2007 toisen kantelun, joka oli päivätty 15 päivänä maaliskuuta 2007 ja jonka oli tehnyt Air France, Bouches-du-Rhônen departementin valtuuston (Conseil général des Bouches-du-Rhône), jäljempänä ’departementin valtuusto’, Marseille Provencen lentoasemalle myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista sekä kyseisen lentoaseman Ryanairille ja muille lentoyhtiöille myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista. Air Francen mukaan edut oli myönnetty alennettuina lentoasemamaksuina, joilla kannustettiin lentoyhtiöitä käyttämään uutta Marseille Provence 2 -terminaalia, jäljempänä ’mp2-terminaali’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vastaanotti 27 päivänä maaliskuuta 2007 toisen kantelun, joka oli päivätty 15 päivänä maaliskuuta 2007 ja jonka oli tehnyt Air France, Bouches-du-Rhônen departementin valtuuston (Conseil général des Bouches-du-Rhône), jäljempänä ’departementin valtuusto’, Marseille Provencen lentoasemalle myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista sekä kyseisen lentoaseman Ryanairille ja muille lentoyhtiöille myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista. Air Francen mukaan edut oli myönnetty alennettuina lentoasemamaksuina, joilla kannustettiin lentoyhtiöitä käyttämään uutta Marseille Provence 2 -terminaalia, jäljempänä ’mp2-terminaali’.

| (3) | Air France teki 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski useiden ranskalaisten alueellisten ja paikallisten lentoasemien, muun muassa Marseille Provencen lentoaseman, myöntämiä sääntöjenvastaisia tukia. |
| --- | --- |

(3)

Air France teki 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski useiden ranskalaisten alueellisten ja paikallisten lentoasemien, muun muassa Marseille Provencen lentoaseman, myöntämiä sääntöjenvastaisia tukia.

| (4) | Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (1). |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (1).

1

| (5) | Komissio kehotti asianomaisia esittämään sille huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio kehotti asianomaisia esittämään sille huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

| (6) | Komissio vastaanotti 13 päivänä joulukuuta 2011 huomautuksia Marseille Provencen kauppa- ja teollisuuskamarilta (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille Provence), jäljempänä ’CCIMP’, ja 15 päivänä joulukuuta 2011 Air Francelta, Ryanairilta, AMS:ltä, Euroopan lentoyhtiöiden liitolta ja CCIMP:ltä. Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle 10 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Ranskalla oli tilaisuus esittää niistä kantansa kuukauden kuluessa. Komissio vastaanotti Ranskan huomautukset 12 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti 13 päivänä joulukuuta 2011 huomautuksia Marseille Provencen kauppa- ja teollisuuskamarilta (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille Provence), jäljempänä ’CCIMP’, ja 15 päivänä joulukuuta 2011 Air Francelta, Ryanairilta, AMS:ltä, Euroopan lentoyhtiöiden liitolta ja CCIMP:ltä. Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle 10 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Ranskalla oli tilaisuus esittää niistä kantansa kuukauden kuluessa. Komissio vastaanotti Ranskan huomautukset 12 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio vastaanotti Ryanairilta 13 päivänä huhtikuuta 2012, 10 päivänä huhtikuuta 2013, 20 päivänä joulukuuta 2013, 17 päivänä tammikuuta 2014 ja 30 päivänä tammikuuta 2014 päivättyjä lisähuomautuksia. Nämä lisähuomautukset toimitettiin Ranskalle 13 päivänä heinäkuuta 2012, 3 päivänä toukokuuta 2013, 9 päivänä tammikuuta 2014 ja 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Ranska ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2012, 4 päivänä kesäkuuta 2013, 29 päivänä tammikuuta 2014 ja 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä komissiolle, ettei se halunnut esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti Ryanairilta 13 päivänä huhtikuuta 2012, 10 päivänä huhtikuuta 2013, 20 päivänä joulukuuta 2013, 17 päivänä tammikuuta 2014 ja 30 päivänä tammikuuta 2014 päivättyjä lisähuomautuksia. Nämä lisähuomautukset toimitettiin Ranskalle 13 päivänä heinäkuuta 2012, 3 päivänä toukokuuta 2013, 9 päivänä tammikuuta 2014 ja 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Ranska ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2012, 4 päivänä kesäkuuta 2013, 29 päivänä tammikuuta 2014 ja 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä komissiolle, ettei se halunnut esittää huomautuksia.

| (8) | Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 26 päivänä maaliskuuta 2012, 10 päivänä huhtikuuta 2012, 20 päivänä syyskuuta 2012, 30 päivänä lokakuuta 2013 ja 24 päivänä joulukuuta 2013 päivätyillä kirjeillä sen jälkeen, kun komissio oli pyytänyt niitä 23 päivänä helmikuuta 2012, 12 päivänä kesäkuuta 2012 ja 20 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 26 päivänä maaliskuuta 2012, 10 päivänä huhtikuuta 2012, 20 päivänä syyskuuta 2012, 30 päivänä lokakuuta 2013 ja 24 päivänä joulukuuta 2013 päivätyillä kirjeillä sen jälkeen, kun komissio oli pyytänyt niitä 23 päivänä helmikuuta 2012, 12 päivänä kesäkuuta 2012 ja 20 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOSISEIKOISTA

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOSISEIKOISTA

2.1   ASIANOMAISET OSAPUOLET

ASIANOMAISET OSAPUOLET

2.1.1   MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMA

| (9) | Marseille Provencen lentoasema on Ranskan suurimpia lentoasemia Pariisin, Nizzan ja Lyonin lentoasemien jälkeen. Vuonna 2012 sitä käytti 8 295 479 matkustajaa.

  Taulukko 1


  Matkustajamäärän kehitys | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matkustajaliikenne mp1 | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Matkustajaliikenne mp2 | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Liikenne yhteensä | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Lähde: Ranskan 24 päivänä joulukuuta 2013 toimittamat tiedot. |

(9)

Marseille Provencen lentoasema on Ranskan suurimpia lentoasemia Pariisin, Nizzan ja Lyonin lentoasemien jälkeen. Vuonna 2012 sitä käytti 8 295 479 matkustajaa.

Taulukko 1

Taulukko 1

Matkustajamäärän kehitys

Matkustajamäärän kehitys

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Matkustajaliikenne mp1

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Matkustajaliikenne mp2

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Liikenne yhteensä

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Lähde: Ranskan 24 päivänä joulukuuta 2013 toimittamat tiedot.

Lähde:

2.1.2   MARSEILLE PROVENCEN KAUPPA- JA TEOLLISUUSKAMARI, MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMAN TOIMILUVAN HALTIJA

| (10) | Kauppa- ja teollisuuskamarit ovat Ranskassa hallinnollisia julkisia laitoksia. Ne edustavat teollisuuden, kaupan ja palvelujen yleisiä etuja suhteessa viranomaisiin. Kauppa- ja teollisuuskamarien tehtävät ja valtuudet vahvistetaan laissa (2), ja hallitus valvoo niiden hallintoa (3) alueen prefektin välityksellä. Valvovalla viranomaisella on oikeus osallistua kauppa- ja teollisuuskamarien yleiskokousten kaikkiin istuntoihin ja pyytää lisäämään yhden tai useampia aiheita näiden kokousten esityslistoihin. Valvova viranomainen voi tarvittaessa pidättää tai erottaa tehtävistään kauppa- ja teollisuuskamarin jäsenen. Ainakin talousarvioon, lainanottoon tai kolmansien kanssa tehtävien sopimusten allekirjoittamiseen liittyvät päätökset ovat täytäntöönpanokelpoisia vasta, kun valvova viranomainen on hyväksynyt ne (4). CCIMP:n määräysvallassa on tytäryhtiöitä, etenkin Marseille Provencen lentoasema ja useita oppilaitoksia, jotka eivät ole itsenäisiä oikeushenkilöjä (5). Lentoaseman toiminnasta pidetään kuitenkin erillistä kirjanpitoa. Päätökset ovat täytäntöönpanokelpoisia vain, jos ne on osoitettu valvovalle viranomaiselle. |
| --- | --- |

(10)

Kauppa- ja teollisuuskamarit ovat Ranskassa hallinnollisia julkisia laitoksia. Ne edustavat teollisuuden, kaupan ja palvelujen yleisiä etuja suhteessa viranomaisiin. Kauppa- ja teollisuuskamarien tehtävät ja valtuudet vahvistetaan laissa (2), ja hallitus valvoo niiden hallintoa (3) alueen prefektin välityksellä. Valvovalla viranomaisella on oikeus osallistua kauppa- ja teollisuuskamarien yleiskokousten kaikkiin istuntoihin ja pyytää lisäämään yhden tai useampia aiheita näiden kokousten esityslistoihin. Valvova viranomainen voi tarvittaessa pidättää tai erottaa tehtävistään kauppa- ja teollisuuskamarin jäsenen. Ainakin talousarvioon, lainanottoon tai kolmansien kanssa tehtävien sopimusten allekirjoittamiseen liittyvät päätökset ovat täytäntöönpanokelpoisia vasta, kun valvova viranomainen on hyväksynyt ne (4). CCIMP:n määräysvallassa on tytäryhtiöitä, etenkin Marseille Provencen lentoasema ja useita oppilaitoksia, jotka eivät ole itsenäisiä oikeushenkilöjä (5). Lentoaseman toiminnasta pidetään kuitenkin erillistä kirjanpitoa. Päätökset ovat täytäntöönpanokelpoisia vain, jos ne on osoitettu valvovalle viranomaiselle.

2

3

4

5

| (11) | CCIMP on hallinnoinut Marseille Provencen lentoasemaa vuodesta 1934 lentoaseman omistajan, eli Ranskan valtion, myöntämän varustamista, kunnossapitoa ja toimintaa koskevan toimiluvan nojalla. Toimilupa uusittiin 30 vuodeksi vuonna 1987 (6). |
| --- | --- |

(11)

CCIMP on hallinnoinut Marseille Provencen lentoasemaa vuodesta 1934 lentoaseman omistajan, eli Ranskan valtion, myöntämän varustamista, kunnossapitoa ja toimintaa koskevan toimiluvan nojalla. Toimilupa uusittiin 30 vuodeksi vuonna 1987 (6).

6

2.1.3   MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMAN NEUVOA-ANTAVA TALOUSKOMITEA

| (12) | Bouches-du-Rhônen departementin valtuustoa, Provence-Alpes-Côte d'Azurin aluevaltuustoa ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutua kuullaan lentoaseman hallintoa koskevissa asioissa lentoaseman neuvoa-antavassa talouskomiteassa (Commission Consultative Économique de l'Aéroport), jäljempänä ’talouskomitea’. Talouskomitean tehtävänä on antaa lausuntoja investointien kehittämisestä, lentoaseman toiminnasta sekä lentoaseman tarjoamien palvelujen maksutariffeista. |
| --- | --- |

(12)

Bouches-du-Rhônen departementin valtuustoa, Provence-Alpes-Côte d'Azurin aluevaltuustoa ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutua kuullaan lentoaseman hallintoa koskevissa asioissa lentoaseman neuvoa-antavassa talouskomiteassa (Commission Consultative Économique de l'Aéroport), jäljempänä ’talouskomitea’. Talouskomitean tehtävänä on antaa lausuntoja investointien kehittämisestä, lentoaseman toiminnasta sekä lentoaseman tarjoamien palvelujen maksutariffeista.

| (13) | Ranskan siviili-ilmailulain (Code de l'aviation civile) mukaan talouskomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa antamaan lausuntonsa kyseisellä lentoasemalla lentoasemapalveluista perittävien maksujen vahvistamis- ja soveltamismenettelyistä sekä lentoaseman investointiohjelmista. Sitä voidaan kuulla kaikista lentoaseman pitäjän tarjoamiin palveluihin liittyvistä asioista. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan siviili-ilmailulain (Code de l'aviation civile) mukaan talouskomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa antamaan lausuntonsa kyseisellä lentoasemalla lentoasemapalveluista perittävien maksujen vahvistamis- ja soveltamismenettelyistä sekä lentoaseman investointiohjelmista. Sitä voidaan kuulla kaikista lentoaseman pitäjän tarjoamiin palveluihin liittyvistä asioista.

| (14) | Talouskomitea koostuu lentoaseman käyttäjien ja lentoaseman pitäjän edustajista. Jälkimmäisiin kuuluvat seuraavien elinten puheenjohtajat tai heidän edustajansa: Provence-Alpes-Côte d'Azurin (PACA) aluevaltuusto, Bouches-du-Rhônen departementin valtuusto sekä Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutuvaltuusto. |
| --- | --- |

(14)

Talouskomitea koostuu lentoaseman käyttäjien ja lentoaseman pitäjän edustajista. Jälkimmäisiin kuuluvat seuraavien elinten puheenjohtajat tai heidän edustajansa: Provence-Alpes-Côte d'Azurin (PACA) aluevaltuusto, Bouches-du-Rhônen departementin valtuusto sekä Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutuvaltuusto.

2.2   UUSI MP2-HALPALENTOTERMINAALI

UUSI MP2-HALPALENTOTERMINAALI

2.2.1   MP2-TERMINAALIN RAKENTAMISEN PERUSTELUT

| (15) | Marseille Provencen lentoaseman käyttäjämäärä supistui vuoden 2001 jälkeen yli miljoonalla matkustajalla lähinnä Marseillen ja Pariisin välisen suurnopeusjunayhteyden aiheuttaman kilpailun, 11 päivänä syyskuuta 2001 tapahtuneen iskun ja useiden lentoyhtiöiden (esimerkiksi Sabenan ja Swissairin) konkurssien seurauksena. Lentoasema pyrki tämän jälkeen saamaan matkustajamäärät uudelleen nousuun ja hakemaan uutta kasvua Eurooppaan suuntautuvista lennoista. Tätä varten se päätti vuonna 2004 perustaa halpalentoterminaalin. |
| --- | --- |

(15)

Marseille Provencen lentoaseman käyttäjämäärä supistui vuoden 2001 jälkeen yli miljoonalla matkustajalla lähinnä Marseillen ja Pariisin välisen suurnopeusjunayhteyden aiheuttaman kilpailun, 11 päivänä syyskuuta 2001 tapahtuneen iskun ja useiden lentoyhtiöiden (esimerkiksi Sabenan ja Swissairin) konkurssien seurauksena. Lentoasema pyrki tämän jälkeen saamaan matkustajamäärät uudelleen nousuun ja hakemaan uutta kasvua Eurooppaan suuntautuvista lennoista. Tätä varten se päätti vuonna 2004 perustaa halpalentoterminaalin.

| (16) | CCIMP päätti kunnostaa aiemman rahtiterminaalin nro 1 uudeksi terminaaliksi. Rakennus kunnostettiin edullisesti halpalentoasiakkaita varten. Kunnostustyöt alkoivat joulukuussa 2005, ja mp2-terminaali otettiin käyttöön syyskuussa 2006. |
| --- | --- |

(16)

CCIMP päätti kunnostaa aiemman rahtiterminaalin nro 1 uudeksi terminaaliksi. Rakennus kunnostettiin edullisesti halpalentoasiakkaita varten. Kunnostustyöt alkoivat joulukuussa 2005, ja mp2-terminaali otettiin käyttöön syyskuussa 2006.

| (17) | Matkustajamäärien jakautuminen mp1- ja mp2-terminaalien välillä (toteutuneet luvut) vuosina 2006–2013 esitetään johdanto-osan 9 kappaleessa olevassa taulukossa. |
| --- | --- |

(17)

Matkustajamäärien jakautuminen mp1- ja mp2-terminaalien välillä (toteutuneet luvut) vuosina 2006–2013 esitetään johdanto-osan 9 kappaleessa olevassa taulukossa.

2.2.2   UUTTA MP2-TERMINAALIA KÄYTTÄVÄT LENTOYHTIÖT

| (18) | Selvittääkseen, missä määrin lentoyhtiöt olivat kiinnostuneita käyttämään mp2-terminaalia, CCIMP julkaisi vuonna 2004 lentoyhtiöille tarkoitetun hankepyynnön. Air France, Ryanair ja easyJet vastasivat hankepyyntöön. Näiden lentoyhtiöiden esittämä kokonaisvolyymi ei ylittänyt terminaalin ennakoitua kapasiteettia, joten valintaa ei tarvinnut tehdä. |
| --- | --- |

(18)

Selvittääkseen, missä määrin lentoyhtiöt olivat kiinnostuneita käyttämään mp2-terminaalia, CCIMP julkaisi vuonna 2004 lentoyhtiöille tarkoitetun hankepyynnön. Air France, Ryanair ja easyJet vastasivat hankepyyntöön. Näiden lentoyhtiöiden esittämä kokonaisvolyymi ei ylittänyt terminaalin ennakoitua kapasiteettia, joten valintaa ei tarvinnut tehdä.

| (19) | Ryanair on mp2-terminaalin tärkein käyttäjä, mutta Ranska on maininnut myös yhtiöt bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com ja Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Ryanair on mp2-terminaalin tärkein käyttäjä, mutta Ranska on maininnut myös yhtiöt bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com ja Myair.com.

| (20) | Air France jätti 12 päivänä heinäkuuta 2004 CCIMP:lle hakemuksen mp2-terminaalin käytöstä. Air France totesi voivansa mahdollisesti käyttää mp2-terminaalia Marseillen ja Pariisi–Orlyn välisessä sukkulaliikenteessä. Se esitti aikataulua, jonka mukaan se lentäisi Pariisi–Orlyn lentoasemalle 19 lentoa päivässä maanantaista perjantaihin, 14 lentoa lauantaisin ja 18 lentoa sunnuntaisin. Air Francen ja CCIMP:n väliset neuvottelut sukkulaliikenteen siirtämisestä eivät johtaneet tulokseen. Air Francen kannalta asiassa oli kaksi ongelmaa: mp2-terminaalin liikenteen rajoittuminen säännöllisiin kahden paikan välisiin point-to-point-lentoihin ja se, että terminaalia oli tarkoitus käyttää vain Ranskan ja unionin sisäisillä lennoilla. |
| --- | --- |

(20)

Air France jätti 12 päivänä heinäkuuta 2004 CCIMP:lle hakemuksen mp2-terminaalin käytöstä. Air France totesi voivansa mahdollisesti käyttää mp2-terminaalia Marseillen ja Pariisi–Orlyn välisessä sukkulaliikenteessä. Se esitti aikataulua, jonka mukaan se lentäisi Pariisi–Orlyn lentoasemalle 19 lentoa päivässä maanantaista perjantaihin, 14 lentoa lauantaisin ja 18 lentoa sunnuntaisin. Air Francen ja CCIMP:n väliset neuvottelut sukkulaliikenteen siirtämisestä eivät johtaneet tulokseen. Air Francen kannalta asiassa oli kaksi ongelmaa: mp2-terminaalin liikenteen rajoittuminen säännöllisiin kahden paikan välisiin point-to-point-lentoihin ja se, että terminaalia oli tarkoitus käyttää vain Ranskan ja unionin sisäisillä lennoilla.

| (21) | Ranskan toimittamien tietojen mukaan kaikki lentoyhtiöt, jotka halusivat käyttää mp2-terminaalia, kykenivät aloittamaan liikennöinnin sieltä. |
| --- | --- |

(21)

Ranskan toimittamien tietojen mukaan kaikki lentoyhtiöt, jotka halusivat käyttää mp2-terminaalia, kykenivät aloittamaan liikennöinnin sieltä.

2.3   TARKASTELTAVAT TOIMENPITEET

TARKASTELTAVAT TOIMENPITEET

| (22) | Menettelyn aloittamispäätöksessä tarkasteltiin seuraavia toimenpiteitä:






  a) | 24,2 miljoonan euron investointituki CCIMP:lle vuosina 2001–2010, mukaan lukien mp2-terminaalin rakentamistuki, jonka määrä oli 7,577 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

(22)

Menettelyn aloittamispäätöksessä tarkasteltiin seuraavia toimenpiteitä:

a)

24,2 miljoonan euron investointituki CCIMP:lle vuosina 2001–2010, mukaan lukien mp2-terminaalin rakentamistuki, jonka määrä oli 7,577 miljoonaa euroa;

| b) | CCIMP:n ja kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikön väliset rahavirrat, joiden määrä oli [...] (*1) miljoonaa euroa, kaudella 2001–2010; |
| --- | --- |

b)

CCIMP:n ja kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikön väliset rahavirrat, joiden määrä oli [...] (*1) miljoonaa euroa, kaudella 2001–2010;

*1

| c) | mp2-terminaalin matkustajamaksun määrän vahvistaminen; |
| --- | --- |

c)

mp2-terminaalin matkustajamaksun määrän vahvistaminen;

| d) | alennetut matkustajamaksut kotimaanlennoilla; |
| --- | --- |

d)

alennetut matkustajamaksut kotimaanlennoilla;

| e) | alennetut lentoasemamaksut uusien reittien avaamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

e)

alennetut lentoasemamaksut uusien reittien avaamisen yhteydessä;

| f) | alennettu yöpaikoitusmaksu; |
| --- | --- |

f)

alennettu yöpaikoitusmaksu;

| g) | markkinointitoimintojen rahoitus; |
| --- | --- |

g)

markkinointitoimintojen rahoitus;

| h) | mainostilan ostosopimuksen tekeminen Airport Marketing Services -yhtiön kanssa kilpailuttamatta tai julkaisematta hankintailmoitusta; |
| --- | --- |

h)

mainostilan ostosopimuksen tekeminen Airport Marketing Services -yhtiön kanssa kilpailuttamatta tai julkaisematta hankintailmoitusta;

| i) | mp2-terminaalin kannattavuus CCIMP:n esittämän liiketoimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

mp2-terminaalin kannattavuus CCIMP:n esittämän liiketoimintasuunnitelman mukaisesti.

2.3.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

| (23) | Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan uuden mp2-terminaalin rakentamisinvestointi rahoitettiin departementin valtuuston myöntämällä 7,577 miljoonan euron tuella. |
| --- | --- |

(23)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan uuden mp2-terminaalin rakentamisinvestointi rahoitettiin departementin valtuuston myöntämällä 7,577 miljoonan euron tuella.

| (24) | Lisäksi CCIMP sai vuosina 2001–2010 investointitukea departementin valtuustolta, aluevaltuustolta, Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudulta, Ranskan valtiolta (siviili-ilmailuhallinto, joka kuuluu ekologian, kestävän kehityksen ja energian ministeriön, jäljempänä ’ministeriö’, alaisuuteen) sekä Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’. Tuen määrä oli yhteensä 16,624 miljoonaa euroa. Departementin valtuusto myönsi lentoaseman laajentamiseen ja kunnostamiseen kolme tukea, joiden määrät olivat 1,519 miljoonaa euroa, 210 000 euroa ja 2,997 miljoonaa euroa. Aluevaltuusto myönsi 3,616 miljoonaa euroa lentoaseman laajentamiseen ja kehittämiseen sekä 255 000 euroa rahtialueen kunnostamiseen. Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutu myönsi 889 000 euroa kansainvälisen liikenteen kehittämiseen. Valtio (ministeriö) myönsi ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastukseen 464 000 euroa sekä matkatavaroiden turvatarkastuksen parantamiseen ja matkatavaroiden valvontalaitteistojen hankintaan 5,032 miljoonaa euroa. EAKR:sta myönnettiin tukea lentorahtitoiminnan kehittämiseen (rahtilentokoneiden paikoitusalue, rahtialueen tie, rahtiterminaalien kunnostus, kunnallistekniikan rakentaminen alueelle) yhteensä 1,520 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi CCIMP sai vuosina 2001–2010 investointitukea departementin valtuustolta, aluevaltuustolta, Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudulta, Ranskan valtiolta (siviili-ilmailuhallinto, joka kuuluu ekologian, kestävän kehityksen ja energian ministeriön, jäljempänä ’ministeriö’, alaisuuteen) sekä Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’. Tuen määrä oli yhteensä 16,624 miljoonaa euroa. Departementin valtuusto myönsi lentoaseman laajentamiseen ja kunnostamiseen kolme tukea, joiden määrät olivat 1,519 miljoonaa euroa, 210 000 euroa ja 2,997 miljoonaa euroa. Aluevaltuusto myönsi 3,616 miljoonaa euroa lentoaseman laajentamiseen ja kehittämiseen sekä 255 000 euroa rahtialueen kunnostamiseen. Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutu myönsi 889 000 euroa kansainvälisen liikenteen kehittämiseen. Valtio (ministeriö) myönsi ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastukseen 464 000 euroa sekä matkatavaroiden turvatarkastuksen parantamiseen ja matkatavaroiden valvontalaitteistojen hankintaan 5,032 miljoonaa euroa. EAKR:sta myönnettiin tukea lentorahtitoiminnan kehittämiseen (rahtilentokoneiden paikoitusalue, rahtialueen tie, rahtiterminaalien kunnostus, kunnallistekniikan rakentaminen alueelle) yhteensä 1,520 miljoonaa euroa.

| (25) | Marseillen lentoaseman toimilupaan sovellettavan eritelmän 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 15 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti toimiluvan haltija vastasi investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(25)

Marseillen lentoaseman toimilupaan sovellettavan eritelmän 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 15 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti toimiluvan haltija vastasi investointikustannuksista.

2.3.2   CCIMP:N JA KAUPPA- JA TEOLLISUUSKAMARIN YLEISPALVELUYKSIKÖN VÄLISET RAHAVIRRAT

| (26) | CCIMP:n ja kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikön väliset rahavirrat vuosina 2001–2010 näyttävät olleen yhteensä [...]* miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(26)

CCIMP:n ja kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikön väliset rahavirrat vuosina 2001–2010 näyttävät olleen yhteensä [...]* miljoonaa euroa.

2.3.3   MATKUSTAJAMAKSUALENNUKSET MP2-TERMINAALIN KÄYTTÄJILLE

| (27) | Matkustajamaksutariffit vaihtelevat sen mukaan, mitä terminaalia lentoyhtiö käyttää: mp2-halpaterminaalia käyttävillä ne ovat alemmat kuin mp1-terminaalia (hallit 1–4) käyttävillä. Tariffit vahvistetaan CCIMP:n päätöksellä. Air France riitautti Marseille Provencen lentoaseman vuosien 2006, 2007 ja 2008 alkuperäiset tariffit, ja Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d'État) kumosi ne. |
| --- | --- |

(27)

Matkustajamaksutariffit vaihtelevat sen mukaan, mitä terminaalia lentoyhtiö käyttää: mp2-halpaterminaalia käyttävillä ne ovat alemmat kuin mp1-terminaalia (hallit 1–4) käyttävillä. Tariffit vahvistetaan CCIMP:n päätöksellä. Air France riitautti Marseille Provencen lentoaseman vuosien 2006, 2007 ja 2008 alkuperäiset tariffit, ja Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d'État) kumosi ne.

| (28) | Ranskan korkein hallinto-oikeus kumosi (7)7 päivänä toukokuuta 2008 Marseille Provencen lentoaseman mp2-terminaalissa 1 päivästä kesäkuuta 2006 alkaen sovelletut matkustajamaksujen hyväksytyt tariffit sekä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen sovelletut vastaavat tariffit, koska maksun määrää laskettaessa huomioon otetut kirjanpitotiedot eivät olleet riittävät. Korkein hallinto-oikeus ei samassa yhteydessä kumonnut pääterminaalissa sovellettuja matkustajamaksutariffeja. |
| --- | --- |

(28)

Ranskan korkein hallinto-oikeus kumosi (7)7 päivänä toukokuuta 2008 Marseille Provencen lentoaseman mp2-terminaalissa 1 päivästä kesäkuuta 2006 alkaen sovelletut matkustajamaksujen hyväksytyt tariffit sekä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen sovelletut vastaavat tariffit, koska maksun määrää laskettaessa huomioon otetut kirjanpitotiedot eivät olleet riittävät. Korkein hallinto-oikeus ei samassa yhteydessä kumonnut pääterminaalissa sovellettuja matkustajamaksutariffeja.

7

| (29) | Korkein hallinto-oikeus kumosi 26 päivänä joulukuuta 2008 matkustajamaksutariffit, joita oli sovellettu Marseille Provencen lentoaseman pääterminaalissa ja mp2-terminaalissa 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(29)

Korkein hallinto-oikeus kumosi 26 päivänä joulukuuta 2008 matkustajamaksutariffit, joita oli sovellettu Marseille Provencen lentoaseman pääterminaalissa ja mp2-terminaalissa 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen.

| (30) | Korkein hallinto-oikeus vahvisti 15 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tuomiossa sen, että toimivaltaiset ministerit eivät hyväksyneet tariffeja, joita mp2-terminaalissa oli määrä soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2009. |
| --- | --- |

(30)

Korkein hallinto-oikeus vahvisti 15 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tuomiossa sen, että toimivaltaiset ministerit eivät hyväksyneet tariffeja, joita mp2-terminaalissa oli määrä soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2009.

| (31) | Tariffien kumoamisen jälkeen ministeriö tilasi Mazars-konsulttitoimistolta kustannusten ja tulojen kohdentamismenetelmiä sekä mp1- ja mp2-terminaaleissa sovellettavia tariffeja koskevan selvityksen, joka toimitettiin marraskuussa 2011. CCIMP päätti tämän selvityksen perusteella uusista, takautuvasti sovellettavista matkustajamaksutariffeista. Takautuvasti sovellettavat tariffit koskivat mp1-terminaalia (hallit 1–4) vuonna 2008 ja mp2-terminaalia vuosina 2006–2008. CCIMP:n mukaan uudet tariffit vahvistettiin siten, että matkustajatoiminnoista aiheutuvien kustannusten kattamisaste oli yhtä suuri (8) mp1- ja mp2-terminaaleissa. |
| --- | --- |

(31)

Tariffien kumoamisen jälkeen ministeriö tilasi Mazars-konsulttitoimistolta kustannusten ja tulojen kohdentamismenetelmiä sekä mp1- ja mp2-terminaaleissa sovellettavia tariffeja koskevan selvityksen, joka toimitettiin marraskuussa 2011. CCIMP päätti tämän selvityksen perusteella uusista, takautuvasti sovellettavista matkustajamaksutariffeista. Takautuvasti sovellettavat tariffit koskivat mp1-terminaalia (hallit 1–4) vuonna 2008 ja mp2-terminaalia vuosina 2006–2008. CCIMP:n mukaan uudet tariffit vahvistettiin siten, että matkustajatoiminnoista aiheutuvien kustannusten kattamisaste oli yhtä suuri (8) mp1- ja mp2-terminaaleissa.

8

| (32) | CCIMP vahvisti 25 päivänä toukokuuta 2009 tekemällään päätöksellä matkustajamaksutariffit, joita sovellettiin 1 päivästä elokuuta 2009. Koska valvontaviranomaiset vastustivat tariffeja, joita CCIMP ehdotti sovellettavaksi 1 päivästä heinäkuuta 2010, 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen voimassa olleita tariffeja sovellettiin edelleen. |
| --- | --- |

(32)

CCIMP vahvisti 25 päivänä toukokuuta 2009 tekemällään päätöksellä matkustajamaksutariffit, joita sovellettiin 1 päivästä elokuuta 2009. Koska valvontaviranomaiset vastustivat tariffeja, joita CCIMP ehdotti sovellettavaksi 1 päivästä heinäkuuta 2010, 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen voimassa olleita tariffeja sovellettiin edelleen.

| (33) | Air France nosti korkeimmassa hallinto-oikeudessa 17 päivänä heinäkuuta 2009 kanteen 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamiseksi siltä osin kuin siinä vahvistettiin mp1- ja mp2-terminaaleissa takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen sovelletut sekä niissä 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen sovellettavat matkustajamaksutariffit. |
| --- | --- |

(33)

Air France nosti korkeimmassa hallinto-oikeudessa 17 päivänä heinäkuuta 2009 kanteen 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamiseksi siltä osin kuin siinä vahvistettiin mp1- ja mp2-terminaaleissa takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen sovelletut sekä niissä 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen sovellettavat matkustajamaksutariffit.

| (34) | Air France esitti 17 päivänä heinäkuuta 2009 myös välitoimihakemuksen. Korkein hallinto-oikeus rajoitti 28 päivänä heinäkuuta 2009 matkustajamaksun 80 prosenttiin vuoden 2008 maksujen osalta ja 1 päivästä heinäkuuta 2009 alkaen. Asiaratkaisun puuttuessa rajoitusta sovellettiin maksuihin, joiden voimassaoloa pidennettiin vuonna 2010, ja 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(34)

Air France esitti 17 päivänä heinäkuuta 2009 myös välitoimihakemuksen. Korkein hallinto-oikeus rajoitti 28 päivänä heinäkuuta 2009 matkustajamaksun 80 prosenttiin vuoden 2008 maksujen osalta ja 1 päivästä heinäkuuta 2009 alkaen. Asiaratkaisun puuttuessa rajoitusta sovellettiin maksuihin, joiden voimassaoloa pidennettiin vuonna 2010, ja 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen.

| (35) | Air France nosti 14 päivänä kesäkuuta 2010 korkeimmassa hallinto-oikeudessa kanteen, jossa vaadittiin aiempien tariffien voimassaolon jatkamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010 alkaen vuonna 2010 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamista. |
| --- | --- |

(35)

Air France nosti 14 päivänä kesäkuuta 2010 korkeimmassa hallinto-oikeudessa kanteen, jossa vaadittiin aiempien tariffien voimassaolon jatkamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010 alkaen vuonna 2010 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamista.

| (36) | Korkein hallinto-oikeus (9) kumosi 27 päivänä heinäkuuta 2011 CCIMP:n päätöksen, joka oli tehty 25 päivänä toukokuuta 2009 ja jossa vahvistettiin mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit vuosiksi 2008 ja 2009 ja 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen, sillä perusteella, että tariffeja laskettaessa oli otettu huomioon Bouches-du-Rhônen departementin valtuuston myöntämä 2,4 miljoonan euron tuki. Tuella rahoitettiin osa mp2-terminaalin rakennustöistä, ja välittömänä tuensaajana oli Marseille Provencen lentoasema ja välillisinä tuensaajina lentoyhtiöt. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan kyseinen päätös johti sääntöjenvastaisen valtiontuen myöntämiseen ja CCIMP:n päätöksen lainvastaisuuteen. Korkein hallinto-oikeus totesi myös, ettei mp2-terminaalin tariffien kumoaminen vaikuttanut mp1-terminaalille vahvistettujen tariffien laillisuuteen, sillä jälkimmäiset perustuivat tarkkoihin kirjanpitoselvityksiin. Korkein hallinto-oikeus täsmensi päätöksessään asiakirjoista ilmenevän, että noin 800 000 euron viestintäkulut, jotka kantajien (Air France ja Britair) mukaan olisi pitänyt kohdentaa vain mp2-terminaaliin, oli todellisuudessa kirjattu kokonaisuudessaan yleiskustannuksiin ja jaettu terminaalien kesken sellaisen jakoperusteen mukaisesti, jonka ei ole todettu perustuvan ilmeiseen arviointivirheeseen. Korkein oikeus vahvisti tämän vuoksi mp1-terminaalin matkustajamaksutariffit. Se kumosi samassa päätöksessä vuoden 2009 laskeutumismaksutariffin sillä perusteella, että se kattoi lähes kolminkertaisesti kyseisen palvelun tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset ja sen osuus lentoasemamaksujen kokonaistuotosta oli yli neljännes, eikä sillä saatu korvaus siksi rajoittunut vain tämän maksun tuoton ja muiden maksujen tuoton erotukseen, kuten kansallisessa lainsäädännössä edellytetään (10). Korkein hallinto-oikeus totesi lopuksi kantajayhtiöiden luopuvan vaatimuksestaan, joka koski liikenteen kehittämiseen kannustavien toimenpiteiden kumoamista. |
| --- | --- |

(36)

Korkein hallinto-oikeus (9) kumosi 27 päivänä heinäkuuta 2011 CCIMP:n päätöksen, joka oli tehty 25 päivänä toukokuuta 2009 ja jossa vahvistettiin mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit vuosiksi 2008 ja 2009 ja 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen, sillä perusteella, että tariffeja laskettaessa oli otettu huomioon Bouches-du-Rhônen departementin valtuuston myöntämä 2,4 miljoonan euron tuki. Tuella rahoitettiin osa mp2-terminaalin rakennustöistä, ja välittömänä tuensaajana oli Marseille Provencen lentoasema ja välillisinä tuensaajina lentoyhtiöt. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan kyseinen päätös johti sääntöjenvastaisen valtiontuen myöntämiseen ja CCIMP:n päätöksen lainvastaisuuteen. Korkein hallinto-oikeus totesi myös, ettei mp2-terminaalin tariffien kumoaminen vaikuttanut mp1-terminaalille vahvistettujen tariffien laillisuuteen, sillä jälkimmäiset perustuivat tarkkoihin kirjanpitoselvityksiin. Korkein hallinto-oikeus täsmensi päätöksessään asiakirjoista ilmenevän, että noin 800 000 euron viestintäkulut, jotka kantajien (Air France ja Britair) mukaan olisi pitänyt kohdentaa vain mp2-terminaaliin, oli todellisuudessa kirjattu kokonaisuudessaan yleiskustannuksiin ja jaettu terminaalien kesken sellaisen jakoperusteen mukaisesti, jonka ei ole todettu perustuvan ilmeiseen arviointivirheeseen. Korkein oikeus vahvisti tämän vuoksi mp1-terminaalin matkustajamaksutariffit. Se kumosi samassa päätöksessä vuoden 2009 laskeutumismaksutariffin sillä perusteella, että se kattoi lähes kolminkertaisesti kyseisen palvelun tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset ja sen osuus lentoasemamaksujen kokonaistuotosta oli yli neljännes, eikä sillä saatu korvaus siksi rajoittunut vain tämän maksun tuoton ja muiden maksujen tuoton erotukseen, kuten kansallisessa lainsäädännössä edellytetään (10). Korkein hallinto-oikeus totesi lopuksi kantajayhtiöiden luopuvan vaatimuksestaan, joka koski liikenteen kehittämiseen kannustavien toimenpiteiden kumoamista.

9

10

| (37) | Air France nosti 15 päivänä joulukuuta 2010 korkeimmassa hallinto-oikeudessa kanteen, jossa vaadittiin aiempien tariffien voimassaolon jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen joulukuussa 2010 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamista. Air France luopui lopulta vuonna 2011 kaikista kansallisissa tuomioistuimissa nostamistaan kanteista. |
| --- | --- |

(37)

Air France nosti 15 päivänä joulukuuta 2010 korkeimmassa hallinto-oikeudessa kanteen, jossa vaadittiin aiempien tariffien voimassaolon jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen joulukuussa 2010 tehdyn CCIMP:n päätöksen kumoamista. Air France luopui lopulta vuonna 2011 kaikista kansallisissa tuomioistuimissa nostamistaan kanteista.

| (38) | Koko kyseisenä ajanjaksona mp2-terminaalin kotimaanliikenteen maksut olivat 57–66 prosenttia alhaisemmat kuin hallien 1–4 maksut. Unionin sisäisten (11) ja kansainvälisten lentojen maksut olivat vastaavasti 66–80 prosenttia alhaisemmat. |
| --- | --- |

(38)

Koko kyseisenä ajanjaksona mp2-terminaalin kotimaanliikenteen maksut olivat 57–66 prosenttia alhaisemmat kuin hallien 1–4 maksut. Unionin sisäisten (11) ja kansainvälisten lentojen maksut olivat vastaavasti 66–80 prosenttia alhaisemmat.

11

2.3.4   MATKUSTAJAMAKSUALENNUS RANSKAN SISÄISILLÄ LENNOILLA

| (39) | Lentoaseman halleista 1–4 lähteviin matkustajiin on perinteisesti sovellettu kolmea eri matkustajamaksutariffia sen mukaan, onko kyseessä kotimaanlento, Euroopan unionin sisäinen lento vai kansainvälinen lento. |
| --- | --- |

(39)

Lentoaseman halleista 1–4 lähteviin matkustajiin on perinteisesti sovellettu kolmea eri matkustajamaksutariffia sen mukaan, onko kyseessä kotimaanlento, Euroopan unionin sisäinen lento vai kansainvälinen lento.

| (40) | Vuosina 2006 ja 2007 sovelletut tariffit vahvistettiin alun perin 26 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä. Kotimaanlentojen tariffit olivat selvästi muita alhaisemmat. Ero oli yli 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Vuosina 2006 ja 2007 sovelletut tariffit vahvistettiin alun perin 26 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä. Kotimaanlentojen tariffit olivat selvästi muita alhaisemmat. Ero oli yli 50 prosenttia.

| (41) | Asiasta käynnistettiin rikkomusmenettely Ryanairin tekemän kantelun perusteella. Ranska on ilmoittanut komissiolle 2 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä muistiossaan ”kehottaneensa useaan otteeseen lentoaseman pitäjää lopettamaan tariffien eriyttämisen lentokohteen mukaan, koska sitä ei voida perustella kustannuserolla”. |
| --- | --- |

(41)

Asiasta käynnistettiin rikkomusmenettely Ryanairin tekemän kantelun perusteella. Ranska on ilmoittanut komissiolle 2 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä muistiossaan ”kehottaneensa useaan otteeseen lentoaseman pitäjää lopettamaan tariffien eriyttämisen lentokohteen mukaan, koska sitä ei voida perustella kustannuserolla”.

| (42) | Tilikausia 2006 ja 2007 varten hyväksyttiin uudet tariffit ja kiistanalaisesta eriyttämisestä luovuttiin. |
| --- | --- |

(42)

Tilikausia 2006 ja 2007 varten hyväksyttiin uudet tariffit ja kiistanalaisesta eriyttämisestä luovuttiin.

2.3.5   LENTOASEMAMAKSUJEN ALENTAMINEN UUSIEN REITTIEN AVAAMISEN YHTEYDESSÄ

| (43) | Kannustaakseen lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä tai muuttamaan lentoaikataulujaan lentoasema voi tarjota niille edullisempia tariffiehtoja. Alennus koski matkustajalentojen laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksuja ja rahtilentojen laskeutumis- ja valaistusmaksuja. |
| --- | --- |

(43)

Kannustaakseen lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä tai muuttamaan lentoaikataulujaan lentoasema voi tarjota niille edullisempia tariffiehtoja. Alennus koski matkustajalentojen laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksuja ja rahtilentojen laskeutumis- ja valaistusmaksuja.

| (44) | CCIMP otti käyttöön ensimmäisen lentoasemamaksujen alennusjärjestelmän 7 päivänä syyskuuta 2004 tehdyllä päätöksellä, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2005. Toimenpiteistä kuultiin lentoaseman talouskomiteaa tämän 6 päivänä joulukuuta 2004 pidetyssä kokouksessa (12). Järjestelmää sovellettiin 31 päivään heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(44)

CCIMP otti käyttöön ensimmäisen lentoasemamaksujen alennusjärjestelmän 7 päivänä syyskuuta 2004 tehdyllä päätöksellä, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2005. Toimenpiteistä kuultiin lentoaseman talouskomiteaa tämän 6 päivänä joulukuuta 2004 pidetyssä kokouksessa (12). Järjestelmää sovellettiin 31 päivään heinäkuuta 2009.

12

| (45) | Alennus oli ensimmäisenä toimintavuotena 90 prosenttia ja toisena toimintavuotena 50 prosenttia. Alennukset myönnettiin ainoastaan uusille reiteille, jotka täyttivät seuraavat edellytykset (13):






  — | uuden reitin pääteaseman oli oltava lentoasema, jolle ei liikennöity Marseille Provencen lentoasemalta säännöllisesti ennen reitin avaamista; |
| --- | --- | --- |

(45)

Alennus oli ensimmäisenä toimintavuotena 90 prosenttia ja toisena toimintavuotena 50 prosenttia. Alennukset myönnettiin ainoastaan uusille reiteille, jotka täyttivät seuraavat edellytykset (13):

13

—

uuden reitin pääteaseman oli oltava lentoasema, jolle ei liikennöity Marseille Provencen lentoasemalta säännöllisesti ennen reitin avaamista;

| — | uuden reitin päätelentoaseman oli sijaittava vähintään 75 kilometrin etäisyydellä lentoasemasta, jolle jo liikennöitiin, tai sen vaikutusalueen oli oltava olennaisesti toinen kuin sellaisen lentoaseman, jolle jo liikennöitiin; |
| --- | --- |

—

uuden reitin päätelentoaseman oli sijaittava vähintään 75 kilometrin etäisyydellä lentoasemasta, jolle jo liikennöitiin, tai sen vaikutusalueen oli oltava olennaisesti toinen kuin sellaisen lentoaseman, jolle jo liikennöitiin;

| — | reitin pääteaseman oli sijaittava vähintään 160 kilometrin etäisyydellä sellaisesta päätelentoasemasta, jolle sama lentoyhtiö, sen tytäryhtiö, samaan konserniin kuuluva lentoyhtiö tai lentoyhtiö, jolla oli kaupallinen sopimus (esimerkiksi franchising-sopimus tai yhteistunnus kyseiselle päätelentoasemalle) kyseisen lentoyhtiön kanssa, oli liikennöinyt viimeisten 12 kuukauden aikana; |
| --- | --- |

—

reitin pääteaseman oli sijaittava vähintään 160 kilometrin etäisyydellä sellaisesta päätelentoasemasta, jolle sama lentoyhtiö, sen tytäryhtiö, samaan konserniin kuuluva lentoyhtiö tai lentoyhtiö, jolla oli kaupallinen sopimus (esimerkiksi franchising-sopimus tai yhteistunnus kyseiselle päätelentoasemalle) kyseisen lentoyhtiön kanssa, oli liikennöinyt viimeisten 12 kuukauden aikana;

| — | reittiä oli liikennöitävä vähintään kerran viikossa ja yhtäjaksoisesti vähintään kahden kuukauden ajan; |
| --- | --- |

—

reittiä oli liikennöitävä vähintään kerran viikossa ja yhtäjaksoisesti vähintään kahden kuukauden ajan;

| — | jos sinä aikana, jona lentoyhtiö hyödyntää edellä mainittuja alennuksia tietyllä reitillä, yksi tai useampi toinen yhtiö päättää liikennöidä samalle päätelentoasemalle, tälle yhtiölle tai näille yhtiöille myönnettäisiin samat alennukset samaksi ajaksi kuin ensin mainitulle yhtiölle. |
| --- | --- |

—

jos sinä aikana, jona lentoyhtiö hyödyntää edellä mainittuja alennuksia tietyllä reitillä, yksi tai useampi toinen yhtiö päättää liikennöidä samalle päätelentoasemalle, tälle yhtiölle tai näille yhtiöille myönnettäisiin samat alennukset samaksi ajaksi kuin ensin mainitulle yhtiölle.

| (46) | Maksualennukset myönnettiin sekä mp1- että mp2-terminaalista liikennöiville lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(46)

Maksualennukset myönnettiin sekä mp1- että mp2-terminaalista liikennöiville lentoyhtiöille.

| (47) | Marseillen hallintotuomioistuin hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2009 antamassaan tuomiossa Air Francen vaatimuksen vuonna 2005 käyttöön otetun kannustinjärjestelmän kumoamisesta. Marseille Provencen kauppa- ja teollisuuskamari ei hakenut muutosta tähän tuomioon, koska kannustinjärjestelmän voimassaoloa oli sillä välin osittain jatkettu uuden tariffipäätöksen perusteella. Air France -lentoyhtiö sekä sen tytäryhtiöt Britair ja Regional nostivat tämän jälkeen korkeimmassa hallinto-oikeudessa kumoamiskanteen sitä CCIMP:n päätöstä vastaan, jolla vahvistettiin maksutariffit vuosille 2008 ja 2009, mukaan lukien lentoliikenteeseen liittyvät tariffit ja uusien reittien avaamista koskeva kannustinjärjestelmä. Kumoamiskanteeseen liittyi keskeyttämistä koskeva välitoimihakemus, jonka korkeimman hallinto-oikeuden välitoimista päättävä tuomari hyväksyi osittain 28 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan määräyksellä, jolla keskeytettiin kannustinjärjestelmän soveltaminen. Korkein hallinto-oikeus toteaa 27 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään asiaratkaisussa (14), että kantajayhtiöt vaativat liikenteen kehittämiseen kannustavien toimenpiteiden kumoamista vuosien 2009 ja 2010 osalta. |
| --- | --- |

(47)

Marseillen hallintotuomioistuin hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2009 antamassaan tuomiossa Air Francen vaatimuksen vuonna 2005 käyttöön otetun kannustinjärjestelmän kumoamisesta. Marseille Provencen kauppa- ja teollisuuskamari ei hakenut muutosta tähän tuomioon, koska kannustinjärjestelmän voimassaoloa oli sillä välin osittain jatkettu uuden tariffipäätöksen perusteella. Air France -lentoyhtiö sekä sen tytäryhtiöt Britair ja Regional nostivat tämän jälkeen korkeimmassa hallinto-oikeudessa kumoamiskanteen sitä CCIMP:n päätöstä vastaan, jolla vahvistettiin maksutariffit vuosille 2008 ja 2009, mukaan lukien lentoliikenteeseen liittyvät tariffit ja uusien reittien avaamista koskeva kannustinjärjestelmä. Kumoamiskanteeseen liittyi keskeyttämistä koskeva välitoimihakemus, jonka korkeimman hallinto-oikeuden välitoimista päättävä tuomari hyväksyi osittain 28 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan määräyksellä, jolla keskeytettiin kannustinjärjestelmän soveltaminen. Korkein hallinto-oikeus toteaa 27 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään asiaratkaisussa (14), että kantajayhtiöt vaativat liikenteen kehittämiseen kannustavien toimenpiteiden kumoamista vuosien 2009 ja 2010 osalta.

14

| (48) | Uusia laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksujen alennuksia sovellettiin 1 päivästä helmikuuta 201031 päivään lokakuuta 2011 kaikkiin objektiiviset myöntämisedellytykset täyttäviin lentoyhtiöihin. |
| --- | --- |

(48)

Uusia laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksujen alennuksia sovellettiin 1 päivästä helmikuuta 201031 päivään lokakuuta 2011 kaikkiin objektiiviset myöntämisedellytykset täyttäviin lentoyhtiöihin.

| (49) | Alennusprosentit olivat seuraavat:






  — | 60 prosenttia ensimmäisenä toimintavuotena; |
| --- | --- | --- |

(49)

Alennusprosentit olivat seuraavat:

—

60 prosenttia ensimmäisenä toimintavuotena;

| — | 45 prosenttia toisena toimintavuotena; |
| --- | --- |

—

45 prosenttia toisena toimintavuotena;

| — | 20 prosenttia kolmantena toimintavuotena. |
| --- | --- |

—

20 prosenttia kolmantena toimintavuotena.

| (50) | Alennukset myönnettiin ainoastaan uusille reiteille, jotka täyttivät seuraavat edellytykset: (15)







  — | sekä matkustaja- että rahtilennot olivat oikeutettuja alennuksiin; |
| --- | --- | --- |

(50)

Alennukset myönnettiin ainoastaan uusille reiteille, jotka täyttivät seuraavat edellytykset: (15)

15

—

sekä matkustaja- että rahtilennot olivat oikeutettuja alennuksiin;

| — | uutta reittiä oli liikennöitävä vähintään kerran viikossa ja yhtäjaksoisesti vähintään neljän kuukauden ajan; |
| --- | --- |

—

uutta reittiä oli liikennöitävä vähintään kerran viikossa ja yhtäjaksoisesti vähintään neljän kuukauden ajan;

| — | uuden reitin päätelentoaseman oli sijaittava vähintään 50 kilometrin etäisyydellä lentoasemasta, jolle jo liikennöitiin, tai sen vaikutusalueen oli oltava olennaisesti toinen kuin sellaisen lentoaseman, jolle jo liikennöitiin; |
| --- | --- |

—

uuden reitin päätelentoaseman oli sijaittava vähintään 50 kilometrin etäisyydellä lentoasemasta, jolle jo liikennöitiin, tai sen vaikutusalueen oli oltava olennaisesti toinen kuin sellaisen lentoaseman, jolle jo liikennöitiin;

| — | reittiä ei ollut viimeisten 18 kuukauden aikana liikennöinyt sama lentoyhtiö, sen tytäryhtiö, samaan konserniin kuuluva lentoyhtiö tai lentoyhtiö, jolla oli kaupallinen sopimus kyseisen lentoyhtiön kanssa. |
| --- | --- |

—

reittiä ei ollut viimeisten 18 kuukauden aikana liikennöinyt sama lentoyhtiö, sen tytäryhtiö, samaan konserniin kuuluva lentoyhtiö tai lentoyhtiö, jolla oli kaupallinen sopimus kyseisen lentoyhtiön kanssa.

| (51) | Kausiluonteisesti keskeytyvien lentojen kohdalla kannustinmenettely jatkui muutoksitta, kun liikennöinti alkoi uudelleen. Keskeytysaika luettiin mukaan alennuskauteen. Kannustintoimenpidettä sovellettiin Marseille Provencen lentoaseman molemmissa terminaaleissa ja kaikkiin yhtiöihin. |
| --- | --- |

(51)

Kausiluonteisesti keskeytyvien lentojen kohdalla kannustinmenettely jatkui muutoksitta, kun liikennöinti alkoi uudelleen. Keskeytysaika luettiin mukaan alennuskauteen. Kannustintoimenpidettä sovellettiin Marseille Provencen lentoaseman molemmissa terminaaleissa ja kaikkiin yhtiöihin.

2.3.6   ILMAINEN YÖPAIKOITUS

| (52) | CCIMP mainitsee 28 päivänä joulukuuta 2010 toimittamissaan tiedoissa ottaneensa 1 päivästä helmikuuta 2010 käyttöön ”yöpaikoitusmaksun mukautuksen”. Sen perusteella paikoitus on ilmaista klo 22.00–06.00 seuraavin ehdoin:






  — | kyse on matkustajalennoista; |
| --- | --- | --- |

(52)

CCIMP mainitsee 28 päivänä joulukuuta 2010 toimittamissaan tiedoissa ottaneensa 1 päivästä helmikuuta 2010 käyttöön ”yöpaikoitusmaksun mukautuksen”. Sen perusteella paikoitus on ilmaista klo 22.00–06.00 seuraavin ehdoin:

—

kyse on matkustajalennoista;

| — | vuoroja lennetään viisi viikossa samaan kohteeseen vähintään yhden IATA:n liikennekauden ajan; |
| --- | --- |

—

vuoroja lennetään viisi viikossa samaan kohteeseen vähintään yhden IATA:n liikennekauden ajan;

| — | lentokoneet ovat paikoitettuina yhtäjaksoisesti vähintään kuuden tunnin ajan kello 22.00–06.00. |
| --- | --- |

—

lentokoneet ovat paikoitettuina yhtäjaksoisesti vähintään kuuden tunnin ajan kello 22.00–06.00.

| (53) | Kannustintoimenpidettä sovelletaan Marseille Provencen lentoaseman molemmissa terminaaleissa ja kaikkiin yhtiöihin. |
| --- | --- |

(53)

Kannustintoimenpidettä sovelletaan Marseille Provencen lentoaseman molemmissa terminaaleissa ja kaikkiin yhtiöihin.

2.3.7   MARKKINOINTITOIMINTOJEN RAHOITUS

| (54) | CCIMP perusti 21 päivänä marraskuuta 2005 tekemällään päätöksellä uusien reittien avaamista koskevan kannustinjärjestelmän, jossa se osallistui Marseille Provencen lentoaseman hyväksymissä mainosvälineissä tapahtuvan markkinoinnin ja mainonnan tiettyihin kustannuksiin. Lentoyhtiön piti tuen saadakseen toimittaa tositteet uuden reitin mainostamisesta aiheutuneista kustannuksista. Tuen määrä oli korkeintaan 50 prosenttia toteen näytetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(54)

CCIMP perusti 21 päivänä marraskuuta 2005 tekemällään päätöksellä uusien reittien avaamista koskevan kannustinjärjestelmän, jossa se osallistui Marseille Provencen lentoaseman hyväksymissä mainosvälineissä tapahtuvan markkinoinnin ja mainonnan tiettyihin kustannuksiin. Lentoyhtiön piti tuen saadakseen toimittaa tositteet uuden reitin mainostamisesta aiheutuneista kustannuksista. Tuen määrä oli korkeintaan 50 prosenttia toteen näytetyistä kustannuksista.

| (55) | Tämän ”markkinointituen” käyttöönotosta tehtiin päätös ilman Ranskan ennakkohyväksyntää ennen komission tiedonannon ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (16), jäljempänä ’vuoden 2005 suuntaviivat’, julkaisemista. Ranska pyysi 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessään CCIMP:tä lopettamaan markkinointituen käytön viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007, koska se katsoi, ettei tuki ollut vuoden 2005 suuntaviivoissa asetettujen edellytysten mukainen. |
| --- | --- |

(55)

Tämän ”markkinointituen” käyttöönotosta tehtiin päätös ilman Ranskan ennakkohyväksyntää ennen komission tiedonannon ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (16), jäljempänä ’vuoden 2005 suuntaviivat’, julkaisemista. Ranska pyysi 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessään CCIMP:tä lopettamaan markkinointituen käytön viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007, koska se katsoi, ettei tuki ollut vuoden 2005 suuntaviivoissa asetettujen edellytysten mukainen.

16

| (56) | CCIMP vahvisti, että markkinointikustannuksiin osallistumista koskevaa alkuperäistä järjestelmää ei ollut käytetty yhtä bmibaby.com-yhtiölle maksettua poikkeusta lukuun ottamatta, jossa määrä oli [alle 300 000 euroa]*. |
| --- | --- |

(56)

CCIMP vahvisti, että markkinointikustannuksiin osallistumista koskevaa alkuperäistä järjestelmää ei ollut käytetty yhtä bmibaby.com-yhtiölle maksettua poikkeusta lukuun ottamatta, jossa määrä oli [alle 300 000 euroa]*.

2.3.8   AMS:n KANSSA TEHTY SOPIMUS MAINOSTILAN OSTAMISESTA

| (57) | CCIMP teki 19 päivänä toukokuuta 2006 kilpailuttamatta tai julkaisematta hankintailmoitusta viiden vuoden sopimuksen mainostilan ostamisesta Airport Marketing Services -yhtiön, jäljempänä ’AMS’, kanssa. AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(57)

CCIMP teki 19 päivänä toukokuuta 2006 kilpailuttamatta tai julkaisematta hankintailmoitusta viiden vuoden sopimuksen mainostilan ostamisesta Airport Marketing Services -yhtiön, jäljempänä ’AMS’, kanssa. AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö.

| (58) | Sopimuksen mukaan CCIMP:n oli maksettava AMS:lle






  — | [...]* euroa kuukaudessa marraskuun 2006 ja lokakuun 2007 välisenä aikana; |
| --- | --- | --- |

(58)

Sopimuksen mukaan CCIMP:n oli maksettava AMS:lle

—

[...]* euroa kuukaudessa marraskuun 2006 ja lokakuun 2007 välisenä aikana;

| — | [...]* euroa kuukaudessa marraskuun 2007 ja toukokuun 2008 välisenä aikana; |
| --- | --- |

—

[...]* euroa kuukaudessa marraskuun 2007 ja toukokuun 2008 välisenä aikana;

| — | [...]* euroa kuukaudessa kesäkuusta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

—

[...]* euroa kuukaudessa kesäkuusta 2008 alkaen.

| (59) | Talouskomitean päätöksessä, joka tehtiin 18 päivänä helmikuuta 200925 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tarkoitettujen tariffien vahvistamisesta, todetaan, että ”AMS:n kanssa tehdyn sopimukset kustannukset koko sopimuksen voimassaoloaikana, eli lokakuusta 2006 lokakuuhun 2011, olivat [...]* euroa, eli [...]* euroa vuodessa”. |
| --- | --- |

(59)

Talouskomitean päätöksessä, joka tehtiin 18 päivänä helmikuuta 200925 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tarkoitettujen tariffien vahvistamisesta, todetaan, että ”AMS:n kanssa tehdyn sopimukset kustannukset koko sopimuksen voimassaoloaikana, eli lokakuusta 2006 lokakuuhun 2011, olivat [...]* euroa, eli [...]* euroa vuodessa”.

| (60) | Myös Ranskan toimittamien tietojen perusteella voidaan päätellä AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kustannukset, jotka on esitetty taulukossa 2.

  Taulukko 2


  AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset Ranskan toimittamien tietojen mukaan (tuhatta euroa)




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Myös Ranskan toimittamien tietojen perusteella voidaan päätellä AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kustannukset, jotka on esitetty taulukossa 2.

Taulukko 2

Taulukko 2

AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset Ranskan toimittamien tietojen mukaan (tuhatta euroa)

AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset Ranskan toimittamien tietojen mukaan (tuhatta euroa)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | CCIMP:n mukaan sopimuksen tarkoituksena oli mainostaa Marseillea matkakohteena, jotta voitaisiin houkutella mahdollisimman paljon matkustajia. Näin voitaisiin taata mp2-terminaalin säilyminen, ja lentoaseman pitäjä saisi hyvän korvauksen tarjoamistaan palveluista. |
| --- | --- |

(61)

CCIMP:n mukaan sopimuksen tarkoituksena oli mainostaa Marseillea matkakohteena, jotta voitaisiin houkutella mahdollisimman paljon matkustajia. Näin voitaisiin taata mp2-terminaalin säilyminen, ja lentoaseman pitäjä saisi hyvän korvauksen tarjoamistaan palveluista.

| (62) | CCIMP:n mukaan tavoitteen saavuttaminen edellytti kahta seikkaa:






  — | huomattava määrä internetin käyttäjiä; |
| --- | --- | --- |

(62)

CCIMP:n mukaan tavoitteen saavuttaminen edellytti kahta seikkaa:

—

huomattava määrä internetin käyttäjiä;

| — | halpalentomallista kiinnostuneet eurooppalaiset internetin käyttäjät. |
| --- | --- |

—

halpalentomallista kiinnostuneet eurooppalaiset internetin käyttäjät.

| (63) | CCIMP perustelee AMS:n kanssa tehtyä sopimusta sillä, että vuonna 2006 vain AMS:n verkkosivusto vastasi CCIMP:n tarpeita, koska se tarjosi seuraavat palvelut:






  — | Ryanair-lentoyhtiön lippujen ainoa ja yksinomainen myyntijärjestelmä; Ryanair oli ainoa lentoyhtiö, joka oli sitoutunut käyttämään uutta mp2-terminaalia huomattavana kotikenttänään; |
| --- | --- | --- |

(63)

CCIMP perustelee AMS:n kanssa tehtyä sopimusta sillä, että vuonna 2006 vain AMS:n verkkosivusto vastasi CCIMP:n tarpeita, koska se tarjosi seuraavat palvelut:

—

Ryanair-lentoyhtiön lippujen ainoa ja yksinomainen myyntijärjestelmä; Ryanair oli ainoa lentoyhtiö, joka oli sitoutunut käyttämään uutta mp2-terminaalia huomattavana kotikenttänään;

| — | laaja internet-yleisö, jolle CCIMP:n markkinointitoimet voitiin kohdistaa; |
| --- | --- |

—

laaja internet-yleisö, jolle CCIMP:n markkinointitoimet voitiin kohdistaa;

| — | markkinointipalvelut, jotka soveltuivat Provencen-lentojen lippujen myyntiin. |
| --- | --- |

—

markkinointipalvelut, jotka soveltuivat Provencen-lentojen lippujen myyntiin.

| (64) | Kantelija puolestaan katsoo, että AMS:n kanssa tehty sopimus merkitsi Ryanairille myönnettyä tukea, jonka tarkoituksena oli houkutella Ryanair käyttämään Marseillen lentoasemaa. Se esittää tämän tueksi tietoja, jotka perustuvat 15 päivänä marraskuuta 2005 pidettyä CCIMP:n lentoaseman hallinnointielimen kokousta varten laadittuihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(64)

Kantelija puolestaan katsoo, että AMS:n kanssa tehty sopimus merkitsi Ryanairille myönnettyä tukea, jonka tarkoituksena oli houkutella Ryanair käyttämään Marseillen lentoasemaa. Se esittää tämän tueksi tietoja, jotka perustuvat 15 päivänä marraskuuta 2005 pidettyä CCIMP:n lentoaseman hallinnointielimen kokousta varten laadittuihin asiakirjoihin.

2.3.9   MP2-TERMINAALIA KOSKEVA LIIKETOIMINTASUUNNITELMA JA MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN

| (65) | CCIMP laati marraskuussa 2004 liiketoimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli osoittaa mp2-terminaalin kannattavuus. Se päivitettiin vuonna 2005. PricewaterhouseCoopers, jäljempänä ’PwC’, arvioi Air Francen pyynnöstä tämän liiketoimintasuunnitelman muita päivityksiä helmikuussa 2005, marraskuussa 2005 ja toukokuussa 2006. |
| --- | --- |

(65)

CCIMP laati marraskuussa 2004 liiketoimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli osoittaa mp2-terminaalin kannattavuus. Se päivitettiin vuonna 2005. PricewaterhouseCoopers, jäljempänä ’PwC’, arvioi Air Francen pyynnöstä tämän liiketoimintasuunnitelman muita päivityksiä helmikuussa 2005, marraskuussa 2005 ja toukokuussa 2006.

| (66) | Ranskan esittämässä liiketoimintasuunnitelmassa verrattiin kaudella 2004–2020 kahta skenaariota, joista yhdessä oli mukana mp2-terminaali ja toisessa ei. Ranskan mukaan vuosien 2004–2020 kassavirtojen kumulatiivinen määrä ja nettokirjanpitoarvo vuonna 2020 olivat seuraavat:






  — | [...]* miljoonaa euroa skenaariossa, jossa mp2-terminaali ei ollut mukana; |
| --- | --- | --- |

(66)

Ranskan esittämässä liiketoimintasuunnitelmassa verrattiin kaudella 2004–2020 kahta skenaariota, joista yhdessä oli mukana mp2-terminaali ja toisessa ei. Ranskan mukaan vuosien 2004–2020 kassavirtojen kumulatiivinen määrä ja nettokirjanpitoarvo vuonna 2020 olivat seuraavat:

—

[...]* miljoonaa euroa skenaariossa, jossa mp2-terminaali ei ollut mukana;

| — | [...]* miljoonaa euroa skenaariossa, jossa mp2-terminaali oli mukana. |
| --- | --- |

—

[...]* miljoonaa euroa skenaariossa, jossa mp2-terminaali oli mukana.

| (67) | Ranska katsoo, että skenaario, jossa mp2-terminaali oli mukana, oli [...]* miljoonaa euroa edullisempi kuin skenaario, jossa mp2-terminaali ei ollut mukana, ja vastasi [...]* prosentin tuottoa. |
| --- | --- |

(67)

Ranska katsoo, että skenaario, jossa mp2-terminaali oli mukana, oli [...]* miljoonaa euroa edullisempi kuin skenaario, jossa mp2-terminaali ei ollut mukana, ja vastasi [...]* prosentin tuottoa.

| (68) | Liiketoimintasuunnitelma sisälsi myös erilaisten liikenne- ja tariffihypoteesien herkkyysanalyysin. Tarkasteltuja liikenneskenaarioita oli kaksi: ”ilman Air Francen sukkulaliikennettä” ja ”mp2-terminaalin liikenteen vähäisempi kasvu”. Tariffiskenaarioissa olivat vaihtoehtoina [...]* euroa ja [...]* euroa mp2-terminaalin matkustajaa kohti. |
| --- | --- |

(68)

Liiketoimintasuunnitelma sisälsi myös erilaisten liikenne- ja tariffihypoteesien herkkyysanalyysin. Tarkasteltuja liikenneskenaarioita oli kaksi: ”ilman Air Francen sukkulaliikennettä” ja ”mp2-terminaalin liikenteen vähäisempi kasvu”. Tariffiskenaarioissa olivat vaihtoehtoina [...]* euroa ja [...]* euroa mp2-terminaalin matkustajaa kohti.

| (69) | Liiketoimintasuunnitelma päivitettiin vuonna 2005. Tässä yhteydessä simuloitiin seuraavat kolme skenaariota:






  — | Ensimmäinen simulaatio: Laskelmien pohjaksi otettiin vuoden 2005 liikenne-ennusteet, perusskenaariossa ei enää otettu huomioon Air Francen sukkulaliikenteen siirtymistä mp2-terminaaliin, ja laskelmat tehtiin kaudelle 2005–2021. Näiden hypoteesien perusteella sisäinen korkokanta oli [yli 7,5 prosenttia]*. |
| --- | --- | --- |

(69)

Liiketoimintasuunnitelma päivitettiin vuonna 2005. Tässä yhteydessä simuloitiin seuraavat kolme skenaariota:

—

Ensimmäinen simulaatio: Laskelmien pohjaksi otettiin vuoden 2005 liikenne-ennusteet, perusskenaariossa ei enää otettu huomioon Air Francen sukkulaliikenteen siirtymistä mp2-terminaaliin, ja laskelmat tehtiin kaudelle 2005–2021. Näiden hypoteesien perusteella sisäinen korkokanta oli [yli 7,5 prosenttia]*.

Ensimmäinen simulaatio

| — | Toinen simulaatio: Sisäiseksi korkokannaksi oletettiin 7,5 prosenttia, ja tutkittiin, kuinka suurta matkustajamäärää tämä sisäinen korkokanta vastaa. Simulaatiossa päädyttiin siihen, että kaudella 2007–2012 matkustajamäärä voisi olla 1,32 miljoonaa vähemmän kuin ensimmäisessä simulaatiossa. |
| --- | --- |

—

Toinen simulaatio: Sisäiseksi korkokannaksi oletettiin 7,5 prosenttia, ja tutkittiin, kuinka suurta matkustajamäärää tämä sisäinen korkokanta vastaa. Simulaatiossa päädyttiin siihen, että kaudella 2007–2012 matkustajamäärä voisi olla 1,32 miljoonaa vähemmän kuin ensimmäisessä simulaatiossa.

Toinen simulaatio

| — | Kolmas simulaatio: Jos mp2-terminaalin liikenne vuonna 2010 on vain 1 miljoona matkustajaa (eikä 1,65 miljoonaa, kuten ensimmäisessä simulaatiossa oletettiin), kuinka suuri pitäisi olla matkustajakohtaisen lisätariffin vuodesta 2011 alkaen, jotta sisäinen korkokanta pysyisi 7,5 prosenttina? Simulaatiossa päädyttiin siihen, että tarvittaisiin [...]* euron tariffikorotus. |
| --- | --- |

—

Kolmas simulaatio: Jos mp2-terminaalin liikenne vuonna 2010 on vain 1 miljoona matkustajaa (eikä 1,65 miljoonaa, kuten ensimmäisessä simulaatiossa oletettiin), kuinka suuri pitäisi olla matkustajakohtaisen lisätariffin vuodesta 2011 alkaen, jotta sisäinen korkokanta pysyisi 7,5 prosenttina? Simulaatiossa päädyttiin siihen, että tarvittaisiin [...]* euron tariffikorotus.

Kolmas simulaatio

| (70) | Arvioinnit, jotka PwC suoritti Air Francen pyynnöstä korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsitellyn riita-asian yhteydessä, koskivat CCIMP:n laatimia helmikuun 2005, syyskuun 2005 ja toukokuun 2006 simulaatioita, joiden tarkoituksena oli määrittää mp2-terminaalihankkeen sisäinen korkokanta ja nykynettoarvo ennakoitujen kassavirtojen perusteella. PwC kritisoi tässä yhteydessä kyseisiä liiketoimintasuunnitelmia ja esitti niistä huomautuksia. |
| --- | --- |

(70)

Arvioinnit, jotka PwC suoritti Air Francen pyynnöstä korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsitellyn riita-asian yhteydessä, koskivat CCIMP:n laatimia helmikuun 2005, syyskuun 2005 ja toukokuun 2006 simulaatioita, joiden tarkoituksena oli määrittää mp2-terminaalihankkeen sisäinen korkokanta ja nykynettoarvo ennakoitujen kassavirtojen perusteella. PwC kritisoi tässä yhteydessä kyseisiä liiketoimintasuunnitelmia ja esitti niistä huomautuksia.

3.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

RANSKAN HUOMAUTUKSET

3.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

3.1.1   OSA MYÖNNETYISTÄ TUISTA ON VANHENTUNEITA

| (71) | Ranska ei hyväksy komission kantaa, jonka mukaan mp2-terminaalin rakentamiseen vuosina 2005–2007 osoitetut 7,577 miljoonaa euroa ja lentoasemaa koskeviin investointeihin vuodesta 2001 alkaen osoitetut 16 miljoonaa euroa ovat kokonaisuudessaan valtiontukea, jotka komissio voi ottaa tutkittavaksi. |
| --- | --- |

(71)

Ranska ei hyväksy komission kantaa, jonka mukaan mp2-terminaalin rakentamiseen vuosina 2005–2007 osoitetut 7,577 miljoonaa euroa ja lentoasemaa koskeviin investointeihin vuodesta 2001 alkaen osoitetut 16 miljoonaa euroa ovat kokonaisuudessaan valtiontukea, jotka komissio voi ottaa tutkittavaksi.

| (72) | Ranskan mukaan taulukossa 3 esitetyt tuet ovat vanhentuneita neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 15 artiklan mukaisesti:

  Taulukko 3









  Organisaatio | Sopimuksen allekirjoituspäivä | Tuen nimike | Myönnetty kokonaismäärä (tuhatta euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Departementin valtuusto | 14.12.1999 | Lentoasemarakennelmien laajennus- ja kunnostustyöt | 3 064 |
| Aluevaltuusto | 24.10.1997 | Lentoaseman laajennus- ja kehitystyöt | 8 032 |
| Aluevaltuusto | 8.7.1994 | Rahtialueen kunnostus | 1 372 |
| Valtio | 26.4.2000 | Opasteiden ajanmukaistaminen | 290 |
| Valtio | 23.6.1999 | Ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastus | 579 |

(72)

Ranskan mukaan taulukossa 3 esitetyt tuet ovat vanhentuneita neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 15 artiklan mukaisesti:

17

Taulukko 3

Taulukko 3

Organisaatio

Sopimuksen allekirjoituspäivä

Tuen nimike

Myönnetty kokonaismäärä (tuhatta euroa)

Departementin valtuusto

14.12.1999

Lentoasemarakennelmien laajennus- ja kunnostustyöt

3 064

Aluevaltuusto

24.10.1997

Lentoaseman laajennus- ja kehitystyöt

8 032

Aluevaltuusto

8.7.1994

Rahtialueen kunnostus

1 372

Valtio

26.4.2000

Opasteiden ajanmukaistaminen

290

Valtio

23.6.1999

Ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastus

579

| (73) | Ranska toteaa, ettei vanhentuneista tuista voida antaa takaisinperintämääräystä ja ne on siksi jätettävä komission tutkinnan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(73)

Ranska toteaa, ettei vanhentuneista tuista voida antaa takaisinperintämääräystä ja ne on siksi jätettävä komission tutkinnan ulkopuolelle.

3.1.2   OSALLA MYÖNNETYISTÄ TUISTA ON RAHOITETTU MUITA KUIN TALOUDELLISIA TOIMINTOJA JA INFRASTRUKTUUREJA, EIVÄTKÄ NE SIKSI OLE VALTIONTUKEA

| (74) | Ranska väittää, että osalla tuista on rahoitettu yleiseen turvallisuuteen, palontorjuntaan ja toimintaturvallisuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen tarkoitettuja infrastruktuureja tai toimintoja. Tällaisia tukia ovat sen mukaan seuraavat:






  — | Valtion 19 päivänä joulukuuta 2001 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 5 032 000 euroa ja jonka tarkoituksena oli vahvistaa lentoturvallisuusjärjestelmää ja etenkin rahoittaa tietylle osalle käsimatkatavarasta tehtävät satunnaistarkastukset, turvavalvotuille alueille pääsevän henkilöstön järjestelmälliset tarkastukset sekä ruumaan menevän matkatavaran tarkastusohjelman nopeuttaminen niin, että vuoden 2002 jälkipuoliskon alussa saavutetaan 100 prosentin tarkastustaso. |
| --- | --- | --- |

(74)

Ranska väittää, että osalla tuista on rahoitettu yleiseen turvallisuuteen, palontorjuntaan ja toimintaturvallisuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen tarkoitettuja infrastruktuureja tai toimintoja. Tällaisia tukia ovat sen mukaan seuraavat:

—

Valtion 19 päivänä joulukuuta 2001 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 5 032 000 euroa ja jonka tarkoituksena oli vahvistaa lentoturvallisuusjärjestelmää ja etenkin rahoittaa tietylle osalle käsimatkatavarasta tehtävät satunnaistarkastukset, turvavalvotuille alueille pääsevän henkilöstön järjestelmälliset tarkastukset sekä ruumaan menevän matkatavaran tarkastusohjelman nopeuttaminen niin, että vuoden 2002 jälkipuoliskon alussa saavutetaan 100 prosentin tarkastustaso.

| — | Departementin valtuuston 27 päivänä syyskuuta 2002 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 209 885 euroa ja jonka tarkoituksena oli kiitotien 2 kaapelointi, tiedonpelastuskeskuksen ja lämpövoimala- ja kylmäainekeskukseen sisältyvän tilan kunnostaminen, lennonjohtokeskuksen teknisen yksikön julkisivun kunnostaminen, jakelukeskus B:n pienjännitekeskuksen korvaaminen sekä lentoaseman hälytysjärjestelmän ja tietotekniikkakeskuksen paloturvallisuuden ajan tasalle saattaminen. |
| --- | --- |

—

Departementin valtuuston 27 päivänä syyskuuta 2002 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 209 885 euroa ja jonka tarkoituksena oli kiitotien 2 kaapelointi, tiedonpelastuskeskuksen ja lämpövoimala- ja kylmäainekeskukseen sisältyvän tilan kunnostaminen, lennonjohtokeskuksen teknisen yksikön julkisivun kunnostaminen, jakelukeskus B:n pienjännitekeskuksen korvaaminen sekä lentoaseman hälytysjärjestelmän ja tietotekniikkakeskuksen paloturvallisuuden ajan tasalle saattaminen.

| — | Departementin valtuuston 26 päivänä huhtikuuta 2003 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 2 111 542,82 euroa ja jonka tarkoituksena oli valaistuskaluston uusiminen, pysäköintialueen laajentaminen ja sinne johtava kulkutie, rajapoliisin vastaanottotiskin uusiminen, sairaanhoitoyksikön perustaminen, eteläisen alueen kehätien kunnostaminen, puhallinkonvektorien korvaaminen, videovalvontajärjestelmän asentaminen, lämpövoimala- ja kylmäainekeskuksen kattilan korvaaminen, läntisen alueen sammutusvesijärjestelmä ja digitaalinen suojauslaitteisto. |
| --- | --- |

—

Departementin valtuuston 26 päivänä huhtikuuta 2003 myöntämä tuki, jonka kokonaismäärä oli 2 111 542,82 euroa ja jonka tarkoituksena oli valaistuskaluston uusiminen, pysäköintialueen laajentaminen ja sinne johtava kulkutie, rajapoliisin vastaanottotiskin uusiminen, sairaanhoitoyksikön perustaminen, eteläisen alueen kehätien kunnostaminen, puhallinkonvektorien korvaaminen, videovalvontajärjestelmän asentaminen, lämpövoimala- ja kylmäainekeskuksen kattilan korvaaminen, läntisen alueen sammutusvesijärjestelmä ja digitaalinen suojauslaitteisto.

| — | Departementin valtuuston 19 päivänä toukokuuta 2005 myöntämä tuki, jolla rahoitettiin osa mp2-terminaalista ja joka käytettiin osittain muiden kuin taloudellisten infrastruktuurien rahoittamiseen. Tuen kokonaismäärä oli 2 273 258,64 euroa. Ranska täsmentää, että tehtäviä, joiden ei katsota olevan taloudellisia, suoritettiin alueella, joka vastaa 16,96:ta prosenttia mp2-terminaalista. Se katsoo siksi, että vastaava osa töistä liittyi näiden tehtävien suorittamiseen tarkoitettuihin alueisiin. Ranska väittääkin, että 16,96 prosenttia töiden kustannuksista, joista on vähennetty muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyvät investoinnit, eli 1 416 238,75 euroa, on vähennettävä komission arviosta. |
| --- | --- |

—

Departementin valtuuston 19 päivänä toukokuuta 2005 myöntämä tuki, jolla rahoitettiin osa mp2-terminaalista ja joka käytettiin osittain muiden kuin taloudellisten infrastruktuurien rahoittamiseen. Tuen kokonaismäärä oli 2 273 258,64 euroa. Ranska täsmentää, että tehtäviä, joiden ei katsota olevan taloudellisia, suoritettiin alueella, joka vastaa 16,96:ta prosenttia mp2-terminaalista. Se katsoo siksi, että vastaava osa töistä liittyi näiden tehtävien suorittamiseen tarkoitettuihin alueisiin. Ranska väittääkin, että 16,96 prosenttia töiden kustannuksista, joista on vähennetty muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyvät investoinnit, eli 1 416 238,75 euroa, on vähennettävä komission arviosta.

| — | Marseillen suurkaupunkiseudun 26 päivänä heinäkuuta 2004 myöntämä tuki, jonka määrä oli 72 095 euroa ja joka oli tarkoitettu kiitoteiden valaistusjärjestelmän rahoittamiseen. |
| --- | --- |

—

Marseillen suurkaupunkiseudun 26 päivänä heinäkuuta 2004 myöntämä tuki, jonka määrä oli 72 095 euroa ja joka oli tarkoitettu kiitoteiden valaistusjärjestelmän rahoittamiseen.

| — | EAKR:sta 22 päivänä elokuuta 2002 myönnetty tuki, jonka kokonaismäärä oli 587 350,53 euroa ja jolla rahoitettiin rahtilentokoneiden paikoitusalueiden valaistustöitä. |
| --- | --- |

—

EAKR:sta 22 päivänä elokuuta 2002 myönnetty tuki, jonka kokonaismäärä oli 587 350,53 euroa ja jolla rahoitettiin rahtilentokoneiden paikoitusalueiden valaistustöitä.

| (75) | Ranskan mukaan kyseiset määrät on vähennettävä komission arvioitavana olevasta kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(75)

Ranskan mukaan kyseiset määrät on vähennettävä komission arvioitavana olevasta kokonaismäärästä.

3.1.3   INVESTOINTITUKIEN SOVELTUVUUS LENTOASEMIEN RAHOITUSTA KOSKEVIEN SUUNTAVIIVOJEN PERUSTEELLA

| (76) | Ranska väittää, että komission on luottamuksensuojan periaatteen mukaisesti arvioitava 10 päivänä joulukuuta 1994 annettujen ilmailualan valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella, onko ennen vuoden 2005 suuntaviivojen julkaisemista myönnetyt tuet katsottava valtiontueksi, ja todettava tämän tarkastelun perusteella, etteivät kyseiset tuet ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(76)

Ranska väittää, että komission on luottamuksensuojan periaatteen mukaisesti arvioitava 10 päivänä joulukuuta 1994 annettujen ilmailualan valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella, onko ennen vuoden 2005 suuntaviivojen julkaisemista myönnetyt tuet katsottava valtiontueksi, ja todettava tämän tarkastelun perusteella, etteivät kyseiset tuet ole valtiontukea.

| (77) | Toissijaisesti Ranska katsoo, että myönnetyt tuet ovat vuoden 2005 suuntaviivojen mukaiset. |
| --- | --- |

(77)

Toissijaisesti Ranska katsoo, että myönnetyt tuet ovat vuoden 2005 suuntaviivojen mukaiset.

3.1.3.1   
  Departementin valtuuston mp2-terminaalia koskevaan investointiin myöntämän tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Departementin valtuuston mp2-terminaalia koskevaan investointiin myöntämän tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (78) | Ranska väittää, että tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka liittyi suorien työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen alueella, jolla työttömyysaste oli kansallista keskiarvoa korkeampi, sellaisen alueen taloudelliseen kehittämiseen, joka on oikeutettu alueellisiin tukiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla, ruuhkautumisen uhkaaman lentoaseman kapasiteetin vahvistamiseen (18) ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen sellaisen liikenteen osalta, jota suurnopeusjunayhteys tai mp1-terminaali ei palvellut ja joka hyötyi lentokohteiden määrän lisääntymisestä. |
| --- | --- |

(78)

Ranska väittää, että tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka liittyi suorien työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen alueella, jolla työttömyysaste oli kansallista keskiarvoa korkeampi, sellaisen alueen taloudelliseen kehittämiseen, joka on oikeutettu alueellisiin tukiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla, ruuhkautumisen uhkaaman lentoaseman kapasiteetin vahvistamiseen (18) ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen sellaisen liikenteen osalta, jota suurnopeusjunayhteys tai mp1-terminaali ei palvellut ja joka hyötyi lentokohteiden määrän lisääntymisestä.

18

| (79) | Ranskan mukaan infrastruktuuri oli tarpeen ja tavoiteltujen päämäärien kannalta oikeasuhteinen. Vaikka osassa mp1-terminaalia oli käyttämätöntä kapasiteettia vuoden 2001 jälkeen, mp2-terminaalin tarjonta täydensi pääterminaalin tarjontaa, koska se oli uusi ja tarjosi eriytettyä palvelua. Lisäksi Marseille Provencen lentoasemalle olisi liikenne-ennusteiden perusteella syntynyt ruuhkautumisongelmia, jotka olisivat edellyttäneet uusien porttialueiden avaamista vuosina 2008 ja 2018. Ranskan mukaan mp2-terminaalin rakentamisen ansiosta infrastruktuurin laajentamista voitiin lykätä (vuoteen 2016 ja vuoden 2020 jälkeen). Myös kannattavuusnäkymät olivat paremmat. Uusi mp2-terminaali vastasi myös lentoaseman uutta strategiaa, jonka mukaan lentoasemalle haluttiin halpalentoyhtiöitä, jotka eivät olisi voineet käyttää mp1-terminaalia, koska sen maksutariffit olivat huomattavasti korkeammat eikä se soveltunut matkustajien nopeaan koneeseen nousuun ja koneesta poistumiseen. Ranska väittää, että vuonna 2007, joka oli ensimmäinen mp2-terminaalin kokonainen toimintavuosi, terminaalin käyttöaste oli 68 prosenttia, mikä tarkoittaa, ettei tosiasiassa ollut kyse liikakapasiteetista. Se lisää, että mp2-terminaalin rakentamiseen liittyvä mp1-terminaalin varakapasiteetti vuosina 2007–2011 mahdollisti Air Francen uusien tarpeiden täyttämisen. Air France nimittäin perusti Marseille Provencen lentoasemalle uuden kotikentän 2 päivänä lokakuuta 2011 ja avasi siinä yhteydessä 13 uutta reittiä ja lisäsi liikennöityjä vuoroja. Ranska toteaa vielä, että mp2-terminaalin investointi- ja ylläpitokustannukset voitiin minimoida hyödyntämällä entistä rahtiterminaalia ja tarjoamalla mp2-terminaalissa matkustajille vähemmän palveluja. |
| --- | --- |

(79)

Ranskan mukaan infrastruktuuri oli tarpeen ja tavoiteltujen päämäärien kannalta oikeasuhteinen. Vaikka osassa mp1-terminaalia oli käyttämätöntä kapasiteettia vuoden 2001 jälkeen, mp2-terminaalin tarjonta täydensi pääterminaalin tarjontaa, koska se oli uusi ja tarjosi eriytettyä palvelua. Lisäksi Marseille Provencen lentoasemalle olisi liikenne-ennusteiden perusteella syntynyt ruuhkautumisongelmia, jotka olisivat edellyttäneet uusien porttialueiden avaamista vuosina 2008 ja 2018. Ranskan mukaan mp2-terminaalin rakentamisen ansiosta infrastruktuurin laajentamista voitiin lykätä (vuoteen 2016 ja vuoden 2020 jälkeen). Myös kannattavuusnäkymät olivat paremmat. Uusi mp2-terminaali vastasi myös lentoaseman uutta strategiaa, jonka mukaan lentoasemalle haluttiin halpalentoyhtiöitä, jotka eivät olisi voineet käyttää mp1-terminaalia, koska sen maksutariffit olivat huomattavasti korkeammat eikä se soveltunut matkustajien nopeaan koneeseen nousuun ja koneesta poistumiseen. Ranska väittää, että vuonna 2007, joka oli ensimmäinen mp2-terminaalin kokonainen toimintavuosi, terminaalin käyttöaste oli 68 prosenttia, mikä tarkoittaa, ettei tosiasiassa ollut kyse liikakapasiteetista. Se lisää, että mp2-terminaalin rakentamiseen liittyvä mp1-terminaalin varakapasiteetti vuosina 2007–2011 mahdollisti Air Francen uusien tarpeiden täyttämisen. Air France nimittäin perusti Marseille Provencen lentoasemalle uuden kotikentän 2 päivänä lokakuuta 2011 ja avasi siinä yhteydessä 13 uutta reittiä ja lisäsi liikennöityjä vuoroja. Ranska toteaa vielä, että mp2-terminaalin investointi- ja ylläpitokustannukset voitiin minimoida hyödyntämällä entistä rahtiterminaalia ja tarjoamalla mp2-terminaalissa matkustajille vähemmän palveluja.

| (80) | Ranska väittää, että mp2-terminaalin pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät. Kyseinen terminaali rakennettiin, koska lentoasemalle haluttiin uutta liikennettä, johon mp1-terminaali ei soveltunut ja jonka ansiosta voitiin välttää sellaisten reittien avaaminen, joita suurnopeusjuna jo liikennöi. Ranskan mukaan lentokohteiden määrän lisääntyminen vuosina 2005–2010 sadasta 119:ään lisäsi entisestään tämän uuden palvelun houkuttavuutta ja siten myös sen pitkän aikavälin käyttönäkymiä. Ranska korostaa, että mp2-terminaalin liikenne-ennusteiden mukaan 50 prosenttia sen kapasiteetista olisi käytössä viiden vuoden kuluttua. Vuosien 2007–2010 toteutunutta liikennettä koskevien lukujen perusteella ennusteet osoittautuivat oikeiksi. Ranska lisää vielä, että mp1-terminaalia käyttävän Air Francen liikenteen lisääntyminen 2 päivästä lokakuuta 2011 alkaen osoittaa, että mp2-terminaalin tarjoama lisäkapasiteetti ei ole kilpaillut pääterminaalin kanssa vaan hyödyttänyt koko lentoasemaa, koska sen ansiosta Air Francen pyyntöön voitiin vastata myöntävästi. |
| --- | --- |

(80)

Ranska väittää, että mp2-terminaalin pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät. Kyseinen terminaali rakennettiin, koska lentoasemalle haluttiin uutta liikennettä, johon mp1-terminaali ei soveltunut ja jonka ansiosta voitiin välttää sellaisten reittien avaaminen, joita suurnopeusjuna jo liikennöi. Ranskan mukaan lentokohteiden määrän lisääntyminen vuosina 2005–2010 sadasta 119:ään lisäsi entisestään tämän uuden palvelun houkuttavuutta ja siten myös sen pitkän aikavälin käyttönäkymiä. Ranska korostaa, että mp2-terminaalin liikenne-ennusteiden mukaan 50 prosenttia sen kapasiteetista olisi käytössä viiden vuoden kuluttua. Vuosien 2007–2010 toteutunutta liikennettä koskevien lukujen perusteella ennusteet osoittautuivat oikeiksi. Ranska lisää vielä, että mp1-terminaalia käyttävän Air Francen liikenteen lisääntyminen 2 päivästä lokakuuta 2011 alkaen osoittaa, että mp2-terminaalin tarjoama lisäkapasiteetti ei ole kilpaillut pääterminaalin kanssa vaan hyödyttänyt koko lentoasemaa, koska sen ansiosta Air Francen pyyntöön voitiin vastata myöntävästi.

| (81) | Ranskan mukaan myönnetyt tuet ovat vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vain vähän. Se toteaa, että Avignonin lentoasemalla, joka sijaitsee alle 60 minuutin ajomatkan päässä Marseille Provencen lentoasemasta, halpalentoliikenne on pysynyt vakaana vuodesta 2007 alkaen ja että kyseisellä lentoasemalla on vuoden 2007 jälkeen tehty muutoksia uusien reittien avaamisen yhteydessä. Ranskan mukaan Avignonin lentoasemalta ei lennetä samoihin kohteisiin kuin Marseille Provencen lentoasemalta. Ranska huomauttaa, että laajemmalla alueella sijaitsevat Nîmesin ja Toulonin lentoasemat ovat pieniä alueellisia lentoasemia eikä niillä siksi ole samaa tehtävää kuin Marseille Provencen lentoasemalla, jonka matkustajamäärä on yli viisi miljoonaa vuodessa. Ranskan mukaan se, ettei Marseille Provencen lentoasemalta lennetä samoihin kohteisiin kuin Nîmesin ja Toulonin lentoasemilta (Lontoota ja Brysseliä lukuun ottamatta), osoittaa, ettei kyseisten lentoasemien välillä ole kilpailua. |
| --- | --- |

(81)

Ranskan mukaan myönnetyt tuet ovat vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vain vähän. Se toteaa, että Avignonin lentoasemalla, joka sijaitsee alle 60 minuutin ajomatkan päässä Marseille Provencen lentoasemasta, halpalentoliikenne on pysynyt vakaana vuodesta 2007 alkaen ja että kyseisellä lentoasemalla on vuoden 2007 jälkeen tehty muutoksia uusien reittien avaamisen yhteydessä. Ranskan mukaan Avignonin lentoasemalta ei lennetä samoihin kohteisiin kuin Marseille Provencen lentoasemalta. Ranska huomauttaa, että laajemmalla alueella sijaitsevat Nîmesin ja Toulonin lentoasemat ovat pieniä alueellisia lentoasemia eikä niillä siksi ole samaa tehtävää kuin Marseille Provencen lentoasemalla, jonka matkustajamäärä on yli viisi miljoonaa vuodessa. Ranskan mukaan se, ettei Marseille Provencen lentoasemalta lennetä samoihin kohteisiin kuin Nîmesin ja Toulonin lentoasemilta (Lontoota ja Brysseliä lukuun ottamatta), osoittaa, ettei kyseisten lentoasemien välillä ole kilpailua.

| (82) | Ranska väittää, että departementin valtuuston tuki oli välttämätön lentoaseman pitäjien yleensä vaatiman kannattavuusrajan saavuttamiseksi. Toukokuussa 2006 laaditun liiketoimintasuunnitelman mukaan sisäinen korkokanta olisi departementin valtuuston tuen vähentämisen jälkeen ollut [...]* prosenttia, ja Ranskan mukaan hankkeen kannattavuus olisi laskenut [...]* prosenttiin ilman tukea. Ranskan mukaan tuki oli myös oikeasuhteinen, koska sen ansiosta kyettiin saavuttamaan tyydyttävä sisäinen korkokanta, eikä samoja tuloksia olisi voitu saavuttaa vähemmän raskaalla vaihtoehdolla. Se täsmentää, että terminaaliin liittyvistä töistä tehtiin julkinen hankintasopimus, mikä on omiaan osoittamaan, että kustannukset olivat mahdollisimman alhaiset. Ranska muistuttaa vielä, että myönnetty tuki kattoi vain 50 prosenttia mp2-terminaalihankkeen kokonaiskustannuksista: 80 prosenttia lentokoneisiin liittyvien töiden ja 30 prosenttia terminaaliin liittyvien töiden kustannuksista. |
| --- | --- |

(82)

Ranska väittää, että departementin valtuuston tuki oli välttämätön lentoaseman pitäjien yleensä vaatiman kannattavuusrajan saavuttamiseksi. Toukokuussa 2006 laaditun liiketoimintasuunnitelman mukaan sisäinen korkokanta olisi departementin valtuuston tuen vähentämisen jälkeen ollut [...]* prosenttia, ja Ranskan mukaan hankkeen kannattavuus olisi laskenut [...]* prosenttiin ilman tukea. Ranskan mukaan tuki oli myös oikeasuhteinen, koska sen ansiosta kyettiin saavuttamaan tyydyttävä sisäinen korkokanta, eikä samoja tuloksia olisi voitu saavuttaa vähemmän raskaalla vaihtoehdolla. Se täsmentää, että terminaaliin liittyvistä töistä tehtiin julkinen hankintasopimus, mikä on omiaan osoittamaan, että kustannukset olivat mahdollisimman alhaiset. Ranska muistuttaa vielä, että myönnetty tuki kattoi vain 50 prosenttia mp2-terminaalihankkeen kokonaiskustannuksista: 80 prosenttia lentokoneisiin liittyvien töiden ja 30 prosenttia terminaaliin liittyvien töiden kustannuksista.

3.1.3.2   
  Lentorahdin kehittämiseksi 22 päivänä elokuuta 2002 myönnettyjen EAKR:n tukien soveltuvuus sisämarkkinoille

Lentorahdin kehittämiseksi 22 päivänä elokuuta 2002 myönnettyjen EAKR:n tukien soveltuvuus sisämarkkinoille

| (83) | Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi (19). |
| --- | --- |

(83)

Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi (19).

19

| (84) | Ranska muistuttaa, että kun Marseille Provencen lentoasema haki rahoitusta EAKR:sta, hakemus tutkittiin rakennerahastojen tavoitetta 2 koskevan ohjelmatyön yhteydessä kaudella 2000–2006, jolloin Provence-Alpes-Côte d'Azurin alue oli tukikelpoinen. Euroopan komissio hyväksyi hakemuksen 22 päivänä maaliskuuta 2001. |
| --- | --- |

(84)

Ranska muistuttaa, että kun Marseille Provencen lentoasema haki rahoitusta EAKR:sta, hakemus tutkittiin rakennerahastojen tavoitetta 2 koskevan ohjelmatyön yhteydessä kaudella 2000–2006, jolloin Provence-Alpes-Côte d'Azurin alue oli tukikelpoinen. Euroopan komissio hyväksyi hakemuksen 22 päivänä maaliskuuta 2001.

| (85) | Ranskan mukaan myönnetyllä tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite: Olemassa olevia infrastruktuureja parannettiin rahtitoiminnan kehittämistä varten tilanteessa, jossa kuljetetun rahdin tonnimäärä oli vähentynyt. Lisäksi lentoasema muodosti työssäkäyntialueen (20), joka sijaitsi erityisen korkeasta työttömyydestä kärsivällä alueella. |
| --- | --- |

(85)

Ranskan mukaan myönnetyllä tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite: Olemassa olevia infrastruktuureja parannettiin rahtitoiminnan kehittämistä varten tilanteessa, jossa kuljetetun rahdin tonnimäärä oli vähentynyt. Lisäksi lentoasema muodosti työssäkäyntialueen (20), joka sijaitsi erityisen korkeasta työttömyydestä kärsivällä alueella.

20

| (86) | Ranska väittää, että kyseinen infrastruktuuri oli välttämätön ja oikeasuhteinen tähän tavoitteeseen nähden. Se täsmentää, että infrastruktuuri-investointi tarkoitti ohikulkutien ja liikenneympyrän rakentamista tieliikennevirtojen varmistamiseksi liikenteen lisääntyessä, tyhjiksi jääneiden tilojen kunnostamista rahtiterminaaleiksi, lentokoneiden paikoitusalueiden rakentamista lähelle rahtiterminaaleja käsittelyajan lyhentämiseksi sekä rahtialueen laajentamista sen houkuttavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(86)

Ranska väittää, että kyseinen infrastruktuuri oli välttämätön ja oikeasuhteinen tähän tavoitteeseen nähden. Se täsmentää, että infrastruktuuri-investointi tarkoitti ohikulkutien ja liikenneympyrän rakentamista tieliikennevirtojen varmistamiseksi liikenteen lisääntyessä, tyhjiksi jääneiden tilojen kunnostamista rahtiterminaaleiksi, lentokoneiden paikoitusalueiden rakentamista lähelle rahtiterminaaleja käsittelyajan lyhentämiseksi sekä rahtialueen laajentamista sen houkuttavuuden lisäämiseksi.

| (87) | Ranska toteaa liikennetulosten (21) osoittavan, että infrastruktuurin pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät ja että infrastruktuuri on ollut kaikkien toimijoiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(87)

Ranska toteaa liikennetulosten (21) osoittavan, että infrastruktuurin pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät ja että infrastruktuuri on ollut kaikkien toimijoiden käytettävissä.

21

| (88) | Ranska väittää vielä, että tuki, jonka perusteena oli rakennevaikeuksissa olevan alueen kehittämistarve ja jolla rahoitettiin vain 28 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ei voinut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sen mukaan hankkeen rahoitusta ei voida kyseenalaistaa, koska EAKR:n tukikelpoisuusperusteet täyttyivät. Ranska korostaa, että myönnetyn rahoituksen ansiosta lentoasemainfrastruktuurien maantieyhteys helpottui ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta haittaavat puutteet voitiin korjata. |
| --- | --- |

(88)

Ranska väittää vielä, että tuki, jonka perusteena oli rakennevaikeuksissa olevan alueen kehittämistarve ja jolla rahoitettiin vain 28 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ei voinut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sen mukaan hankkeen rahoitusta ei voida kyseenalaistaa, koska EAKR:n tukikelpoisuusperusteet täyttyivät. Ranska korostaa, että myönnetyn rahoituksen ansiosta lentoasemainfrastruktuurien maantieyhteys helpottui ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta haittaavat puutteet voitiin korjata.

3.1.3.3   
  Lentoaseman laajentamista ja kunnostamista varten 26 päivänä kesäkuuta 2003 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Lentoaseman laajentamista ja kunnostamista varten 26 päivänä kesäkuuta 2003 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (89) | Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta, eli 888 457,18 euroa, on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(89)

Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta, eli 888 457,18 euroa, on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi.

| (90) | Ranskan mukaan tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka koski Bouches-du-Rhônen departementin ja Provencen taloudellista kehittämistä. |
| --- | --- |

(90)

Ranskan mukaan tuella oli selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka koski Bouches-du-Rhônen departementin ja Provencen taloudellista kehittämistä.

| (91) | Se väittää investointien olleen tarpeellisia ja tähän tavoitteeseen nähden oikeasuhteisia, sillä niillä pyrittiin lisäämään tuntikohtaisia liikennetapahtumia uusimalla kiitotie 1 sekä rakentamalla yhdysteitä ja pikapoistumisteitä. |
| --- | --- |

(91)

Se väittää investointien olleen tarpeellisia ja tähän tavoitteeseen nähden oikeasuhteisia, sillä niillä pyrittiin lisäämään tuntikohtaisia liikennetapahtumia uusimalla kiitotie 1 sekä rakentamalla yhdysteitä ja pikapoistumisteitä.

| (92) | Ranskan mukaan investoinnit olivat välttämättömiä, jotta liikennettä voitiin lisätä. Tehdyillä muutostöillä kiitoteiden kapasiteetti nousi 140 000 kaupalliseen ilmaliikennetapahtumaan vuodessa. Ranska esittää vastauksessaan liikennetavoitteet, jotka olivat 113 909 tapahtumaa vuonna 2015 ja 122 449 tapahtumaa vuonna 2020. Muutostöiden ansiosta kiitoteiden kapasiteetin lisäämistä varten ei näin ollen tarvinnut tehdä lisämuutoksia 10 seuraavaan vuoteen. Ranskan mukaan myös keskipitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät. |
| --- | --- |

(92)

Ranskan mukaan investoinnit olivat välttämättömiä, jotta liikennettä voitiin lisätä. Tehdyillä muutostöillä kiitoteiden kapasiteetti nousi 140 000 kaupalliseen ilmaliikennetapahtumaan vuodessa. Ranska esittää vastauksessaan liikennetavoitteet, jotka olivat 113 909 tapahtumaa vuonna 2015 ja 122 449 tapahtumaa vuonna 2020. Muutostöiden ansiosta kiitoteiden kapasiteetin lisäämistä varten ei näin ollen tarvinnut tehdä lisämuutoksia 10 seuraavaan vuoteen. Ranskan mukaan myös keskipitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät.

| (93) | Ranska vahvistaa, että infrastruktuuri oli kaikkien käyttäjien käytettävissä, ja toteaa, että ainoa alle 60 minuutin ajomatkan päässä sijaitseva kaupallinen lentoasema on Avignonin lentoasema, joka kuuluu luokkaan D ja jonka kanssa Marseille Provencen lentoasema ei kilpaile. Tarkasteltu tuki ei sen mukaan siksi ole vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(93)

Ranska vahvistaa, että infrastruktuuri oli kaikkien käyttäjien käytettävissä, ja toteaa, että ainoa alle 60 minuutin ajomatkan päässä sijaitseva kaupallinen lentoasema on Avignonin lentoasema, joka kuuluu luokkaan D ja jonka kanssa Marseille Provencen lentoasema ei kilpaile. Tarkasteltu tuki ei sen mukaan siksi ole vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

3.1.3.4   
  Lentoaseman kehittämiseksi 26 päivänä heinäkuuta 2004 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Lentoaseman kehittämiseksi 26 päivänä heinäkuuta 2004 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (94) | Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta, eli 816 535 euroa, on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(94)

Ranska huomauttaa aluksi, että koska osa tuesta koski muihin kuin taloudellisiin toimintoihin liittyviä investointeja, vain loppuosa myönnetystä tuesta, eli 816 535 euroa, on osoitettava SEUT-sopimuksessa määrättyjen sääntöjen mukaiseksi.

| (95) | Ranska toteaa tuella olleen selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka liittyy Marseillen suurkaupunkiseudun ja sitä ympäröivän alueen kehittämiseen. Tähän pyrittiin vahvistamalla Marseille Provencen lentoaseman kotimaanliikennettä, kehittämällä sen kansainvälistä liikennettä ja luomalla junayhteys. |
| --- | --- |

(95)

Ranska toteaa tuella olleen selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite, joka liittyy Marseillen suurkaupunkiseudun ja sitä ympäröivän alueen kehittämiseen. Tähän pyrittiin vahvistamalla Marseille Provencen lentoaseman kotimaanliikennettä, kehittämällä sen kansainvälistä liikennettä ja luomalla junayhteys.

| (96) | Ranskan mukaan työt olivat tarpeen tavoitteen toteuttamiseksi. Niihin kuuluivat hallin 1 kapasiteetin laajennus ja saattaminen kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi, kiitotien 1 parannus ja kiitotien 2 kunnostaminen sekä rautatieaseman rakentaminen suurnopeusjunayhteyttä varten. |
| --- | --- |

(96)

Ranskan mukaan työt olivat tarpeen tavoitteen toteuttamiseksi. Niihin kuuluivat hallin 1 kapasiteetin laajennus ja saattaminen kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi, kiitotien 1 parannus ja kiitotien 2 kunnostaminen sekä rautatieaseman rakentaminen suurnopeusjunayhteyttä varten.

| (97) | Ranskan mukaan toteutunut matkustajaliikenne osoittaa, että kyseisten uusien laitteiden pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät. Se lisää, että suunniteltu junayhteys saattoi vain lisätä lentoaseman käyttöä. |
| --- | --- |

(97)

Ranskan mukaan toteutunut matkustajaliikenne osoittaa, että kyseisten uusien laitteiden pitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät. Se lisää, että suunniteltu junayhteys saattoi vain lisätä lentoaseman käyttöä.

| (98) | Ranskan mukaan infrastruktuuri oli kaikkien käyttäjien käytettävissä ilman syrjintää. Se korostaa, että hallien jakaminen kotimaan, Schengen-alueen sisäisten ja kansainvälisten lentojen kesken oli välttämätöntä matkustajavirtojen hallitsemiseksi niin, että rajatarkastuksia koskevia sääntöjä voitiin noudattaa. Sen mukaan sillä, että lennot käyttivät jompaakumpaa terminaalia, ei tarkoittanut, etteivätkö kaikki lentoyhtiöt olisi voineet vapaasti käyttää molempia terminaaleja liikennöimiensä lentojen mukaan. |
| --- | --- |

(98)

Ranskan mukaan infrastruktuuri oli kaikkien käyttäjien käytettävissä ilman syrjintää. Se korostaa, että hallien jakaminen kotimaan, Schengen-alueen sisäisten ja kansainvälisten lentojen kesken oli välttämätöntä matkustajavirtojen hallitsemiseksi niin, että rajatarkastuksia koskevia sääntöjä voitiin noudattaa. Sen mukaan sillä, että lennot käyttivät jompaakumpaa terminaalia, ei tarkoittanut, etteivätkö kaikki lentoyhtiöt olisi voineet vapaasti käyttää molempia terminaaleja liikennöimiensä lentojen mukaan.

| (99) | Ranska muistuttaa katsovansa, etteivät suoritetut työt vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska samalla toiminta-alueella ei toimi saman luokan lentoasemaa. Se korostaa myös, että 26 päivänä heinäkuuta 2004 myönnettyyn tukeen liittyvillä investoinneilla ei ollut tarkoitus suoraan lisätä lentoaseman kapasiteettia. |
| --- | --- |

(99)

Ranska muistuttaa katsovansa, etteivät suoritetut työt vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska samalla toiminta-alueella ei toimi saman luokan lentoasemaa. Se korostaa myös, että 26 päivänä heinäkuuta 2004 myönnettyyn tukeen liittyvillä investoinneilla ei ollut tarkoitus suoraan lisätä lentoaseman kapasiteettia.

| (100) | Ranska väittää, että tarkastellun tuen myöntämismenettelyillä taattiin suhteellisuusperiaatteen noudattaminen (22). Se muistuttaa, että julkisyhteisön osuus oli vain yksi miljoona euroa kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(100)

Ranska väittää, että tarkastellun tuen myöntämismenettelyillä taattiin suhteellisuusperiaatteen noudattaminen (22). Se muistuttaa, että julkisyhteisön osuus oli vain yksi miljoona euroa kolmen vuoden aikana.

22

3.2   MARKKINATALOUSTOIMIJATESTIN SOVELTAMINEN MP2-TERMINAALIIN

MARKKINATALOUSTOIMIJATESTIN SOVELTAMINEN MP2-TERMINAALIIN

| (101) | Ranskan mukaan PwC:n kritiikki, jonka mukaan suhdeluvun mukainen vähennys investointituesta mp2-terminaalin infrastruktuurien poistoissa vääristää markkinataloustoimijatestiä, ei ole perusteltu. Ranska toteaa, että voimassa olevien kirjanpitosääntöjen mukaan tuleviin tilikausiin kohdistettavat laitetuet on vähennettävä käyttöomaisuuden nettoarvosta. Lisäksi tukien käsittely oli sama mp1- ja mp2-terminaalin kohdalla. Molemmille myönnettiin tuki, jonka määrä oli 30 prosenttia terminaalissa tehtyjen töiden arvosta. Ranska katsoo vielä, että lentoaseman pitäjä olisi päätynyt laskuttamaan käyttäjiltä kustannuksia, joita sille ei tosiasiassa aiheutunut, jos matkustajamaksutariffin kustannuspohjassa olisi otettu huomioon bruttovirrat. Koska Ranska pitää departementin valtuustolta saatua tukea Ranskan lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisena, se katsoo yleisemmin CCIMP:n toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin, kun se ei ottanut liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kustannuksia, joita sen ei tarvinnut kattaa. |
| --- | --- |

(101)

Ranskan mukaan PwC:n kritiikki, jonka mukaan suhdeluvun mukainen vähennys investointituesta mp2-terminaalin infrastruktuurien poistoissa vääristää markkinataloustoimijatestiä, ei ole perusteltu. Ranska toteaa, että voimassa olevien kirjanpitosääntöjen mukaan tuleviin tilikausiin kohdistettavat laitetuet on vähennettävä käyttöomaisuuden nettoarvosta. Lisäksi tukien käsittely oli sama mp1- ja mp2-terminaalin kohdalla. Molemmille myönnettiin tuki, jonka määrä oli 30 prosenttia terminaalissa tehtyjen töiden arvosta. Ranska katsoo vielä, että lentoaseman pitäjä olisi päätynyt laskuttamaan käyttäjiltä kustannuksia, joita sille ei tosiasiassa aiheutunut, jos matkustajamaksutariffin kustannuspohjassa olisi otettu huomioon bruttovirrat. Koska Ranska pitää departementin valtuustolta saatua tukea Ranskan lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisena, se katsoo yleisemmin CCIMP:n toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin, kun se ei ottanut liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kustannuksia, joita sen ei tarvinnut kattaa.

| (102) | Ranska toteaa, että kun kauden aikana toteutetut investoinnit lisättiin liiketoimintasuunnitelmassa huomioon otetun kassavirran nettokirjanpitoarvoon, kyseessä oli vain vuoden 1987 toimilupasopimukseen liittyvän eritelmän määräysten tulkitseminen kirjanpitokäsittein. Se väittää, että tällainen määräys on toimilupasopimuksissa tavanomainen ja sen tarkoituksena on ottaa huomioon investointihankkeen ja toimilupasopimuksen kestot. |
| --- | --- |

(102)

Ranska toteaa, että kun kauden aikana toteutetut investoinnit lisättiin liiketoimintasuunnitelmassa huomioon otetun kassavirran nettokirjanpitoarvoon, kyseessä oli vain vuoden 1987 toimilupasopimukseen liittyvän eritelmän määräysten tulkitseminen kirjanpitokäsittein. Se väittää, että tällainen määräys on toimilupasopimuksissa tavanomainen ja sen tarkoituksena on ottaa huomioon investointihankkeen ja toimilupasopimuksen kestot.

| (103) | Ranska perustelee sitä, että 7,5 prosentin katsottiin kuvastavan keskimääräistä pääomakustannusta, sillä, että se vastaa Ranskan lentoasemien arvioitua keskimääräistä pääomakustannusta (23). Se on tosin hieman korkeampi lentoaseman sääntelyn alaisen toiminta-alan vuoksi ja koska arvio tehtiin ennen (2004) vertailuarvioita. Ranska toteaa Mazars-konsulttitoimiston käyttäneen omassa selvityksessään samaa keskimääräistä pääomakustannusoletusta kuin Marseille Provencen lentoaseman pitäjä. |
| --- | --- |

(103)

Ranska perustelee sitä, että 7,5 prosentin katsottiin kuvastavan keskimääräistä pääomakustannusta, sillä, että se vastaa Ranskan lentoasemien arvioitua keskimääräistä pääomakustannusta (23). Se on tosin hieman korkeampi lentoaseman sääntelyn alaisen toiminta-alan vuoksi ja koska arvio tehtiin ennen (2004) vertailuarvioita. Ranska toteaa Mazars-konsulttitoimiston käyttäneen omassa selvityksessään samaa keskimääräistä pääomakustannusoletusta kuin Marseille Provencen lentoaseman pitäjä.

23

| (104) | Ranska katsoo komission tehneen virheen todetessaan, etteivät yleiseen etuun liittyvästä syystä toteutetut mukauttamistoimenpiteet (kannustin uusien reittien avaamiseksi) olleet aiheuttaneet ulkoisten kulujen lisääntymistä, sillä kyseiset mukautukset oli tosiasiassa otettu huomioon: ei kuluina, vaan kaikissa tarkastelluissa tapauksissa laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksujen alennuksina. Ranska lisää, että mukautuksista hyötyivät sekä mp2- että mp1-terminaalin käyttäjät ja että myönnettyjen alennusten yhteismäärä mukautusten soveltamisvuosina 2005–2010 jakautui tasaisesti terminaalien kesken ([...]* miljoonaa euroa mp1-terminaalin osalta, ja [...]* miljoonaa euroa mp2-terminaalin osalta). Ranska on myös esittänyt jälkikäteen laaditun, vuosia 2005–2010 koskevan liiketoimintasuunnitelman, josta ilmenee, että syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 esitetyt liiketoimintasuunnitelmat perustuivat ennakoituihin tietoihin, jotka olivat hyvin lähellä toteutuneita tietoja, ja että mp2-terminaali osoittautui kannattavammaksi kuin investointipäätöstä tehdessä ennakoitiin. |
| --- | --- |

(104)

Ranska katsoo komission tehneen virheen todetessaan, etteivät yleiseen etuun liittyvästä syystä toteutetut mukauttamistoimenpiteet (kannustin uusien reittien avaamiseksi) olleet aiheuttaneet ulkoisten kulujen lisääntymistä, sillä kyseiset mukautukset oli tosiasiassa otettu huomioon: ei kuluina, vaan kaikissa tarkastelluissa tapauksissa laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksujen alennuksina. Ranska lisää, että mukautuksista hyötyivät sekä mp2- että mp1-terminaalin käyttäjät ja että myönnettyjen alennusten yhteismäärä mukautusten soveltamisvuosina 2005–2010 jakautui tasaisesti terminaalien kesken ([...]* miljoonaa euroa mp1-terminaalin osalta, ja [...]* miljoonaa euroa mp2-terminaalin osalta). Ranska on myös esittänyt jälkikäteen laaditun, vuosia 2005–2010 koskevan liiketoimintasuunnitelman, josta ilmenee, että syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 esitetyt liiketoimintasuunnitelmat perustuivat ennakoituihin tietoihin, jotka olivat hyvin lähellä toteutuneita tietoja, ja että mp2-terminaali osoittautui kannattavammaksi kuin investointipäätöstä tehdessä ennakoitiin.

3.3   CCIMP:LLE MYÖNNETTY TOIMINTATUKI

CCIMP:LLE MYÖNNETTY TOIMINTATUKI

| (105) | Ranska väittää, etteivät viranomaisten CCIMP:lle myöntämät [...]* miljoonan euron tuet ole toimintatukia, vaan korvaus CCIMP:n yleispalveluyksikön Marseille Provencen lentoasemalle suorittamista palveluista. Ranska toteaa, että koska kauppa- ja teollisuuskamarin lentoasemayksiköllä oli sen muista yksiköistä erillinen kirjanpito, tässä päätöksessä tarkoitetut summat vastaavat yleispalveluyksikön lentoasemalle suorittamiin palveluihin liittyviä edelleenlaskutuksia ja ovat siksi maksuja, jotka vastaavat kaudella 2001–2010 laskutettuja palveluja. |
| --- | --- |

(105)

Ranska väittää, etteivät viranomaisten CCIMP:lle myöntämät [...]* miljoonan euron tuet ole toimintatukia, vaan korvaus CCIMP:n yleispalveluyksikön Marseille Provencen lentoasemalle suorittamista palveluista. Ranska toteaa, että koska kauppa- ja teollisuuskamarin lentoasemayksiköllä oli sen muista yksiköistä erillinen kirjanpito, tässä päätöksessä tarkoitetut summat vastaavat yleispalveluyksikön lentoasemalle suorittamiin palveluihin liittyviä edelleenlaskutuksia ja ovat siksi maksuja, jotka vastaavat kaudella 2001–2010 laskutettuja palveluja.

| (106) | Ranska korostaa CCIMP:n tilintarkastajan todistuksessa vahvistettavan, että CCIMP:n keskuspalveluista ei ole suoritettu maksuja Marseille Provencen lentoasemalle. |
| --- | --- |

(106)

Ranska korostaa CCIMP:n tilintarkastajan todistuksessa vahvistettavan, että CCIMP:n keskuspalveluista ei ole suoritettu maksuja Marseille Provencen lentoasemalle.

| (107) | Ranska on myös selostanut, miten lentoasemaverojärjestelmä toimii, sulkeakseen pois mahdollisuuden, että kyseiseen järjestelmään liittyy valtiontukea. Ranska muistuttaa, että lentoasemaverosta säädetään yleisen verokoodeksin (Code général des impôts) 1609 quatervicies §:ssä, jonka mukaan veroa kannetaan lentoasematoimintaa harjoittavien julkis- tai yksityisoikeudellisten oikeushenkilöiden eduksi ja kaikkien julkista lentoliikennetoimintaa harjoittavien yritysten on maksettava sitä. Siinä säädetään myös, että vero kohdennetaan yksinomaan sellaisten kustannusten korvaamiseen, joita lentoaseman pitäjille aiheutuu julkisen vallan tehtävien, esimerkiksi turvallisuus-, palontorjunta- ja pelastustehtävien, lintujen torjunnan ja turvatehtävien, suorittamisesta. Ranska täsmentää vielä, että lentoasemaveron määrä vahvistetaan vuosittain lentoasemakohtaisesti sen mukaan, mitä voimassaolevien määräysten mukaisia palveluja lentoasemalla suoritetaan ja miten liikennettä, kustannuksia ja lentoaseman pitäjän muita tuloja koskevien tietojen ennakoidaan kehittyvän. Lentoasemien pitäjät laativat tätä varten vuosittain kustannus- ja liikenneilmoituksen, joka toimitetaan siviili-ilmailun turvallisuudesta vastaaville aluevirastoille validoitaviksi. Siviili-ilmailuviranomaisen (Direction générale de l'aviation civile) keskushallinto laskee tariffit ottaen huomioon edeltävien vuosien kumulatiiviset tulokset. |
| --- | --- |

(107)

Ranska on myös selostanut, miten lentoasemaverojärjestelmä toimii, sulkeakseen pois mahdollisuuden, että kyseiseen järjestelmään liittyy valtiontukea. Ranska muistuttaa, että lentoasemaverosta säädetään yleisen verokoodeksin (Code général des impôts) 1609 quatervicies §:ssä, jonka mukaan veroa kannetaan lentoasematoimintaa harjoittavien julkis- tai yksityisoikeudellisten oikeushenkilöiden eduksi ja kaikkien julkista lentoliikennetoimintaa harjoittavien yritysten on maksettava sitä. Siinä säädetään myös, että vero kohdennetaan yksinomaan sellaisten kustannusten korvaamiseen, joita lentoaseman pitäjille aiheutuu julkisen vallan tehtävien, esimerkiksi turvallisuus-, palontorjunta- ja pelastustehtävien, lintujen torjunnan ja turvatehtävien, suorittamisesta. Ranska täsmentää vielä, että lentoasemaveron määrä vahvistetaan vuosittain lentoasemakohtaisesti sen mukaan, mitä voimassaolevien määräysten mukaisia palveluja lentoasemalla suoritetaan ja miten liikennettä, kustannuksia ja lentoaseman pitäjän muita tuloja koskevien tietojen ennakoidaan kehittyvän. Lentoasemien pitäjät laativat tätä varten vuosittain kustannus- ja liikenneilmoituksen, joka toimitetaan siviili-ilmailun turvallisuudesta vastaaville aluevirastoille validoitaviksi. Siviili-ilmailuviranomaisen (Direction générale de l'aviation civile) keskushallinto laskee tariffit ottaen huomioon edeltävien vuosien kumulatiiviset tulokset.

| (108) | Ranska kiistää väitteen siitä, että järjestelmään voisi sisältyä valtiontukea. Se korostaa ensinnäkin, että järjestelmä on yleisesti sovellettava ja koskee samoin säännöin kaikkia Ranskan lentoasemia. |
| --- | --- |

(108)

Ranska kiistää väitteen siitä, että järjestelmään voisi sisältyä valtiontukea. Se korostaa ensinnäkin, että järjestelmä on yleisesti sovellettava ja koskee samoin säännöin kaikkia Ranskan lentoasemia.

| (109) | Lisäksi se täsmentää, että koska veron määrä vahvistetaan kustannus- ja liikenne-ennusteiden perusteella, tulot ja kustannukset eivät todennäköisesti aina täsmää joka vuosi, mutta kiistää, että korvauksia voitaisiin maksaa liikaa. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi se täsmentää, että koska veron määrä vahvistetaan kustannus- ja liikenne-ennusteiden perusteella, tulot ja kustannukset eivät todennäköisesti aina täsmää joka vuosi, mutta kiistää, että korvauksia voitaisiin maksaa liikaa.

| (110) | Ranska muistuttaa, että lentoasemien pitäjille korvataan vain toteutuneet kustannukset ja vasta jälkikäteen poistojen mukaan ja että heti, kun havaitaan positiivinen saldo, se siirretään seuraavien vuosien kumulatiiviseen kirjanpitoon. Tällöin lentoaseman pitäjän maksettavaksi tulee rahoituskuluja, ja tariffia mukautetaan seuraavana vuonna. Ranskan mukaan lentoasemaverojärjestelmä on ollut tappiollinen usean vuoden ajan (noin 110 miljoonaa euroa vuoden 2010 lopussa), mikä on johtanut siihen, että kaikkia lentoasemille aiheutuvia turvallisuus- ja turvakustannuksia ei korvata vaan ne kirjataan valtion maksettaviksi rahoituskustannuksiksi. Ranska korostaa, että jälkikäteen tehtävissä tariffikorotuksissa on otettava huomioon lentoyhtiöille aiheutuvat seuraukset. Tästä syystä oikaisuja ei voida tehdä liian nopeasti. |
| --- | --- |

(110)

Ranska muistuttaa, että lentoasemien pitäjille korvataan vain toteutuneet kustannukset ja vasta jälkikäteen poistojen mukaan ja että heti, kun havaitaan positiivinen saldo, se siirretään seuraavien vuosien kumulatiiviseen kirjanpitoon. Tällöin lentoaseman pitäjän maksettavaksi tulee rahoituskuluja, ja tariffia mukautetaan seuraavana vuonna. Ranskan mukaan lentoasemaverojärjestelmä on ollut tappiollinen usean vuoden ajan (noin 110 miljoonaa euroa vuoden 2010 lopussa), mikä on johtanut siihen, että kaikkia lentoasemille aiheutuvia turvallisuus- ja turvakustannuksia ei korvata vaan ne kirjataan valtion maksettaviksi rahoituskustannuksiksi. Ranska korostaa, että jälkikäteen tehtävissä tariffikorotuksissa on otettava huomioon lentoyhtiöille aiheutuvat seuraukset. Tästä syystä oikaisuja ei voida tehdä liian nopeasti.

| (111) | Ranska mainitsee lopuksi lentoaseman pitäjän vaihtuessa sovellettavan ”nollausmekanismin”, joka tarkoittaa, että lentoaseman pitäjän on toimikautensa päättyessä korvattava mahdollinen positiivinen saldo. |
| --- | --- |

(111)

Ranska mainitsee lopuksi lentoaseman pitäjän vaihtuessa sovellettavan ”nollausmekanismin”, joka tarkoittaa, että lentoaseman pitäjän on toimikautensa päättyessä korvattava mahdollinen positiivinen saldo.

| (112) | Ranska toteaa, että Marseille Provencen lentoasemaa koskeva lentoasemaverojärjestelmän kumulatiivinen alijäämä oli vuoden 2000 lopussa 2,7 miljoonaa euroa ja että tasapaino saavutettiin vuonna 2010, kun tariffiksi vahvistettiin 8,20 euroa. Vuonna 2011 tariffia alennettiin (7,774 euroa) ylijäämän kertymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(112)

Ranska toteaa, että Marseille Provencen lentoasemaa koskeva lentoasemaverojärjestelmän kumulatiivinen alijäämä oli vuoden 2000 lopussa 2,7 miljoonaa euroa ja että tasapaino saavutettiin vuonna 2010, kun tariffiksi vahvistettiin 8,20 euroa. Vuonna 2011 tariffia alennettiin (7,774 euroa) ylijäämän kertymisen estämiseksi.

3.4   MP1- JA MP2-TERMINAALIEN MATKUSTAJAMAKSUJEN VAHVISTAMINEN

MP1- JA MP2-TERMINAALIEN MATKUSTAJAMAKSUJEN VAHVISTAMINEN

| (113) | Ranska väittää, että ero mp1- ja mp2-terminaalien tariffien välillä on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (24) säännösten mukainen, ja muistuttaa, että mp2-terminaali on kaikkien lentoyhtiöiden käytettävissä. Se täsmentää, että ero mp1- ja mp2-terminaalien tariffeissa perustuu siihen, että matkustajatoimintoihin liittyvät kustannukset poikkeavat terminaaleissa toisistaan. Ranska huomauttaa korkeimman hallinto-oikeuden todenneen 26 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään päätöksessä, että mp1-terminaalia varten vahvistetut tariffit olivat pätevät. Samalla se tuli Ranskan mukaan vahvistaneeksi niiden sääntöjen pätevyyden, joiden mukaan kustannukset ja tulot jaetaan kirjanpidossa mp1- ja mp2-terminaalien kesken. Ranska korostaa vielä, että Marseille Provencen lentoasemalla sovellettavan single till -periaatteen ansiosta ero matkustajamaksun tuotantokustannusten ja saman maksun tariffin välillä muodostuu kyseisen lentoaseman lentoliikenteeseen liittymättömistä resursseista, jotka asiantunteva toimija ottaisi huomioon määrittäessään lentoasemalla sovellettavan tariffin tason. |
| --- | --- |

(113)

Ranska väittää, että ero mp1- ja mp2-terminaalien tariffien välillä on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (24) säännösten mukainen, ja muistuttaa, että mp2-terminaali on kaikkien lentoyhtiöiden käytettävissä. Se täsmentää, että ero mp1- ja mp2-terminaalien tariffeissa perustuu siihen, että matkustajatoimintoihin liittyvät kustannukset poikkeavat terminaaleissa toisistaan. Ranska huomauttaa korkeimman hallinto-oikeuden todenneen 26 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään päätöksessä, että mp1-terminaalia varten vahvistetut tariffit olivat pätevät. Samalla se tuli Ranskan mukaan vahvistaneeksi niiden sääntöjen pätevyyden, joiden mukaan kustannukset ja tulot jaetaan kirjanpidossa mp1- ja mp2-terminaalien kesken. Ranska korostaa vielä, että Marseille Provencen lentoasemalla sovellettavan single till -periaatteen ansiosta ero matkustajamaksun tuotantokustannusten ja saman maksun tariffin välillä muodostuu kyseisen lentoaseman lentoliikenteeseen liittymättömistä resursseista, jotka asiantunteva toimija ottaisi huomioon määrittäessään lentoasemalla sovellettavan tariffin tason.

24

| (114) | Ranska kiistää sen, että CCIMP olisi ottanut huomioon vain suoraan mp2-terminaalin käyttöönottoon ja toimintaan liittyvät lisäkustannukset. Se väittää, että koska kyseiset kaksi terminaalia eivät ole maantieteellisesti yhteydessä toisiinsa, on mahdollista eriyttää kaikki mp2-terminaalin edellyttämät investoinnit, joiden määrä oli 8,95 miljoonaa euroa. Ranska muistuttaa, että lentoaseman kustannusrakenne koostuu enimmäkseen kiinteistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(114)

Ranska kiistää sen, että CCIMP olisi ottanut huomioon vain suoraan mp2-terminaalin käyttöönottoon ja toimintaan liittyvät lisäkustannukset. Se väittää, että koska kyseiset kaksi terminaalia eivät ole maantieteellisesti yhteydessä toisiinsa, on mahdollista eriyttää kaikki mp2-terminaalin edellyttämät investoinnit, joiden määrä oli 8,95 miljoonaa euroa. Ranska muistuttaa, että lentoaseman kustannusrakenne koostuu enimmäkseen kiinteistä kustannuksista.

| (115) | Ranska esittää seuraavaksi seikat, joiden perusteella mp2-terminaalin osuus toimintakustannuksista määritettiin:






  — | Koska mp2-terminaalin pinta-alan osuus on vain 8,9 prosenttia lentoaseman kokonaisterminaalipinta-alasta, sen osuus kohdasta ”verot ja vakuutukset” on vain 9,8 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(115)

Ranska esittää seuraavaksi seikat, joiden perusteella mp2-terminaalin osuus toimintakustannuksista määritettiin:

—

Koska mp2-terminaalin pinta-alan osuus on vain 8,9 prosenttia lentoaseman kokonaisterminaalipinta-alasta, sen osuus kohdasta ”verot ja vakuutukset” on vain 9,8 prosenttia.

| — | Uusi mp2-terminaali on paremmin eristetty, huonekorkeudeltaan mp1-terminaalia huomattavasti matalampi ja kattaa vain 8,9 prosenttia lentoaseman terminaalipinta-alasta, joten sen osuus menokohdasta ”kylmä- ja polttoaineet” (energia) on vain 8,6 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Uusi mp2-terminaali on paremmin eristetty, huonekorkeudeltaan mp1-terminaalia huomattavasti matalampi ja kattaa vain 8,9 prosenttia lentoaseman terminaalipinta-alasta, joten sen osuus menokohdasta ”kylmä- ja polttoaineet” (energia) on vain 8,6 prosenttia.

| — | Mp2-terminaalin osuus siivouskuluista on 7,8 prosenttia käytetyn pinta-alan suhteellisen osuuden (8,9 prosenttia) ja lattianpäällysteen (mp2-terminaalissa laatoitus, mp1-terminaalissa kokolattiamatto) perusteella, kun siivoustiheys on molemmissa terminaaleissa sama. |
| --- | --- |

—

Mp2-terminaalin osuus siivouskuluista on 7,8 prosenttia käytetyn pinta-alan suhteellisen osuuden (8,9 prosenttia) ja lattianpäällysteen (mp2-terminaalissa laatoitus, mp1-terminaalissa kokolattiamatto) perusteella, kun siivoustiheys on molemmissa terminaaleissa sama.

| — | Mp2-terminaalista ei aiheudu lisähenkilöstökustannuksia lukuun ottamatta terminaalin koordinaattorin (vuonna 2007), toiminnan koordinaattorin ja neuvontavirkailijan (2010) toimiin palkattuja henkilöitä. Ranskan laatima taulukko kuvastaa tätä samaa oletusta. Sen vastauksessa on myös esitetty jakoperusteet, joiden mukaisesti toimintakustannukset jaettiin terminaalien kesken. |
| --- | --- |

—

Mp2-terminaalista ei aiheudu lisähenkilöstökustannuksia lukuun ottamatta terminaalin koordinaattorin (vuonna 2007), toiminnan koordinaattorin ja neuvontavirkailijan (2010) toimiin palkattuja henkilöitä. Ranskan laatima taulukko kuvastaa tätä samaa oletusta. Sen vastauksessa on myös esitetty jakoperusteet, joiden mukaisesti toimintakustannukset jaettiin terminaalien kesken.

| (116) | Ranska väittääkin, että koska toimintakustannuksia kohdennettaessa oletettiin henkilöstömäärän säilyvän muuttumattomana, mp2-terminaaliin kohdennetut kustannukset merkitsivät yhtä suurta säästöä mp1-terminaalin matkustajamaksuissa. Ranska toteaa lisäksi, että mp2-terminaaliin kohdennetut kustannukset vastaavat kustannuksia, joita mp1-terminaalille olisi aiheutunut, jos toista terminaalia ei olisi rakennettu (liitteet 44 ja 25). |
| --- | --- |

(116)

Ranska väittääkin, että koska toimintakustannuksia kohdennettaessa oletettiin henkilöstömäärän säilyvän muuttumattomana, mp2-terminaaliin kohdennetut kustannukset merkitsivät yhtä suurta säästöä mp1-terminaalin matkustajamaksuissa. Ranska toteaa lisäksi, että mp2-terminaaliin kohdennetut kustannukset vastaavat kustannuksia, joita mp1-terminaalille olisi aiheutunut, jos toista terminaalia ei olisi rakennettu (liitteet 44 ja 25).

| (117) | Ranska kiistää myös PwC:n päätelmän, jonka mukaan investoinnit, jotka eivät kohdennu suoraan terminaaleihin, on kohdennettava niihin välillisesti. Ranska luettelee investoinnit, jotka eivät sisälly matkustajamaksuun, ja selostaa, miten ne on otettu huomioon kirjanpidossa (investoinnit terminaaleista erillisiin rakennuksiin, joista saadaan erillisiä vuokratuloja, kertaluonteiset investoinnit, jotka koskevat vanhentuneiden laitteiden korvaamista uusilla ja jotka kohdennetaan tiettyihin kustannuspaikkoihin, tieverkosto-, tietotekniikka- ja matkustajasiltainvestoinnit, jotka kohdennetaan kyseiseen kustannuspaikkaan ja sisällytetään tarvittaessa osuuteen yleiskustannuksista). Ranska kiistää myös PwC:n väitteen, jonka mukaan mp2-terminaalin matkustajat todennäköisesti käyttävät mp1-terminaalin laitteita ja mp1-terminaalin poistoista on siksi kohdennettava 10 prosenttia mp2-terminaaliin. Ranska väittää, että koska lentoaseman infrastruktuurit ovat selkeästi erillisiä, tällainen käyttö on erittäin epätodennäköistä, ja jos näin tehtäisiin, poistoista olisi kohdennettava mp2-terminaalin pinta-alaa vastaava osuus. Tämä puolestaan edellyttäisi sitä, että sama osuus mp1-terminaalin kaupallisista tuotoista kohdennetaan mp2-terminaaliin, jolloin pääterminaalin kate supistuisi [...]* miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(117)

Ranska kiistää myös PwC:n päätelmän, jonka mukaan investoinnit, jotka eivät kohdennu suoraan terminaaleihin, on kohdennettava niihin välillisesti. Ranska luettelee investoinnit, jotka eivät sisälly matkustajamaksuun, ja selostaa, miten ne on otettu huomioon kirjanpidossa (investoinnit terminaaleista erillisiin rakennuksiin, joista saadaan erillisiä vuokratuloja, kertaluonteiset investoinnit, jotka koskevat vanhentuneiden laitteiden korvaamista uusilla ja jotka kohdennetaan tiettyihin kustannuspaikkoihin, tieverkosto-, tietotekniikka- ja matkustajasiltainvestoinnit, jotka kohdennetaan kyseiseen kustannuspaikkaan ja sisällytetään tarvittaessa osuuteen yleiskustannuksista). Ranska kiistää myös PwC:n väitteen, jonka mukaan mp2-terminaalin matkustajat todennäköisesti käyttävät mp1-terminaalin laitteita ja mp1-terminaalin poistoista on siksi kohdennettava 10 prosenttia mp2-terminaaliin. Ranska väittää, että koska lentoaseman infrastruktuurit ovat selkeästi erillisiä, tällainen käyttö on erittäin epätodennäköistä, ja jos näin tehtäisiin, poistoista olisi kohdennettava mp2-terminaalin pinta-alaa vastaava osuus. Tämä puolestaan edellyttäisi sitä, että sama osuus mp1-terminaalin kaupallisista tuotoista kohdennetaan mp2-terminaaliin, jolloin pääterminaalin kate supistuisi [...]* miljoonalla eurolla.

| (118) | Ranska korostaa vielä, että vuosina 2006 ja 2007 laadituissa PwC:n selvityksissä käytetyt liikenneoletukset perustuivat marraskuussa 2004 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin ennusteisiin eikä niissä otettu huomioon sitä, että syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 laadituissa liiketoimintasuunnitelmissa liikennelukuja tarkistettiin alaspäin. Tämä johtui siitä, että Air France oli päättänyt olla siirtämättä mp2-terminaaliin sukkulaliikennettään ja uuden terminaalin avaamispäätöksen tekemistä oli lykätty kuusi kuukautta, mikä supisti liikennettä huomattavasti vuosina 2006 ja 2007. Ranska kiistää myös sen PwC:n selvityksen väitteen, että mp2-terminaali olisi vienyt liikennettä mp1-terminaalista. Se tähdentää tässä yhteydessä, että Air France ei loppujen lopuksi siirtänyt Orlyyn suuntautuvaa sukkulaliikennettään mp2-terminaaliin ja että Air Francen liikenne pysyi vakaana vuosina 2008–2011 kummallakin niistä reiteistä, joilla se kilpaili mp2-terminaalia käyttävän Ryanairin kanssa vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(118)

Ranska korostaa vielä, että vuosina 2006 ja 2007 laadituissa PwC:n selvityksissä käytetyt liikenneoletukset perustuivat marraskuussa 2004 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin ennusteisiin eikä niissä otettu huomioon sitä, että syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 laadituissa liiketoimintasuunnitelmissa liikennelukuja tarkistettiin alaspäin. Tämä johtui siitä, että Air France oli päättänyt olla siirtämättä mp2-terminaaliin sukkulaliikennettään ja uuden terminaalin avaamispäätöksen tekemistä oli lykätty kuusi kuukautta, mikä supisti liikennettä huomattavasti vuosina 2006 ja 2007. Ranska kiistää myös sen PwC:n selvityksen väitteen, että mp2-terminaali olisi vienyt liikennettä mp1-terminaalista. Se tähdentää tässä yhteydessä, että Air France ei loppujen lopuksi siirtänyt Orlyyn suuntautuvaa sukkulaliikennettään mp2-terminaaliin ja että Air Francen liikenne pysyi vakaana vuosina 2008–2011 kummallakin niistä reiteistä, joilla se kilpaili mp2-terminaalia käyttävän Ryanairin kanssa vuodesta 2009 alkaen.

| (119) | Ranska väittää, että koska PwC:n perustelut eivät pitäneet paikkaansa, matkustajakohtaisella 3,84 euron tariffilla ei myöskään ole perusteita. Sen mukaan tämä tariffi on myös korkeampi kuin mp1-terminaalissa vuonna 2007 käytössä ollut tariffi. |
| --- | --- |

(119)

Ranska väittää, että koska PwC:n perustelut eivät pitäneet paikkaansa, matkustajakohtaisella 3,84 euron tariffilla ei myöskään ole perusteita. Sen mukaan tämä tariffi on myös korkeampi kuin mp1-terminaalissa vuonna 2007 käytössä ollut tariffi.

| (120) | Ranska muistuttaa, että sen jälkeen, kun korkein hallinto-oikeus oli kumonnut tariffit, jotka olivat käytössä mp2-terminaalissa vuosina 2006, 2007 ja 2008 ja mp1-terminaalissa vuonna 2008, lentoaseman pitäjä vahvisti molemmille terminaaleille uudet tariffit. Mp2-terminaalin tariffien korotusten perusteluna oli se, että sääntelyviranomainen (taloudesta ja siviili-ilmailusta vastaavat ministerit) vaati AMS:n kanssa tehdyn mainossopimuksen kustannusten kohdentamista vain tähän terminaaliin kyseenalaistamatta terminaalien välisen kustannustenjaon jakoperustetta. |
| --- | --- |

(120)

Ranska muistuttaa, että sen jälkeen, kun korkein hallinto-oikeus oli kumonnut tariffit, jotka olivat käytössä mp2-terminaalissa vuosina 2006, 2007 ja 2008 ja mp1-terminaalissa vuonna 2008, lentoaseman pitäjä vahvisti molemmille terminaaleille uudet tariffit. Mp2-terminaalin tariffien korotusten perusteluna oli se, että sääntelyviranomainen (taloudesta ja siviili-ilmailusta vastaavat ministerit) vaati AMS:n kanssa tehdyn mainossopimuksen kustannusten kohdentamista vain tähän terminaaliin kyseenalaistamatta terminaalien välisen kustannustenjaon jakoperustetta.

| (121) | Ranskan mukaan CCIMP oli määrittänyt tariffin sellaiseksi, että kustannukset katettiin molemmissa terminaaleissa samantasoisesti ([...]*-prosenttisesti). Ranskan mukaan direktiivissä 2009/12/EY säädetään, että lentoasemamaksujen taso voidaan eriyttää muun muassa palvelujen kustannusten mukaisesti, ja että sen varmistamiseksi, että eritasoiset maksut perustuvat kustannuseroihin, matkustajamaksujen on katettava kyseiset kustannukset samantasoisesti molemmissa terminaaleissa. Ranska lisää, että kattavuus voi olla alle 100 prosenttia, koska single till -periaatetta sovellettaessa otetaan huomioon lentoaseman kokonaistaloudellinen tasapaino laskemalla mukaan lentoliikenteeseen liittymättömät tulot. Ranska muistuttaa Mazars-konsulttitoimiston arvioineen selvityksessään, että vuonna 2007 matkustajakohtaiset kustannukset katettiin matkustajamaksulla [...]*-prosenttisesti mp1-terminaalissa ja [...]*-prosenttisesti mp2-terminaalissa. |
| --- | --- |

(121)

Ranskan mukaan CCIMP oli määrittänyt tariffin sellaiseksi, että kustannukset katettiin molemmissa terminaaleissa samantasoisesti ([...]*-prosenttisesti). Ranskan mukaan direktiivissä 2009/12/EY säädetään, että lentoasemamaksujen taso voidaan eriyttää muun muassa palvelujen kustannusten mukaisesti, ja että sen varmistamiseksi, että eritasoiset maksut perustuvat kustannuseroihin, matkustajamaksujen on katettava kyseiset kustannukset samantasoisesti molemmissa terminaaleissa. Ranska lisää, että kattavuus voi olla alle 100 prosenttia, koska single till -periaatetta sovellettaessa otetaan huomioon lentoaseman kokonaistaloudellinen tasapaino laskemalla mukaan lentoliikenteeseen liittymättömät tulot. Ranska muistuttaa Mazars-konsulttitoimiston arvioineen selvityksessään, että vuonna 2007 matkustajakohtaiset kustannukset katettiin matkustajamaksulla [...]*-prosenttisesti mp1-terminaalissa ja [...]*-prosenttisesti mp2-terminaalissa.

| (122) | Ranska päättelee tämän perusteella, etteivät mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit voi tarkoittaa, että yhdelle yhtiölle on annettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu, koska ne vahvistettiin suhteessa mp2-terminaalin rakentamiseen ja toimintaan liittyviin kustannuksiin. Se katsoo myös, että eri terminaalien käytöstä perittävien lentoasemamaksujen ero perustuu objektiivisiin ja avoimiin arviointiperusteisiin sekä kuhunkin terminaaliin kohdennettuihin kustannuksiin ja että eriyttämisestä on näin ollen nimenomaisesti säädetty direktiivin 2009/12/EY 10 artiklassa. |
| --- | --- |

(122)

Ranska päättelee tämän perusteella, etteivät mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit voi tarkoittaa, että yhdelle yhtiölle on annettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu, koska ne vahvistettiin suhteessa mp2-terminaalin rakentamiseen ja toimintaan liittyviin kustannuksiin. Se katsoo myös, että eri terminaalien käytöstä perittävien lentoasemamaksujen ero perustuu objektiivisiin ja avoimiin arviointiperusteisiin sekä kuhunkin terminaaliin kohdennettuihin kustannuksiin ja että eriyttämisestä on näin ollen nimenomaisesti säädetty direktiivin 2009/12/EY 10 artiklassa.

| (123) | Toimenpiteen valikoivuutta ei Ranskan mukaan myöskään ole osoitettu, sillä samoja tariffeja sovellettiin poikkeuksetta kaikkiin mp2-terminaalia käyttäviin yhtiöihin. |
| --- | --- |

(123)

Toimenpiteen valikoivuutta ei Ranskan mukaan myöskään ole osoitettu, sillä samoja tariffeja sovellettiin poikkeuksetta kaikkiin mp2-terminaalia käyttäviin yhtiöihin.

| (124) | Ranska täsmentää kotimaanlentoihin sovelletuista matkustajamaksualennuksista, että 16 päivänä lokakuuta 2009 annetussa asetuksessa kiellettiin kaikenlainen tariffien eriyttäminen Schengen-alueen maissa. Se muistuttaa myös, että komissio on 28 päivänä tammikuuta 2009 antamassaan päätöksessä katsonut, ettei lisätoimenpiteiden ehdottamiseen ollut aihetta. |
| --- | --- |

(124)

Ranska täsmentää kotimaanlentoihin sovelletuista matkustajamaksualennuksista, että 16 päivänä lokakuuta 2009 annetussa asetuksessa kiellettiin kaikenlainen tariffien eriyttäminen Schengen-alueen maissa. Se muistuttaa myös, että komissio on 28 päivänä tammikuuta 2009 antamassaan päätöksessä katsonut, ettei lisätoimenpiteiden ehdottamiseen ollut aihetta.

3.5   UUSIEN REITTIEN AVAAMISEEN LIITTYVÄT MAKSUALENNUKSET

UUSIEN REITTIEN AVAAMISEEN LIITTYVÄT MAKSUALENNUKSET

| (125) | Ranska toteaa aluksi, että lentoyhtiöille myönnettyjä tariffimukautuksia, joita komissio arvioi aloittamispäätöksensä 116–137 johdantokappaleessa, käytetään kaikilla valtion ylläpitämillä Ranskan lentoasemilla ja hyvin monilla alueellisilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

(125)

Ranska toteaa aluksi, että lentoyhtiöille myönnettyjä tariffimukautuksia, joita komissio arvioi aloittamispäätöksensä 116–137 johdantokappaleessa, käytetään kaikilla valtion ylläpitämillä Ranskan lentoasemilla ja hyvin monilla alueellisilla lentoasemilla.

| (126) | Se lisää, että toimenpiteillä pyritään edistämään uusien reittien avaamista. Tariffimukautuksilla on sen mukaan yleishyödyllinen tehtävä, joka liittyy alueen liikennepalvelujen ja -yhteyksien parantamiseen, maankäytön suunnitteluun ja sisämarkkinoiden yhdentämiseen. |
| --- | --- |

(126)

Se lisää, että toimenpiteillä pyritään edistämään uusien reittien avaamista. Tariffimukautuksilla on sen mukaan yleishyödyllinen tehtävä, joka liittyy alueen liikennepalvelujen ja -yhteyksien parantamiseen, maankäytön suunnitteluun ja sisämarkkinoiden yhdentämiseen.

| (127) | Ranska katsoo, että komission on otettava yleishyödyllinen tehtävä huomioon tarkastellessaan, ovatko myönnetyt tuet unionin oikeuden mukaisia. |
| --- | --- |

(127)

Ranska katsoo, että komission on otettava yleishyödyllinen tehtävä huomioon tarkastellessaan, ovatko myönnetyt tuet unionin oikeuden mukaisia.

| (128) | Ranska toteaa myös hyväksyvänsä tariffimukautukset vuosittain hyväksyntämenettelyssä, joka koskee kaikkia valtion lentoasemia. Tämä takaa Ranskan mukaan toimenpiteiden syrjimättömyyden. Ranska väittää, että vuosittainen tariffien hyväksyntämenettely riittää täyttämään vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioissa olisi säädettävä muutoksenhakumenettelyistä tukien myöntämisessä mahdollisesti esiintyvän syrjinnän korjaamiseksi. Tämä on yksi tarkasteltavana olevan tuen soveltuvuusedellytyksistä. |
| --- | --- |

(128)

Ranska toteaa myös hyväksyvänsä tariffimukautukset vuosittain hyväksyntämenettelyssä, joka koskee kaikkia valtion lentoasemia. Tämä takaa Ranskan mukaan toimenpiteiden syrjimättömyyden. Ranska väittää, että vuosittainen tariffien hyväksyntämenettely riittää täyttämään vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioissa olisi säädettävä muutoksenhakumenettelyistä tukien myöntämisessä mahdollisesti esiintyvän syrjinnän korjaamiseksi. Tämä on yksi tarkasteltavana olevan tuen soveltuvuusedellytyksistä.

| (129) | Ranska muistuttaa, että kansallisessa laissa (siviili-ilmailulain R.224-2-2 §), jossa säädetään hintamukautusten mahdollisuudesta, tariffien vahvistamisesta vastaava henkilö velvoitetaan määrittelemään tavoiteltua yleishyödyllistä päämäärää vastaavat seurantaindikaattorit. Ranskan mukaan käytössä olevilla seurantaindikaattoreilla voidaan vuosittain varmistaa, että toimenpidettä toteutetaan moitteettomasti ja siihen tehdään tarvittaessa muutoksia. Tämä riittää Ranskan mukaan täyttämään soveltuvuusedellytyksen, jonka mukaan on määriteltävä seuraamuksia, joita voidaan soveltaa jos lentoliikenteen harjoittaja ei noudata lentoasemalle antamiaan sitoumuksia. |
| --- | --- |

(129)

Ranska muistuttaa, että kansallisessa laissa (siviili-ilmailulain R.224-2-2 §), jossa säädetään hintamukautusten mahdollisuudesta, tariffien vahvistamisesta vastaava henkilö velvoitetaan määrittelemään tavoiteltua yleishyödyllistä päämäärää vastaavat seurantaindikaattorit. Ranskan mukaan käytössä olevilla seurantaindikaattoreilla voidaan vuosittain varmistaa, että toimenpidettä toteutetaan moitteettomasti ja siihen tehdään tarvittaessa muutoksia. Tämä riittää Ranskan mukaan täyttämään soveltuvuusedellytyksen, jonka mukaan on määriteltävä seuraamuksia, joita voidaan soveltaa jos lentoliikenteen harjoittaja ei noudata lentoasemalle antamiaan sitoumuksia.

| (130) | Ranska täsmentää, että vuodesta 2005 alkaen, jolloin järjestelmä otettiin käyttöön, talouskomitean kokousasiakirjoissa on säännöllisesti esitetty selvitys tariffimukautuksista. Tämä osoittaa sen mukaan, että lentoaseman käyttäjät voivat tutustua myönnettyihin toimenpiteisiin, ja riittää täyttämään toimenpiteiden julkisuutta koskevan soveltuvuusedellytyksen. |
| --- | --- |

(130)

Ranska täsmentää, että vuodesta 2005 alkaen, jolloin järjestelmä otettiin käyttöön, talouskomitean kokousasiakirjoissa on säännöllisesti esitetty selvitys tariffimukautuksista. Tämä osoittaa sen mukaan, että lentoaseman käyttäjät voivat tutustua myönnettyihin toimenpiteisiin, ja riittää täyttämään toimenpiteiden julkisuutta koskevan soveltuvuusedellytyksen.

| (131) | Ranska korostaa, että tarkasteltavana olevat tariffimukautukset ovat direktiivin 2009/12/EY säännösten mukaiset, sillä näissä säännöksissä sallitaan lentoasemamaksujen mukauttaminen yleistä etua koskevien seikkojen perusteella. Ranskan mukaan lentoaseman pitäjän ei tästä syystä tarvitse toimia asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin ottaessaan käyttöön tällaisen tariffimukautuksen. Ranska tähdentää, että Ranskan oikeuden mukaan myös muut mukautukset ovat mahdollisia yleistä etua koskevien ympäristöseikkojen perusteella. Tällaisia ovat laskeutumismaksun mukauttaminen ilma-alusryhmän ja kellonajan mukaan meluhaittojen vuoksi. |
| --- | --- |

(131)

Ranska korostaa, että tarkasteltavana olevat tariffimukautukset ovat direktiivin 2009/12/EY säännösten mukaiset, sillä näissä säännöksissä sallitaan lentoasemamaksujen mukauttaminen yleistä etua koskevien seikkojen perusteella. Ranskan mukaan lentoaseman pitäjän ei tästä syystä tarvitse toimia asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin ottaessaan käyttöön tällaisen tariffimukautuksen. Ranska tähdentää, että Ranskan oikeuden mukaan myös muut mukautukset ovat mahdollisia yleistä etua koskevien ympäristöseikkojen perusteella. Tällaisia ovat laskeutumismaksun mukauttaminen ilma-alusryhmän ja kellonajan mukaan meluhaittojen vuoksi.

| (132) | Ranskan mukaan tällaiset toimenpiteet eivät ole käynnistystukea, vaan niiden tarkoituksena on sisällyttää maksuihin tietyt yleistä etua koskevat seikat (esimerkiksi ympäristövahinkojen korvaaminen ja alueiden liikenneyhteyksien parantaminen), joita ei muuten otettaisi huomioon maksutariffeissa. |
| --- | --- |

(132)

Ranskan mukaan tällaiset toimenpiteet eivät ole käynnistystukea, vaan niiden tarkoituksena on sisällyttää maksuihin tietyt yleistä etua koskevat seikat (esimerkiksi ympäristövahinkojen korvaaminen ja alueiden liikenneyhteyksien parantaminen), joita ei muuten otettaisi huomioon maksutariffeissa.

| (133) | Ranska toteaa, että liiketoimintasuunnitelma, jonka mukaan myönnetyt mukautukset eivät ole kannattavia, ei kuitenkaan tarkoittaisi, että lentoaseman pitäjän olisi luovuttava niistä, sillä tällaisessa liiketoimintasuunnitelmassa ei otettaisi huomioon toimenpiteiden ulkoisvaikutuksia, esimerkiksi epäpuhtaus- tai melupäästöjä koskevia säästöjä ja alueiden liikenneyhteyksien parantumista. Ranskan mukaan näiden ulkoisvaikutusten rahallisen arvon määrittämisen vaikeus on johtanut siihen, että tällaisista kannustustoimenpiteistä on direktiivissä 2009/12/EY erillinen oletus. |
| --- | --- |

(133)

Ranska toteaa, että liiketoimintasuunnitelma, jonka mukaan myönnetyt mukautukset eivät ole kannattavia, ei kuitenkaan tarkoittaisi, että lentoaseman pitäjän olisi luovuttava niistä, sillä tällaisessa liiketoimintasuunnitelmassa ei otettaisi huomioon toimenpiteiden ulkoisvaikutuksia, esimerkiksi epäpuhtaus- tai melupäästöjä koskevia säästöjä ja alueiden liikenneyhteyksien parantumista. Ranskan mukaan näiden ulkoisvaikutusten rahallisen arvon määrittämisen vaikeus on johtanut siihen, että tällaisista kannustustoimenpiteistä on direktiivissä 2009/12/EY erillinen oletus.

| (134) | Ranska ei hyväksy komission käyttämää menetelmää, jossa sovelletaan markkinataloustoimijatestiä, sillä se ei Ranskan mukaan sovellu sellaisten toimenpiteiden analysointiin, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin myönteisiin ulkoisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

(134)

Ranska ei hyväksy komission käyttämää menetelmää, jossa sovelletaan markkinataloustoimijatestiä, sillä se ei Ranskan mukaan sovellu sellaisten toimenpiteiden analysointiin, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin myönteisiin ulkoisvaikutuksiin.

| (135) | Ranskan mukaan aloittamispäätöksen 124 johdantokappaleessa esitetyt tiedot eivät pidä paikkaansa. Kyseisessä kohdassa viitataan laskeutumismaksutariffin matkustajakohtaisesti vaihtuvaan osaan. Todellisuudessa laskeutumismaksun vaihtuva osa lasketaan ilma-aluksen tonnimäärän eikä matkustajamäärän perusteella. |
| --- | --- |

(135)

Ranskan mukaan aloittamispäätöksen 124 johdantokappaleessa esitetyt tiedot eivät pidä paikkaansa. Kyseisessä kohdassa viitataan laskeutumismaksutariffin matkustajakohtaisesti vaihtuvaan osaan. Todellisuudessa laskeutumismaksun vaihtuva osa lasketaan ilma-aluksen tonnimäärän eikä matkustajamäärän perusteella.

| (136) | Ranska väittää toissijaisesti, että uuden reitin avaamiseen kannustavat tariffimukautukset olivat Marseille Provencen lentoasemalle kannattavia. Ranska esittää vastauksessaan jälkikäteen laaditun selvityksen myönnettyjen toimenpiteiden kannattavuudesta. Ranskan mukaan vuoden 2008 kaupallisiin tuloihin perustuvat laskelmat osoittavat, että keskimääräinen alennus reitille, jota liikennöitiin mp1- ja mp2-terminaalia käyttävien lentokoneiden tyyppisillä koneilla, oli alhaisempi kuin kunkin terminaalin tuottamat tulot ja tuotti mp1-terminaalin osalta [...]* euron matkustajakohtaisen nettotuloksen ja mp2-terminaalin osalta [...]* euron nettotuloksen. Ranska väittää, että 83 prosenttia toimenpiteen tuottamasta liikenteestä jatkui vielä kolmen vuoden jälkeenkin ja tuotti siten lisähyötyä. Ranska toteaa, että talouskomitean 6 päivänä joulukuuta 2004 hyväksymien mukautusten kannattavuudesta laadittiin syyskuussa 2005 laaditun ja toukokuussa 2006 päivitetyn liiketoimintasuunnitelman pohjalta uusi selvitys, jonka perusteena olivat 67 tonnin B737-lentokone (mp2-terminaali) ja A319-lentokone (mp1-terminaali). Selvityksessä tarkasteltiin kahta liikenneoletusta: ensimmäisessä liikenteen lisääntyminen mukautusten kolmannesta käyttövuodesta alkaen tarkoitti vain olemassa olevien reittien vuorojen lisääntymistä, ja toisessa liikenne lisääntyi yksinomaan uusilla reiteillä. Ensimmäisen oletuksen mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli [...]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa. Toisen oletuksen mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli [...]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa. |
| --- | --- |

(136)

Ranska väittää toissijaisesti, että uuden reitin avaamiseen kannustavat tariffimukautukset olivat Marseille Provencen lentoasemalle kannattavia. Ranska esittää vastauksessaan jälkikäteen laaditun selvityksen myönnettyjen toimenpiteiden kannattavuudesta. Ranskan mukaan vuoden 2008 kaupallisiin tuloihin perustuvat laskelmat osoittavat, että keskimääräinen alennus reitille, jota liikennöitiin mp1- ja mp2-terminaalia käyttävien lentokoneiden tyyppisillä koneilla, oli alhaisempi kuin kunkin terminaalin tuottamat tulot ja tuotti mp1-terminaalin osalta [...]* euron matkustajakohtaisen nettotuloksen ja mp2-terminaalin osalta [...]* euron nettotuloksen. Ranska väittää, että 83 prosenttia toimenpiteen tuottamasta liikenteestä jatkui vielä kolmen vuoden jälkeenkin ja tuotti siten lisähyötyä. Ranska toteaa, että talouskomitean 6 päivänä joulukuuta 2004 hyväksymien mukautusten kannattavuudesta laadittiin syyskuussa 2005 laaditun ja toukokuussa 2006 päivitetyn liiketoimintasuunnitelman pohjalta uusi selvitys, jonka perusteena olivat 67 tonnin B737-lentokone (mp2-terminaali) ja A319-lentokone (mp1-terminaali). Selvityksessä tarkasteltiin kahta liikenneoletusta: ensimmäisessä liikenteen lisääntyminen mukautusten kolmannesta käyttövuodesta alkaen tarkoitti vain olemassa olevien reittien vuorojen lisääntymistä, ja toisessa liikenne lisääntyi yksinomaan uusilla reiteillä. Ensimmäisen oletuksen mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli [...]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa. Toisen oletuksen mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli [...]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa.

| (137) | Ranska toteaa, että mukautukset olivat syrjimättömiä ja niitä sovellettiin kaikkiin sovellettavuusedellytykset täyttäviin lentoyhtiöihin. Ranska siis kiistää sen, että toimenpide täyttäisi valikoivuutta koskevan valtiontukikriteerin. |
| --- | --- |

(137)

Ranska toteaa, että mukautukset olivat syrjimättömiä ja niitä sovellettiin kaikkiin sovellettavuusedellytykset täyttäviin lentoyhtiöihin. Ranska siis kiistää sen, että toimenpide täyttäisi valikoivuutta koskevan valtiontukikriteerin.

| (138) | Ranska muistuttaa, että komissio on Manchesterin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (25), johon se viittaa Charleroin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (26), todennut, että laskeutumismaksualennukset olivat määräaikainen toimenpide ja osa järjestelmää, jota sovellettiin kaikkiin lentoyhtiöihin, jotka avasivat Manchesterista uuden reitin, eivätkä ne näin vääristä kilpailua eivätkä kuulu perustamissopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Ranska katsoo tämän perusteella, ettei määräaikainen järjestelmä, joka on avoin kaikille lentoyhtiöille, kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(138)

Ranska muistuttaa, että komissio on Manchesterin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (25), johon se viittaa Charleroin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (26), todennut, että laskeutumismaksualennukset olivat määräaikainen toimenpide ja osa järjestelmää, jota sovellettiin kaikkiin lentoyhtiöihin, jotka avasivat Manchesterista uuden reitin, eivätkä ne näin vääristä kilpailua eivätkä kuulu perustamissopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Ranska katsoo tämän perusteella, ettei määräaikainen järjestelmä, joka on avoin kaikille lentoyhtiöille, kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan.

25

26

| (139) | Ranska esittää tariffimukautusjärjestelmän, joka oli voimassa 15 päivästä helmikuuta31 päivään heinäkuuta 2009, ja täsmentää, että sitä sovellettiin 24 lentoyhtiöön. Se muistuttaa, että Marseillen hallintotuomioistuin kumosi järjestelmän 30 päivänä kesäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla sillä perusteella, että mukautus oli liian suuri. Järjestelmä korvattiin 1 päivästä helmikuuta 2010 alkaen järjestelmällä, jossa alennukset olivat pienemmät ja myöntämisehdot tiukemmat. Ranska toteaa, että kaksi käyttöön otettua tariffimukautusjärjestelmää täyttävät Manchester-päätöksessä esitetyt edellytykset, sillä kyseiset mukautukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Komissio on siksi Ranskan mielestä tehnyt virheen tarkastellessaan aloittamispäätöksessään mukautuksia markkinataloussijoittajaperiaatteen perusteella. |
| --- | --- |

(139)

Ranska esittää tariffimukautusjärjestelmän, joka oli voimassa 15 päivästä helmikuuta31 päivään heinäkuuta 2009, ja täsmentää, että sitä sovellettiin 24 lentoyhtiöön. Se muistuttaa, että Marseillen hallintotuomioistuin kumosi järjestelmän 30 päivänä kesäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla sillä perusteella, että mukautus oli liian suuri. Järjestelmä korvattiin 1 päivästä helmikuuta 2010 alkaen järjestelmällä, jossa alennukset olivat pienemmät ja myöntämisehdot tiukemmat. Ranska toteaa, että kaksi käyttöön otettua tariffimukautusjärjestelmää täyttävät Manchester-päätöksessä esitetyt edellytykset, sillä kyseiset mukautukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Komissio on siksi Ranskan mielestä tehnyt virheen tarkastellessaan aloittamispäätöksessään mukautuksia markkinataloussijoittajaperiaatteen perusteella.

3.6   YÖPAIKOITUSMAKSUALENNUKSET

YÖPAIKOITUSMAKSUALENNUKSET

| (140) | Ranska toteaa, että yöpaikoitusmaksualennus otettiin käyttöön yleistä etua koskevien seikkojen vuoksi, kuten uusia reittejä koskeva alennuskin. Marseille Provencen lentoasema kykeni Ranskan mukaan kyseisen alennuksen ansiosta kasvattamaan aamun ja illan lentovirtoja ja siten optimoimaan infrastruktuurien käytön. Ranska korostaa, että toimenpiteen vaikutus oli vain [...]* prosenttia paikoitusmaksun liikevaihdosta, kun uusien reittien avaamista koskevien mukautusten vaikutuksia ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

(140)

Ranska toteaa, että yöpaikoitusmaksualennus otettiin käyttöön yleistä etua koskevien seikkojen vuoksi, kuten uusia reittejä koskeva alennuskin. Marseille Provencen lentoasema kykeni Ranskan mukaan kyseisen alennuksen ansiosta kasvattamaan aamun ja illan lentovirtoja ja siten optimoimaan infrastruktuurien käytön. Ranska korostaa, että toimenpiteen vaikutus oli vain [...]* prosenttia paikoitusmaksun liikevaihdosta, kun uusien reittien avaamista koskevien mukautusten vaikutuksia ei oteta huomioon.

| (141) | Ranska muistuttaa, että sen mielestä yleistä etua koskevien seikkojen vuoksi käyttöön otettuja mukautuksia ei pitäisi arvioida pelkästään niiden kannattavuuden perusteella. Se kuitenkin täsmentää toissijaisesti, että vuoden 2004 kirjanpitoon perustuvan, yöpaikoituksesta aiheutuvien lisäkustannusten määrittämistä koskevan selvityksen perusteella on osoitettu, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on tässä tapauksessa noudatettu. Tariffimukautuksella lentoyhtiöitä kannustettiin ottamaan Marseille Provencen lentoasema kotikentäkseen tilanteessa, jossa paikoitusalueet olivat yöaikaan tyhjillään ja ne voitiin siksi tarjota lentoyhtiöiden käyttöön ilman, että siitä aiheutui suurtakaan lisäkustannusta lentoasemalle. Ranskan mukaan etenkin eniten kaupallisia tuloja tuottavat liikematkustajat arvostavat lähtö- ja saapumisaikoja, joita toimenpide koski. Ranska toteaa, että suuri osa paikoitusmaksuun liittyvistä kustannuksista koostui poistoista ja rahoituskuluista, joiden taloudelliseen käyttöaikaan yöllinen liikkumaton paikoitus tai paikoitusalueiden käytöstä riippumaton elinkeinovero eivät vaikuta. Yöpaikoituksesta aiheutui siis vain henkilöstö-, huolto-, korjaus- ja erinäisiä hyödykekustannuksia, eli [...]* euron lisäkustannukset yötä ja lentokonetta kohden. Ranska täsmentää, että yöpaikoitusta koskevan tariffimukautuksen kannattavuuslaskelmat perustuivat lentokohtaista katetta koskeviin selvityksiin, jotka sisältyivät syyskuussa 2005 laadittuun ja toukokuussa 2006 päivitettyyn liiketoimintasuunnitelmaan ja joiden mukaan rotaatiokohtainen liikevaihto oli mp1-terminaalin osalta [...]* euroa ja mp2-terminaalin osalta [...]* euroa. Mp1-terminaalissa vain keskipitkän matkan lentokalustoa käyttävien kotimaan lentojen (Orlyn sukkulaliikenne) katsottiin tuottavan lisärotaatioita. Koska mp2-terminaalia käyttävät halpalentoyhtiöt eivät liikennöineet päivittäin vain yhtä meno-paluulentoa kotikentältään, jokaisen niiden lentokoneen katsottiin voivan tuottaa yhden päivittäisen lisärotaation. Näiden rotaatiokohtaisten lisätuottojen vaikutuksen heikentämiseksi painokerroin oli kummassakin terminaalissa varovaisesti 50 prosenttia. Ranska esittää vastauksessaan näihin oletuksiin perustuvan asiakirjan, jonka mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli keskimäärin [...]* prosenttia ja nettonykyarvo 7,5 prosentin diskonttokorolla [...]* euroa kaudella 2005–2021. Painokertoimen herkkyysanalyysi osoitti Ranskan mukaan keskikatteen olleen yli [...]* prosenttia siihen asti, kun kerroin on 35 prosenttia, mikä tarkoitti, että tariffialennus oli lentoasemalle kannattava, vaikka vain yksi kolmesta yöpaikoitusta käyttävästä lentokoneesta tuottaisi yhden lisärotaation.

  Taulukko 4


  Yöpaikoitusta koskevan mukautuksen kannattavuussimulaatio | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotto (tuhatta euroa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kustannukset (tuhatta euroa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate (tuhatta euroa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nettokate (tuhatta euroa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kateprosentti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Keskikate | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonykyarvo [...]* diskonttokorolla [...]* vuoden aikana (tuhatta euroa) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonykyarvo [...]* diskonttokorolla [...]* vuoden aikana (euroa) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Ranska muistuttaa, että sen mielestä yleistä etua koskevien seikkojen vuoksi käyttöön otettuja mukautuksia ei pitäisi arvioida pelkästään niiden kannattavuuden perusteella. Se kuitenkin täsmentää toissijaisesti, että vuoden 2004 kirjanpitoon perustuvan, yöpaikoituksesta aiheutuvien lisäkustannusten määrittämistä koskevan selvityksen perusteella on osoitettu, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on tässä tapauksessa noudatettu. Tariffimukautuksella lentoyhtiöitä kannustettiin ottamaan Marseille Provencen lentoasema kotikentäkseen tilanteessa, jossa paikoitusalueet olivat yöaikaan tyhjillään ja ne voitiin siksi tarjota lentoyhtiöiden käyttöön ilman, että siitä aiheutui suurtakaan lisäkustannusta lentoasemalle. Ranskan mukaan etenkin eniten kaupallisia tuloja tuottavat liikematkustajat arvostavat lähtö- ja saapumisaikoja, joita toimenpide koski. Ranska toteaa, että suuri osa paikoitusmaksuun liittyvistä kustannuksista koostui poistoista ja rahoituskuluista, joiden taloudelliseen käyttöaikaan yöllinen liikkumaton paikoitus tai paikoitusalueiden käytöstä riippumaton elinkeinovero eivät vaikuta. Yöpaikoituksesta aiheutui siis vain henkilöstö-, huolto-, korjaus- ja erinäisiä hyödykekustannuksia, eli [...]* euron lisäkustannukset yötä ja lentokonetta kohden. Ranska täsmentää, että yöpaikoitusta koskevan tariffimukautuksen kannattavuuslaskelmat perustuivat lentokohtaista katetta koskeviin selvityksiin, jotka sisältyivät syyskuussa 2005 laadittuun ja toukokuussa 2006 päivitettyyn liiketoimintasuunnitelmaan ja joiden mukaan rotaatiokohtainen liikevaihto oli mp1-terminaalin osalta [...]* euroa ja mp2-terminaalin osalta [...]* euroa. Mp1-terminaalissa vain keskipitkän matkan lentokalustoa käyttävien kotimaan lentojen (Orlyn sukkulaliikenne) katsottiin tuottavan lisärotaatioita. Koska mp2-terminaalia käyttävät halpalentoyhtiöt eivät liikennöineet päivittäin vain yhtä meno-paluulentoa kotikentältään, jokaisen niiden lentokoneen katsottiin voivan tuottaa yhden päivittäisen lisärotaation. Näiden rotaatiokohtaisten lisätuottojen vaikutuksen heikentämiseksi painokerroin oli kummassakin terminaalissa varovaisesti 50 prosenttia. Ranska esittää vastauksessaan näihin oletuksiin perustuvan asiakirjan, jonka mukaan nettotulos suhteessa liikevaihtoon oli keskimäärin [...]* prosenttia ja nettonykyarvo 7,5 prosentin diskonttokorolla [...]* euroa kaudella 2005–2021. Painokertoimen herkkyysanalyysi osoitti Ranskan mukaan keskikatteen olleen yli [...]* prosenttia siihen asti, kun kerroin on 35 prosenttia, mikä tarkoitti, että tariffialennus oli lentoasemalle kannattava, vaikka vain yksi kolmesta yöpaikoitusta käyttävästä lentokoneesta tuottaisi yhden lisärotaation.

Taulukko 4

Taulukko 4

Yöpaikoitusta koskevan mukautuksen kannattavuussimulaatio

Yöpaikoitusta koskevan mukautuksen kannattavuussimulaatio

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Tuotto (tuhatta euroa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kustannukset (tuhatta euroa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate (tuhatta euroa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nettokate (tuhatta euroa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kateprosentti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Keskikate

[> 7,5 %]*

Nettonykyarvo [...]* diskonttokorolla [...]* vuoden aikana (tuhatta euroa)

[...]*

Nettonykyarvo [...]* diskonttokorolla [...]* vuoden aikana (euroa)

[...]*

| (142) | Tilikauden 2008 tileihin perustuvan selvityksen perusteella yöpaikoitusmaksun vaihtuvat kustannukset olivat [...]* euroa lentokonetta ja yötä kohden, kun vuoden 2004 arvio oli [...]* euroa. Jos oletus perustuu B737-800-lentokoneeseen, jonka täyttöaste on 80 prosenttia, kustannukset olivat [...]* euroa matkustajaa kohden, ja jos oletus perustuu A319-lentokoneeseen, jonka täyttöaste on 70 prosenttia, kustannukset olivat [...]* euroa matkustajaa kohden. Talouskomitean kokouksessa 18 päivänä helmikuuta 2009 esitettyjen tilien perusteella kaupallisen ja pysäköintitoiminnan tuottamilla tuloilla voitiin kuitenkin kattaa [100–150 prosenttia] mp1-terminaalia käyttävistä matkustajista aiheutuvista kustannuksista (nettokate [...]* euroa matkustajaa kohden) ja [100–150 prosenttia] mp2-terminaalia käyttävistä matkustajista aiheutuvista kustannuksista (nettokate [...]* euroa matkustajaa kohden). Näillä nettokatteilla voitiin kattaa suurin osa yöpaikoituksesta aiheutuvista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

(142)

Tilikauden 2008 tileihin perustuvan selvityksen perusteella yöpaikoitusmaksun vaihtuvat kustannukset olivat [...]* euroa lentokonetta ja yötä kohden, kun vuoden 2004 arvio oli [...]* euroa. Jos oletus perustuu B737-800-lentokoneeseen, jonka täyttöaste on 80 prosenttia, kustannukset olivat [...]* euroa matkustajaa kohden, ja jos oletus perustuu A319-lentokoneeseen, jonka täyttöaste on 70 prosenttia, kustannukset olivat [...]* euroa matkustajaa kohden. Talouskomitean kokouksessa 18 päivänä helmikuuta 2009 esitettyjen tilien perusteella kaupallisen ja pysäköintitoiminnan tuottamilla tuloilla voitiin kuitenkin kattaa [100–150 prosenttia] mp1-terminaalia käyttävistä matkustajista aiheutuvista kustannuksista (nettokate [...]* euroa matkustajaa kohden) ja [100–150 prosenttia] mp2-terminaalia käyttävistä matkustajista aiheutuvista kustannuksista (nettokate [...]* euroa matkustajaa kohden). Näillä nettokatteilla voitiin kattaa suurin osa yöpaikoituksesta aiheutuvista lisäkustannuksista.

| (143) | Ranska toteaa vielä, ettei komissio ollut moittinut Charleroin lentoasemalla käytössä ollutta lentoasemamaksujärjestelmää. |
| --- | --- |

(143)

Ranska toteaa vielä, ettei komissio ollut moittinut Charleroin lentoasemalla käytössä ollutta lentoasemamaksujärjestelmää.

3.7   MARKKINOINTITOIMINTOJEN RAHOITUS

MARKKINOINTITOIMINTOJEN RAHOITUS

| (144) | Ranska toteaa 28 päivänä joulukuuta 2010 päivätyissä huomautuksissaan, että vaikka 21 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä perustettua tukijärjestelmää, josta myönnettiin yksi ainoa [alle 300 000] euron tuki bmibaby.com-lentoyhtiölle, voitaisiin pitää valtiontukena, siihen on joka tapauksessa sovellettava vähämerkityksistä tukea koskevaa komission asetusta (EY) N:o 1998/2006 (27). Se korostaa myös, että sen jälkeen, kun kyseisen yhtiön myynnistä ilmoitettiin, CCIMP ei enää voinut saada muilla Euroopan lentoasemilla myönnettyjä tukia koskevaa kunnian ja omantunnon kautta annettua vakuutusta. |
| --- | --- |

(144)

Ranska toteaa 28 päivänä joulukuuta 2010 päivätyissä huomautuksissaan, että vaikka 21 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä perustettua tukijärjestelmää, josta myönnettiin yksi ainoa [alle 300 000] euron tuki bmibaby.com-lentoyhtiölle, voitaisiin pitää valtiontukena, siihen on joka tapauksessa sovellettava vähämerkityksistä tukea koskevaa komission asetusta (EY) N:o 1998/2006 (27). Se korostaa myös, että sen jälkeen, kun kyseisen yhtiön myynnistä ilmoitettiin, CCIMP ei enää voinut saada muilla Euroopan lentoasemilla myönnettyjä tukia koskevaa kunnian ja omantunnon kautta annettua vakuutusta.

27

3.8   AMS:N KANSSA TEHTY SOPIMUS MAINOSTILAN OSTAMISESTA

AMS:N KANSSA TEHTY SOPIMUS MAINOSTILAN OSTAMISESTA

| (145) | Ranska toteaa, että AMS:n kanssa 19 päivänä toukokuuta 2006 allekirjoitettu sopimus mainostilan ostamisesta tehtiin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti ilman edeltävää tarjouskilpailua, koska toimittajia oli vain yksi. |
| --- | --- |

(145)

Ranska toteaa, että AMS:n kanssa 19 päivänä toukokuuta 2006 allekirjoitettu sopimus mainostilan ostamisesta tehtiin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti ilman edeltävää tarjouskilpailua, koska toimittajia oli vain yksi.

| (146) | Ranska muistuttaa, että markkinointipolitiikka vaikuttaa suoraan lentoasemainfrastruktuurin kannattavuuteen lentoasemamaksuista ja muista kuin lentoliikenteeseen liittyvistä maksuista kertyvien tulojen ansiosta. Se täsmentää, että lentoyhtiöiden markkinointi ei riitä, ja korostaa, että vuonna 2006 AMS oli ainoa palveluntarjoaja, jolla oli tarjota lentoyhtiö Ryanairin lippujen ainoa ja yksinomainen myyntikanava. Ryanair puolestaan oli ainoa lentoyhtiö, joka sitoutui ottamaan uuden mp2-terminaalin kotikentäkseen. AMS:llä oli myös laaja internet-yleisö, jolle voitiin kohdentaa Provenceen liikennöitäviä lentoja koskevat mainokset ja markkinointi. |
| --- | --- |

(146)

Ranska muistuttaa, että markkinointipolitiikka vaikuttaa suoraan lentoasemainfrastruktuurin kannattavuuteen lentoasemamaksuista ja muista kuin lentoliikenteeseen liittyvistä maksuista kertyvien tulojen ansiosta. Se täsmentää, että lentoyhtiöiden markkinointi ei riitä, ja korostaa, että vuonna 2006 AMS oli ainoa palveluntarjoaja, jolla oli tarjota lentoyhtiö Ryanairin lippujen ainoa ja yksinomainen myyntikanava. Ryanair puolestaan oli ainoa lentoyhtiö, joka sitoutui ottamaan uuden mp2-terminaalin kotikentäkseen. AMS:llä oli myös laaja internet-yleisö, jolle voitiin kohdentaa Provenceen liikennöitäviä lentoja koskevat mainokset ja markkinointi.

| (147) | Ranska väittää CCIMP:n toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa. Sopimukseen ei siksi sisälly minkääntyyppistä tukea. |
| --- | --- |

(147)

Ranska väittää CCIMP:n toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa. Sopimukseen ei siksi sisälly minkääntyyppistä tukea.

| (148) | Ranska katsoo ensinnäkin, että sovittu hinta oli markkinakäytäntöjen mukainen, kun otetaan huomioon muun muassa tulokset etukäteisvertailusta viamichelin.com-sivuston kanssa. Ranska kiistää näin ollen sen, että AMS tarjosi palveluja edullisemmin ehdoin, ja muistuttaa, että Euroopan komissio on myöntänyt Ostenden lentoasemaa koskevassa päätöksessään (28), että matkanjärjestäjän luettelon välityksellä toteutettu markkinointiohjelma ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(148)

Ranska katsoo ensinnäkin, että sovittu hinta oli markkinakäytäntöjen mukainen, kun otetaan huomioon muun muassa tulokset etukäteisvertailusta viamichelin.com-sivuston kanssa. Ranska kiistää näin ollen sen, että AMS tarjosi palveluja edullisemmin ehdoin, ja muistuttaa, että Euroopan komissio on myöntänyt Ostenden lentoasemaa koskevassa päätöksessään (28), että matkanjärjestäjän luettelon välityksellä toteutettu markkinointiohjelma ei ole valtiontukea.

28

| (149) | Ranska toteaa lisäksi, että AMS:n kanssa tehty markkinointipalvelusopimus oli kannattava sijoitus Marseille Provencen lentoasemalle etenkin mp2-terminaalin kehittämisen kannalta. Ranska täsmentää, että sopimuksen ehdot perustuivat Ryanairin liikennöimän lennon tuottamien katteiden kannattavuutta koskevaan selvitykseen, joka laadittiin ennen sopimuksen tekemistä ja Ryanairin päätelmien tueksi. Selvityksestä kävi ilmi, että sopimusjärjestelmä olisi kannattava neljännestä toimintavuodesta lähtien, ja kate olisi [...] euroa lentoa kohden mainoskustannusten jälkeen. Ranska korostaa samasta selvityksestä ilmenevän, että uusien reittien avaamista koskevien mukautusten ja AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen kumulatiivinen kannattavuus pelkästään Ryanairin kaudella 2007–2021 liikennöimillä lennoilla tuottaisi alan keskiarvoa vastaavan voittomarginaalin. Komissio on arvioinut Bratislavan lentoasemaa koskevassa päätöksessään (29) keskimääräiseksi voittomarginaaliksi 7,31 prosenttia. |
| --- | --- |

(149)

Ranska toteaa lisäksi, että AMS:n kanssa tehty markkinointipalvelusopimus oli kannattava sijoitus Marseille Provencen lentoasemalle etenkin mp2-terminaalin kehittämisen kannalta. Ranska täsmentää, että sopimuksen ehdot perustuivat Ryanairin liikennöimän lennon tuottamien katteiden kannattavuutta koskevaan selvitykseen, joka laadittiin ennen sopimuksen tekemistä ja Ryanairin päätelmien tueksi. Selvityksestä kävi ilmi, että sopimusjärjestelmä olisi kannattava neljännestä toimintavuodesta lähtien, ja kate olisi [...] euroa lentoa kohden mainoskustannusten jälkeen. Ranska korostaa samasta selvityksestä ilmenevän, että uusien reittien avaamista koskevien mukautusten ja AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen kumulatiivinen kannattavuus pelkästään Ryanairin kaudella 2007–2021 liikennöimillä lennoilla tuottaisi alan keskiarvoa vastaavan voittomarginaalin. Komissio on arvioinut Bratislavan lentoasemaa koskevassa päätöksessään (29) keskimääräiseksi voittomarginaaliksi 7,31 prosenttia.

29

| (150) | Päivitetystä kannattavuussimulaatiosta, joka perustui toteutuneisiin liikennemääriin ja Mazars-konsulttitoimiston tarkastamiin kustannuksiin, ilmeni, että sopimus alkaisi kolmannesta vuodesta alkaen tuottaa voittoa [...]* euroa lentoa kohden. |
| --- | --- |

(150)

Päivitetystä kannattavuussimulaatiosta, joka perustui toteutuneisiin liikennemääriin ja Mazars-konsulttitoimiston tarkastamiin kustannuksiin, ilmeni, että sopimus alkaisi kolmannesta vuodesta alkaen tuottaa voittoa [...]* euroa lentoa kohden.

| (151) | Ranska muistuttaa, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset otettiin huomioon syyskuussa 2005 laaditussa ja toukokuussa 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka mukaan mp2-terminaalin kokonaiskannattavuus olisi kaudella 2005–2021 [yli 7,5]* prosenttia. Vuoden 2006 tariffien perusteella AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen keskimääräinen nettotulos suhteessa liikevaihtoon olisi Ryanairin liikenteen osalta [yli 7,5]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa. |
| --- | --- |

(151)

Ranska muistuttaa, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset otettiin huomioon syyskuussa 2005 laaditussa ja toukokuussa 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka mukaan mp2-terminaalin kokonaiskannattavuus olisi kaudella 2005–2021 [yli 7,5]* prosenttia. Vuoden 2006 tariffien perusteella AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen keskimääräinen nettotulos suhteessa liikevaihtoon olisi Ryanairin liikenteen osalta [yli 7,5]* prosenttia ja nettonykyarvo [...]* euroa.

| (152) | Ranska toteaa myös, että kun otetaan huomioon lentoasemamaksujen tuoton, muuhun kuin lentoliikenteeseen liittyvien tulojen ja lentoasemaveron lisäksi muut maksut, kate lähtevää matkustajaa kohden oli [...]* euroa ennen sopimuksen allekirjoittamista (30). (Muun muassa AMS:n) markkinointitoimenpiteistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan [...]* euroa lähtevää matkustajaa kohden, joten markkinointikustannusten nettokate oli [...]* euroa matkustajaa kohden. Ranskan mukaan tämän perusteella voidaan päätellä, että jokainen mp2-terminaalia käyttävä matkustaja tuottaisi lentoasemalle voittoa. |
| --- | --- |

(152)

Ranska toteaa myös, että kun otetaan huomioon lentoasemamaksujen tuoton, muuhun kuin lentoliikenteeseen liittyvien tulojen ja lentoasemaveron lisäksi muut maksut, kate lähtevää matkustajaa kohden oli [...]* euroa ennen sopimuksen allekirjoittamista (30). (Muun muassa AMS:n) markkinointitoimenpiteistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan [...]* euroa lähtevää matkustajaa kohden, joten markkinointikustannusten nettokate oli [...]* euroa matkustajaa kohden. Ranskan mukaan tämän perusteella voidaan päätellä, että jokainen mp2-terminaalia käyttävä matkustaja tuottaisi lentoasemalle voittoa.

30

| (153) | Lentoasema saattoikin vuosina 2006–2012 kirjata matkustajakohtaiseksi laskutussuhteeksi keskimäärin [...]*–[...]* euroa. Seitsemän vuoden keskiarvo [...]* euroa matkustajaa kohden oli siten hieman odotettua alhaisempi, mutta kuitenkin riittävä. |
| --- | --- |

(153)

Lentoasema saattoikin vuosina 2006–2012 kirjata matkustajakohtaiseksi laskutussuhteeksi keskimäärin [...]*–[...]* euroa. Seitsemän vuoden keskiarvo [...]* euroa matkustajaa kohden oli siten hieman odotettua alhaisempi, mutta kuitenkin riittävä.

| (154) | Ranska lisää, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyi useita Ryanairin sitoumuksia, jotka liittyivät Marseille Provencen lentoasemalle sijoitettujen lentokoneiden määrään, päivittäisten vuorojen määrään ja vuotuiseen matkustajamäärään. |
| --- | --- |

(154)

Ranska lisää, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyi useita Ryanairin sitoumuksia, jotka liittyivät Marseille Provencen lentoasemalle sijoitettujen lentokoneiden määrään, päivittäisten vuorojen määrään ja vuotuiseen matkustajamäärään.

| (155) | Kun lasketaan yhteen AMS:n sopimuksesta aiheutuvat kustannukset Ryanairin matkustajaa kohden ja kustakin Ryanairin matkustajasta aiheutuvat kokonaislisäkustannukset, kokonaiskustannuksiksi saadaan [...]* euroa matkustajaa kohden, jolloin – kun otetaan huomioon AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset – Ryanairin liikennöintiin liittyvä lisäkate asettuu tyydyttävälle [...]* euron tasolle matkustajaa kohden. |
| --- | --- |

(155)

Kun lasketaan yhteen AMS:n sopimuksesta aiheutuvat kustannukset Ryanairin matkustajaa kohden ja kustakin Ryanairin matkustajasta aiheutuvat kokonaislisäkustannukset, kokonaiskustannuksiksi saadaan [...]* euroa matkustajaa kohden, jolloin – kun otetaan huomioon AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset – Ryanairin liikennöintiin liittyvä lisäkate asettuu tyydyttävälle [...]* euron tasolle matkustajaa kohden.

| (156) | Ranska toteaa vielä, että välitoimista päättävä Marseillen hallintotuomioistuin totesi 20 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan määräyksessä, että suhteessa palveluihin, joita AMS:n oli tarjottava, ja käyttöön otetun markkinointijärjestelyn kohteena olevan yleisön laajuuteen, AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaiset vuotuiset summat eivät olleet aiheettomia tai vastikkeettomia. |
| --- | --- |

(156)

Ranska toteaa vielä, että välitoimista päättävä Marseillen hallintotuomioistuin totesi 20 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan määräyksessä, että suhteessa palveluihin, joita AMS:n oli tarjottava, ja käyttöön otetun markkinointijärjestelyn kohteena olevan yleisön laajuuteen, AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaiset vuotuiset summat eivät olleet aiheettomia tai vastikkeettomia.

3.9   MP2-TERMINAALIA KOSKEVA LIIKETOIMINTASUUNNITELMA JA MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN

MP2-TERMINAALIA KOSKEVA LIIKETOIMINTASUUNNITELMA JA MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN

| (157) | Ranskan valtio toteaa, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu, kun lentoaseman harjoittama politiikka johtaa lentoasematoiminnan positiivisiin taloudellisiin vaikutuksiin. Tätä varten on tarkasteltava monivuotisia liiketoimintasuunnitelmia nettonykyarvon ja sisäisen korkokannan kaltaisten kriteerien ja herkkyysanalyysien perusteella. Lentoaseman tekemiä investointeja tarkasteltaessa on otettava huomioon kaksi seikkaa: ”todelliset” rahavirrat sekä ajan arvo diskonttaamalla nämä rahavirrat. |
| --- | --- |

(157)

Ranskan valtio toteaa, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu, kun lentoaseman harjoittama politiikka johtaa lentoasematoiminnan positiivisiin taloudellisiin vaikutuksiin. Tätä varten on tarkasteltava monivuotisia liiketoimintasuunnitelmia nettonykyarvon ja sisäisen korkokannan kaltaisten kriteerien ja herkkyysanalyysien perusteella. Lentoaseman tekemiä investointeja tarkasteltaessa on otettava huomioon kaksi seikkaa: ”todelliset” rahavirrat sekä ajan arvo diskonttaamalla nämä rahavirrat.

| (158) | Ranskan mukaan mp2-terminaalin rakentamisella oli seuraavat seuraukset:






  — | Tietyt kustannukset jakautuivat tasan terminaalien välillä, jolloin pääterminaalin kustannukset alentuivat. |
| --- | --- | --- |

(158)

Ranskan mukaan mp2-terminaalin rakentamisella oli seuraavat seuraukset:

—

Tietyt kustannukset jakautuivat tasan terminaalien välillä, jolloin pääterminaalin kustannukset alentuivat.

| — | Tiettyjä investointeja, joiden kustannukset vaikuttavat sisäiseen korkokantaan, lykättiin. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan sisäisten lentojen lähtöselvitysalueen ja Euroopan sisäisten ja kansainvälisten lentojen porttialueen rakentaminen. |
| --- | --- |

—

Tiettyjä investointeja, joiden kustannukset vaikuttavat sisäiseen korkokantaan, lykättiin. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan sisäisten lentojen lähtöselvitysalueen ja Euroopan sisäisten ja kansainvälisten lentojen porttialueen rakentaminen.

| (159) | Mp2-terminaalin rakentamisesta johtuneet kustannusten jakautuminen tasan ja tiettyjen investointien lykkääminen vaikuttivat mp2-terminaalia koskevien tariffien tasoon ja sisäisen korkokannan laskennassa käytettävään liikevaihtoon. |
| --- | --- |

(159)

Mp2-terminaalin rakentamisesta johtuneet kustannusten jakautuminen tasan ja tiettyjen investointien lykkääminen vaikuttivat mp2-terminaalia koskevien tariffien tasoon ja sisäisen korkokannan laskennassa käytettävään liikevaihtoon.

| (160) | Ranska katsookin, että myös yksityinen toimija olisi valinnut lentoaseman käyttämän lähestymistavan. Se pitää PwC:n analyysia virheellisenä sikäli, että siinä moititaan Ranskaa siitä, ettei se laatinut ”pelkästään mp2-terminaalia koskeviin hypoteeseihin perustuvia” liiketoimintasuunnitelmia. PwC ei ole määritellyt tätä ilmaisua. Ranska muistuttaa tältä osin, että kysymykset siitä, miten kustannukset jaetaan eri terminaalien eri käyttäjien kesken, perustuvat lentoaseman eriytettyihin tariffeihin eivätkä uuden terminaalihankkeen kannattavuusselvitykseen. |
| --- | --- |

(160)

Ranska katsookin, että myös yksityinen toimija olisi valinnut lentoaseman käyttämän lähestymistavan. Se pitää PwC:n analyysia virheellisenä sikäli, että siinä moititaan Ranskaa siitä, ettei se laatinut ”pelkästään mp2-terminaalia koskeviin hypoteeseihin perustuvia” liiketoimintasuunnitelmia. PwC ei ole määritellyt tätä ilmaisua. Ranska muistuttaa tältä osin, että kysymykset siitä, miten kustannukset jaetaan eri terminaalien eri käyttäjien kesken, perustuvat lentoaseman eriytettyihin tariffeihin eivätkä uuden terminaalihankkeen kannattavuusselvitykseen.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

| (161) | Air France toteaa lentoaseman infrastruktuurien kunnostamista varten myönnettyjen tukien hyödyttäneen kaikkia Marseille Provencen lentoasemaa käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, mutta nimenomaan mp2-terminaalia varten myönnettyjen investointitukien sen sijaan voineen vääristää eri terminaaleja käyttävien lentoyhtiöiden välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(161)

Air France toteaa lentoaseman infrastruktuurien kunnostamista varten myönnettyjen tukien hyödyttäneen kaikkia Marseille Provencen lentoasemaa käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, mutta nimenomaan mp2-terminaalia varten myönnettyjen investointitukien sen sijaan voineen vääristää eri terminaaleja käyttävien lentoyhtiöiden välistä kilpailua.

| (162) | Air France ei hyväksy komission aloittamispäätöksessään esittämää arviota, jonka mukaan mp2-terminaali olisi tasapuolisesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoyhtiöiden käytettävissä. Koska CCIMP päätti, että mp2-terminaalista voidaan liikennöidä vain point-to-point-lentoja, Air France, joka liikennöi myös kansainvälisiä lentoja ja kuljettaa myös liityntälentomatkustajia, joutui käyttämään Marseille Provencen lentoasemalla kahta terminaalia. Se luopui siksi mp2-terminaalin käytöstä. Air Francen mukaan se, että mp2-terminaali annettiin lokakuusta 2006 lähtien Ryanairin kansainvälisten lentojen käyttöön, osoittaa, että CCIMP suosi Ryanairia. Air France muistuttaa vielä, että mp2-terminaalin palvelut oli tarkoitettu vain alle 200-paikkaisille lentokoneille, jollainen Airbus 321 ei ole. Se toteaa myös Air Méditerranée -lentoyhtiön nostaneen Marseillen hallintotuomioistuimessa kanteen, jossa vaadittiin tunnustamaan, että tämä mp2-terminaalin käyttöä koskeva sääntö on sattumanvarainen ja syrjivä. |
| --- | --- |

(162)

Air France ei hyväksy komission aloittamispäätöksessään esittämää arviota, jonka mukaan mp2-terminaali olisi tasapuolisesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoyhtiöiden käytettävissä. Koska CCIMP päätti, että mp2-terminaalista voidaan liikennöidä vain point-to-point-lentoja, Air France, joka liikennöi myös kansainvälisiä lentoja ja kuljettaa myös liityntälentomatkustajia, joutui käyttämään Marseille Provencen lentoasemalla kahta terminaalia. Se luopui siksi mp2-terminaalin käytöstä. Air Francen mukaan se, että mp2-terminaali annettiin lokakuusta 2006 lähtien Ryanairin kansainvälisten lentojen käyttöön, osoittaa, että CCIMP suosi Ryanairia. Air France muistuttaa vielä, että mp2-terminaalin palvelut oli tarkoitettu vain alle 200-paikkaisille lentokoneille, jollainen Airbus 321 ei ole. Se toteaa myös Air Méditerranée -lentoyhtiön nostaneen Marseillen hallintotuomioistuimessa kanteen, jossa vaadittiin tunnustamaan, että tämä mp2-terminaalin käyttöä koskeva sääntö on sattumanvarainen ja syrjivä.

| (163) | Air France toteaa, että CCIMP:n alun perin asettamien mp2-terminaalin käyttöedellytysten ainoana tarkoituksena näyttää olleen sen estäminen, että Air France voisi vaatia oikeutta käyttää uutta terminaalia. Air France arvelee, että lentoaseman talous ei todennäköisesti olisi pysynyt tasapainossa, jos Air France olisi voinut siirtää kaiken toimintansa mp2-terminaaliin, jossa maksut olivat huomattavasti alhaisemmat. |
| --- | --- |

(163)

Air France toteaa, että CCIMP:n alun perin asettamien mp2-terminaalin käyttöedellytysten ainoana tarkoituksena näyttää olleen sen estäminen, että Air France voisi vaatia oikeutta käyttää uutta terminaalia. Air France arvelee, että lentoaseman talous ei todennäköisesti olisi pysynyt tasapainossa, jos Air France olisi voinut siirtää kaiken toimintansa mp2-terminaaliin, jossa maksut olivat huomattavasti alhaisemmat.

4.1.2   CCIMP:LLE MYÖNNETYT TOIMINTATUET

| (164) | Air France katsoo, että lentoasemavero, jonka valtio perii mutta joka siirretään kokonaisuudessaan lentoaseman pitäjälle, ei voinut määrältään vastata Marseille Provencen lentoasemalle todellisuudessa julkisen vallan vastuulle kuuluvien tehtävien rahoittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Air Francen mukaan se saattoikin olla Marseille Provencen lentoasemalle myönnetty toimintatuki. |
| --- | --- |

(164)

Air France katsoo, että lentoasemavero, jonka valtio perii mutta joka siirretään kokonaisuudessaan lentoaseman pitäjälle, ei voinut määrältään vastata Marseille Provencen lentoasemalle todellisuudessa julkisen vallan vastuulle kuuluvien tehtävien rahoittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Air Francen mukaan se saattoikin olla Marseille Provencen lentoasemalle myönnetty toimintatuki.

4.1.3   MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMAN TIETYILLE LENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄT TUET

4.1.3.1   
  Matkustajamaksualennukset Ranskan sisäisillä lennoilla

Matkustajamaksualennukset Ranskan sisäisillä lennoilla

| (165) | Air France ei kiistä komission aloittamispäätöksessään esittämää toteamusta, jonka mukaan halpalentoterminaali voi vastata markkinoiden kysyntään. Air France kuitenkin muistuttaa, että lentoaseman pitäjän on varmistettava, että tällainen hanke on itsessään kannattava. |
| --- | --- |

(165)

Air France ei kiistä komission aloittamispäätöksessään esittämää toteamusta, jonka mukaan halpalentoterminaali voi vastata markkinoiden kysyntään. Air France kuitenkin muistuttaa, että lentoaseman pitäjän on varmistettava, että tällainen hanke on itsessään kannattava.

| (166) | Air France kiistää komission toteamuksen, jonka mukaan on normaalia, että yksityisen lentoaseman pitäjä haluaa periä korkeampia matkustajamaksuja lentoyhtiöiltä, jotka tarjoavat korkeatasoisempaa palvelua ja joiden asiakaskunta on valmis maksamaan enemmän. Air France toteaa, ettei se ole ollut mukana päättämässä, minkä tasoisia palveluja ”ylellisemmässä” terminaalissa tarjotaan. Lisäksi se muistuttaa epäilevänsä, etteivät halpalentotyyppisille uusille toimijoille tarkoitetun uuden terminaalin käyttöedellytykset, jotka lentoaseman pitäjä asetti, todellisuudessa olleet syrjimättömät. Air France toteaa, että lentoyhtiöiden, jotka ovat aiemmin käyttäneet tiettyä terminaalia, on usein pakko jatkaa tämän infrastruktuurin käyttämistä. Sen mukaan lentoaseman pitäjä on monopoliasemassa, jota se voi käyttää väärin korottamalla sellaisten asiakkaiden tariffeja, jotka eivät voi vaihtaa terminaalia, tarjotakseen edullisia tariffeja halpalentoterminaalia käyttäville yhtiöille, jotka voivat helposti siirtää toimintansa lentoasemalta toiselle. |
| --- | --- |

(166)

Air France kiistää komission toteamuksen, jonka mukaan on normaalia, että yksityisen lentoaseman pitäjä haluaa periä korkeampia matkustajamaksuja lentoyhtiöiltä, jotka tarjoavat korkeatasoisempaa palvelua ja joiden asiakaskunta on valmis maksamaan enemmän. Air France toteaa, ettei se ole ollut mukana päättämässä, minkä tasoisia palveluja ”ylellisemmässä” terminaalissa tarjotaan. Lisäksi se muistuttaa epäilevänsä, etteivät halpalentotyyppisille uusille toimijoille tarkoitetun uuden terminaalin käyttöedellytykset, jotka lentoaseman pitäjä asetti, todellisuudessa olleet syrjimättömät. Air France toteaa, että lentoyhtiöiden, jotka ovat aiemmin käyttäneet tiettyä terminaalia, on usein pakko jatkaa tämän infrastruktuurin käyttämistä. Sen mukaan lentoaseman pitäjä on monopoliasemassa, jota se voi käyttää väärin korottamalla sellaisten asiakkaiden tariffeja, jotka eivät voi vaihtaa terminaalia, tarjotakseen edullisia tariffeja halpalentoterminaalia käyttäville yhtiöille, jotka voivat helposti siirtää toimintansa lentoasemalta toiselle.

| (167) | Air France katsoo, että Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut tariffit perustuivat kirjaamistapaan, jonka ainoana tarkoituksena oli suosia mp2-terminaalia käyttäviä lentoyhtiöitä. Sen mukaan yleiskustannusten kohdentamismenetelmän ansiosta voitiin keinotekoisesti alentaa mp2-terminaalissa sovellettua matkustajamaksua. Air France toivoo, että komissio ottaa perusteluissaan huomioon, että lentoasemat ovat lentoyhtiöille keskeisiä infrastruktuureja ja siksi lentoaseman pitäjän velvollisuutena on soveltaa tariffeja, jotka vastaavat tarjottujen palvelujen kustannuksia (myös direktiivissä 2009/12/EY asetetaan tämä velvollisuus). |
| --- | --- |

(167)

Air France katsoo, että Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut tariffit perustuivat kirjaamistapaan, jonka ainoana tarkoituksena oli suosia mp2-terminaalia käyttäviä lentoyhtiöitä. Sen mukaan yleiskustannusten kohdentamismenetelmän ansiosta voitiin keinotekoisesti alentaa mp2-terminaalissa sovellettua matkustajamaksua. Air France toivoo, että komissio ottaa perusteluissaan huomioon, että lentoasemat ovat lentoyhtiöille keskeisiä infrastruktuureja ja siksi lentoaseman pitäjän velvollisuutena on soveltaa tariffeja, jotka vastaavat tarjottujen palvelujen kustannuksia (myös direktiivissä 2009/12/EY asetetaan tämä velvollisuus).

| (168) | Air Francen mukaan sen tiedossa ei ole, että CCIMP olisi koskaan ryhtynyt toimiin periäkseen takaisin lisämaksuja, jotka olisivat olleet aiheellisia mp2-terminaalissa sovelletun matkustajamaksun takautuvan uudelleenarvioinnin nojalla. Air France toteaa, että vaikka korkeimman hallinto-oikeuden välitoimista päättävä tuomari rajoitti 28 päivänä heinäkuuta 2009 annetun määräyksen perusteella mp1-terminaalissa sovelletun matkustajamaksun 80 prosenttiin, CCIMP ei korottanut mp2-terminaalissa sovellettua matkustajamaksua. Se muistuttaa, että koska korkein hallinto-oikeus ei kumonnut mp1-terminaalissa sovellettuja tariffeja (27 päivänä kesäkuuta 2011 tehty päätös), välitoimia koskevan määräyksen perusteella pidätetty 20 prosenttia maksettiin kokonaisuudessaan lopulta CCIMP:lle. |
| --- | --- |

(168)

Air Francen mukaan sen tiedossa ei ole, että CCIMP olisi koskaan ryhtynyt toimiin periäkseen takaisin lisämaksuja, jotka olisivat olleet aiheellisia mp2-terminaalissa sovelletun matkustajamaksun takautuvan uudelleenarvioinnin nojalla. Air France toteaa, että vaikka korkeimman hallinto-oikeuden välitoimista päättävä tuomari rajoitti 28 päivänä heinäkuuta 2009 annetun määräyksen perusteella mp1-terminaalissa sovelletun matkustajamaksun 80 prosenttiin, CCIMP ei korottanut mp2-terminaalissa sovellettua matkustajamaksua. Se muistuttaa, että koska korkein hallinto-oikeus ei kumonnut mp1-terminaalissa sovellettuja tariffeja (27 päivänä kesäkuuta 2011 tehty päätös), välitoimia koskevan määräyksen perusteella pidätetty 20 prosenttia maksettiin kokonaisuudessaan lopulta CCIMP:lle.

| (169) | Air Francen mukaan komissio on eräässä aiemmassa päätöksessään (31) todennut, ettei sellainen tukijärjestelmä sovellu sisämarkkinoille, jossa lentoasemamaksut on eriytetty lentokohteen mukaan (kotimaanlento/kansainvälinen lento). Air France muistuttaa, että koska Ranskassa hyväksyttiin toimenpiteitä tämän järjestelmän poistamiseksi, komissio ei halunnut toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä. Air France katsookin, että komission aiemman päätöksen vuoksi kaikki kyseistä järjestelmää koskevat tutkinnat ovat aiheettomia. |
| --- | --- |

(169)

Air Francen mukaan komissio on eräässä aiemmassa päätöksessään (31) todennut, ettei sellainen tukijärjestelmä sovellu sisämarkkinoille, jossa lentoasemamaksut on eriytetty lentokohteen mukaan (kotimaanlento/kansainvälinen lento). Air France muistuttaa, että koska Ranskassa hyväksyttiin toimenpiteitä tämän järjestelmän poistamiseksi, komissio ei halunnut toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä. Air France katsookin, että komission aiemman päätöksen vuoksi kaikki kyseistä järjestelmää koskevat tutkinnat ovat aiheettomia.

31

4.1.3.2   
  Uusien reittien avaamiseen liittyvät maksut

Uusien reittien avaamiseen liittyvät maksut

| (170) | Air France myöntää, että kyseinen toimintatapa on ominainen kaikille lentoasemille, mutta muistuttaa kuitenkin, että lentoasema on velvollinen osoittamaan toimineensa asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. Tätä varten sen on osoitettava, että toimenpiteen tarkoituksena on, että sijoitus on ajan mittaan tuottava. Tavoitteena on tällöin oltava tulojen kasvattaminen eikä alueelle saapuvien matkailijoiden määrien lisääminen. |
| --- | --- |

(170)

Air France myöntää, että kyseinen toimintatapa on ominainen kaikille lentoasemille, mutta muistuttaa kuitenkin, että lentoasema on velvollinen osoittamaan toimineensa asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. Tätä varten sen on osoitettava, että toimenpiteen tarkoituksena on, että sijoitus on ajan mittaan tuottava. Tavoitteena on tällöin oltava tulojen kasvattaminen eikä alueelle saapuvien matkailijoiden määrien lisääminen.

| (171) | Air Francen mukaan tällaisen toimenpiteen on oltava avoin, syrjimätön, asteittain aleneva ja määräaikainen, jottei sitä pidettäisi toimenpiteen kohteena olevan lentoliikenteen harjoittajan toimintakustannusten julkisena rahoittamisena. |
| --- | --- |

(171)

Air Francen mukaan tällaisen toimenpiteen on oltava avoin, syrjimätön, asteittain aleneva ja määräaikainen, jottei sitä pidettäisi toimenpiteen kohteena olevan lentoliikenteen harjoittajan toimintakustannusten julkisena rahoittamisena.

4.2   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

| (172) | Ryanair toteaa, että mp2-terminaalin rakentamista varten myönnetyt investointituet osoittavat Marseille Provencen lentoaseman pitäjän toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. |
| --- | --- |

(172)

Ryanair toteaa, että mp2-terminaalin rakentamista varten myönnetyt investointituet osoittavat Marseille Provencen lentoaseman pitäjän toimineen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin.

| (173) | Ryanairin mukaan komission pitäisi analyysissaan ottaa huomioon mp2-terminaalin tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot, joita ovat ajoneuvojen vuokrauksesta saatavat tulot, pysäköintialueen käytöstä perittävät maksut sekä kaupalliset lisätulot myynnistä mp2-terminaalin käyttäjille, jotka todennäköisesti tekevät ostoksia alle minuutin kävelymatkan päässä mp2-terminaalista sijaitsevan pääterminaalin myymälöissä. Ryanair katsookin, että mp2-terminaalia käyttävien matkustajien tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot lisäävät merkittävästi pääterminaalin kannattavuutta. |
| --- | --- |

(173)

Ryanairin mukaan komission pitäisi analyysissaan ottaa huomioon mp2-terminaalin tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot, joita ovat ajoneuvojen vuokrauksesta saatavat tulot, pysäköintialueen käytöstä perittävät maksut sekä kaupalliset lisätulot myynnistä mp2-terminaalin käyttäjille, jotka todennäköisesti tekevät ostoksia alle minuutin kävelymatkan päässä mp2-terminaalista sijaitsevan pääterminaalin myymälöissä. Ryanair katsookin, että mp2-terminaalia käyttävien matkustajien tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot lisäävät merkittävästi pääterminaalin kannattavuutta.

| (174) | Lentoaseman sulkeminen, joka olisi aiheuttanut lisäkustannuksia (irtisanomis- ja maa-alueiden puhdistamiskustannuksia sekä jo toteutettujen investointien vaihtoehtokustannuksia), aikana, jolloin lentoaseman myyntihinta olisi todennäköisesti ollut alhainen tai jopa negatiivinen, ei ollut taloudellisesti järkevää vuonna 2006. |
| --- | --- |

(174)

Lentoaseman sulkeminen, joka olisi aiheuttanut lisäkustannuksia (irtisanomis- ja maa-alueiden puhdistamiskustannuksia sekä jo toteutettujen investointien vaihtoehtokustannuksia), aikana, jolloin lentoaseman myyntihinta olisi todennäköisesti ollut alhainen tai jopa negatiivinen, ei ollut taloudellisesti järkevää vuonna 2006.

| (175) | Lentoaseman noudattama strategia, joka johti liikenteen ja tulojen lisääntymiseen sekä lentoaseman käyttämättömän kapasiteetin vähenemiseen, lisäsi osaltaan sen markkina-arvoa. Ryanair toteaa, että mp2-terminaaliin liittyvät omaisuuserät sekä toteutetut investoinnit saattoivat lisätä lentoaseman arvoa myyntitilanteessa, toisin kuin PwC väittää. |
| --- | --- |

(175)

Lentoaseman noudattama strategia, joka johti liikenteen ja tulojen lisääntymiseen sekä lentoaseman käyttämättömän kapasiteetin vähenemiseen, lisäsi osaltaan sen markkina-arvoa. Ryanair toteaa, että mp2-terminaaliin liittyvät omaisuuserät sekä toteutetut investoinnit saattoivat lisätä lentoaseman arvoa myyntitilanteessa, toisin kuin PwC väittää.

4.2.2   MP2-TERMINAALIN MATKUSTAJAMAKSUN MÄÄRÄN VAHVISTAMINEN

| (176) | Ryanair toteaa, että tuomiosta Stardust Marine (32) johdetun oikeuskäytännön mukaisesti päätös, jolla vahvistettiin mp2-terminaalissa sovellettava matkustajamaksu, ei johtunut valtiosta. Ryanair korostaa, että kauppa- ja teollisuuskamarit katsotaan Ranskan lainsäädännössä kuuluviksi erityiseen julkisyhteisöjen ryhmään, joka ei ole valtion alainen (33). Ryanair kiistääkin komission väitteen, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet johtuvat valtiosta koska CCIMP toimii valtion valvonnassa, ja muistuttaa, että komission on jokaisessa tapauksessa tutkittava erityiset olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteen katsotaan tai ei katsota johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(176)

Ryanair toteaa, että tuomiosta Stardust Marine (32) johdetun oikeuskäytännön mukaisesti päätös, jolla vahvistettiin mp2-terminaalissa sovellettava matkustajamaksu, ei johtunut valtiosta. Ryanair korostaa, että kauppa- ja teollisuuskamarit katsotaan Ranskan lainsäädännössä kuuluviksi erityiseen julkisyhteisöjen ryhmään, joka ei ole valtion alainen (33). Ryanair kiistääkin komission väitteen, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet johtuvat valtiosta koska CCIMP toimii valtion valvonnassa, ja muistuttaa, että komission on jokaisessa tapauksessa tutkittava erityiset olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteen katsotaan tai ei katsota johtuvan valtiosta.

32

33

| (177) | Ryanair lisää, että CCIMP:n tapauksessa Ranskan valtio ei kehottanut eikä rohkaissut lentoasemaa hyväksymään kiistanalaisia toimenpiteitä. Ryanair toteaa ministeriön päin vastoin useaan otteeseen hylänneen CCIMP:n hyväksymät tariffit (34). |
| --- | --- |

(177)

Ryanair lisää, että CCIMP:n tapauksessa Ranskan valtio ei kehottanut eikä rohkaissut lentoasemaa hyväksymään kiistanalaisia toimenpiteitä. Ryanair toteaa ministeriön päin vastoin useaan otteeseen hylänneen CCIMP:n hyväksymät tariffit (34).

34

| (178) | Ryanair toteaa toissijaisesti, että mp2-terminaalin matkustajamaksujen vahvistamisessa on noudatettu markkinataloussijoittajaperiaatetta. Ryanair väittää, ettei komissio ole analyysissaan soveltanut markkinataloustoimijatestiä unionin tuomioistuimen edellyttämällä tavalla (35). Tähän on useita syitä. |
| --- | --- |

(178)

Ryanair toteaa toissijaisesti, että mp2-terminaalin matkustajamaksujen vahvistamisessa on noudatettu markkinataloussijoittajaperiaatetta. Ryanair väittää, ettei komissio ole analyysissaan soveltanut markkinataloustoimijatestiä unionin tuomioistuimen edellyttämällä tavalla (35). Tähän on useita syitä.

35

| (179) | Ensinnäkään komissio ei ole ensisijaisesti verrannut Marseille Provencen lentoasemalla sovellettuja maksuja markkinahintaan. Ryanair on esittänyt selvityksen, josta ilmenee, että lentoasemapalvelujen markkinahinta voidaan määrittää vertaamalla hintaa vastaavanlaisilla yksityisillä lentoasemilla eri puolilla Eurooppaa sovellettuihin hintoihin. Ryanair käyttää vertailukohteina Lutonin, Eastern Midlandsin, Prestwickin ja Liverpoolin lentoasemia. Se väittää, että nämä lentoasemat toimivat ilman valtiontukia ja ilman julkista rahoitusta ja että sen niillä maksamat hinnat ovat keskimäärin kolme kertaa alhaisemmat kuin Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut hinnat. Ryanair katsookin, että sen Marseille Provencen lentoasemalla lentoasemapalveluista maksama hinta ei ole näiden palvelujen markkinahintaa alhaisempi eikä maksettu hinta siksi sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(179)

Ensinnäkään komissio ei ole ensisijaisesti verrannut Marseille Provencen lentoasemalla sovellettuja maksuja markkinahintaan. Ryanair on esittänyt selvityksen, josta ilmenee, että lentoasemapalvelujen markkinahinta voidaan määrittää vertaamalla hintaa vastaavanlaisilla yksityisillä lentoasemilla eri puolilla Eurooppaa sovellettuihin hintoihin. Ryanair käyttää vertailukohteina Lutonin, Eastern Midlandsin, Prestwickin ja Liverpoolin lentoasemia. Se väittää, että nämä lentoasemat toimivat ilman valtiontukia ja ilman julkista rahoitusta ja että sen niillä maksamat hinnat ovat keskimäärin kolme kertaa alhaisemmat kuin Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut hinnat. Ryanair katsookin, että sen Marseille Provencen lentoasemalla lentoasemapalveluista maksama hinta ei ole näiden palvelujen markkinahintaa alhaisempi eikä maksettu hinta siksi sisällä valtiontukea.

| (180) | Toiseksi komissio on ottanut laskelmissaan huomioon uponneet kustannukset eikä yksinomaan marginaalikustannuksia. Ryanair muistuttaa tässä yhteydessä, että Marseille Provencen lentoasema rakennettiin vuonna 1922 ja sitä käytettiin ennen lentoliikenteen vapauttamista valtion rahoittamassa julkisen palvelun alueellisessa liikenteessä sekä metsäpalojen torjuntalentokoneiden tukikohtana. Ryanair lisää, että liikenteen vähennyttyä vuosina 2001–2003 lentoasema otti käyttöön strategian, jonka mukaisesti se ryhtyi houkuttelemaan halpalentoyhtiöitä rakentamalla oman terminaalin niitä varten. Ryanair muistuttaa, että sen osuus mp2-terminaalin liikenteestä oli monen vuoden ajan yli 40 prosenttia. Se toteaa, että alueelliset lentoasemat eivät juuri houkuttele lentoyhtiöitä, jotka voivat perustellusti odottaa lentoasemien olevan valmiita neuvottelemaan alemmista tariffeista, koska lentoyhtiöt tuovat lentoasemalle huomattavia määriä matkustajia. Ryanair muistuttaa, että voidakseen todeta, että kyseessä on valtiontuki, komission on otettava huomioon ennen toimenpiteen myöntämistä vallinnut tilanne. Se toteaa, että kun otetaan huomioon kuljetettujen matkustajien määrää koskevat Ryanairin sitoumukset, Marseille Provencen lentoaseman pitäjällä oli perusteltu syy olettaa, että lentoaseman liikenne lisääntyisi Ryanairin läsnäolon ansiosta merkittävästi sen aloittaessa toimintansa kyseisellä lentoasemalla. Ryanair toteaa, että jos kustannuksiin perustuvaa analyysia voidaan soveltaa pieniin alueellisiin lentoasemiin, joilla on ylikapasiteettia, sitä on mukautettava, koska näiden lentoasemien tilanne poikkeaa unionin tuomioistuimen tuomiossa Charleroi analysoimasta tilanteesta. Jos otetaan huomioon vain Ryanairin kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät lisäkustannukset ja -tulot, toiminta on ollut asiantuntevan markkinataloustoimijan toimintaa. Ryanair lisää, ettei ennen Ryanairin tuloa tehtyihin investointeihin liittyviä kustannuksia tai kiinteitä toimintakustannuksia pidä ottaa huomioon. Se toteaa vielä, että sillä, onko lentoaseman toiminta kaikkiaan kannattavaa vai tappiollista, ei ole merkitystä sen kannalta, onko lentoyhtiölle myönnetty valtiontukea. |
| --- | --- |

(180)

Toiseksi komissio on ottanut laskelmissaan huomioon uponneet kustannukset eikä yksinomaan marginaalikustannuksia. Ryanair muistuttaa tässä yhteydessä, että Marseille Provencen lentoasema rakennettiin vuonna 1922 ja sitä käytettiin ennen lentoliikenteen vapauttamista valtion rahoittamassa julkisen palvelun alueellisessa liikenteessä sekä metsäpalojen torjuntalentokoneiden tukikohtana. Ryanair lisää, että liikenteen vähennyttyä vuosina 2001–2003 lentoasema otti käyttöön strategian, jonka mukaisesti se ryhtyi houkuttelemaan halpalentoyhtiöitä rakentamalla oman terminaalin niitä varten. Ryanair muistuttaa, että sen osuus mp2-terminaalin liikenteestä oli monen vuoden ajan yli 40 prosenttia. Se toteaa, että alueelliset lentoasemat eivät juuri houkuttele lentoyhtiöitä, jotka voivat perustellusti odottaa lentoasemien olevan valmiita neuvottelemaan alemmista tariffeista, koska lentoyhtiöt tuovat lentoasemalle huomattavia määriä matkustajia. Ryanair muistuttaa, että voidakseen todeta, että kyseessä on valtiontuki, komission on otettava huomioon ennen toimenpiteen myöntämistä vallinnut tilanne. Se toteaa, että kun otetaan huomioon kuljetettujen matkustajien määrää koskevat Ryanairin sitoumukset, Marseille Provencen lentoaseman pitäjällä oli perusteltu syy olettaa, että lentoaseman liikenne lisääntyisi Ryanairin läsnäolon ansiosta merkittävästi sen aloittaessa toimintansa kyseisellä lentoasemalla. Ryanair toteaa, että jos kustannuksiin perustuvaa analyysia voidaan soveltaa pieniin alueellisiin lentoasemiin, joilla on ylikapasiteettia, sitä on mukautettava, koska näiden lentoasemien tilanne poikkeaa unionin tuomioistuimen tuomiossa Charleroi analysoimasta tilanteesta. Jos otetaan huomioon vain Ryanairin kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät lisäkustannukset ja -tulot, toiminta on ollut asiantuntevan markkinataloustoimijan toimintaa. Ryanair lisää, ettei ennen Ryanairin tuloa tehtyihin investointeihin liittyviä kustannuksia tai kiinteitä toimintakustannuksia pidä ottaa huomioon. Se toteaa vielä, että sillä, onko lentoaseman toiminta kaikkiaan kannattavaa vai tappiollista, ei ole merkitystä sen kannalta, onko lentoyhtiölle myönnetty valtiontukea.

| (181) | Ryanairin mukaan komission markkinataloustoimijatestiä varten laatima kustannusanalyysi on virheellinen, koska siinä ei oteta huomioon mp2-terminaalin palvelutasoa, joka on alhaisempi kuin perinteisille yhtiöille tarjottu palvelutaso ja vastaa siksi voimassa olevaa maksutasoa. Ryanair toteaa, että mp2-terminaalissa on vain perusinfrastruktuuri (36) ja sen matkustajakohtainen pinta-ala on huomattavasti pienempi kuin pääterminaalissa (mp2-terminaalissa 1,66 m2 ja pääterminaalissa 6,06 m2). Ryanairin mukaan halpalentoyhtiöiltä ei pitäisi periä maksuja palveluista, joita ne eivät käytä tai käyttävät vähemmän kuin perinteiset lentoyhtiöt (37). Se muistuttaa perivänsä matkatavaramaksuja, joiden tarkoituksena on kannustaa matkustajia olemaan ottamatta ruumaan menevää matkatavaraa. Tämän ansiosta vain kolmannes Ryanairin matkustajista käyttää matkatavaran lähtöselvityspalveluja. Ryanairin matkustajat myös siirtävät itse matkatavaransa lähtöselvitystiskiltä turvatarkastuspisteeseen, joten kaikki lentoasemainfrastruktuuri on tarpeetonta. Ryanair toteaa vertailun vuoksi, että Air France käyttää enemmän maahuolintapalveluja, jotka liittyvät matkatavaran kuljettamiseen lentoasemalla. |
| --- | --- |

(181)

Ryanairin mukaan komission markkinataloustoimijatestiä varten laatima kustannusanalyysi on virheellinen, koska siinä ei oteta huomioon mp2-terminaalin palvelutasoa, joka on alhaisempi kuin perinteisille yhtiöille tarjottu palvelutaso ja vastaa siksi voimassa olevaa maksutasoa. Ryanair toteaa, että mp2-terminaalissa on vain perusinfrastruktuuri (36) ja sen matkustajakohtainen pinta-ala on huomattavasti pienempi kuin pääterminaalissa (mp2-terminaalissa 1,66 m2 ja pääterminaalissa 6,06 m2). Ryanairin mukaan halpalentoyhtiöiltä ei pitäisi periä maksuja palveluista, joita ne eivät käytä tai käyttävät vähemmän kuin perinteiset lentoyhtiöt (37). Se muistuttaa perivänsä matkatavaramaksuja, joiden tarkoituksena on kannustaa matkustajia olemaan ottamatta ruumaan menevää matkatavaraa. Tämän ansiosta vain kolmannes Ryanairin matkustajista käyttää matkatavaran lähtöselvityspalveluja. Ryanairin matkustajat myös siirtävät itse matkatavaransa lähtöselvitystiskiltä turvatarkastuspisteeseen, joten kaikki lentoasemainfrastruktuuri on tarpeetonta. Ryanair toteaa vertailun vuoksi, että Air France käyttää enemmän maahuolintapalveluja, jotka liittyvät matkatavaran kuljettamiseen lentoasemalla.

36

2

2

37

| (182) | Ryanair toteaa liikennöivänsä suurimpia lentokoneita Marseille Provencen lentoasemalla, minkä ansiosta lentoasema välttyy vaihtoehtokustannuksilta, joita aiheutuisi, jos sama määrä matkustajia kuljetettaisiin pienillä lentokoneilla. Se korostaa, että sen rotaatioajat ovat yleensä 25 minuuttia, kun Air Francen kaltaisilla perinteisillä lentoyhtiöillä rotaatioajat ovat yleensä 45–60 minuuttia. Lyhyt rotaatioaika tarkoittaa, että lentokoneet ja matkustajat käyttävät maapinta-alaa vähemmän aikaa. Ryanair muistuttaa, että yksi mp2-terminaalin käyttöedellytyksistä ovat C-tyypin lentokoneet, joissa voi olla enintään 200 matkustajapaikkaa ja joiden rotaatioaika on lyhyt. |
| --- | --- |

(182)

Ryanair toteaa liikennöivänsä suurimpia lentokoneita Marseille Provencen lentoasemalla, minkä ansiosta lentoasema välttyy vaihtoehtokustannuksilta, joita aiheutuisi, jos sama määrä matkustajia kuljetettaisiin pienillä lentokoneilla. Se korostaa, että sen rotaatioajat ovat yleensä 25 minuuttia, kun Air Francen kaltaisilla perinteisillä lentoyhtiöillä rotaatioajat ovat yleensä 45–60 minuuttia. Lyhyt rotaatioaika tarkoittaa, että lentokoneet ja matkustajat käyttävät maapinta-alaa vähemmän aikaa. Ryanair muistuttaa, että yksi mp2-terminaalin käyttöedellytyksistä ovat C-tyypin lentokoneet, joissa voi olla enintään 200 matkustajapaikkaa ja joiden rotaatioaika on lyhyt.

| (183) | Ryanair moittii vielä komissiota siitä, ettei se ota päätöksessään huomioon myönteisiä ulkoisvaikutuksia, joita Ryanairin toiminta lentoasemalla tuottaa. Näitä ovat infrastruktuurin arvon kasvu Ryanairin liikennöinnin ansiosta, kun otetaan huomioon lentoasemalla ensimmäiseksi liikennöityihin reitteihin liittyvät riskit. Lisäksi Ryanair toteaa, että lentoyhtiön toiminta lentoasemalla tuottaa myönteisiä heijastusvaikutuksia, joiden ansiosta lentoaseman matkustajamäärä kasvaa. Tämä taas tarkoittaa kaupallisen ja liikenneinfrastruktuurin paranemista, joka edelleen lisää lentoaseman houkuttavuutta. Ryanair korostaa sitoutuneensa sopimuksessa kuljettamaan tietyn määrän matkustajia Marseillen lentoasemalle, mikä osaltaan tuottaa näitä ulkoisvaikutuksia. Tämä näkyy Ryanairin mukaan lentoaseman ja etenkin mp2-terminaalin liikenteen lisääntymisenä, mutta myös lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden määrän lisääntymisenä. Se korostaa tällaisen sitoutumisen myös tarkoittavan, että lentoyhtiö kantaa reitin liikennöintiin liittyvän riskin kokonaisuudessaan, ja lentoaseman voivan tämän perusteella hyväksyä, että investointi tuottaa vähemmän kuin lentoasema vaatisi ilman sitoutumista. |
| --- | --- |

(183)

Ryanair moittii vielä komissiota siitä, ettei se ota päätöksessään huomioon myönteisiä ulkoisvaikutuksia, joita Ryanairin toiminta lentoasemalla tuottaa. Näitä ovat infrastruktuurin arvon kasvu Ryanairin liikennöinnin ansiosta, kun otetaan huomioon lentoasemalla ensimmäiseksi liikennöityihin reitteihin liittyvät riskit. Lisäksi Ryanair toteaa, että lentoyhtiön toiminta lentoasemalla tuottaa myönteisiä heijastusvaikutuksia, joiden ansiosta lentoaseman matkustajamäärä kasvaa. Tämä taas tarkoittaa kaupallisen ja liikenneinfrastruktuurin paranemista, joka edelleen lisää lentoaseman houkuttavuutta. Ryanair korostaa sitoutuneensa sopimuksessa kuljettamaan tietyn määrän matkustajia Marseillen lentoasemalle, mikä osaltaan tuottaa näitä ulkoisvaikutuksia. Tämä näkyy Ryanairin mukaan lentoaseman ja etenkin mp2-terminaalin liikenteen lisääntymisenä, mutta myös lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden määrän lisääntymisenä. Se korostaa tällaisen sitoutumisen myös tarkoittavan, että lentoyhtiö kantaa reitin liikennöintiin liittyvän riskin kokonaisuudessaan, ja lentoaseman voivan tämän perusteella hyväksyä, että investointi tuottaa vähemmän kuin lentoasema vaatisi ilman sitoutumista.

| (184) | Ryanair kehottaa komissiota käyttämään analyysinsa perustana single till -periaatetta, jossa otetaan huomioon sekä lentoliikenteeseen liittyvät tulot että kaupalliset tulot, joita lentoyhtiön toiminta lentoasemalla tuottaa. Ryanair huomauttaa, että se kuljettaa lentoa kohden enemmän matkustajia kuin Air France ja liikennöi point-to-point-lentoja, joiden matkustajien se katsoo todennäköisemmin tuottavan kaupallisia tuloja kuin transit-matkustajien. Ryanair tähdentää, että sen jälkeen, kun se aloitti toimintansa Marseille Provencen lentoasemalla, mp2-terminalissa on avattu useita myymälöitä ja autonvuokrausyrityksiä, ja että näiden toimintojen tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot vahvistavat kyseisen terminaalin kannattavuutta. |
| --- | --- |

(184)

Ryanair kehottaa komissiota käyttämään analyysinsa perustana single till -periaatetta, jossa otetaan huomioon sekä lentoliikenteeseen liittyvät tulot että kaupalliset tulot, joita lentoyhtiön toiminta lentoasemalla tuottaa. Ryanair huomauttaa, että se kuljettaa lentoa kohden enemmän matkustajia kuin Air France ja liikennöi point-to-point-lentoja, joiden matkustajien se katsoo todennäköisemmin tuottavan kaupallisia tuloja kuin transit-matkustajien. Ryanair tähdentää, että sen jälkeen, kun se aloitti toimintansa Marseille Provencen lentoasemalla, mp2-terminalissa on avattu useita myymälöitä ja autonvuokrausyrityksiä, ja että näiden toimintojen tuottamat muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot vahvistavat kyseisen terminaalin kannattavuutta.

| (185) | Ryanairin mukaan myös se, että mp2-terminaalia varten vahvistetut maksut ovat markkinataloustoimijatestin mukaiset, osoittaa, ettei Ryanairille siirry lentoaseman pitäjälle myönnettyjä julkisia varoja. Jos todistetaan, että lentoasemalle on myönnetty tukea, Ryanair kiistää, että sen perusteella voitaisiin todeta sen olleen perimmäinen tuensaaja. |
| --- | --- |

(185)

Ryanairin mukaan myös se, että mp2-terminaalia varten vahvistetut maksut ovat markkinataloustoimijatestin mukaiset, osoittaa, ettei Ryanairille siirry lentoaseman pitäjälle myönnettyjä julkisia varoja. Jos todistetaan, että lentoasemalle on myönnetty tukea, Ryanair kiistää, että sen perusteella voitaisiin todeta sen olleen perimmäinen tuensaaja.

| (186) | Tämän jälkeen Ryanair toteaa, etteivät mp2-terminaalissa sovelletut maksut missään tapauksessa ole valikoivia, koska komissio ei ole todennut Ryanairiin sovelletun edullisempia ehtoja kuin muihin Marseillen lentoasemalla toimiviin lentoyhtiöihin. Se korostaa, ettei tällaista päätelmää voida tehdä vain siksi, että eri lentoyhtiöihin todetaan sovellettavan eritasoisia maksuja. Ryanairin mukaan komission olisi otettava huomioon lentoaseman kullekin lentoyhtiölle tarjoamien palvelujen kustannukset sekä kunkin yhtiön tuottamat myönteiset ulkoisvaikutukset ja muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot. Ryanair muistuttaa, että se kuljettaa liiketoimintamallinsa mukaisesti jokaisella lennolla enemmän matkustajia kuin muut lentoyhtiöt ja että lentoasema välttää tämän ansiosta vaihtoehtokustannuksia, minkä on näyttävä Ryanairilta veloitettavissa maksuissa. |
| --- | --- |

(186)

Tämän jälkeen Ryanair toteaa, etteivät mp2-terminaalissa sovelletut maksut missään tapauksessa ole valikoivia, koska komissio ei ole todennut Ryanairiin sovelletun edullisempia ehtoja kuin muihin Marseillen lentoasemalla toimiviin lentoyhtiöihin. Se korostaa, ettei tällaista päätelmää voida tehdä vain siksi, että eri lentoyhtiöihin todetaan sovellettavan eritasoisia maksuja. Ryanairin mukaan komission olisi otettava huomioon lentoaseman kullekin lentoyhtiölle tarjoamien palvelujen kustannukset sekä kunkin yhtiön tuottamat myönteiset ulkoisvaikutukset ja muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät tulot. Ryanair muistuttaa, että se kuljettaa liiketoimintamallinsa mukaisesti jokaisella lennolla enemmän matkustajia kuin muut lentoyhtiöt ja että lentoasema välttää tämän ansiosta vaihtoehtokustannuksia, minkä on näyttävä Ryanairilta veloitettavissa maksuissa.

| (187) | Ryanair toteaa vielä, että kotimaanlentojen ja kansainvälisten lentojen mukaan eriytetyt tariffit ovat SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä, koska ne johtuvat lentoaseman päätöksestä ja lentoasema on määräävässä asemassa antaessaan infrastruktuurin lentoyhtiöiden käyttöön. Ryanair huomauttaa, etteivät matkustajille tarjottavat palvelut eroa merkittävästi toisistaan lentokohteen (kotimaan, kansallinen tai kansainvälinen lento) mukaan ja että matkustajien matka-asiakirjojen tarkastaminen kuuluu valtion tehtäviin eikä sitä siksi pitäisi rahoittaa lentoasemamaksuilla. Ryanair pitää valitettavana sitä, ettei Ranska sisällyttänyt kotimaanlentojen ja Schengen-alueen sisäisten lentojen välistä eriyttämistä koskevaan toteamukseensa Schengen-alueen ulkopuolelle liikennöitäviä lentoja, joihin sovelletaan pääterminaalissa 56 prosenttia korkeampia maksuja. Ryanair toteaa myös, että tämä eriyttämisjärjestelmä on valtiontukea. Ryanair korostaa, että Air France ja samaan konserniin kuuluvat muut yhtiöt liikennöivät suurimman osan Ranskan sisäisistä lennoista ja hyötyvät siksi eriytetyistä tariffeista. Ryanair kehottaakin komissiota ottamaan tämän tutkinnan kohteeksi myös Air Francelle myönnetyn edun, joka johtuu maksujen eriyttämisestä sen mukaan, sijaitseeko lentokohde Schengen-alueella vai sen ulkopuolella. Ryanair toivoo näin voivansa vaatia korvauksia ja korkoja ranskalaisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

(187)

Ryanair toteaa vielä, että kotimaanlentojen ja kansainvälisten lentojen mukaan eriytetyt tariffit ovat SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä, koska ne johtuvat lentoaseman päätöksestä ja lentoasema on määräävässä asemassa antaessaan infrastruktuurin lentoyhtiöiden käyttöön. Ryanair huomauttaa, etteivät matkustajille tarjottavat palvelut eroa merkittävästi toisistaan lentokohteen (kotimaan, kansallinen tai kansainvälinen lento) mukaan ja että matkustajien matka-asiakirjojen tarkastaminen kuuluu valtion tehtäviin eikä sitä siksi pitäisi rahoittaa lentoasemamaksuilla. Ryanair pitää valitettavana sitä, ettei Ranska sisällyttänyt kotimaanlentojen ja Schengen-alueen sisäisten lentojen välistä eriyttämistä koskevaan toteamukseensa Schengen-alueen ulkopuolelle liikennöitäviä lentoja, joihin sovelletaan pääterminaalissa 56 prosenttia korkeampia maksuja. Ryanair toteaa myös, että tämä eriyttämisjärjestelmä on valtiontukea. Ryanair korostaa, että Air France ja samaan konserniin kuuluvat muut yhtiöt liikennöivät suurimman osan Ranskan sisäisistä lennoista ja hyötyvät siksi eriytetyistä tariffeista. Ryanair kehottaakin komissiota ottamaan tämän tutkinnan kohteeksi myös Air Francelle myönnetyn edun, joka johtuu maksujen eriyttämisestä sen mukaan, sijaitseeko lentokohde Schengen-alueella vai sen ulkopuolella. Ryanair toivoo näin voivansa vaatia korvauksia ja korkoja ranskalaisissa tuomioistuimissa.

| (188) | Ryanair on toimittanut AMS:ään ja komission suorittamaan tarkasteluun liittyviä lisätietoja. Sen mielestä sitä, sisältyykö AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen valtiontukea, on tarkasteltava erikseen. Jos komissio kuitenkin päättää tarkastella sitä yhdessä niiden ehtojen kanssa, joita Ryanairiin on sovellettu kyseisellä lentoasemalla, Ryanair ehdottaa taloudellista analyysia ja katsoo, että sen perusteella AMS:n kanssa tehty sopimus oli lyhyellä aikavälillä kannattava lentoasemalle. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair on toimittanut AMS:ään ja komission suorittamaan tarkasteluun liittyviä lisätietoja. Sen mielestä sitä, sisältyykö AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen valtiontukea, on tarkasteltava erikseen. Jos komissio kuitenkin päättää tarkastella sitä yhdessä niiden ehtojen kanssa, joita Ryanairiin on sovellettu kyseisellä lentoasemalla, Ryanair ehdottaa taloudellista analyysia ja katsoo, että sen perusteella AMS:n kanssa tehty sopimus oli lyhyellä aikavälillä kannattava lentoasemalle.

4.3   CCIMP

CCIMP

4.3.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT INVESTOINTITUET

| (189) | CCIMP yhtyy Ranskan perusteluihin, joiden mukaan vanhentuneita tukia ja tukia, jotka on kohdennettu muiden kuin taloudellisten toimintojen rahoittamiseen, ei voida pitää valtiontukena. Sen mukaan ennen vuoden 2005 suuntaviivojen voimaantuloa myönnetty julkinen rahoitus ei vuoden 1994 tiedonannon mukaisesti missään tapauksessa ole valtiontukea. Toissijaisesti CCIMP katsoo, että valtiontueksi katsottavat tuet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia. CCIMP on yhtä mieltä Ranskan kanssa siitä, että tarkastellut tuet soveltuvat sisämarkkinoille suuntaviivoissa määrättyjen suhteellisuutta ja tarpeellisuutta koskevien ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(189)

CCIMP yhtyy Ranskan perusteluihin, joiden mukaan vanhentuneita tukia ja tukia, jotka on kohdennettu muiden kuin taloudellisten toimintojen rahoittamiseen, ei voida pitää valtiontukena. Sen mukaan ennen vuoden 2005 suuntaviivojen voimaantuloa myönnetty julkinen rahoitus ei vuoden 1994 tiedonannon mukaisesti missään tapauksessa ole valtiontukea. Toissijaisesti CCIMP katsoo, että valtiontueksi katsottavat tuet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia. CCIMP on yhtä mieltä Ranskan kanssa siitä, että tarkastellut tuet soveltuvat sisämarkkinoille suuntaviivoissa määrättyjen suhteellisuutta ja tarpeellisuutta koskevien ehtojen mukaisesti.

| (190) | CCIMP korostaa uuden terminaalin suoraa ja välillistä taloudellista vaikutusta Marseillen alueella ja sen tehtävää keskuslentoasemien ruuhkien purkajana, EU:n alueellista yhteenkuuluvuutta ja ruuhkautumisvaarassa olevan lentoasemakapasiteetin vahvistamista (38). |
| --- | --- |

(190)

CCIMP korostaa uuden terminaalin suoraa ja välillistä taloudellista vaikutusta Marseillen alueella ja sen tehtävää keskuslentoasemien ruuhkien purkajana, EU:n alueellista yhteenkuuluvuutta ja ruuhkautumisvaarassa olevan lentoasemakapasiteetin vahvistamista (38).

38

| (191) | CCIMP katsoo, että uusi terminaali oli välttämätön, jotta halpalentoyhtiöt voisivat sijoittautua lentoasemalle. Ne käyttävät harvoin perinteisiä infrastruktuureja, joiden ominaisuudet eivät vastaa niiden taloudellista mallia. CCIMP muistuttaa, että se saattoi vastata halpalentoyhtiöiden lentoasemamaksuja koskeviin vaatimuksiin avoimesti ja syrjimättömästi vain rakentamalla tariffeiltaan edullisen terminaalin. |
| --- | --- |

(191)

CCIMP katsoo, että uusi terminaali oli välttämätön, jotta halpalentoyhtiöt voisivat sijoittautua lentoasemalle. Ne käyttävät harvoin perinteisiä infrastruktuureja, joiden ominaisuudet eivät vastaa niiden taloudellista mallia. CCIMP muistuttaa, että se saattoi vastata halpalentoyhtiöiden lentoasemamaksuja koskeviin vaatimuksiin avoimesti ja syrjimättömästi vain rakentamalla tariffeiltaan edullisen terminaalin.

4.3.2   CCIMP:LLE MYÖNNETYT TOIMINTATUET

| (192) | CCIMP täsmentää Ranskan tavoin, että lentoaseman yleispalveluyksikölle on maksettu yhteensä [...]* miljoonaa euroa vastikkeena tarjotuista palveluista. Se korostaa, ettei kauppa- ja teollisuuskamari ole siirtänyt varoja Marseille Provencen lentoasemalle. Se muistuttaa, että Marseille Provencen lentoasema maksaa kaikkien alueen yritysten tavoin veroa kauppa- ja teollisuuskamarien kulujen kattamiseksi. Vuonna 2010 se maksoi tällaisena verona 213 553 euroa. |
| --- | --- |

(192)

CCIMP täsmentää Ranskan tavoin, että lentoaseman yleispalveluyksikölle on maksettu yhteensä [...]* miljoonaa euroa vastikkeena tarjotuista palveluista. Se korostaa, ettei kauppa- ja teollisuuskamari ole siirtänyt varoja Marseille Provencen lentoasemalle. Se muistuttaa, että Marseille Provencen lentoasema maksaa kaikkien alueen yritysten tavoin veroa kauppa- ja teollisuuskamarien kulujen kattamiseksi. Vuonna 2010 se maksoi tällaisena verona 213 553 euroa.

4.3.3   MP2-TERMINAALIN MATKUSTAJAMAKSUN MÄÄRÄN VAHVISTAMINEN

| (193) | CCIMP muistuttaa, että mp2-halpalentoterminaalissa tarjotaan riisuttuja palveluja, minkä ansiosta sen tariffit on eriytetty. Se vahvistaa myös, että kaikki kustannukset on otettu huomioon näitä tariffeja vahvistettaessa. CCIMP toteaa, että Marseille Provencen lentoasema voi perustella maksujen eriyttämistä terminaalien mukaan markkinataloussijoittajaperiaatteella. |
| --- | --- |

(193)

CCIMP muistuttaa, että mp2-halpalentoterminaalissa tarjotaan riisuttuja palveluja, minkä ansiosta sen tariffit on eriytetty. Se vahvistaa myös, että kaikki kustannukset on otettu huomioon näitä tariffeja vahvistettaessa. CCIMP toteaa, että Marseille Provencen lentoasema voi perustella maksujen eriyttämistä terminaalien mukaan markkinataloussijoittajaperiaatteella.

| (194) | CCIMP katsoo, että vain laskemalla mp2-terminaalin kannattavuusaste menetelmällä, jossa otetaan huomioon molemmat terminaalit, voidaan ottaa huomioon lentoyhtiön siirtyminen yhdestä terminaalista toiseen, sillä mittakaavaetujen ansiosta kustannukset pysyvät vakaina. Jos kustannukset sen sijaan jaettaisiin terminaalien kesken, pääterminaalin kannattavuus alenisi. Se muistuttaa, että mp2-terminaalin ansiosta tietyt kustannukset jakautuivat tasan terminaalien välillä, jolloin pääterminaalin kustannukset alenivat, ja tiettyjä investointeja voitiin lykätä (Euroopan sisäisten lentojen lähtöselvitysalueen ja Euroopan sisäisten ja kansainvälisten lentojen porttialueen rakentamisen lykkääminen). |
| --- | --- |

(194)

CCIMP katsoo, että vain laskemalla mp2-terminaalin kannattavuusaste menetelmällä, jossa otetaan huomioon molemmat terminaalit, voidaan ottaa huomioon lentoyhtiön siirtyminen yhdestä terminaalista toiseen, sillä mittakaavaetujen ansiosta kustannukset pysyvät vakaina. Jos kustannukset sen sijaan jaettaisiin terminaalien kesken, pääterminaalin kannattavuus alenisi. Se muistuttaa, että mp2-terminaalin ansiosta tietyt kustannukset jakautuivat tasan terminaalien välillä, jolloin pääterminaalin kustannukset alenivat, ja tiettyjä investointeja voitiin lykätä (Euroopan sisäisten lentojen lähtöselvitysalueen ja Euroopan sisäisten ja kansainvälisten lentojen porttialueen rakentamisen lykkääminen).

4.3.4   UUSIEN REITTIEN AVAAMISEEN KANNUSTAVAT TOIMENPITEET

| (195) | CCIMP toteaa ottaneensa käyttöön kehityssuunnitelman, jonka tarkoituksena oli lisätä lentoaseman käyttöä etenkin avaamalla uusia reittejä. Sen mukaan kannustintoimenpiteillä pyrittiin tähän tavoitteeseen, mikä on lentoasemien pitäjien normaali käytäntö, kuten komissio on todennut Manchesterin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (39). CCIMP katsoo, että järjestelmää on pidettävä kaupallisena käytäntönä, johon ei liity SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja tukia, koska järjestelmä on avoin, syrjimätön, määräaikainen ja perustuu objektiivisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

(195)

CCIMP toteaa ottaneensa käyttöön kehityssuunnitelman, jonka tarkoituksena oli lisätä lentoaseman käyttöä etenkin avaamalla uusia reittejä. Sen mukaan kannustintoimenpiteillä pyrittiin tähän tavoitteeseen, mikä on lentoasemien pitäjien normaali käytäntö, kuten komissio on todennut Manchesterin lentoasemaa koskevassa päätöksessään (39). CCIMP katsoo, että järjestelmää on pidettävä kaupallisena käytäntönä, johon ei liity SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja tukia, koska järjestelmä on avoin, syrjimätön, määräaikainen ja perustuu objektiivisiin kriteereihin.

39

| (196) | CCIMP:n mukaan järjestelmää ei myöskään voida pitää valtiontukena, jos tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva asiantunteva markkinataloustoimija olisi voinut perustaa samanlaisen järjestelmän. CCIMP toteaa, että hyväksytyt mukautukset olivat osa lentoaseman kannattavuuden maksimointipyrkimystä ja perustuivat 14 päivänä syyskuuta 2009 pidetyn talouskomitean kokouksen valmisteluasiakirjoihin sisältyvään liiketoimintasuunnitelmaan. Sen mukaan toimenpiteiden kannattavuus vahvistettiin Ranskan vastauksessa mainitussa suunnitelman päivitetyssä versiossa. |
| --- | --- |

(196)

CCIMP:n mukaan järjestelmää ei myöskään voida pitää valtiontukena, jos tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva asiantunteva markkinataloustoimija olisi voinut perustaa samanlaisen järjestelmän. CCIMP toteaa, että hyväksytyt mukautukset olivat osa lentoaseman kannattavuuden maksimointipyrkimystä ja perustuivat 14 päivänä syyskuuta 2009 pidetyn talouskomitean kokouksen valmisteluasiakirjoihin sisältyvään liiketoimintasuunnitelmaan. Sen mukaan toimenpiteiden kannattavuus vahvistettiin Ranskan vastauksessa mainitussa suunnitelman päivitetyssä versiossa.

| (197) | CCIMP lisää, että niiden tavanomaisten markkinakäytäntöjen perusteella, joiden pohjalta sen toimia on arvioitava, kyseinen järjestelmä on kohtuullinen. |
| --- | --- |

(197)

CCIMP lisää, että niiden tavanomaisten markkinakäytäntöjen perusteella, joiden pohjalta sen toimia on arvioitava, kyseinen järjestelmä on kohtuullinen.

4.3.5   MARKKINOINTITUET – AMS:N KANSSA TEHTY SOPIMUS

| (198) | CCIMP väittää toimineensa asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa. Se täsmentää maksaneensa tarjotuista palveluista hinnan, joka oli selvästi oikeasuhteinen ja kohtuullinen, kun otetaan huomioon alan käytännöt. Se ei pidä Air Francen esittämää selvitystä merkityksellisenä, koska siinä viitataan vain yleissivustoihin. CCIMP muistuttaa, että toisin kuin yleissivustot, Ryanairin sivusto on tarkoitettu lentolipuista kiinnostuneelle, laajalle internet-yleisölle. |
| --- | --- |

(198)

CCIMP väittää toimineensa asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa. Se täsmentää maksaneensa tarjotuista palveluista hinnan, joka oli selvästi oikeasuhteinen ja kohtuullinen, kun otetaan huomioon alan käytännöt. Se ei pidä Air Francen esittämää selvitystä merkityksellisenä, koska siinä viitataan vain yleissivustoihin. CCIMP muistuttaa, että toisin kuin yleissivustot, Ryanairin sivusto on tarkoitettu lentolipuista kiinnostuneelle, laajalle internet-yleisölle.

| (199) | CCIMP täsmentää, että koska tavoitteena oli mp2-terminaalin liikenteen ja etenkin erityisen ostovoimaisten kansainvälisten matkustajien määrän kasvattaminen, vain kohdennettu mainonta oli tarkoituksenmukaista. Sen mukaan vain Ryanairin sivustolla mainosten näkyvyys ja teho olivat mahdollisimman suuret. |
| --- | --- |

(199)

CCIMP täsmentää, että koska tavoitteena oli mp2-terminaalin liikenteen ja etenkin erityisen ostovoimaisten kansainvälisten matkustajien määrän kasvattaminen, vain kohdennettu mainonta oli tarkoituksenmukaista. Sen mukaan vain Ryanairin sivustolla mainosten näkyvyys ja teho olivat mahdollisimman suuret.

| (200) | CCIMP muistuttaa, että AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen vuosikustannukset suhteessa kuljetettuihin matkustajiin olivat vuonna 2010 [...]* euroa. |
| --- | --- |

(200)

CCIMP muistuttaa, että AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen vuosikustannukset suhteessa kuljetettuihin matkustajiin olivat vuonna 2010 [...]* euroa.

4.4   EUROOPAN LENTOYHTIÖIDEN LIITTO

EUROOPAN LENTOYHTIÖIDEN LIITTO

4.4.1   CCIMP:LLE MYÖNNETYT TUET

| (201) | Euroopan lentoyhtiöiden liitto (Association of European Airlines), jäljempänä ’AEA’, muistuttaa, että se tukee kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat omiaan edistämään aluekehitystä, mutta että pienille alueellisille lentoasemille myönnetyt tuet eivät saa vääristää kilpailua. AEA:n mukaan lentoliikennettä olisi pidettävä toimialana, jolla kaikki toimet voivat vääristää kilpailua riippumatta siitä, ovatko ne sääntelytoimenpiteitä vai taloudellisia toimenpiteitä. Pienille alueellisille lentoasemille myönnetyt tuet ovatkin hyväksyttäviä vain, jos kaikki käyttäjät hyötyvät niistä erotuksetta eivätkä ne vääristä samalla vaikutusalueella sijaitsevien lentoasemien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(201)

Euroopan lentoyhtiöiden liitto (Association of European Airlines), jäljempänä ’AEA’, muistuttaa, että se tukee kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat omiaan edistämään aluekehitystä, mutta että pienille alueellisille lentoasemille myönnetyt tuet eivät saa vääristää kilpailua. AEA:n mukaan lentoliikennettä olisi pidettävä toimialana, jolla kaikki toimet voivat vääristää kilpailua riippumatta siitä, ovatko ne sääntelytoimenpiteitä vai taloudellisia toimenpiteitä. Pienille alueellisille lentoasemille myönnetyt tuet ovatkin hyväksyttäviä vain, jos kaikki käyttäjät hyötyvät niistä erotuksetta eivätkä ne vääristä samalla vaikutusalueella sijaitsevien lentoasemien välistä kilpailua.

| (202) | AEA:n mukaan tarvitaan koko lentoliikennealaa koskevat EU:n tasoiset pakottavat puitteet, jotka estävät valvomattomat tuet ja takaavat vapaan kilpailun talouden toimijoiden välillä. Puitteiden olisi perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan infrastruktuuritukia tarkastellaan suhteessa käyttökysyntään. Niillä ei pitäisi suosia liikenteen siirtymistä alueille, joilla kysyntä ei ole vilkasta. |
| --- | --- |

(202)

AEA:n mukaan tarvitaan koko lentoliikennealaa koskevat EU:n tasoiset pakottavat puitteet, jotka estävät valvomattomat tuet ja takaavat vapaan kilpailun talouden toimijoiden välillä. Puitteiden olisi perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan infrastruktuuritukia tarkastellaan suhteessa käyttökysyntään. Niillä ei pitäisi suosia liikenteen siirtymistä alueille, joilla kysyntä ei ole vilkasta.

4.4.2   ERIYTETYT TARIFFIT MP2-TERMINAALISSA

| (203) | AEA kannattaa lentoasemien oikeutta eriyttää infrastruktuurinsa sen mukaan, mitä palveluja käyttäjille tarjotaan. Se toteaa kuitenkin, että jos näin tehdään, lentoaseman on noudatettava läpinäkyvyyden periaatetta, ja maksujen on perustuttava kustannuksiin. AEA toteaa tämän tarkoittavan käytännössä sitä, että on erotettava toisistaan kustannukset, jotka liittyvät yhtäältä yhteisten ja toisaalta eriytettyjen infrastruktuurien käyttöön. Sen mukaan kaikkien lentoyhtiöiden pitäisi maksaa samat tariffit keskeisten infrastruktuurien käytöstä (kiitotiet, paikoitus, lentoturvallisuuslaitteet, turvatarkastukset, matkatavaroiden käsittely sekä tarvittaessa ympäristö- ja meluhaittaverot). Terminaali- ja maahuolintamaksut voivat vaihdella eri terminaaleissa lentoyhtiöille tarjottavien palvelujen laadusta riippuen, ja ne on vahvistettava aiheutuneiden kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(203)

AEA kannattaa lentoasemien oikeutta eriyttää infrastruktuurinsa sen mukaan, mitä palveluja käyttäjille tarjotaan. Se toteaa kuitenkin, että jos näin tehdään, lentoaseman on noudatettava läpinäkyvyyden periaatetta, ja maksujen on perustuttava kustannuksiin. AEA toteaa tämän tarkoittavan käytännössä sitä, että on erotettava toisistaan kustannukset, jotka liittyvät yhtäältä yhteisten ja toisaalta eriytettyjen infrastruktuurien käyttöön. Sen mukaan kaikkien lentoyhtiöiden pitäisi maksaa samat tariffit keskeisten infrastruktuurien käytöstä (kiitotiet, paikoitus, lentoturvallisuuslaitteet, turvatarkastukset, matkatavaroiden käsittely sekä tarvittaessa ympäristö- ja meluhaittaverot). Terminaali- ja maahuolintamaksut voivat vaihdella eri terminaaleissa lentoyhtiöille tarjottavien palvelujen laadusta riippuen, ja ne on vahvistettava aiheutuneiden kustannusten perusteella.

| (204) | AEA toteaa myös, että riisuttujen palvelujen terminaalien käyttöä ei pitäisi sallia vain halpalentoyhtiöille, vaan niiden olisi oltava kaikkien yhtiöiden käytettävissä syrjimättömyysperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(204)

AEA toteaa myös, että riisuttujen palvelujen terminaalien käyttöä ei pitäisi sallia vain halpalentoyhtiöille, vaan niiden olisi oltava kaikkien yhtiöiden käytettävissä syrjimättömyysperiaatteen mukaisesti.

| (205) | Jotta samaa lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden välinen kilpailu ei vääristyisi, lentoasemien pitäjien ei pitäisi AEA:n mukaan korottaa pääterminaalin maksuja kompensoidakseen riisuttujen palvelujen terminaaleista aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(205)

Jotta samaa lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden välinen kilpailu ei vääristyisi, lentoasemien pitäjien ei pitäisi AEA:n mukaan korottaa pääterminaalin maksuja kompensoidakseen riisuttujen palvelujen terminaaleista aiheutuvia kustannuksia.

4.4.3   KÄYNNISTYSTUET

| (206) | AEA toteaa, että käynnistystukijärjestelmistä hyötyvät todellisuudessa lentoyhtiöt ja alueelliset lentoasemat hyötyvät vain välillisesti. Sen mukaan tällaisia tukia ei pitäisi myöntää reiteille, joita jokin toinen lentoyhtiö jo liikennöi. AEA katsoo, ettei reittiä pitäisi pitää ”uutena”, jos sitä jo liikennöidään samalla vaikutusalueella sijaitsevalta lentoasemalta käsin. Sen mielestä olisi ihanteellisinta, jos alle 100 kilometrin tai 120 minuutin suurnopeusjunayhteyden etäisyydellä toisistaan sijaitsevien lentoasemien katsottaisiin sijaitsevan samalla vaikutusalueella. |
| --- | --- |

(206)

AEA toteaa, että käynnistystukijärjestelmistä hyötyvät todellisuudessa lentoyhtiöt ja alueelliset lentoasemat hyötyvät vain välillisesti. Sen mukaan tällaisia tukia ei pitäisi myöntää reiteille, joita jokin toinen lentoyhtiö jo liikennöi. AEA katsoo, ettei reittiä pitäisi pitää ”uutena”, jos sitä jo liikennöidään samalla vaikutusalueella sijaitsevalta lentoasemalta käsin. Sen mielestä olisi ihanteellisinta, jos alle 100 kilometrin tai 120 minuutin suurnopeusjunayhteyden etäisyydellä toisistaan sijaitsevien lentoasemien katsottaisiin sijaitsevan samalla vaikutusalueella.

| (207) | AEA pitää kolmea vuotta poikkeuksellisen pitkänä ajanjaksona käynnistystuen myöntämiselle. Sen mukaan reitin kannattavuus ilmenee jo muutaman kuukauden ja viimeistään vuoden kuluttua. Se korostaa, ettei tuen pitäisi kattaa toistuvia toimintakustannuksia, kuten lentokoneiden kuoletuksia tai vuokrauskustannuksia, eikä lentoasemainfrastruktuurien käyttöä. |
| --- | --- |

(207)

AEA pitää kolmea vuotta poikkeuksellisen pitkänä ajanjaksona käynnistystuen myöntämiselle. Sen mukaan reitin kannattavuus ilmenee jo muutaman kuukauden ja viimeistään vuoden kuluttua. Se korostaa, ettei tuen pitäisi kattaa toistuvia toimintakustannuksia, kuten lentokoneiden kuoletuksia tai vuokrauskustannuksia, eikä lentoasemainfrastruktuurien käyttöä.

| (208) | AEA:n mukaan käynnistystukia ei pitäisi voida myöntää päällekkäin saman reitin liikennöintiin jo myönnettyjen muiden tukien kanssa. Se toteaa, että lentoliikenteen harjoittajiin pitäisi soveltaa seuraamuksia, jos ne eivät noudata sopimusvelvoitteitaan. AEA korostaa, että lentoliikennealalla tukien olisi aina oltava rajoitettuja eikä niitä pitäisi myöntää kuin tapauskohtaisen tarkastelun perusteella. |
| --- | --- |

(208)

AEA:n mukaan käynnistystukia ei pitäisi voida myöntää päällekkäin saman reitin liikennöintiin jo myönnettyjen muiden tukien kanssa. Se toteaa, että lentoliikenteen harjoittajiin pitäisi soveltaa seuraamuksia, jos ne eivät noudata sopimusvelvoitteitaan. AEA korostaa, että lentoliikennealalla tukien olisi aina oltava rajoitettuja eikä niitä pitäisi myöntää kuin tapauskohtaisen tarkastelun perusteella.

| (209) | AEA toteaa, että tuet olisi myönnettävä vain läpinäkyvän ja syrjimättömän menettelyn perusteella. Käynnistystukien myöntämisehdot olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. AEA katsoo myös, että kaikista alueellisten julkisyhteisöjen alueellisille lentoasemille myöntämistä taloudellisista tuista olisi ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle vähintään kolme kuukautta ennen tuen voimaantuloa, jotta jäsenvaltio voi arvioida, onko siitä ilmoitettava Euroopan komissiolle. Jos tuesta ilmoitetaan Euroopan komissiolle, kyseiselle alueelliselle julkisyhteisölle on AEA:n mukaan muistutettava, että jos tuki maksetaan ennen komission hyväksyntää, sitä pidetään sääntöjenvastaisena. |
| --- | --- |

(209)

AEA toteaa, että tuet olisi myönnettävä vain läpinäkyvän ja syrjimättömän menettelyn perusteella. Käynnistystukien myöntämisehdot olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. AEA katsoo myös, että kaikista alueellisten julkisyhteisöjen alueellisille lentoasemille myöntämistä taloudellisista tuista olisi ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle vähintään kolme kuukautta ennen tuen voimaantuloa, jotta jäsenvaltio voi arvioida, onko siitä ilmoitettava Euroopan komissiolle. Jos tuesta ilmoitetaan Euroopan komissiolle, kyseiselle alueelliselle julkisyhteisölle on AEA:n mukaan muistutettava, että jos tuki maksetaan ennen komission hyväksyntää, sitä pidetään sääntöjenvastaisena.

4.5   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | AMS toteaa ensinnäkin, että päätös 19 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn sopimuksen tekemisestä ei johtunut Ranskan valtiosta. AMS katsoo, että vaikka valtion kuuleminen talouskomitean kautta ennen lentoasemamaksuja koskevien päätösten tekemistä on merkityksellinen seikka sen kannalta, johtuvatko nämä päätökset valtiosta, tämä ei koske markkinointipalvelujen ostoa koskevia päätöksiä. Sen mukaan markkinointipalvelujen ostaminen ei liittynyt millään tavalla päätöksiin sovellettavista lentoasemamaksuista eikä eroa muusta mainostilan ostamisesta. AMS muistuttaa myös, että elimellinen arviointiperuste, johon kauppa- ja teollisuuskamarin päätösten johtumista valtiosta koskeva komission analyysi tukeutuu, ei ole riittävä, kun otetaan huomioon tuomiosta Stardust Marine (40) johtuvan oikeuskäytännön vaatimukset. |
| --- | --- |

(210)

AMS toteaa ensinnäkin, että päätös 19 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn sopimuksen tekemisestä ei johtunut Ranskan valtiosta. AMS katsoo, että vaikka valtion kuuleminen talouskomitean kautta ennen lentoasemamaksuja koskevien päätösten tekemistä on merkityksellinen seikka sen kannalta, johtuvatko nämä päätökset valtiosta, tämä ei koske markkinointipalvelujen ostoa koskevia päätöksiä. Sen mukaan markkinointipalvelujen ostaminen ei liittynyt millään tavalla päätöksiin sovellettavista lentoasemamaksuista eikä eroa muusta mainostilan ostamisesta. AMS muistuttaa myös, että elimellinen arviointiperuste, johon kauppa- ja teollisuuskamarin päätösten johtumista valtiosta koskeva komission analyysi tukeutuu, ei ole riittävä, kun otetaan huomioon tuomiosta Stardust Marine (40) johtuvan oikeuskäytännön vaatimukset.

40

| (211) | AMS katsoo, että myös asiantunteva markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen markkinointipalvelusopimuksen. AMS korostaa, että sopimus on samanlainen kuin Liverpoolin ja Oslo Ryggen kaltaisten yksityisten lentoasemien kanssa tehdyt sopimukset. Nämä lentoasemat ovat AMS:n mukaan tietenkin toimineet asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. AMS täsmentää, että se kohtelee julkisia ja yksityisiä lentoasemia täysin samalla tavoin ja että sen soveltamat tariffit ovat julkisia ja helposti nähtävissä AMS:n verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(211)

AMS katsoo, että myös asiantunteva markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen markkinointipalvelusopimuksen. AMS korostaa, että sopimus on samanlainen kuin Liverpoolin ja Oslo Ryggen kaltaisten yksityisten lentoasemien kanssa tehdyt sopimukset. Nämä lentoasemat ovat AMS:n mukaan tietenkin toimineet asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. AMS täsmentää, että se kohtelee julkisia ja yksityisiä lentoasemia täysin samalla tavoin ja että sen soveltamat tariffit ovat julkisia ja helposti nähtävissä AMS:n verkkosivustolla.

| (212) | AMS toteaa toissijaisesti, että vaaditut tariffit olivat markkinahinnan mukaiset. Sen mukaan tariffit vahvistettiin Mindsharen Ryanairin pyynnöstä vuonna 2004 laatiman selvityksen perusteella. Mindshare on markkinointipalveluja tarjoavan WPP-nimisen yrityksen tytäryhtiö. AMS lisää, että Hertzin ja NeedaHotelin kaltaiset kumppanit ostavat omia palvelujaan varten mainostilaa sen verkkosivustolta ja että näiden toimijoiden kanssa tehtyjen sopimusten perusteella voidaan paremmin arvioida, mikä oli markkinahinta. AMS toteaa lopuksi laatineensa näyttökertojen vakiolaskentamenetelmään perustuvan tariffitarjonnan määrittääkseen Ryanairin sivustolla tarjotun näkyvyyden arvon. Tariffit perustuvat kustannuksiin tuhatta näyttökertaa kohden, ja useimpien mainospalvelujen hintahaarukka määräytyy käyntikertojen määrän perusteella. |
| --- | --- |

(212)

AMS toteaa toissijaisesti, että vaaditut tariffit olivat markkinahinnan mukaiset. Sen mukaan tariffit vahvistettiin Mindsharen Ryanairin pyynnöstä vuonna 2004 laatiman selvityksen perusteella. Mindshare on markkinointipalveluja tarjoavan WPP-nimisen yrityksen tytäryhtiö. AMS lisää, että Hertzin ja NeedaHotelin kaltaiset kumppanit ostavat omia palvelujaan varten mainostilaa sen verkkosivustolta ja että näiden toimijoiden kanssa tehtyjen sopimusten perusteella voidaan paremmin arvioida, mikä oli markkinahinta. AMS toteaa lopuksi laatineensa näyttökertojen vakiolaskentamenetelmään perustuvan tariffitarjonnan määrittääkseen Ryanairin sivustolla tarjotun näkyvyyden arvon. Tariffit perustuvat kustannuksiin tuhatta näyttökertaa kohden, ja useimpien mainospalvelujen hintahaarukka määräytyy käyntikertojen määrän perusteella.

| (213) | AMS toteaa, että Air France vertaili sopimuksen allekirjoittamisajankohtana, eli vuonna 2006, voimassa olleita AMS:n hintoja vuoden 2011 Viamichelinin hintoihin, kun taas Marseille Provencen lentoasema on perustellusti verrannut AMS:n hintoja Viamichelinin vuoden 2006 hintoihin. AMS:n mielestä Air Francen esittämä vertailu ei ole merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että markkinointipalvelujen hinnat muuttuvat keskimäärin kuuden vuoden välein. |
| --- | --- |

(213)

AMS toteaa, että Air France vertaili sopimuksen allekirjoittamisajankohtana, eli vuonna 2006, voimassa olleita AMS:n hintoja vuoden 2011 Viamichelinin hintoihin, kun taas Marseille Provencen lentoasema on perustellusti verrannut AMS:n hintoja Viamichelinin vuoden 2006 hintoihin. AMS:n mielestä Air Francen esittämä vertailu ei ole merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että markkinointipalvelujen hinnat muuttuvat keskimäärin kuuden vuoden välein.

| (214) | AMS toteaa, että Marseille Provencen lentoasemalle tarjottiin erityisen edulliset ehdot. Se toteaa, että hinnat jäädytettiin vuosina 2006–2011 tasolle, joka perustui Ryanairin sivuston huhtikuun 2005 kävijämäärään, vaikka todellisuudessa tämä määrä kasvoi 0,65 miljoonasta päivässä vuonna 2005 1,2 miljoonaan kävijään päivässä vuonna 2011. Myös postituslistan vastaanottajien määrä jäädytettiin huhtikuun 2005 tasolle, vaikka se kasvoi 1,2 miljoonasta 2,6 miljoonaan. AMS korostaa, että Air Francen vertailu on vääristynyt, koska siinä ei ole otettu huomioon näitä kävijämääriin liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

(214)

AMS toteaa, että Marseille Provencen lentoasemalle tarjottiin erityisen edulliset ehdot. Se toteaa, että hinnat jäädytettiin vuosina 2006–2011 tasolle, joka perustui Ryanairin sivuston huhtikuun 2005 kävijämäärään, vaikka todellisuudessa tämä määrä kasvoi 0,65 miljoonasta päivässä vuonna 2005 1,2 miljoonaan kävijään päivässä vuonna 2011. Myös postituslistan vastaanottajien määrä jäädytettiin huhtikuun 2005 tasolle, vaikka se kasvoi 1,2 miljoonasta 2,6 miljoonaan. AMS korostaa, että Air Francen vertailu on vääristynyt, koska siinä ei ole otettu huomioon näitä kävijämääriin liittyviä seikkoja.

| (215) | AMS muistuttaa, että Viamichelinin sivuston kävijämäärä on pienempi kuin Ryanairin sivuston ja ettei sivustoa juuri tunneta Ranskan ulkopuolella. AMS katsoo, ettei sivusto sovellu lentoaseman mainostamiseen Euroopan laajuisesti. Tätä tukee myös se, että toistaiseksi yksikään lentoasema ei ole käyttänyt sen palveluja. AMS korostaa, että Lonely Planet on australialainen sivusto, jota ei juuri tunneta Euroopassa ja jonka kävijämäärä on huomattavasti pienempi kuin Ryanairin sivuston. AMS tähdentää vielä, etteivät muut kuin lentoyhtiöiden sivustot juuri sovellu lentoasemamainontaan, koska kävijä ei voi mainokselle altistuessaan samalla ryhtyä varaamaan lentolippua. AMS katsoo, että Air Francen, British Airwaysin ja Expedian sivustojen tarjoamat markkinointipalvelut ovat kalliimpia kuin Ryanairin sivustolla vaikka niiden kävijämäärät ovat alhaisemmat. |
| --- | --- |

(215)

AMS muistuttaa, että Viamichelinin sivuston kävijämäärä on pienempi kuin Ryanairin sivuston ja ettei sivustoa juuri tunneta Ranskan ulkopuolella. AMS katsoo, ettei sivusto sovellu lentoaseman mainostamiseen Euroopan laajuisesti. Tätä tukee myös se, että toistaiseksi yksikään lentoasema ei ole käyttänyt sen palveluja. AMS korostaa, että Lonely Planet on australialainen sivusto, jota ei juuri tunneta Euroopassa ja jonka kävijämäärä on huomattavasti pienempi kuin Ryanairin sivuston. AMS tähdentää vielä, etteivät muut kuin lentoyhtiöiden sivustot juuri sovellu lentoasemamainontaan, koska kävijä ei voi mainokselle altistuessaan samalla ryhtyä varaamaan lentolippua. AMS katsoo, että Air Francen, British Airwaysin ja Expedian sivustojen tarjoamat markkinointipalvelut ovat kalliimpia kuin Ryanairin sivustolla vaikka niiden kävijämäärät ovat alhaisemmat.

| (216) | AMS kiistää myös sen, että Ryanair olisi pakottanut Marseillen lentoaseman tekemään markkinointipalveluja koskevan sopimuksen. AMS toteaa, ettei sen tarvitse väkisin myydä Ryanairin sivuston mainostilaa, joka on rajallinen ja hyvin kysytty resurssi. |
| --- | --- |

(216)

AMS kiistää myös sen, että Ryanair olisi pakottanut Marseillen lentoaseman tekemään markkinointipalveluja koskevan sopimuksen. AMS toteaa, ettei sen tarvitse väkisin myydä Ryanairin sivuston mainostilaa, joka on rajallinen ja hyvin kysytty resurssi.

| (217) | AMS väittää Ryanairin sivuston mainoslinkkien kiinnittävän lentoasemien pitäjien tai omistajien huomion, ja koska linkit osoittavat tietyn lentoyhtiön liikennöivän kyseiselle lentoasemalle säännöllisesti ja tämän tuottavan muita kuin lentoliikenteeseen liittyviä tuloja, lentoaseman arvo kasvaa potentiaalisten ostajien silmissä. |
| --- | --- |

(217)

AMS väittää Ryanairin sivuston mainoslinkkien kiinnittävän lentoasemien pitäjien tai omistajien huomion, ja koska linkit osoittavat tietyn lentoyhtiön liikennöivän kyseiselle lentoasemalle säännöllisesti ja tämän tuottavan muita kuin lentoliikenteeseen liittyviä tuloja, lentoaseman arvo kasvaa potentiaalisten ostajien silmissä.

| (218) | AMS toteaa komission tunnustaneen Bratislava-päätöksessään, että markkinointipalveluihin liittyy arvoa (41). |
| --- | --- |

(218)

AMS toteaa komission tunnustaneen Bratislava-päätöksessään, että markkinointipalveluihin liittyy arvoa (41).

41

| (219) | AMS toteaa vielä, ettei vuoden 2005 suuntaviivoja voida soveltaa lentoaseman ja markkinointipalvelujen tarjoajan välisiin suhteisiin. |
| --- | --- |

(219)

AMS toteaa vielä, ettei vuoden 2005 suuntaviivoja voida soveltaa lentoaseman ja markkinointipalvelujen tarjoajan välisiin suhteisiin.

5.   RANSKAN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN

RANSKAN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN

| (220) | Kommenteissaan asianomaisten huomautuksiin Ranska toteaa, että Air Francen huomautukset sisältävät useita virheellisiä väitteitä. |
| --- | --- |

(220)

Kommenteissaan asianomaisten huomautuksiin Ranska toteaa, että Air Francen huomautukset sisältävät useita virheellisiä väitteitä.

| (221) | Ranska muistuttaa, että toisin kuin Air France väittää, kaikilla lentoyhtiöillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus käyttää mp2-terminaalia. |
| --- | --- |

(221)

Ranska muistuttaa, että toisin kuin Air France väittää, kaikilla lentoyhtiöillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus käyttää mp2-terminaalia.

| (222) | Ranska täsmentää, ettei Marseille Provencen lentoasemaa voida moittia siitä, ettei se ennakoinut mp2-terminaalin avaamista kansainvälisille, Schengen-alueen ulkopuolisille lennoille, koska avaaminen tuli ajankohtaiseksi vasta sen jälkeen, kun Marokon ja Euroopan unionin välinen Avoin taivas -sopimus oli allekirjoitettu 29 päivänä joulukuuta 2006. Se muistuttaa, että liikenteen kehitysnäkymiä koskevat selvitykset rajoittuivat siihen saakka periaatteessa Schengen-alueen sisälle ja että mp2-terminaalin suunnittelussa ei siksi alun perin otettu huomioon rajatarkastuksiin liittyvää infrastruktuuria, joka olisi aiheuttanut tarpeettomia lisäkuluja. Ranska korostaa lisäksi, ettei Air France, jonka mukaan sillä, ettei mp2-terminaalista voinut liikennöidä kansainvälisiä lentoja, pyrittiin nimenomaisesti estämään Air Francea käyttämästä tätä terminaalia, vieläkään liikennöi kansainvälisiä lentoja mp2-terminaalista vaikka se olisi nyt mahdollista. |
| --- | --- |

(222)

Ranska täsmentää, ettei Marseille Provencen lentoasemaa voida moittia siitä, ettei se ennakoinut mp2-terminaalin avaamista kansainvälisille, Schengen-alueen ulkopuolisille lennoille, koska avaaminen tuli ajankohtaiseksi vasta sen jälkeen, kun Marokon ja Euroopan unionin välinen Avoin taivas -sopimus oli allekirjoitettu 29 päivänä joulukuuta 2006. Se muistuttaa, että liikenteen kehitysnäkymiä koskevat selvitykset rajoittuivat siihen saakka periaatteessa Schengen-alueen sisälle ja että mp2-terminaalin suunnittelussa ei siksi alun perin otettu huomioon rajatarkastuksiin liittyvää infrastruktuuria, joka olisi aiheuttanut tarpeettomia lisäkuluja. Ranska korostaa lisäksi, ettei Air France, jonka mukaan sillä, ettei mp2-terminaalista voinut liikennöidä kansainvälisiä lentoja, pyrittiin nimenomaisesti estämään Air Francea käyttämästä tätä terminaalia, vieläkään liikennöi kansainvälisiä lentoja mp2-terminaalista vaikka se olisi nyt mahdollista.

| (223) | Ranska muistuttaa, että mp2-terminaalin käyttösäännöt perustuvat lentoaseman asettamiin mukavuus- ja turvallisuustavoitteisiin, joihin vaikuttaa esimerkiksi porttialueiden pienuus. Ranska korostaa, että Air Méditerranéen Marseillen hallintotuomioistuimessa nostama kanne, joka koski mp2-terminaalin käyttöoikeutta, hylättiin (42). |
| --- | --- |

(223)

Ranska muistuttaa, että mp2-terminaalin käyttösäännöt perustuvat lentoaseman asettamiin mukavuus- ja turvallisuustavoitteisiin, joihin vaikuttaa esimerkiksi porttialueiden pienuus. Ranska korostaa, että Air Méditerranéen Marseillen hallintotuomioistuimessa nostama kanne, joka koski mp2-terminaalin käyttöoikeutta, hylättiin (42).

42

| (224) | Ranska kiistää Air Francen väitteen, jonka mukaan mp2-terminaalin taloudellista tasapainoa ei olisi voitu saavuttaa, jos Air France olisi kyennyt siirtämään kaiken toimintansa terminaaliin, jossa maksutaso oli huomattavasti alempi kuin pääterminaalissa. Ranskan mukaan tämän väitteen kumoaa se, että lentoasema oli sisällyttänyt alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaansa hypoteesin, jonka mukaan Air France siirtäisi sukkulaliikenteensä mp2-terminaaliin. Se katsoo, että todellisuudessa Air France ei ollut tyytyväinen mp2-terminaalin palvelutasoon, joka ei vastannut sen asiakaskunnan odotuksia. Ranska muistuttaa tässä yhteydessä, että sekä EU:n että Ranskan lainsäädännössä sallitaan lentoasemapalvelujen ja eri palveluihin liittyvien maksujen eriyttäminen. |
| --- | --- |

(224)

Ranska kiistää Air Francen väitteen, jonka mukaan mp2-terminaalin taloudellista tasapainoa ei olisi voitu saavuttaa, jos Air France olisi kyennyt siirtämään kaiken toimintansa terminaaliin, jossa maksutaso oli huomattavasti alempi kuin pääterminaalissa. Ranskan mukaan tämän väitteen kumoaa se, että lentoasema oli sisällyttänyt alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaansa hypoteesin, jonka mukaan Air France siirtäisi sukkulaliikenteensä mp2-terminaaliin. Se katsoo, että todellisuudessa Air France ei ollut tyytyväinen mp2-terminaalin palvelutasoon, joka ei vastannut sen asiakaskunnan odotuksia. Ranska muistuttaa tässä yhteydessä, että sekä EU:n että Ranskan lainsäädännössä sallitaan lentoasemapalvelujen ja eri palveluihin liittyvien maksujen eriyttäminen.

| (225) | Ranska muistuttaa vielä, ettei korkein hallinto-oikeus sen mielestä tuominnut 26 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään päätöksessä menetelmää, jota käytettiin kustannusten jakamiseen mp1- ja mp2-terminaalien välillä, vaan vahvisti, että mp1-terminaalin tariffit ”oli vahvistettu tarkkojen kirjanpitoselvitysten perusteella”. Koska asiaratkaisua ei annettu, Ranska kiistää Air Francen huomautuksen, jonka mukaan CCIMP:n olisi pitänyt korottaa mp2-terminaalin matkustajamaksua 28 päivänä heinäkuuta 2009 annetun välitoimimääräyksen jälkeen. Se muistuttaa myös, että lentoasema on tarkistanut maksurakennettaan huomattavasti 26 päivänä heinäkuuta 2011 annetun päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(225)

Ranska muistuttaa vielä, ettei korkein hallinto-oikeus sen mielestä tuominnut 26 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässään päätöksessä menetelmää, jota käytettiin kustannusten jakamiseen mp1- ja mp2-terminaalien välillä, vaan vahvisti, että mp1-terminaalin tariffit ”oli vahvistettu tarkkojen kirjanpitoselvitysten perusteella”. Koska asiaratkaisua ei annettu, Ranska kiistää Air Francen huomautuksen, jonka mukaan CCIMP:n olisi pitänyt korottaa mp2-terminaalin matkustajamaksua 28 päivänä heinäkuuta 2009 annetun välitoimimääräyksen jälkeen. Se muistuttaa myös, että lentoasema on tarkistanut maksurakennettaan huomattavasti 26 päivänä heinäkuuta 2011 annetun päätöksen jälkeen.

6.   CCIMP:LLE MYÖNNETTYJEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI: TUEN OLEMASSAOLO

CCIMP:LLE MYÖNNETTYJEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI: TUEN OLEMASSAOLO

6.1   CCIMP:LLE MAHDOLLISESTI MYÖNNETYN INVESTOINTITUEN OLEMASSAOLO

CCIMP:LLE MAHDOLLISESTI MYÖNNETYN INVESTOINTITUEN OLEMASSAOLO

| (226) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukisääntöjä sovelletaan vain, jos tuensaaja on ”yritys”. Euroopan unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset yksiköiksi, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, riippumatta kyseisten yksikköjen oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (43). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (44). Toiminnan taloudellinen luonne ei sinällään riipu siitä, tuottaako toiminta voittoa (45). |
| --- | --- |

(226)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukisääntöjä sovelletaan vain, jos tuensaaja on ”yritys”. Euroopan unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset yksiköiksi, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, riippumatta kyseisten yksikköjen oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (43). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (44). Toiminnan taloudellinen luonne ei sinällään riipu siitä, tuottaako toiminta voittoa (45).

43

44

45

| (227) | Lentoyhtiöt tarjoavat kuljetuspalveluja matkustajille ja/tai yrityksille. Tämä toiminta on taloudellista toimintaa. Unionin tuomioistuin on tuomiossaan Aéroports de Paris katsonut, että lentoaseman pitäminen, joka tarkoittaa lentoasemapalvelujen tarjoamista lentoyhtiöille ja erilaisille palveluntarjoajille, on myös taloudellista toimintaa. Unionin yleinen tuomioistuin on tuomiossaan Leipzig-Halle vahvistanut, että lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa ja että lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen on erottamaton osa tätä toimintaa. |
| --- | --- |

(227)

Lentoyhtiöt tarjoavat kuljetuspalveluja matkustajille ja/tai yrityksille. Tämä toiminta on taloudellista toimintaa. Unionin tuomioistuin on tuomiossaan Aéroports de Paris katsonut, että lentoaseman pitäminen, joka tarkoittaa lentoasemapalvelujen tarjoamista lentoyhtiöille ja erilaisille palveluntarjoajille, on myös taloudellista toimintaa. Unionin yleinen tuomioistuin on tuomiossaan Leipzig-Halle vahvistanut, että lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa ja että lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen on erottamaton osa tätä toimintaa.

| (228) | Aiempien rahoitustoimenpiteiden osalta voidaan todeta, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman toiminta olisi epäilemättä katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen. Se katsoi tuomiossaan Leipzig-Halle, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta tuomion Aéroports de Paris päivämäärästä (12 päivä joulukuuta 2000) lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. |
| --- | --- |

(228)

Aiempien rahoitustoimenpiteiden osalta voidaan todeta, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman toiminta olisi epäilemättä katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen. Se katsoi tuomiossaan Leipzig-Halle, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta tuomion Aéroports de Paris päivämäärästä (12 päivä joulukuuta 2000) lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin.

| (229) | Viranomaiset saattoivat sitä vastoin ennen tuomiota Aéroports de Paris vallinneen epävarmuuden vuoksi katsoa perustellusti, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ollut valtiontukea ja että kyseisistä toimenpiteistä ei siksi tarvinnut ilmoittaa komissiolle. Näin ollen komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista. |
| --- | --- |

(229)

Viranomaiset saattoivat sitä vastoin ennen tuomiota Aéroports de Paris vallinneen epävarmuuden vuoksi katsoa perustellusti, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ollut valtiontukea ja että kyseisistä toimenpiteistä ei siksi tarvinnut ilmoittaa komissiolle. Näin ollen komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista.

| (230) | Joka tapauksessa toimenpiteet, jotka on myönnetty ennen kuin lentoasema-alalla oli minkäänlaista kilpailua, eivät olleet valtiontukea silloin kun ne myönnettiin, mutta niitä voitiin pitää tukena asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan mukaisesti, jos SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(230)

Joka tapauksessa toimenpiteet, jotka on myönnetty ennen kuin lentoasema-alalla oli minkäänlaista kilpailua, eivät olleet valtiontukea silloin kun ne myönnettiin, mutta niitä voitiin pitää tukena asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan mukaisesti, jos SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät.

| (231) | Komissio huomauttaa, että koska seuraavassa luetellut tuet myönnettiin ennen tuomion Aéroports de Paris antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000), se katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa tutkia, ovatko ne valtiontukisääntöjen mukaiset:






  — | departementin valtuuston 14 päivänä joulukuuta 1999 myöntämä tuki, jonka määrä oli 3 064 000 euroa; |
| --- | --- | --- |

(231)

Komissio huomauttaa, että koska seuraavassa luetellut tuet myönnettiin ennen tuomion Aéroports de Paris antamista (eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000), se katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa tutkia, ovatko ne valtiontukisääntöjen mukaiset:

—

departementin valtuuston 14 päivänä joulukuuta 1999 myöntämä tuki, jonka määrä oli 3 064 000 euroa;

| — | aluevaltuuston 24 päivänä lokakuuta 1997 myöntämä tuki, jonka määrä oli 8 032 000 euroa; |
| --- | --- |

—

aluevaltuuston 24 päivänä lokakuuta 1997 myöntämä tuki, jonka määrä oli 8 032 000 euroa;

| — | aluevaltuuston 8 päivänä heinäkuuta 1994 myöntämä tuki, jonka määrä oli 1 372 000 euroa; |
| --- | --- |

—

aluevaltuuston 8 päivänä heinäkuuta 1994 myöntämä tuki, jonka määrä oli 1 372 000 euroa;

| — | Ranskan valtion 26 päivänä huhtikuuta 2000 myöntämä tuki, jonka määrä oli 290 000 euroa; |
| --- | --- |

—

Ranskan valtion 26 päivänä huhtikuuta 2000 myöntämä tuki, jonka määrä oli 290 000 euroa;

| — | Ranskan valtion 23 päivänä kesäkuuta 1999 myöntämä tuki, jonka määrä oli 579 000 euroa. |
| --- | --- |

—

Ranskan valtion 23 päivänä kesäkuuta 1999 myöntämä tuki, jonka määrä oli 579 000 euroa.

| (232) | Komissio tarkastelee näin ollen vain seuraavia tukia:

  Taulukko 5








  Tuki | Investoinnin kokonaismäärä (tuhatta euroa) | Maksetun tuen kokonaismäärä (tuhatta euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Departementin valtuusto
  27.9.2002 | 2 098 | 209 |
| Departementin valtuusto
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 |
| Departementin valtuusto
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 |
| Ranskan valtio
  19.12.2001 | — | 5 032 |
| EAKR
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 |
| Yhteensä | 48 002 | 18 250 |

(232)

Komissio tarkastelee näin ollen vain seuraavia tukia:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuki

Investoinnin kokonaismäärä (tuhatta euroa)

Maksetun tuen kokonaismäärä (tuhatta euroa)

Departementin valtuusto

27.9.2002

2 098

209

Departementin valtuusto

26.6.2003

8 920

3 000

Departementin valtuusto

19.5.2005

15 580

7 600

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

Ranskan valtio

19.12.2001

—

5 032

EAKR

22.8.2002

5 280

1 520

Yhteensä

Yhteensä

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei ole SEUT-sopimuksen mukaista, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(233)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei ole SEUT-sopimuksen mukaista, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   TALOUDELLINEN TOIMINTA JA YRITYKSEN KÄSITE

| (234) | Komissio huomauttaa, että CCIMP hyödyntää kaupallisesti tässä päätöksessä tarkoitettua infrastruktuuria. Se on lentoaseman pitäjä ja laskuttaa kyseisen infrastruktuurin käyttäjiltä maksuja. CCIMP on näin ollen ainakin lentoasematoiminnan osalta unionin kilpailuoikeudessa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(234)

Komissio huomauttaa, että CCIMP hyödyntää kaupallisesti tässä päätöksessä tarkoitettua infrastruktuuria. Se on lentoaseman pitäjä ja laskuttaa kyseisen infrastruktuurin käyttäjiltä maksuja. CCIMP on näin ollen ainakin lentoasematoiminnan osalta unionin kilpailuoikeudessa tarkoitettu yritys.

| (235) | Lentoaseman pitäjän oikeudellisesta muodosta riippumatta sen toiminta ei välttämättä ole kokonaisuudessaan taloudellista. Siksi onkin eriteltävä lentoaseman pitäjän eri toiminnot ja määritettävä, missä määrin kukin niistä on taloudellista tai ei-taloudellista (46). |
| --- | --- |

(235)

Lentoaseman pitäjän oikeudellisesta muodosta riippumatta sen toiminta ei välttämättä ole kokonaisuudessaan taloudellista. Siksi onkin eriteltävä lentoaseman pitäjän eri toiminnot ja määritettävä, missä määrin kukin niistä on taloudellista tai ei-taloudellista (46).

46

| (236) | Kuten unionin tuomioistuin on todennut, toiminnot, jotka ovat tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulla, eivät ole luonteeltaan taloudellisia, eikä niihin sovelleta valtiontukisääntöjä. Näihin toimintoihin kuuluvat yleensä turvallisuus, lennonjohto, poliisi ja tulli (47). |
| --- | --- |

(236)

Kuten unionin tuomioistuin on todennut, toiminnot, jotka ovat tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulla, eivät ole luonteeltaan taloudellisia, eikä niihin sovelleta valtiontukisääntöjä. Näihin toimintoihin kuuluvat yleensä turvallisuus, lennonjohto, poliisi ja tulli (47).

47

| (237) | Komissio katsoo näin ollen, että koska lentoasemilla ei ole lakisääteistä velvollisuutta kattaa näiden toimintojen tai niihin liittyvien infrastruktuurien rahoittamisesta aiheutuvia kustannuksia, se, että valtio vastaa näistä kustannuksista, ei yleensä ole valtiontukea (48). |
| --- | --- |

(237)

Komissio katsoo näin ollen, että koska lentoasemilla ei ole lakisääteistä velvollisuutta kattaa näiden toimintojen tai niihin liittyvien infrastruktuurien rahoittamisesta aiheutuvia kustannuksia, se, että valtio vastaa näistä kustannuksista, ei yleensä ole valtiontukea (48).

48

| (238) | Nyt käsiteltävässä tapauksessa on siis tarpeen eritellä kyseiset toiminnot seuraavassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(238)

Nyt käsiteltävässä tapauksessa on siis tarpeen eritellä kyseiset toiminnot seuraavassa kuvatulla tavalla.

| (239) | Julkisen vallan tehtävien hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista on erotettava yleiseen turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvien tehtävien kustannukset, koska nämä tehtävät eivät liity taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(239)

Julkisen vallan tehtävien hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista on erotettava yleiseen turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvien tehtävien kustannukset, koska nämä tehtävät eivät liity taloudelliseen toimintaan.

| (240) | Muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi on ennen kaikkea katsottava lentoaseman yleisen turvallisuuden turvaamiseen liittyvät toiminnot, joiden tarkoituksena on estää laittomat teot ja etenkin torjua terrorismia. Tästä syystä poliisin tehtävistä ja Marseillen palokunnan läsnäolosta aiheutuvat kustannukset liittyvät muuhun kuin taloudelliseen toimintaan. Sama koskee tullin tehtäviä. |
| --- | --- |

(240)

Muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi on ennen kaikkea katsottava lentoaseman yleisen turvallisuuden turvaamiseen liittyvät toiminnot, joiden tarkoituksena on estää laittomat teot ja etenkin torjua terrorismia. Tästä syystä poliisin tehtävistä ja Marseillen palokunnan läsnäolosta aiheutuvat kustannukset liittyvät muuhun kuin taloudelliseen toimintaan. Sama koskee tullin tehtäviä.

| (241) | Lentoasemalla tapahtuvan turvatoimiin liittyvän toiminnan tarkoituksena on suojella ihmisiä ja omaisuutta. Tämä koskee tilanteita, joissa suojeltava omaisuus on julkista, kuten nyt käsiteltävässä tapauksessa. Tähän toimintaan kuuluvat nyt käsiteltävässä tapauksessa seuraavat tehtävät:






  — | ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastus; |
| --- | --- | --- |

(241)

Lentoasemalla tapahtuvan turvatoimiin liittyvän toiminnan tarkoituksena on suojella ihmisiä ja omaisuutta. Tämä koskee tilanteita, joissa suojeltava omaisuus on julkista, kuten nyt käsiteltävässä tapauksessa. Tähän toimintaan kuuluvat nyt käsiteltävässä tapauksessa seuraavat tehtävät:

—

ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden turvatarkastus;

| — | turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta; |
| --- | --- |

—

turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta;

| — | matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastus; |
| --- | --- |

—

matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastus;

| — | biometriseen tunnistamiseen perustuvat automaattiset rajatarkastukset; |
| --- | --- |

—

biometriseen tunnistamiseen perustuvat automaattiset rajatarkastukset;

| — | videovalvonta. |
| --- | --- |

—

videovalvonta.

| (242) | Sellaisten muiden kuin taloudellisten toimintojen julkinen rahoittaminen, jotka väistämättä liittyvät taloudellisen toiminnan harjoittamiseen, ei kuitenkaan saa johtaa lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien aiheettomaan syrjintään. Jos tietyn oikeudellisen kehyksen mukaan on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoasemien pitäjien on vastattava tietyistä kustannuksista, kun taas muilla ei ole tätä velvoitetta, jälkimmäiset saavat etua vaikka kyseiset kustannukset liittyvät toimintaan, jota ei sinällään pidetä taloudellisena. Tällöin on tarkasteltava lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä ja arvioitava, onko lentoasemien pitäjien tai lentoyhtiöiden vastattava sellaisten tehtävien hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista, jotka eivät välttämättä ole itsessään kannattavia mutta jotka liittyvät olennaisella tavalla muuhun taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(242)

Sellaisten muiden kuin taloudellisten toimintojen julkinen rahoittaminen, jotka väistämättä liittyvät taloudellisen toiminnan harjoittamiseen, ei kuitenkaan saa johtaa lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien aiheettomaan syrjintään. Jos tietyn oikeudellisen kehyksen mukaan on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoasemien pitäjien on vastattava tietyistä kustannuksista, kun taas muilla ei ole tätä velvoitetta, jälkimmäiset saavat etua vaikka kyseiset kustannukset liittyvät toimintaan, jota ei sinällään pidetä taloudellisena. Tällöin on tarkasteltava lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä ja arvioitava, onko lentoasemien pitäjien tai lentoyhtiöiden vastattava sellaisten tehtävien hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista, jotka eivät välttämättä ole itsessään kannattavia mutta jotka liittyvät olennaisella tavalla muuhun taloudelliseen toimintaan.

| (243) | Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Ranskan oikeuden (49) mukaisesti lentoasemien pitäjien ei periaatteessa tarvitse kustantaa omista varoistaan tällaisten tehtävien hoitamiseen tarvittavia infrastruktuureja ja laitteita. |
| --- | --- |

(243)

Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Ranskan oikeuden (49) mukaisesti lentoasemien pitäjien ei periaatteessa tarvitse kustantaa omista varoistaan tällaisten tehtävien hoitamiseen tarvittavia infrastruktuureja ja laitteita.

49

| (244) | Toisaalta toimintaa ei pitäisi katsoa ei-taloudelliseksi vain siksi, että se on voimassa olevan lainsäädännön perusteella pakollista. Näin ollen esimerkiksi kustannusten, joita aiheutuu infrastruktuurien kunnostamisesta palontorjuntalainsäädännön ja -määräysten mukaisiksi, muun muassa tiloissa olevista paloilmaisinlaitteista ja -verkostoista, ei pitäisi katsoa liittyvän julkisen vallan tehtäviin, koska niitä aiheutuu kaikille yrityksille. Kaikkien yritysten on noudatettava paloturvallisuusmääräyksiä ja vastattava tästä aiheutuvista kustannuksista. Sama koskee toiminnan turvallisuutta, vaikka sen varmistamisvelvollisuus olisi asetettu toimilupaeritelmässä. Nämä ovat kustannuksia, joista kaikkien yritysten on yleensä vastattava toimintansa harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

(244)

Toisaalta toimintaa ei pitäisi katsoa ei-taloudelliseksi vain siksi, että se on voimassa olevan lainsäädännön perusteella pakollista. Näin ollen esimerkiksi kustannusten, joita aiheutuu infrastruktuurien kunnostamisesta palontorjuntalainsäädännön ja -määräysten mukaisiksi, muun muassa tiloissa olevista paloilmaisinlaitteista ja -verkostoista, ei pitäisi katsoa liittyvän julkisen vallan tehtäviin, koska niitä aiheutuu kaikille yrityksille. Kaikkien yritysten on noudatettava paloturvallisuusmääräyksiä ja vastattava tästä aiheutuvista kustannuksista. Sama koskee toiminnan turvallisuutta, vaikka sen varmistamisvelvollisuus olisi asetettu toimilupaeritelmässä. Nämä ovat kustannuksia, joista kaikkien yritysten on yleensä vastattava toimintansa harjoittamiseksi.

| (245) | Edellä esitetystä seuraa näin ollen, että vain taulukossa 6 ei-taloudellisiksi määriteltyjä toimintoja voidaan rahoittaa julkisesti soveltamatta valtiontukisääntöjä.

  Taulukko 6












  Tuki | Päivämäärä | Ei-taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset (euroa) | Taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yleinen turvallisuus | Yleiset turvatoimet | Lainmukaisuus ja/tai toiminnan turvallisuus |
| Poliisi ja tulli | Palokunta | Videovalvonta, turvatarkastukset | Turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta |
| Departementin valtuusto | 27.9.2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Departementin valtuusto | 26.6.2003 | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Departementin valtuusto | 19.5.2005 | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marseille Provence Métropole | 26.7.2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| EAKR | 22.8.2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ranskan valtio | 19.12.2001 | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Edellä esitetystä seuraa näin ollen, että vain taulukossa 6 ei-taloudellisiksi määriteltyjä toimintoja voidaan rahoittaa julkisesti soveltamatta valtiontukisääntöjä.

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuki

Päivämäärä

Ei-taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset (euroa)

Taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset (euroa)

Yleinen turvallisuus

Yleiset turvatoimet

Lainmukaisuus ja/tai toiminnan turvallisuus

Poliisi ja tulli

Palokunta

Videovalvonta, turvatarkastukset

Turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta

Departementin valtuusto

27.9.2002

0

0

0

0

1 118 537,45

Departementin valtuusto

26.6.2003

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Departementin valtuusto

19.5.2005

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

0

0

0

0

72 095,00

EAKR

22.8.2002

0

0

0

0

0

Ranskan valtio

19.12.2001

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Edellä esitetyn perusteella ja taulukon 6 avulla voidaan laatia yhteenvetotaulukko (taulukko 7) niistä Marseille Provencen lentoasemalle myönnetyistä investointituista, joita tarkastellaan tässä menettelyssä:

  Taulukko 7











  Tuki | Investoinnin kokonaismäärä (tuhatta euroa) | Maksetun tuen kokonaismäärä (tuhatta euroa) | Ei-taloudelliseen toimintaan liittyvä määrä (tuhatta euroa) | Jäännös ei-taloudelliseen toimintaan liittyvän määrän vähentämisen jälkeen (tuhatta euroa) | Tukiprosentti ei-taloudellisen toiminnan vähentämisen jälkeen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Departementin valtuusto
  27.9.2002 | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 |
| Departementin valtuusto
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 |
| Departementin valtuusto
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 |
| Ranskan valtio
  19.12.2001 | — | 5 032 | — | 0 | — |
| EAKR
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 |
| Yhteensä | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 |

(246)

Edellä esitetyn perusteella ja taulukon 6 avulla voidaan laatia yhteenvetotaulukko (taulukko 7) niistä Marseille Provencen lentoasemalle myönnetyistä investointituista, joita tarkastellaan tässä menettelyssä:

Taulukko 7

Taulukko 7

Tuki

Investoinnin kokonaismäärä (tuhatta euroa)

Maksetun tuen kokonaismäärä (tuhatta euroa)

Ei-taloudelliseen toimintaan liittyvä määrä (tuhatta euroa)

Jäännös ei-taloudelliseen toimintaan liittyvän määrän vähentämisen jälkeen (tuhatta euroa)

Tukiprosentti ei-taloudellisen toiminnan vähentämisen jälkeen (%)

Departementin valtuusto

27.9.2002

2 098

209

0

209

10

Departementin valtuusto

26.6.2003

8 920

3 000

478

2 522

28

Departementin valtuusto

19.5.2005

15 580

7 600

403

7 197

46

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

0

889

6

Ranskan valtio

19.12.2001

—

5 032

—

0

—

EAKR

22.8.2002

5 280

1 520

0

1 520

29

Yhteensä

Yhteensä

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26

26

6.1.2   VALTION VARAT JA TOIMENPITEIDEN JOHTUMINEN VALTIOSTA

| (247) | Departementin valtuusto myönsi CCIMP:lle tukia, jotka rahoitettiin Bouches-du-Rhônen departementin varoista. Bouches-du-Rhônen departementti on hajautettu alueellinen julkisyhteisö, ja alueellisten julkisyhteisöjen varat ovat valtion varoja SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa (50). |
| --- | --- |

(247)

Departementin valtuusto myönsi CCIMP:lle tukia, jotka rahoitettiin Bouches-du-Rhônen departementin varoista. Bouches-du-Rhônen departementti on hajautettu alueellinen julkisyhteisö, ja alueellisten julkisyhteisöjen varat ovat valtion varoja SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa (50).

50

| (248) | Sama koskee Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun myöntämiä tukia. |
| --- | --- |

(248)

Sama koskee Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun myöntämiä tukia.

| (249) | Ministeriön tuet tulevat suoraan valtiolta. |
| --- | --- |

(249)

Ministeriön tuet tulevat suoraan valtiolta.

| (250) | Lentorahtitoiminnan kehittämiseen käytettiin myös EAKR:n varoja, jotka ovat valtion varoja, koska kyseinen jäsenvaltio valvoo niiden myöntämistä (51). |
| --- | --- |

(250)

Lentorahtitoiminnan kehittämiseen käytettiin myös EAKR:n varoja, jotka ovat valtion varoja, koska kyseinen jäsenvaltio valvoo niiden myöntämistä (51).

51

| (251) | Koska viranomaiset, jotka myönsivät tuet, kuuluvat julkishallintoon ja EAKR:n varojen käyttöä koskevat lopulliset päätökset teki valtio, tuet on myöntänyt Ranskan valtio. |
| --- | --- |

(251)

Koska viranomaiset, jotka myönsivät tuet, kuuluvat julkishallintoon ja EAKR:n varojen käyttöä koskevat lopulliset päätökset teki valtio, tuet on myöntänyt Ranskan valtio.

| (252) | Näin ollen tämän päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamiseen on käytetty valtion varoja ja ne johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(252)

Näin ollen tämän päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamiseen on käytetty valtion varoja ja ne johtuvat valtiosta.

6.1.3   CCIMP:LLE ANNETTU VALIKOIVA ETU

| (253) | Jotta voidaan arvioida, onko valtion toimenpide tukea yritykselle, on määritettävä, saako kyseessä oleva yritys taloudellista etua, jonka avulla se voi välttyä maksamasta kustannuksia, jotka sen tavallisesti olisi maksettava omista varoistaan, tai saako se etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (52). |
| --- | --- |

(253)

Jotta voidaan arvioida, onko valtion toimenpide tukea yritykselle, on määritettävä, saako kyseessä oleva yritys taloudellista etua, jonka avulla se voi välttyä maksamasta kustannuksia, jotka sen tavallisesti olisi maksettava omista varoistaan, tai saako se etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (52).

52

| (254) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan lentoaseman pitäjän on vastattava lentoaseman kustannuksista, mukaan lukien infrastruktuurikustannukset (53). |
| --- | --- |

(254)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan lentoaseman pitäjän on vastattava lentoaseman kustannuksista, mukaan lukien infrastruktuurikustannukset (53).

53

| (255) | Tältä osin on kuitenkin syytä muistuttaa, että pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina (54). |
| --- | --- |

(255)

Tältä osin on kuitenkin syytä muistuttaa, että pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina (54).

54

| (256) | Näin ollen on tutkittava, onko departementin valtuusto toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin päättäessään osallistua mp2-terminaalin rakentamisen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(256)

Näin ollen on tutkittava, onko departementin valtuusto toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin päättäessään osallistua mp2-terminaalin rakentamisen rahoittamiseen.

| (257) | Ranskan mukaan CCIMP on toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin ottaessaan mp2-terminaalia koskevassa liiketoimintasuunnitelmassa huomioon departementin valtuuston myöntämän tuen nettoinvestointivirrat. Näin toimiessaan Ranska arvioi mp2-terminaalin kannattavuuden lentoaseman pitäjän kannalta, joka ei vastaa kaikista toteuttamiskustannuksista. Se ei kuitenkaan määritä, miten kannattava investointi on tuen myöntäjän, eli departementin valtuuston, kannalta. |
| --- | --- |

(257)

Ranskan mukaan CCIMP on toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin ottaessaan mp2-terminaalia koskevassa liiketoimintasuunnitelmassa huomioon departementin valtuuston myöntämän tuen nettoinvestointivirrat. Näin toimiessaan Ranska arvioi mp2-terminaalin kannattavuuden lentoaseman pitäjän kannalta, joka ei vastaa kaikista toteuttamiskustannuksista. Se ei kuitenkaan määritä, miten kannattava investointi on tuen myöntäjän, eli departementin valtuuston, kannalta.

| (258) | Ranskan mukaan mikään ei näin ollen osoita, että departementin valtuusto, joka myönsi tuen, olisi odottanut saavansa mitään tuottoa Marseille Provencen lentoasemaan tekemistään investoinneista. |
| --- | --- |

(258)

Ranskan mukaan mikään ei näin ollen osoita, että departementin valtuusto, joka myönsi tuen, olisi odottanut saavansa mitään tuottoa Marseille Provencen lentoasemaan tekemistään investoinneista.

| (259) | Ranska toteaa lisäksi (55), että myöntäessään tuen mp2-terminaalin rahoitusta varten departementin valtuusto pyrki yleishyödylliseen tavoitteeseen, joka liittyi paikallisen työllisyyden tukemiseen, aluekehitykseen sekä alueen liikenneyhteyksien parantamiseen. |
| --- | --- |

(259)

Ranska toteaa lisäksi (55), että myöntäessään tuen mp2-terminaalin rahoitusta varten departementin valtuusto pyrki yleishyödylliseen tavoitteeseen, joka liittyi paikallisen työllisyyden tukemiseen, aluekehitykseen sekä alueen liikenneyhteyksien parantamiseen.

55

| (260) | Markkinataloustoimijan toimintaa ohjaavat kuitenkin tuotto-odotukset (56). Markkinataloussijoittajaperiaate toteutuu yleensä, kun yrityksen rakenteen ja tulevaisuudennäkymien perusteella voidaan kohtuullisessa ajassa odottaa tavanomaista tuottoa osingonjaon tai pääoman arvonnousun muodossa suhteessa vertailukelpoiseen yksityiseen yritykseen. Tässä yhteydessä ei pidä ottaa huomioon mitään yhteiskunnallisia eikä aluepoliittisia tai alakohtaisia näkökantoja (57). |
| --- | --- |

(260)

Markkinataloustoimijan toimintaa ohjaavat kuitenkin tuotto-odotukset (56). Markkinataloussijoittajaperiaate toteutuu yleensä, kun yrityksen rakenteen ja tulevaisuudennäkymien perusteella voidaan kohtuullisessa ajassa odottaa tavanomaista tuottoa osingonjaon tai pääoman arvonnousun muodossa suhteessa vertailukelpoiseen yksityiseen yritykseen. Tässä yhteydessä ei pidä ottaa huomioon mitään yhteiskunnallisia eikä aluepoliittisia tai alakohtaisia näkökantoja (57).

56

57

| (261) | Mahdollisia myönteisiä jälkiseurauksia lentoasemaa ympäröivän alueen taloudelle ei voida missään tapauksessa käyttää tässä arvioinnissa, jonka tarkoituksena on määrittää, sisältääkö toimenpide tukea vai ei (58). |
| --- | --- |

(261)

Mahdollisia myönteisiä jälkiseurauksia lentoasemaa ympäröivän alueen taloudelle ei voida missään tapauksessa käyttää tässä arvioinnissa, jonka tarkoituksena on määrittää, sisältääkö toimenpide tukea vai ei (58).

58

| (262) | Ranska ei ole vedonnut muihin seikkoihin, jotka voisivat osoittaa departementin valtuuston pyrkineen toimimaan asiantuntevan sijoittajan tavoin myöntäessään kyseiset tuet. Tästä seuraa, että departementin valtuusto, jolla ei ollut perusteltuja odotuksia suunniteltujen investointien tuotoista, ei toiminut asiantuntevan markkinataloussijoittajan tavoin päättäessään myöntää Marseille Provencen lentoasemalle tuen toisen terminaalin rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(262)

Ranska ei ole vedonnut muihin seikkoihin, jotka voisivat osoittaa departementin valtuuston pyrkineen toimimaan asiantuntevan sijoittajan tavoin myöntäessään kyseiset tuet. Tästä seuraa, että departementin valtuusto, jolla ei ollut perusteltuja odotuksia suunniteltujen investointien tuotoista, ei toiminut asiantuntevan markkinataloussijoittajan tavoin päättäessään myöntää Marseille Provencen lentoasemalle tuen toisen terminaalin rahoittamiseksi.

| (263) | Ranska ei väitä, että muut julkisyhteisöt, jotka tukivat Marseille Provencen lentoaseman infrastruktuurin rahoittamista, olisivat päätöksiä tehdessään toimineet asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. Asiakirjoissakaan ei ole mitään, mikä osoittaisi näin tapahtuneen. |
| --- | --- |

(263)

Ranska ei väitä, että muut julkisyhteisöt, jotka tukivat Marseille Provencen lentoaseman infrastruktuurin rahoittamista, olisivat päätöksiä tehdessään toimineet asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. Asiakirjoissakaan ei ole mitään, mikä osoittaisi näin tapahtuneen.

| (264) | Tästä seuraa, että departementin valtuuston, Marseille Provence Métropolen ja Ranskan valtion myöntämillä ja EAKR:sta rahoitetuilla tuilla annettiin CCIMP:lle etu, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(264)

Tästä seuraa, että departementin valtuuston, Marseille Provence Métropolen ja Ranskan valtion myöntämillä ja EAKR:sta rahoitetuilla tuilla annettiin CCIMP:lle etu, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (265) | Komissio toteaa, että investointituilla ei annettu etua muille lentoasemien pitäjille tai muilla aloilla toimiville muille yrityksille, vaan ainoastaan CCIMP:lle. Toimenpide on siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva toimenpide. |
| --- | --- |

(265)

Komissio toteaa, että investointituilla ei annettu etua muille lentoasemien pitäjille tai muilla aloilla toimiville muille yrityksille, vaan ainoastaan CCIMP:lle. Toimenpide on siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva toimenpide.

6.1.4   VAIKUTUS KILPAILUUN JA JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEEN KAUPPAAN

| (266) | Marseille Provencen lentoaseman pitäjänä CCIMP kilpailee muiden sellaisten lentoasemien kanssa, jotka sijaitsevat samalla vaikutusalueella, eli alle 100 kilometrin tai 60 minuutin ajomatkan päässä. Komissio toteaa, että Avignonin ja Nîmesin lentoasemat sijaitsevat tällä alueella. Komissio toteaa etenkin, että Nîmesin lentoasema sijaitsee 98 kilometrin ja Toulon-Hyèresin lentoasemaa 113 kilometrin päässä Marseille Provencen lentoasemasta ja että myös näiltä lentoasemilta liikennöidään Bruxelles-Charleroihan, Feziin ja Lontooseen. Lisäksi Ryanair liikennöi sekä Marseille Provencen että Nîmesin lentoasemalta. CCIMP:lle myönnetty tuki saattaa siksi vääristää kilpailua. Koska lentoasemapalvelujen markkinat ja lentoliikennemarkkinat ovat unionissa kilpailulle avoimia markkinoita, tuki saattaa myös vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi lentoasemien toiminnasta vastaavat lentoasemien pitäjät kilpailevat keskenään, ja CCIMP:lle myönnetty tuki voi näin ollen vahvistaa sen asemaa näillä markkinoilla. Myös lentoasemat, jotka eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, kilpailevat keskenään, koska lentoyhtiöt, etenkin halpalentoyhtiöt, valitsevat lentokohteensa Euroopan ja muun maailman lentoasemien joukosta. |
| --- | --- |

(266)

Marseille Provencen lentoaseman pitäjänä CCIMP kilpailee muiden sellaisten lentoasemien kanssa, jotka sijaitsevat samalla vaikutusalueella, eli alle 100 kilometrin tai 60 minuutin ajomatkan päässä. Komissio toteaa, että Avignonin ja Nîmesin lentoasemat sijaitsevat tällä alueella. Komissio toteaa etenkin, että Nîmesin lentoasema sijaitsee 98 kilometrin ja Toulon-Hyèresin lentoasemaa 113 kilometrin päässä Marseille Provencen lentoasemasta ja että myös näiltä lentoasemilta liikennöidään Bruxelles-Charleroihan, Feziin ja Lontooseen. Lisäksi Ryanair liikennöi sekä Marseille Provencen että Nîmesin lentoasemalta. CCIMP:lle myönnetty tuki saattaa siksi vääristää kilpailua. Koska lentoasemapalvelujen markkinat ja lentoliikennemarkkinat ovat unionissa kilpailulle avoimia markkinoita, tuki saattaa myös vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi lentoasemien toiminnasta vastaavat lentoasemien pitäjät kilpailevat keskenään, ja CCIMP:lle myönnetty tuki voi näin ollen vahvistaa sen asemaa näillä markkinoilla. Myös lentoasemat, jotka eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, kilpailevat keskenään, koska lentoyhtiöt, etenkin halpalentoyhtiöt, valitsevat lentokohteensa Euroopan ja muun maailman lentoasemien joukosta.

6.1.5   PÄÄTELMÄ VALTIONTUEN OLEMASSAOLOSTA

| (267) | Näistä syistä eri julkisyhteisöjen Marseille Provencen lentoasemalle myöntämät, yhteensä 12,337 miljoonan euron investointituet, mukaan lukien departementin valtuuston mp2-terminaalin rakentamista varten myöntämä 7,197 miljoonan euron tuki, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(267)

Näistä syistä eri julkisyhteisöjen Marseille Provencen lentoasemalle myöntämät, yhteensä 12,337 miljoonan euron investointituet, mukaan lukien departementin valtuuston mp2-terminaalin rakentamista varten myöntämä 7,197 miljoonan euron tuki, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   CCIMP:LLE MAHDOLLISESTI MYÖNNETYN TOIMINTATUEN OLEMASSAOLO

CCIMP:LLE MAHDOLLISESTI MYÖNNETYN TOIMINTATUEN OLEMASSAOLO

6.2.1   MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMAN JA KAUPPA- JA TEOLLISUUSKAMARIN VÄLISET RAHAVIRRAT

| (268) | Ranska täsmentää, että vuosina 2001–2010 maksetut [...]* miljoonaa euroa eivät ole CCIMP:lle myönnettyä tukea, vaan maksu palveluista, jotka kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikkö on tarjonnut lentoasemalle, ja perustuvat yleispalveluyksikön kattamiin kustannuksiin (59). Ranska toteaa, ettei Marseille Provencen lentoasema ole koskaan saanut taloudellista tukea kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksiköltä. Ranska esittää CCIMP:n tilintarkastajan todistuksen, jossa vahvistetaan, että mainitut kirjanpitotiedot ovat luotettavat. Asiakirjoista ei löydy todisteita päinvastaisesta. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että palveluista laskutettiin todellisia kustannuksia vastaavasti. |
| --- | --- |

(268)

Ranska täsmentää, että vuosina 2001–2010 maksetut [...]* miljoonaa euroa eivät ole CCIMP:lle myönnettyä tukea, vaan maksu palveluista, jotka kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksikkö on tarjonnut lentoasemalle, ja perustuvat yleispalveluyksikön kattamiin kustannuksiin (59). Ranska toteaa, ettei Marseille Provencen lentoasema ole koskaan saanut taloudellista tukea kauppa- ja teollisuuskamarin yleispalveluyksiköltä. Ranska esittää CCIMP:n tilintarkastajan todistuksen, jossa vahvistetaan, että mainitut kirjanpitotiedot ovat luotettavat. Asiakirjoista ei löydy todisteita päinvastaisesta. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että palveluista laskutettiin todellisia kustannuksia vastaavasti.

59

6.2.2   LENTOASEMAVEROJÄRJESTELMÄSTÄ MAHDOLLISESTI JOHTUVA TUKI

| (269) | Ranskan lainsäädännön mukaan lentoasemaverojärjestelmän tarkoituksena on rahoittaa julkisen palvelun tehtävät, jotka liittyvät esimerkiksi turvallisuuteen, palo- ja pelastustoimintaan, turvatoimiin (ruumaan menevien matkatavaroiden turvatarkastus, turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta, matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastus) ja automaattiset rajatarkastukset. |
| --- | --- |

(269)

Ranskan lainsäädännön mukaan lentoasemaverojärjestelmän tarkoituksena on rahoittaa julkisen palvelun tehtävät, jotka liittyvät esimerkiksi turvallisuuteen, palo- ja pelastustoimintaan, turvatoimiin (ruumaan menevien matkatavaroiden turvatarkastus, turvavalvottujen alueiden kulunvalvonta, matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastus) ja automaattiset rajatarkastukset.

| (270) | Komission on varmistettava, ettei tämä uudelleenjakomekanismi voi aiheuttaa tuen kaltaisia liiallisia korvauksia etenkään siksi, että mekanismi perustuu matkustajien määrään. |
| --- | --- |

(270)

Komission on varmistettava, ettei tämä uudelleenjakomekanismi voi aiheuttaa tuen kaltaisia liiallisia korvauksia etenkään siksi, että mekanismi perustuu matkustajien määrään.

| (271) | Järjestelmästä säädetään yleisen verokoodeksin (Code général des impôts) 1609 quatervicies §:ssä ja 30 päivänä joulukuuta 2009 annetussa, vuonna 2012 muutetussa ministeriön päätöksessä, joka koskee lentoasemien pitäjien ilmoitusmenettelyä lentoasemaveron matkustajakohtaisen tariffin määrittämiseksi. Sillä pyritään estämään liialliset korvaukset yhdistämällä aiheutuneisiin kustannuksiin perustuva laskentajärjestelmä mahdollisuuteen tehdä jälkikäteen oikaisuja. |
| --- | --- |

(271)

Järjestelmästä säädetään yleisen verokoodeksin (Code général des impôts) 1609 quatervicies §:ssä ja 30 päivänä joulukuuta 2009 annetussa, vuonna 2012 muutetussa ministeriön päätöksessä, joka koskee lentoasemien pitäjien ilmoitusmenettelyä lentoasemaveron matkustajakohtaisen tariffin määrittämiseksi. Sillä pyritään estämään liialliset korvaukset yhdistämällä aiheutuneisiin kustannuksiin perustuva laskentajärjestelmä mahdollisuuteen tehdä jälkikäteen oikaisuja.

| (272) | Lentoasemavero lasketaan seuraavasti: Lentoasema kattaa asiaa koskevassa lainsäädännössä määriteltyihin tehtäviin liittyvät kustannukset ja lähettää ilmoituksen näistä kustannuksista ja tiedot toteutuneesta liikenteestä ministeriön aluevirastolle tarkastettavaksi ja varmennettavaksi suhteessa voimassa olevaan lainsäädäntöön. Ministeriön keskushallinto suorittaa toisen tarkastuksen edeltävien vuosien perusteella. Tämän jälkeen lentoasemakohtaiset maksut vahvistetaan ministeriöiden päätöksellä niiden kustannusten perusteella, joita kullekin lentoasemalle on aiheutunut julkisen palvelun tehtävien hoitamisesta. |
| --- | --- |

(272)

Lentoasemavero lasketaan seuraavasti: Lentoasema kattaa asiaa koskevassa lainsäädännössä määriteltyihin tehtäviin liittyvät kustannukset ja lähettää ilmoituksen näistä kustannuksista ja tiedot toteutuneesta liikenteestä ministeriön aluevirastolle tarkastettavaksi ja varmennettavaksi suhteessa voimassa olevaan lainsäädäntöön. Ministeriön keskushallinto suorittaa toisen tarkastuksen edeltävien vuosien perusteella. Tämän jälkeen lentoasemakohtaiset maksut vahvistetaan ministeriöiden päätöksellä niiden kustannusten perusteella, joita kullekin lentoasemalle on aiheutunut julkisen palvelun tehtävien hoitamisesta.

| (273) | Laskelma perustuu lisäksi monivuotiseen kustannus- ja liikenne-ennusteeseen ja vuosittaisiin mukautusmekanismeihin. Myös jälkikäteen tehtävät tarkastukset mahdollistavat liiallisten korvausten oikaisemisen. |
| --- | --- |

(273)

Laskelma perustuu lisäksi monivuotiseen kustannus- ja liikenne-ennusteeseen ja vuosittaisiin mukautusmekanismeihin. Myös jälkikäteen tehtävät tarkastukset mahdollistavat liiallisten korvausten oikaisemisen.

| (274) | Tästä seuraa, että koska veron tuotto käytetään todellisuudessa julkisen palvelun tehtävien rahoittamiseen eikä Marseille Provencen lentoaseman saama määrä ylitä kustannuksia, joita sille aiheutuu näiden tehtävien hoitamisesta, lentoasema ei voi saada valikoivaa etua. CCIMP:lle maksettava lentoasemavero ei näin ollen voi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(274)

Tästä seuraa, että koska veron tuotto käytetään todellisuudessa julkisen palvelun tehtävien rahoittamiseen eikä Marseille Provencen lentoaseman saama määrä ylitä kustannuksia, joita sille aiheutuu näiden tehtävien hoitamisesta, lentoasema ei voi saada valikoivaa etua. CCIMP:lle maksettava lentoasemavero ei näin ollen voi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.3   INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (275) | Komissio on arvioinut, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen valtiontukikieltoon. Vuoden 2005 suuntaviivat muodostavat perustan, jonka mukaisesti lentoasemille myönnettäviä tukia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(275)

Komissio on arvioinut, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen valtiontukikieltoon. Vuoden 2005 suuntaviivat muodostavat perustan, jonka mukaisesti lentoasemille myönnettäviä tukia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (276) | Vuoden 2005 suuntaviivojen (60) 61 kohdan mukaisesti tuki voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi erityisesti perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohdan tai 93 artiklan 2 kohdan nojalla, jos






  i) | infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(276)

Vuoden 2005 suuntaviivojen (60) 61 kohdan mukaisesti tuki voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi erityisesti perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohdan tai 93 artiklan 2 kohdan nojalla, jos

60

i)

infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| ii) | infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| iii) | infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| iv) | kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; |
| --- | --- |

iv)

kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön;

| v) | tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

v)

tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

Näiden edellytysten täyttymisen lisäksi on todettava, että tuki on tarpeellinen (61). Tuen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi

61

6.3.1   MP2-TERMINAALIN RAHOITTAMISTA VARTEN MYÖNNETYN INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

i)   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (277) | Marseille Provencen lentoaseman toimilupaan sovellettavan eritelmän mukaan infrastruktuurin rakentamisesta vastaa ja sen maksaa toimiluvan haltija. Koska lentoaseman pitäjä päätti investoinnista ja vastasi sen kustannuksista, kyseessä on tälle lentoaseman pitäjälle myönnetty investointituki. |
| --- | --- |

(277)

Marseille Provencen lentoaseman toimilupaan sovellettavan eritelmän mukaan infrastruktuurin rakentamisesta vastaa ja sen maksaa toimiluvan haltija. Koska lentoaseman pitäjä päätti investoinnista ja vastasi sen kustannuksista, kyseessä on tälle lentoaseman pitäjälle myönnetty investointituki.

| (278) | Ranskan mukaan Marseille Provencen lentoasemalle olisi ennemmin tai myöhemmin kehittynyt ruuhkautumisongelmia. Marraskuussa 2004 laaditun liiketoimintasuunnitelman mukaan Marseille Provencen lentoaseman lähtöselvitystiskien odotettiin ilman laajennustöitä ruuhkautuvan vuoteen 2007 mennessä ja porttialueen vuoteen 2016 mennessä. Ensisijaisena tavoitteena oli siis ratkaista lentoasemaa lyhyellä aikavälillä uhkaava ruuhkautumisongelma, jonka lentoliikenteen kasvun odotettiin synnyttävän. |
| --- | --- |

(278)

Ranskan mukaan Marseille Provencen lentoasemalle olisi ennemmin tai myöhemmin kehittynyt ruuhkautumisongelmia. Marraskuussa 2004 laaditun liiketoimintasuunnitelman mukaan Marseille Provencen lentoaseman lähtöselvitystiskien odotettiin ilman laajennustöitä ruuhkautuvan vuoteen 2007 mennessä ja porttialueen vuoteen 2016 mennessä. Ensisijaisena tavoitteena oli siis ratkaista lentoasemaa lyhyellä aikavälillä uhkaava ruuhkautumisongelma, jonka lentoliikenteen kasvun odotettiin synnyttävän.

| (279) | Toinen tavoite oli edistää alueen talouskehitystä tehostamalla lentoaseman hyödyntämistä ja lisäämällä lentoliikennettä. Marseille Provencen lentoaseman toiminnan yhtenä kehittämislinjana pidettiin uuden, täydentävän palvelun tarjoamista halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseen perustuvan strategian mukaisesti. Yhtäältä mp2-terminaalin rakentaminen oli välttämätöntä, jotta halpalentoyhtiöille voitiin tarjota eriytettyjä palveluja, joita alueella ei aiemmin ollut tarjottu. Mp2-terminaali oli suunniteltu varta vasten niin, että se soveltui mahdollisimman hyvin tähän lentoaseman uuteen toimintaan. Mp2-terminaali vastaakin sellaisten asiakkaiden toisenlaisiin tarpeisiin, jotka ovat valmiit hyväksymään heikomman palvelutason jos hinnat ovat edullisemmat. Tällaisia riisuttuja palveluja tarjoavat lentoyhtiöt eivät olisi voineet sijoittua mp1-terminaaliin, jonka käytöstä perittävien lentoasemamaksujen tariffit olivat huomattavasti korkeammat laadukkaampien infrastruktuurien ja suurempien kustannusten vuoksi. Korkeammat tariffit olisivat väistämättä näkyneet lentolippujen hinnassa. Kustannusten kohoaminen vaikuttaa nimittäin herkästi riisuttujen palvelujen kysyntään. Toisaalta mp1-terminaalin olosuhteet eivät soveltuneet siihen, että matkustajien oli noustava koneisiin ja poistuttava niistä nopeasti. |
| --- | --- |

(279)

Toinen tavoite oli edistää alueen talouskehitystä tehostamalla lentoaseman hyödyntämistä ja lisäämällä lentoliikennettä. Marseille Provencen lentoaseman toiminnan yhtenä kehittämislinjana pidettiin uuden, täydentävän palvelun tarjoamista halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseen perustuvan strategian mukaisesti. Yhtäältä mp2-terminaalin rakentaminen oli välttämätöntä, jotta halpalentoyhtiöille voitiin tarjota eriytettyjä palveluja, joita alueella ei aiemmin ollut tarjottu. Mp2-terminaali oli suunniteltu varta vasten niin, että se soveltui mahdollisimman hyvin tähän lentoaseman uuteen toimintaan. Mp2-terminaali vastaakin sellaisten asiakkaiden toisenlaisiin tarpeisiin, jotka ovat valmiit hyväksymään heikomman palvelutason jos hinnat ovat edullisemmat. Tällaisia riisuttuja palveluja tarjoavat lentoyhtiöt eivät olisi voineet sijoittua mp1-terminaaliin, jonka käytöstä perittävien lentoasemamaksujen tariffit olivat huomattavasti korkeammat laadukkaampien infrastruktuurien ja suurempien kustannusten vuoksi. Korkeammat tariffit olisivat väistämättä näkyneet lentolippujen hinnassa. Kustannusten kohoaminen vaikuttaa nimittäin herkästi riisuttujen palvelujen kysyntään. Toisaalta mp1-terminaalin olosuhteet eivät soveltuneet siihen, että matkustajien oli noustava koneisiin ja poistuttava niistä nopeasti.

| (280) | Ranska toteaa, että hankkeen toteutumisen oli tarkoitus vaikuttaa merkittävästi alueen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja etenkin lisätä työllisyyttä. Liikenteen väheneminen mp1-terminaalissa sen sijaan aiheutti työpaikkojen häviämistä. |
| --- | --- |

(280)

Ranska toteaa, että hankkeen toteutumisen oli tarkoitus vaikuttaa merkittävästi alueen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja etenkin lisätä työllisyyttä. Liikenteen väheneminen mp1-terminaalissa sen sijaan aiheutti työpaikkojen häviämistä.

| (281) | Mp2-terminaalin rakentamishanke oli näin ollen Euroopan lentoasemien kapasiteettia, tehokkuutta ja turvallisuutta koskevan vuoden 2007 toimintasuunnitelman mukainen. Tässä toimintasuunnitelmassa todetaan lentoasemien osalta, että ”jos liikenne kehittyy siten kuin nyt oletetaan, Euroopalla on edessään entisestään kasvava kuilu kapasiteetin ja kysynnän välillä” (62), ja katsotaan, että ”lentoasemien kapasiteettipula on uhka kaikkien lentoliikenneketjun toimijoiden turvallisuudelle, tehokkuudelle ja kilpailukyvylle” (63). Toimintasuunnitelman mukaan on tarpeen tehostaa olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä, mutta myös ”tukea uuden infrastruktuurin toteuttamista”. Komissio huomauttaa, että alueellisilla lentoasemilla on tärkeä tehtävä kapasiteettipulan helpottamisessa. |
| --- | --- |

(281)

Mp2-terminaalin rakentamishanke oli näin ollen Euroopan lentoasemien kapasiteettia, tehokkuutta ja turvallisuutta koskevan vuoden 2007 toimintasuunnitelman mukainen. Tässä toimintasuunnitelmassa todetaan lentoasemien osalta, että ”jos liikenne kehittyy siten kuin nyt oletetaan, Euroopalla on edessään entisestään kasvava kuilu kapasiteetin ja kysynnän välillä” (62), ja katsotaan, että ”lentoasemien kapasiteettipula on uhka kaikkien lentoliikenneketjun toimijoiden turvallisuudelle, tehokkuudelle ja kilpailukyvylle” (63). Toimintasuunnitelman mukaan on tarpeen tehostaa olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä, mutta myös ”tukea uuden infrastruktuurin toteuttamista”. Komissio huomauttaa, että alueellisilla lentoasemilla on tärkeä tehtävä kapasiteettipulan helpottamisessa.

62

63

| (282) | Edellä esitetyn perusteella on todettava, että koska mp2-terminaalin rakentaminen ja toiminta vastasivat selkeästi määriteltyjä yleishyödyllisiä tavoitteita, tämä soveltuvuusedellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(282)

Edellä esitetyn perusteella on todettava, että koska mp2-terminaalin rakentaminen ja toiminta vastasivat selkeästi määriteltyjä yleishyödyllisiä tavoitteita, tämä soveltuvuusedellytys täyttyy.

ii)   Infrastruktuuri on tarpeen ja vahvistetun tavoitteen kannalta oikeasuhteinen

| (283) | Lentoaseman pitäjä laati liikenne-ennusteiden perusteella kaksi lentoaseman uudelleenjärjestelyjä koskevaa skenaariota lähtöselvitystiskien ja porttialueiden ruuhkautumisongelmien ratkaisemiseksi. Marraskuussa 2004 laaditusta ja syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 päivitetystä liiketoimintasuunnitelmasta ilmenee, että uuden halpalentoterminaalin rakentamiseen perustuva skenaario tarjosi paremmat kannattavuusnäkymät. Lisäksi syyskuussa 2005 laaditussa ja toukokuussa 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa tullaan siihen tulokseen, että kun otetaan huomioon departementin valtuuston myöntämä tuki, mp2-terminaalin rakentamishanke on kannattavampi kuin vaihtoehtoinen, liikenneoletuksiin perustuva laajentamishanke (64). Mp2-terminaalin rakentaminen oli siis paras tapa ratkaista lentoaseman ruuhkautumisongelmat ja samalla kehittää Marseille Provencen lentoaseman liikennettä. |
| --- | --- |

(283)

Lentoaseman pitäjä laati liikenne-ennusteiden perusteella kaksi lentoaseman uudelleenjärjestelyjä koskevaa skenaariota lähtöselvitystiskien ja porttialueiden ruuhkautumisongelmien ratkaisemiseksi. Marraskuussa 2004 laaditusta ja syyskuussa 2005 ja toukokuussa 2006 päivitetystä liiketoimintasuunnitelmasta ilmenee, että uuden halpalentoterminaalin rakentamiseen perustuva skenaario tarjosi paremmat kannattavuusnäkymät. Lisäksi syyskuussa 2005 laaditussa ja toukokuussa 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa tullaan siihen tulokseen, että kun otetaan huomioon departementin valtuuston myöntämä tuki, mp2-terminaalin rakentamishanke on kannattavampi kuin vaihtoehtoinen, liikenneoletuksiin perustuva laajentamishanke (64). Mp2-terminaalin rakentaminen oli siis paras tapa ratkaista lentoaseman ruuhkautumisongelmat ja samalla kehittää Marseille Provencen lentoaseman liikennettä.

64

| (284) | Lisäksi mp2-terminaali rakennettiin kunnostamalla vanha, käyttämätön rahtiterminaali, eli ottamalla olemassa oleva infrastruktuuri mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön. |
| --- | --- |

(284)

Lisäksi mp2-terminaali rakennettiin kunnostamalla vanha, käyttämätön rahtiterminaali, eli ottamalla olemassa oleva infrastruktuuri mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön.

| (285) | Vielä on todettava, että mp2-terminaali suunniteltiin nimenomaisesti tarjoamaan halpalentoyhtiöille niiden liiketoimintamallin mukainen palvelutaso, kun taas mp1-terminaali ei vaikuttanut soveltuvan tämän tyyppiselle liikenteelle. Sieltä puuttuvat seisontapaikat eikä matkustajasiltojen telakointiaika sovellu alle 30 minuutin rotaatioihin, jotka kuuluvat halpalentoyhtiöiden taloudelliseen toimintamalliin. Mp2-terminaali sen sijaan suunniteltiin siten, että matkustajat voivat siirtyä jalan porttialueelta asematasolle. Mp2-terminaalin varustus on siis suunniteltu siten, että se soveltuu erityisen hyvin halpalentoyhtiöille, jotka oli määritetty olennaiseksi osaksi Marseille Provencen lentoaseman liikenteenkasvattamisstrategiaa ja siihen suoraan tai välillisesti liittyvää taloudellisen toiminnan ja alueellisen työllisyyden kehittämistä. |
| --- | --- |

(285)

Vielä on todettava, että mp2-terminaali suunniteltiin nimenomaisesti tarjoamaan halpalentoyhtiöille niiden liiketoimintamallin mukainen palvelutaso, kun taas mp1-terminaali ei vaikuttanut soveltuvan tämän tyyppiselle liikenteelle. Sieltä puuttuvat seisontapaikat eikä matkustajasiltojen telakointiaika sovellu alle 30 minuutin rotaatioihin, jotka kuuluvat halpalentoyhtiöiden taloudelliseen toimintamalliin. Mp2-terminaali sen sijaan suunniteltiin siten, että matkustajat voivat siirtyä jalan porttialueelta asematasolle. Mp2-terminaalin varustus on siis suunniteltu siten, että se soveltuu erityisen hyvin halpalentoyhtiöille, jotka oli määritetty olennaiseksi osaksi Marseille Provencen lentoaseman liikenteenkasvattamisstrategiaa ja siihen suoraan tai välillisesti liittyvää taloudellisen toiminnan ja alueellisen työllisyyden kehittämistä.

| (286) | Toinen vaihtoehto lentoaseman ruuhkautumisen estämiseksi olisi ollut olemassa olevan mp1-terminaalin laajentaminen. Hankkeen luonteen vuoksi kustannukset pidettiin niin pieninä kuin mahdollista. Mp2-terminaalin rakentaminen valittiin, koska se oli edullisin vaihtoehto ja sen avulla oli mahdollista lisätä liikennettä eniten. |
| --- | --- |

(286)

Toinen vaihtoehto lentoaseman ruuhkautumisen estämiseksi olisi ollut olemassa olevan mp1-terminaalin laajentaminen. Hankkeen luonteen vuoksi kustannukset pidettiin niin pieninä kuin mahdollista. Mp2-terminaalin rakentaminen valittiin, koska se oli edullisin vaihtoehto ja sen avulla oli mahdollista lisätä liikennettä eniten.

| (287) | Edellä esitetyistä syistä voidaan viime kädessä todeta, että kyseinen infrastruktuuri oli tarpeen ja vahvistettujen tavoitteiden kannalta oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(287)

Edellä esitetyistä syistä voidaan viime kädessä todeta, että kyseinen infrastruktuuri oli tarpeen ja vahvistettujen tavoitteiden kannalta oikeasuhteinen.

iii)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (288) | Marraskuun 2004 liiketoimintasuunnitelmassa arvioitiin, että halpalentoterminaalin porttialueiden ja lähtöselvitysaulojen kapasiteetti on 3,8 miljoonaa matkustajaa, ja esitettiin vuosia 2005–2021 koskevat halpalentoliikenne-ennusteet. Ennusteiden mukaan mp2-terminaalin kapasiteetin käyttöaste nousisi 50 prosenttiin vuoteen 2012 mennessä ja 89 prosenttiin vuoteen 2021 mennessä. Mp2-terminaalin toteutunut liikenne vuosina 2006–2010 osoitti oikeiksi liikennearviot, joihin kyseinen liiketoimintasuunnitelma perustui.

  Taulukko 8









  Vuosi | Ennakoitu liikenne (matkustajamäärä) | Toteutunut liikenne | Ennakoitu kapasiteetin käyttöaste (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

Marraskuun 2004 liiketoimintasuunnitelmassa arvioitiin, että halpalentoterminaalin porttialueiden ja lähtöselvitysaulojen kapasiteetti on 3,8 miljoonaa matkustajaa, ja esitettiin vuosia 2005–2021 koskevat halpalentoliikenne-ennusteet. Ennusteiden mukaan mp2-terminaalin kapasiteetin käyttöaste nousisi 50 prosenttiin vuoteen 2012 mennessä ja 89 prosenttiin vuoteen 2021 mennessä. Mp2-terminaalin toteutunut liikenne vuosina 2006–2010 osoitti oikeiksi liikennearviot, joihin kyseinen liiketoimintasuunnitelma perustui.

Taulukko 8

Taulukko 8

Vuosi

Ennakoitu liikenne (matkustajamäärä)

Toteutunut liikenne

Ennakoitu kapasiteetin käyttöaste (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Koska mp1-terminaalissa tarjotut palvelut poikkeavat mp2-terminaalin palveluista, mp2-terminaalin käyttöennusteiden ei pidä perustua pääterminaalin liikenteen havaittuun kehitykseen. Vuosien 2006–2010 toteutunut liikenne osoittaa joka tapauksessa, että mp1-terminaalin kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana toisen terminaalin avaamisen jälkeen.

  Taulukko 9








  Vuosi | Toteutunut liikenne | Kapasiteetin käyttöaste – toteutunut (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Koska mp1-terminaalissa tarjotut palvelut poikkeavat mp2-terminaalin palveluista, mp2-terminaalin käyttöennusteiden ei pidä perustua pääterminaalin liikenteen havaittuun kehitykseen. Vuosien 2006–2010 toteutunut liikenne osoittaa joka tapauksessa, että mp1-terminaalin kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana toisen terminaalin avaamisen jälkeen.

Taulukko 9

Taulukko 9

Vuosi

Toteutunut liikenne

Kapasiteetin käyttöaste – toteutunut (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Näin ollen uuden infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön |
| --- | --- |

(290)

Näin ollen uuden infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

iv)   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (291) | Ranskan toimittamien tietojen ja etenkin komission aloittamispäätökseen sisältyvien mp2-terminaalin käyttösääntöjen mukaan kaikilla potentiaalisilla käyttäjillä (lentoliikenneyrityksillä) oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus uuden infrastruktuurin käyttöön. |
| --- | --- |

(291)

Ranskan toimittamien tietojen ja etenkin komission aloittamispäätökseen sisältyvien mp2-terminaalin käyttösääntöjen mukaan kaikilla potentiaalisilla käyttäjillä (lentoliikenneyrityksillä) oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus uuden infrastruktuurin käyttöön.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (292) | Tuki-intensiteetti ei ylittänyt 50:ä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Vaikka Marseille Provencen lentoasema on ainoa luokkaan B kuuluva lentoasema vaikutusalueellaan, mp2-terminaalista liikennöidään point-to-point-lentoja, joita voidaan myös liikennöidä pieniltä alueellisilta lentoasemilta. Avignonin lentoasema sijaitsee noin 75 kilometrin ja 45 minuutin ajomatkan päässä ja Nîmes Garonsin lentoasema noin 100 kilometrin ja 60 minuutin ajomatkan päässä. Toulonin lentoasema sijaitsee 113 kilometrin päässä Marseille Provencen lentoasemasta ja siten mahdollisesti myös samalla vaikutusalueella. |
| --- | --- |

(292)

Tuki-intensiteetti ei ylittänyt 50:ä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Vaikka Marseille Provencen lentoasema on ainoa luokkaan B kuuluva lentoasema vaikutusalueellaan, mp2-terminaalista liikennöidään point-to-point-lentoja, joita voidaan myös liikennöidä pieniltä alueellisilta lentoasemilta. Avignonin lentoasema sijaitsee noin 75 kilometrin ja 45 minuutin ajomatkan päässä ja Nîmes Garonsin lentoasema noin 100 kilometrin ja 60 minuutin ajomatkan päässä. Toulonin lentoasema sijaitsee 113 kilometrin päässä Marseille Provencen lentoasemasta ja siten mahdollisesti myös samalla vaikutusalueella.

| (293) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan mp2-terminaalin avaaminen ei kuitenkaan ole hidastanut näiden lentoasemien kehittymistä eikä vaikuttanut kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(293)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan mp2-terminaalin avaaminen ei kuitenkaan ole hidastanut näiden lentoasemien kehittymistä eikä vaikuttanut kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

vi)   Tuen tarpeellisuus

| (294) | Liiketoimintasuunnitelmien ennusteiden mukaan lentoaseman rakentaminen ei olisi ollut kannattavaa ilman tukea. Tuki oli näin ollen tarpeen investointipäätöstä tehtäessä, sillä yksityinen sijoittaja ei olisi rakentanut terminaalia ilman valtiontukea. Koska tuki-intensiteetti oli lisäksi vähäinen, komissio katsoo, että se oli oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(294)

Liiketoimintasuunnitelmien ennusteiden mukaan lentoaseman rakentaminen ei olisi ollut kannattavaa ilman tukea. Tuki oli näin ollen tarpeen investointipäätöstä tehtäessä, sillä yksityinen sijoittaja ei olisi rakentanut terminaalia ilman valtiontukea. Koska tuki-intensiteetti oli lisäksi vähäinen, komissio katsoo, että se oli oikeasuhteinen.

6.3.2   LENTORAHDIN KEHITTÄMISEKSI MYÖNNETYN EAKR:N TUEN SOVELTUVUUS

i)   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (65)

65

| (295) | Myönnetyn tuen tavoitteena oli rahtiliikennetoiminnan kehittäminen Marseille Provencen lentoasemalla ja siten sellaisen taloudellisen toiminnan edistäminen, joka loisi työpaikkoja alueella, jolla työttömyysaste oli kansallista keskiarvoa huomattavasti korkeampi. |
| --- | --- |

(295)

Myönnetyn tuen tavoitteena oli rahtiliikennetoiminnan kehittäminen Marseille Provencen lentoasemalla ja siten sellaisen taloudellisen toiminnan edistäminen, joka loisi työpaikkoja alueella, jolla työttömyysaste oli kansallista keskiarvoa huomattavasti korkeampi.

| (296) | EAKR:sta myönnetty tuki oli osa kauden 2000–2006 rakennerahastojen tavoitteen n:o 2 ohjelma-asiakirjaa, joka koski rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn tukemista (66). |
| --- | --- |

(296)

EAKR:sta myönnetty tuki oli osa kauden 2000–2006 rakennerahastojen tavoitteen n:o 2 ohjelma-asiakirjaa, joka koski rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn tukemista (66).

66

| (297) | Marseille Provencen lentoaseman lentorahtitoiminnan kehittämiseksi myönnetty EAKR:n tuki vastasi näin ollen selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. |
| --- | --- |

(297)

Marseille Provencen lentoaseman lentorahtitoiminnan kehittämiseksi myönnetty EAKR:n tuki vastasi näin ollen selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta.

ii)   Infrastruktuuri on tarpeen ja vahvistetun tavoitteen kannalta oikeasuhteinen

| (298) | Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että kuljetetut rahtimäärät laskivat Marseille Provencen lentoasemalla voimakkaasti vuosina 1997 ja 2008. Rahtitoiminnalle myönnetyllä tuella olikin tarkoitus tehostaa olemassa olevien infrastruktuurien käyttöä. Tämä koski etenkin kiitotietä ja sitä ympäröivää maa-aluetta, joilla sijaitsi paljon käyttämätöntä tilaa etenkin öisin. |
| --- | --- |

(298)

Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että kuljetetut rahtimäärät laskivat Marseille Provencen lentoasemalla voimakkaasti vuosina 1997 ja 2008. Rahtitoiminnalle myönnetyllä tuella olikin tarkoitus tehostaa olemassa olevien infrastruktuurien käyttöä. Tämä koski etenkin kiitotietä ja sitä ympäröivää maa-aluetta, joilla sijaitsi paljon käyttämätöntä tilaa etenkin öisin.

| (299) | Tätä varten alueen houkuttavuutta pyrittiin lisäämään parantamalla liikennevirtojen turvallisuutta, kunnostamalla vapautuneita rahtiterminaaleja, rakentamalla seisontapaikkoja lähemmäksi rahtiterminaalia käsittelyaikojen lyhentämiseksi sekä suurentamalla tontteja. |
| --- | --- |

(299)

Tätä varten alueen houkuttavuutta pyrittiin lisäämään parantamalla liikennevirtojen turvallisuutta, kunnostamalla vapautuneita rahtiterminaaleja, rakentamalla seisontapaikkoja lähemmäksi rahtiterminaalia käsittelyaikojen lyhentämiseksi sekä suurentamalla tontteja.

| (300) | Marseille Provencen lentoasemalla suoritettiin edellä kuvattuja töitä yhteensä 5 280 000 eurolla. Saadun 1 520 000 euron tuen osuus hankkeen kaikista kustannuksista oli vain 28,79 prosenttia. Marseille Provencen lentoaseman ja Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueen prefektuurin välillä 22 päivänä elokuuta 2002 tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrättiin lisäksi, että EU:n tukea maksetaan vain töiden edistymistä koskevien todisteiden perusteella ja edellyttäen, että rahoitussuunnitelman yhteydessä sovittu osarahoitus toteutuu. |
| --- | --- |

(300)

Marseille Provencen lentoasemalla suoritettiin edellä kuvattuja töitä yhteensä 5 280 000 eurolla. Saadun 1 520 000 euron tuen osuus hankkeen kaikista kustannuksista oli vain 28,79 prosenttia. Marseille Provencen lentoaseman ja Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueen prefektuurin välillä 22 päivänä elokuuta 2002 tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrättiin lisäksi, että EU:n tukea maksetaan vain töiden edistymistä koskevien todisteiden perusteella ja edellyttäen, että rahoitussuunnitelman yhteydessä sovittu osarahoitus toteutuu.

| (301) | On todettava, että toteutettu infrastruktuuri oli tarpeen ja oikeasuhteinen asetettuun yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(301)

On todettava, että toteutettu infrastruktuuri oli tarpeen ja oikeasuhteinen asetettuun yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden.

iii)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (302) | Vaikka Marseille Provencen lentoaseman rahtiliikenne oli vähentynyt Aéropostalen (tärkein rahtiasiakas) vetäydyttyä ja koska Marseillen ja Orlyn välisessä sukkulaliikenteessä ei ollut ruumatilaa, lentoasemalla oli kehitetty Maghreb-maihin suuntautuvaa rahtiliikennettä keinona säilyttää rahtitoimintaan suoraan liittyvät paikalliset työpaikat samalla, kun olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä tehostettiin. |
| --- | --- |

(302)

Vaikka Marseille Provencen lentoaseman rahtiliikenne oli vähentynyt Aéropostalen (tärkein rahtiasiakas) vetäydyttyä ja koska Marseillen ja Orlyn välisessä sukkulaliikenteessä ei ollut ruumatilaa, lentoasemalla oli kehitetty Maghreb-maihin suuntautuvaa rahtiliikennettä keinona säilyttää rahtitoimintaan suoraan liittyvät paikalliset työpaikat samalla, kun olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä tehostettiin.

| (303) | Liikennetulokset osoittavat, että kuljetettu tonnimäärä lisääntyi yli 20 prosentilla vuosina 2005–2010. |
| --- | --- |

(303)

Liikennetulokset osoittavat, että kuljetettu tonnimäärä lisääntyi yli 20 prosentilla vuosina 2005–2010.

| (304) | Näin ollen uuden infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön, jota suunnitelluilla toimenpiteillä oli tarkoitus tehostaa. |
| --- | --- |

(304)

Näin ollen uuden infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön, jota suunnitelluilla toimenpiteillä oli tarkoitus tehostaa.

iv)   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (305) | Saatavissa olevien tietojen mukaan rahti-infrastruktuurien käyttöä ei ole sitä koskevilla säännöillä rajoitettu. Rahtialuetta voivat käyttää pikarahtiyritykset, maahuolintapalvelujen tarjoajat, rahtiyritykset ja maantieliikenteen harjoittajat. |
| --- | --- |

(305)

Saatavissa olevien tietojen mukaan rahti-infrastruktuurien käyttöä ei ole sitä koskevilla säännöillä rajoitettu. Rahtialuetta voivat käyttää pikarahtiyritykset, maahuolintapalvelujen tarjoajat, rahtiyritykset ja maantieliikenteen harjoittajat.

| (306) | Tästä seuraa, että kaikilla käyttäjillä oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus rahti-infrastruktuurin käyttöön. |
| --- | --- |

(306)

Tästä seuraa, että kaikilla käyttäjillä oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus rahti-infrastruktuurin käyttöön.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (307) | Rahtitoiminnan kehittämishankkeen yhteydessä myönnetyn tuen osuus oli vain 28 prosenttia kokonaiskustannuksista. Lisäksi hankkeella edistettiin eurooppalaisen liikennejärjestelmän kehittymistä ja talouskehitystä. |
| --- | --- |

(307)

Rahtitoiminnan kehittämishankkeen yhteydessä myönnetyn tuen osuus oli vain 28 prosenttia kokonaiskustannuksista. Lisäksi hankkeella edistettiin eurooppalaisen liikennejärjestelmän kehittymistä ja talouskehitystä.

| (308) | Näin ollen voidaan todeta, että tuki ei vaikuttanut kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(308)

Näin ollen voidaan todeta, että tuki ei vaikuttanut kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

vi)   Tuen tarpeellisuus

| (309) | Investoinnista päätettiin sen jälkeen, kun Pariisin ja Marseillen välinen suurnopeusjunayhteys oli avattu vuonna 2000 ja lentoliikenne oli vähentynyt 11 päivän syyskuuta 2001 jälkeen. Marseille Provencen lentoaseman taloudellinen tilanne oli lisäksi vuosina 2000–2003 tasaisesti ja selvästi heikentynyt. CCIMP:n oli siksi reagoitava matkustaja- ja rahtiliikenteen supistumiseen. Vuosina 2005–2006 oli odotettavissa kahden kiitotien raskas kunnostusurakka. Tässä tilanteessa ei ollut mahdotonta, että hanke kannattaisi, mutta oli epävarmempaa, tuottaisiko investointi voittoa etenkään kohtuullisella aikavälillä. On näin ollen todennäköistä, että ilman EAKR:n tukea lentoasema olisi lykännyt rahtitoimintainvestointeja tai luopunut niistä kokonaan. |
| --- | --- |

(309)

Investoinnista päätettiin sen jälkeen, kun Pariisin ja Marseillen välinen suurnopeusjunayhteys oli avattu vuonna 2000 ja lentoliikenne oli vähentynyt 11 päivän syyskuuta 2001 jälkeen. Marseille Provencen lentoaseman taloudellinen tilanne oli lisäksi vuosina 2000–2003 tasaisesti ja selvästi heikentynyt. CCIMP:n oli siksi reagoitava matkustaja- ja rahtiliikenteen supistumiseen. Vuosina 2005–2006 oli odotettavissa kahden kiitotien raskas kunnostusurakka. Tässä tilanteessa ei ollut mahdotonta, että hanke kannattaisi, mutta oli epävarmempaa, tuottaisiko investointi voittoa etenkään kohtuullisella aikavälillä. On näin ollen todennäköistä, että ilman EAKR:n tukea lentoasema olisi lykännyt rahtitoimintainvestointeja tai luopunut niistä kokonaan.

| (310) | Kun otetaan huomioon tuen myöntämishetkellä vallinnut markkinatilanne, jolle olivat ominaisia lentoaseman vaihtelevat rahtivolyymit, korkea riski ja epävarmat kannattavuusnäkymät vasta vapautetuilla markkinoilla, on erittäin epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi investoinut rahtiliikenteen kehittämiseen Marseillen lentoasemalla. Tuki oli näin ollen tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Koska tuki-intensiteetti oli lisäksi vähäinen, komissio katsoo, ettei tuki ollut suhteeton tämän tavoitteen toteuttamiseen nähden. |
| --- | --- |

(310)

Kun otetaan huomioon tuen myöntämishetkellä vallinnut markkinatilanne, jolle olivat ominaisia lentoaseman vaihtelevat rahtivolyymit, korkea riski ja epävarmat kannattavuusnäkymät vasta vapautetuilla markkinoilla, on erittäin epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi investoinut rahtiliikenteen kehittämiseen Marseillen lentoasemalla. Tuki oli näin ollen tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Koska tuki-intensiteetti oli lisäksi vähäinen, komissio katsoo, ettei tuki ollut suhteeton tämän tavoitteen toteuttamiseen nähden.

6.3.3   DEPARTEMENTIN VALTUUSTON 27 PÄIVÄNÄ SYYSKUUTA 2002 JA 26 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 2003 MYÖNTÄMIEN TUKIEN JA MARSEILLE PROVENCE MÉTROPOLEN SUURKAUPUNKISEUDUN LENTOASEMAN LAAJENTAMISTA, KUNNOSTAMISTA JA KEHITTÄMISTÄ VARTEN 26 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 2004 MYÖNTÄMÄN TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

i)   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (311) | Vuosina 2002 ja 2003 myönnetyt tuet liittyivät pääkiitotien uudistamiseen ja asematasojen katelaattojen saumojen kunnostamiseen sekä yhdysteiden ja pikapoistumisteiden rakentamiseen tuntikohtaisten liikennetapahtumien lisäämiseksi. Tarkoituksena oli tehostaa olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä. Ranskan toimittamista tiedoista ilmenee, että lentoaseman kahta kiitotietä ei ollut kunnostettu lainkaan vuosina 1980–2000, vaikka kaupallisten liikennetapahtumien määrä oli noussut 46 603:sta 100 047:een. Toimenpiteen tavoitteena oli siis estää lentoaseman kenttäaluetta tulevaisuudessa uhkaava ruuhkautuminen. |
| --- | --- |

(311)

Vuosina 2002 ja 2003 myönnetyt tuet liittyivät pääkiitotien uudistamiseen ja asematasojen katelaattojen saumojen kunnostamiseen sekä yhdysteiden ja pikapoistumisteiden rakentamiseen tuntikohtaisten liikennetapahtumien lisäämiseksi. Tarkoituksena oli tehostaa olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä. Ranskan toimittamista tiedoista ilmenee, että lentoaseman kahta kiitotietä ei ollut kunnostettu lainkaan vuosina 1980–2000, vaikka kaupallisten liikennetapahtumien määrä oli noussut 46 603:sta 100 047:een. Toimenpiteen tavoitteena oli siis estää lentoaseman kenttäaluetta tulevaisuudessa uhkaava ruuhkautuminen.

| (312) | Vuonna 2004 myönnetty tuki kohdennettiin hallin 1 kapasiteetin laajennukseen, kiitotien 1 parantamiseen ja kiitotien 2 kunnostamiseen. Nämä työt olivat tarpeen, jotta Marseille Provencen lentoasema voisi hyötyä matkustajamäärien kehitysennusteiden mukaisesta lentoliikenteen merkittävästä kasvusta Euroopassa (67). |
| --- | --- |

(312)

Vuonna 2004 myönnetty tuki kohdennettiin hallin 1 kapasiteetin laajennukseen, kiitotien 1 parantamiseen ja kiitotien 2 kunnostamiseen. Nämä työt olivat tarpeen, jotta Marseille Provencen lentoasema voisi hyötyä matkustajamäärien kehitysennusteiden mukaisesta lentoliikenteen merkittävästä kasvusta Euroopassa (67).

67

| (313) | Eri liikennemuotojen keskinäistä koordinointia parannettiin rakentamalla suurnopeusjunayhteyttä palveleva rautatieasema. |
| --- | --- |

(313)

Eri liikennemuotojen keskinäistä koordinointia parannettiin rakentamalla suurnopeusjunayhteyttä palveleva rautatieasema.

| (314) | Sen perusteella, mitä edellä on esitetty mp2-terminaalin rakentamisesta, komissio katsoo, että lentoaseman laajentaminen, kunnostaminen ja kehittäminen vastasivat lentoliikenteen jatkumista ja sen tulevaa kehittämistä koskevia yleishyödyllisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

(314)

Sen perusteella, mitä edellä on esitetty mp2-terminaalin rakentamisesta, komissio katsoo, että lentoaseman laajentaminen, kunnostaminen ja kehittäminen vastasivat lentoliikenteen jatkumista ja sen tulevaa kehittämistä koskevia yleishyödyllisiä tavoitteita.

ii)   Infrastruktuuri on tarpeen ja vahvistetun tavoitteen kannalta oikeasuhteinen

| (315) | Työt olivat tarpeen lentoaseman lentokenttäalueen kapasiteetin lisäämiseksi ja ylläpitämiseksi, olemassa olevien pullonkaulojen korjaamiseksi sekä suurnopeusjunayhteyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(315)

Työt olivat tarpeen lentoaseman lentokenttäalueen kapasiteetin lisäämiseksi ja ylläpitämiseksi, olemassa olevien pullonkaulojen korjaamiseksi sekä suurnopeusjunayhteyden parantamiseksi.

| (316) | Departementin valtuuston tuen osuus oli 9,5 prosenttia toteutettujen töiden kokonaiskustannuksista ja 7 prosenttia alkuperäisestä laiteohjelmasta. Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun myöntämän tuen osuus oli 6,2 prosenttia toteutettujen töiden kokonaiskustannuksista ja 5,6 prosenttia ennakoidun työohjelman kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(316)

Departementin valtuuston tuen osuus oli 9,5 prosenttia toteutettujen töiden kokonaiskustannuksista ja 7 prosenttia alkuperäisestä laiteohjelmasta. Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun myöntämän tuen osuus oli 6,2 prosenttia toteutettujen töiden kokonaiskustannuksista ja 5,6 prosenttia ennakoidun työohjelman kokonaiskustannuksista.

| (317) | On todettava, että toteutettu infrastruktuuri oli tarpeen ja oikeasuhteinen asetettuun yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(317)

On todettava, että toteutettu infrastruktuuri oli tarpeen ja oikeasuhteinen asetettuun yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden.

iii)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (318) | Rahoitettuja kunnostustöitä pidettiin tarpeellisina lisäliikenteen vastaanottamista varten. Saatavissa olevien tietojen mukaan Marseille Provencen lentoasemalle kuljetettujen matkustajien määrä kasvoikin 25 prosentilla vuosina 2006–2012. Lisäksi kiitoteiden kapasiteetti on tänä päivänä 140 000 tapahtumaa vuodessa. Melualtistussuunnitelmassa, joka oli liitetty 4 päivänä elokuuta 2006 tehtyyn prefektin päätökseen, esitettyjen ennusteiden mukaan tavoite saavutettaisiin, jos lentoaseman liikenne olisi 113 909 tapahtumaa vuonna 2015 ja 122 449 tapahtumaa vuonna 2020. Kunnostamalla kiitotiet sekä yhdys- ja poistumistiet lentoasema kykeni varautumaan vuoteen 2020 asti ulottuviin liikenne-ennusteisiin. Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät. |
| --- | --- |

(318)

Rahoitettuja kunnostustöitä pidettiin tarpeellisina lisäliikenteen vastaanottamista varten. Saatavissa olevien tietojen mukaan Marseille Provencen lentoasemalle kuljetettujen matkustajien määrä kasvoikin 25 prosentilla vuosina 2006–2012. Lisäksi kiitoteiden kapasiteetti on tänä päivänä 140 000 tapahtumaa vuodessa. Melualtistussuunnitelmassa, joka oli liitetty 4 päivänä elokuuta 2006 tehtyyn prefektin päätökseen, esitettyjen ennusteiden mukaan tavoite saavutettaisiin, jos lentoaseman liikenne olisi 113 909 tapahtumaa vuonna 2015 ja 122 449 tapahtumaa vuonna 2020. Kunnostamalla kiitotiet sekä yhdys- ja poistumistiet lentoasema kykeni varautumaan vuoteen 2020 asti ulottuviin liikenne-ennusteisiin. Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät.

iv)   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (319) | Saatavissa olevien tietojen mukaan kaikilla potentiaalisilla käyttäjillä oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön. |
| --- | --- |

(319)

Saatavissa olevien tietojen mukaan kaikilla potentiaalisilla käyttäjillä oli tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (320) | Kuten johdanto-osan 293 ja 308 kappaleessa todetaan, liikenteen kehittyminen Marseille Provencen lentoasemalla ei ole vaikuttanut samalla vaikutusalueella sijaitsevien lentoasemien toimintaan eikä kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(320)

Kuten johdanto-osan 293 ja 308 kappaleessa todetaan, liikenteen kehittyminen Marseille Provencen lentoasemalla ei ole vaikuttanut samalla vaikutusalueella sijaitsevien lentoasemien toimintaan eikä kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

vi)   Tuen tarpeellisuus

| (321) | Investoinnista päätettiin sen jälkeen, kun Pariisin ja Marseillen välinen suurnopeusjunayhteys oli avattu vuonna 2000 ja lentoliikenne oli vähentynyt 11 päivän syyskuuta 2001 jälkeen. Marseille Provencen lentoaseman taloudellinen tilanne oli lisäksi vuosina 2000–2003 tasaisesti ja selvästi heikentynyt. CCIMP:n oli siksi reagoitava matkustaja- ja rahtiliikenteen supistumiseen. Tukien intensiteetti oli vain 13 prosenttia (68). Koska investoinnit lentoaseman kenttäalueeseen olivat väistämättömiä, ohjelman kustannuksia olisi pitänyt alentaa yli kolme miljoonaa euroa, jos tukea ei olisi myönnetty. Säästöt olisivat todennäköisesti kohdistuneet hallin 1 sisärakenteisiin: matkanjärjestäjien tiloihin, lentoyhtiöiden myyntitiskeihin tai myymälöiden sisustukseen. Näiden sijoitusten ansioista lentoasemalle kuitenkin voitiin sijoittaa ulkomaisia lentoyhtiöitä sekä matkanjärjestäjiä ja kehittää kaupallisluonteisia maksuja. |
| --- | --- |

(321)

Investoinnista päätettiin sen jälkeen, kun Pariisin ja Marseillen välinen suurnopeusjunayhteys oli avattu vuonna 2000 ja lentoliikenne oli vähentynyt 11 päivän syyskuuta 2001 jälkeen. Marseille Provencen lentoaseman taloudellinen tilanne oli lisäksi vuosina 2000–2003 tasaisesti ja selvästi heikentynyt. CCIMP:n oli siksi reagoitava matkustaja- ja rahtiliikenteen supistumiseen. Tukien intensiteetti oli vain 13 prosenttia (68). Koska investoinnit lentoaseman kenttäalueeseen olivat väistämättömiä, ohjelman kustannuksia olisi pitänyt alentaa yli kolme miljoonaa euroa, jos tukea ei olisi myönnetty. Säästöt olisivat todennäköisesti kohdistuneet hallin 1 sisärakenteisiin: matkanjärjestäjien tiloihin, lentoyhtiöiden myyntitiskeihin tai myymälöiden sisustukseen. Näiden sijoitusten ansioista lentoasemalle kuitenkin voitiin sijoittaa ulkomaisia lentoyhtiöitä sekä matkanjärjestäjiä ja kehittää kaupallisluonteisia maksuja.

68

| (322) | Kun otetaan huomioon tukea myönnettäessä vallinnut markkinatilanne, jolle olivat ominaisia kokemattomien ja aloitteettomien yksityisten toimijoiden haluttomuus sijoittaa lentoasemainfrastruktuureihin, korkea riski sekä epävarmat kannattavuusnäkymät vasta vapautetuilla markkinoilla, on erittäin epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi investoinut lentoasemainfrastruktuuriin ja suurnopeusjunayhteyden rakentamiseen Marseillen lentoasemalla. Tuki oli näin ollen tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Koska tuki-intensiteetti oli vähäinen, komissio katsoo lisäksi, ettei tuki ollut suhteeton tämän tavoitteen toteuttamiseen nähden. |
| --- | --- |

(322)

Kun otetaan huomioon tukea myönnettäessä vallinnut markkinatilanne, jolle olivat ominaisia kokemattomien ja aloitteettomien yksityisten toimijoiden haluttomuus sijoittaa lentoasemainfrastruktuureihin, korkea riski sekä epävarmat kannattavuusnäkymät vasta vapautetuilla markkinoilla, on erittäin epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi investoinut lentoasemainfrastruktuuriin ja suurnopeusjunayhteyden rakentamiseen Marseillen lentoasemalla. Tuki oli näin ollen tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Koska tuki-intensiteetti oli vähäinen, komissio katsoo lisäksi, ettei tuki ollut suhteeton tämän tavoitteen toteuttamiseen nähden.

7.   LENTOASEMAA KÄYTTÄVIEN LENTOYHTIÖIDEN HYVÄKSI TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI – TUEN OLEMASSAOLO

LENTOASEMAA KÄYTTÄVIEN LENTOYHTIÖIDEN HYVÄKSI TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI – TUEN OLEMASSAOLO

7.1   KOTIMAANLENTOJA KOSKEVALLA MATKUSTAJAMAKSUALENNUKSELLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETTY TUKI

KOTIMAANLENTOJA KOSKEVALLA MATKUSTAJAMAKSUALENNUKSELLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETTY TUKI

| (323) | Komissio on eräässä aiemmassa päätöksessään (69) katsonut, että tukijärjestelmä, jossa tuensaajina ovat kotimaanlentoja liikennöivät yhtiöt, ei sovellu sisämarkkinoille. Ranska poisti tämän järjestelmän käytöstä. |
| --- | --- |

(323)

Komissio on eräässä aiemmassa päätöksessään (69) katsonut, että tukijärjestelmä, jossa tuensaajina ovat kotimaanlentoja liikennöivät yhtiöt, ei sovellu sisämarkkinoille. Ranska poisti tämän järjestelmän käytöstä.

69

| (324) | Ranskan esittämä ote talouskomitean vuonna 2007 tekemästä päätöksestä osoittaa, että kotimaanlentoihin ja Schengen-alueeseen kuuluviin unionin jäsenmaihin liikennöitäviin lentoihin Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut matkustajamaksut yhdenmukaistettiin tammikuusta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(324)

Ranskan esittämä ote talouskomitean vuonna 2007 tekemästä päätöksestä osoittaa, että kotimaanlentoihin ja Schengen-alueeseen kuuluviin unionin jäsenmaihin liikennöitäviin lentoihin Marseille Provencen lentoasemalla sovelletut matkustajamaksut yhdenmukaistettiin tammikuusta 2008 alkaen.

| (325) | Komissio katsoo näin ollen, ettei sen tarvitse tutkia uudelleen tätä kumottua toimenpidettä. |
| --- | --- |

(325)

Komissio katsoo näin ollen, ettei sen tarvitse tutkia uudelleen tätä kumottua toimenpidettä.

7.2   LENTOASEMAA KÄYTTÄVILLE LENTOYHTIÖILLE ERIYTETYILLÄ LENTOASEMAMAKSUILLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETYT TUET JA RYANAIRILLE JA AMS:LLE MARKKINOINTISOPIMUKSELLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETTY TUKI

LENTOASEMAA KÄYTTÄVILLE LENTOYHTIÖILLE ERIYTETYILLÄ LENTOASEMAMAKSUILLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETYT TUET JA RYANAIRILLE JA AMS:LLE MARKKINOINTISOPIMUKSELLA MAHDOLLISESTI MYÖNNETTY TUKI

7.2.1   VALTION VARAT JA TOIMENPITEIDEN JOHTUMINEN VALTIOSTA

| (326) | Sen ratkaisemiseksi, ovatko CCIMP:n varat valtion varoja, komissio toteaa, että hallinnollinen julkinen laitos on riippumaton julkinen organisaatio, joka on kuitenkin osa julkishallinnon organisaatiota ja jota muut viranomaiset tästä syystä valvovat tiukasti. |
| --- | --- |

(326)

Sen ratkaisemiseksi, ovatko CCIMP:n varat valtion varoja, komissio toteaa, että hallinnollinen julkinen laitos on riippumaton julkinen organisaatio, joka on kuitenkin osa julkishallinnon organisaatiota ja jota muut viranomaiset tästä syystä valvovat tiukasti.

| (327) | Lisäksi kauppa- ja teollisuuskamarien yleiset talousarviot sisältävät tuloja, joita saadaan kauppa- ja yhtiörekisteriin merkityiltä yrityksiltä kannetuista veroista. |
| --- | --- |

(327)

Lisäksi kauppa- ja teollisuuskamarien yleiset talousarviot sisältävät tuloja, joita saadaan kauppa- ja yhtiörekisteriin merkityiltä yrityksiltä kannetuista veroista.

| (328) | Kauppa- ja teollisuuskamarit ovat myös komission direktiivissä 2000/52/EY (70) tarkoitettuja julkisia viranomaisia ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (71) tarkoitettuja hankintaviranomaisia tai soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/17/EY (72) tarkoitettuja hankintayksiköitä. Niiden on noudatettava julkisia hankintoja koskevia hankintamenettelyjä. |
| --- | --- |

(328)

Kauppa- ja teollisuuskamarit ovat myös komission direktiivissä 2000/52/EY (70) tarkoitettuja julkisia viranomaisia ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (71) tarkoitettuja hankintaviranomaisia tai soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/17/EY (72) tarkoitettuja hankintayksiköitä. Niiden on noudatettava julkisia hankintoja koskevia hankintamenettelyjä.

70

71

72

| (329) | Unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan seikoilla, jotka kuuluvat julkisen sektorin sisäiseen organisaatioon, ei saateta kyseenalaiseksi itse periaatetta tämän laitoksen julkisesta luonteesta, ei myöskään säännöillä, joilla taataan julkisen laitoksen riippumattomuus muista laitoksista. Unionin oikeudessa ei voida hyväksyä sitä, että pelkästään luomalla riippumattomia toimielimiä, joiden tehtävänä on tukien jakaminen, voitaisiin kiertää valtiontukisäännöt (73). Ranskan lainsäädännön mukaan kauppa- ja teollisuuskamarit ovat valtion välittäjätahoja. Niiden toimet luokitellaan joka tapauksessa Ranskan valtion toimenpiteiksi, koska kauppa- ja teollisuuskamarit ovat kiinteä osa valtiota. Koska kauppa- ja teollisuuskamarit ovat osa julkishallintoa ja muut viranomaiset valvovat niitä tiukasti (katso johdanto-osan 10 kappale), komissio katsoo, että näiden julkisyhteisöjen päätökset johtuvat väistämättä valtiosta. Niiden tilanne poikkeaa näin ollen julkisten yritysten tilanteesta. Kauppa- ja teollisuuskamarien tapauksessa valtiosta johtumista ei tarvitse osoittaa sillä, että niiden päätöksentekoon osallistuu jokin toinen viranomainen, kuten julkisen yrityksen tapauksessa tuomiossa Stardust Marine. Valtiosta johtumisen vahvistavat myös kauppa- ja teollisuuskamareille uskotut lukuisat yleishyödylliset tehtävät. |
| --- | --- |

(329)

Unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan seikoilla, jotka kuuluvat julkisen sektorin sisäiseen organisaatioon, ei saateta kyseenalaiseksi itse periaatetta tämän laitoksen julkisesta luonteesta, ei myöskään säännöillä, joilla taataan julkisen laitoksen riippumattomuus muista laitoksista. Unionin oikeudessa ei voida hyväksyä sitä, että pelkästään luomalla riippumattomia toimielimiä, joiden tehtävänä on tukien jakaminen, voitaisiin kiertää valtiontukisäännöt (73). Ranskan lainsäädännön mukaan kauppa- ja teollisuuskamarit ovat valtion välittäjätahoja. Niiden toimet luokitellaan joka tapauksessa Ranskan valtion toimenpiteiksi, koska kauppa- ja teollisuuskamarit ovat kiinteä osa valtiota. Koska kauppa- ja teollisuuskamarit ovat osa julkishallintoa ja muut viranomaiset valvovat niitä tiukasti (katso johdanto-osan 10 kappale), komissio katsoo, että näiden julkisyhteisöjen päätökset johtuvat väistämättä valtiosta. Niiden tilanne poikkeaa näin ollen julkisten yritysten tilanteesta. Kauppa- ja teollisuuskamarien tapauksessa valtiosta johtumista ei tarvitse osoittaa sillä, että niiden päätöksentekoon osallistuu jokin toinen viranomainen, kuten julkisen yrityksen tapauksessa tuomiossa Stardust Marine. Valtiosta johtumisen vahvistavat myös kauppa- ja teollisuuskamareille uskotut lukuisat yleishyödylliset tehtävät.

73

| (330) | Vaikka komission olisi osoitettava, että CCIMP:n päätökset johtuvat valtiosta, koska se katsoisi CCIMP:n olevan vain julkinen yritys, se voisi sen tehdä tiettyjen seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(330)

Vaikka komission olisi osoitettava, että CCIMP:n päätökset johtuvat valtiosta, koska se katsoisi CCIMP:n olevan vain julkinen yritys, se voisi sen tehdä tiettyjen seikkojen perusteella.

| (331) | Ensinnäkin CCIMP:n hallintoa valvotaan tiiviisti, kuten 2.1.2 jaksossa selostetaan. Etenkin lentoasematariffeihin liittyvät CCIMP:n päätökset on alistettava valvontaviranomaisen hyväksyttäväksi, jotta ne olisivat täytäntöönpanokelpoisia. Lisäksi talouskomiteaa, jossa ovat edustettuina Bouches-du-Rhônen departementin valtuusto, Provence-Côte-d'Azurin aluevaltuusto ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutu, kuullaan aina ennen uusien lentoasemamaksutariffien käyttöönottoa, ja se myös hyväksyy nämä tariffit. |
| --- | --- |

(331)

Ensinnäkin CCIMP:n hallintoa valvotaan tiiviisti, kuten 2.1.2 jaksossa selostetaan. Etenkin lentoasematariffeihin liittyvät CCIMP:n päätökset on alistettava valvontaviranomaisen hyväksyttäväksi, jotta ne olisivat täytäntöönpanokelpoisia. Lisäksi talouskomiteaa, jossa ovat edustettuina Bouches-du-Rhônen departementin valtuusto, Provence-Côte-d'Azurin aluevaltuusto ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseutu, kuullaan aina ennen uusien lentoasemamaksutariffien käyttöönottoa, ja se myös hyväksyy nämä tariffit.

| (332) | Onkin erittäin epätodennäköistä, ettei talouskomitea olisi hyväksynyt päätöstä AMS:n kanssa tehtävän markkinointipalvelusopimuksen allekirjoittamisesta tai ainakin osallistunut kyseisen päätöksen tekemiseen. Vaikka se ei olisi ottanut virallisesti kantaa kyseiseen sopimukseen, se joka tapauksessa hyväksyy lentoaseman varojen yleisen tasapainon valvomalla lentoasemamaksutariffeja. Lentoasemamaksuja ja AMS:n kanssa tehtyä markkinointipalvelusopimusta koskevia päätöksiä onkin nimenomaan tarkasteltava yhdessä. |
| --- | --- |

(332)

Onkin erittäin epätodennäköistä, ettei talouskomitea olisi hyväksynyt päätöstä AMS:n kanssa tehtävän markkinointipalvelusopimuksen allekirjoittamisesta tai ainakin osallistunut kyseisen päätöksen tekemiseen. Vaikka se ei olisi ottanut virallisesti kantaa kyseiseen sopimukseen, se joka tapauksessa hyväksyy lentoaseman varojen yleisen tasapainon valvomalla lentoasemamaksutariffeja. Lentoasemamaksuja ja AMS:n kanssa tehtyä markkinointipalvelusopimusta koskevia päätöksiä onkin nimenomaan tarkasteltava yhdessä.

| (333) | CCIMP on myös tehnyt useita kumppanuussopimuksia (74) kyseisten yhteisöjen kanssa, jotta ne vastaisivat osasta lentoasemainfrastruktuuri-investointeja koskevien ohjelmien kustannuksia. Vastineeksi tästä osarahoituksesta Marseille Provencen lentoasema sitoutui harjoittamaan dynaamista liiketoimintapolitiikkaa, jonka tarkoituksena oli kotimaanlentojen ja kansainvälisten lentojen mahdollisimman tehokas kehittäminen (75). Tästä politiikasta täsmennetään, että sitä on harjoitettava ”yhteistyössä departementin valtuuston kanssa”, joka voi pyytää lentoasemaa toimittamaan sille selvityksiä lentoliikenteen kehityksestä ja uusien reittien avaamismahdollisuuksista. |
| --- | --- |

(333)

CCIMP on myös tehnyt useita kumppanuussopimuksia (74) kyseisten yhteisöjen kanssa, jotta ne vastaisivat osasta lentoasemainfrastruktuuri-investointeja koskevien ohjelmien kustannuksia. Vastineeksi tästä osarahoituksesta Marseille Provencen lentoasema sitoutui harjoittamaan dynaamista liiketoimintapolitiikkaa, jonka tarkoituksena oli kotimaanlentojen ja kansainvälisten lentojen mahdollisimman tehokas kehittäminen (75). Tästä politiikasta täsmennetään, että sitä on harjoitettava ”yhteistyössä departementin valtuuston kanssa”, joka voi pyytää lentoasemaa toimittamaan sille selvityksiä lentoliikenteen kehityksestä ja uusien reittien avaamismahdollisuuksista.

74

75

| (334) | Lisäksi sekä Ranska että CCIMP ovat todenneet yleisesti, että Marseille Provencen lentoaseman noudattamalla kehitysstrategialla oli yleishyödyllinen tavoite, joka liittyi alueen talouskehitykseen ja työpaikkojen luomiseen. CCIMP:n kanssa tehdyissä sopimuksissa todetaan, että kyseiset alueelliset yhteisöt pitivät näitä tavoitteita tärkeinä (76). |
| --- | --- |

(334)

Lisäksi sekä Ranska että CCIMP ovat todenneet yleisesti, että Marseille Provencen lentoaseman noudattamalla kehitysstrategialla oli yleishyödyllinen tavoite, joka liittyi alueen talouskehitykseen ja työpaikkojen luomiseen. CCIMP:n kanssa tehdyissä sopimuksissa todetaan, että kyseiset alueelliset yhteisöt pitivät näitä tavoitteita tärkeinä (76).

76

| (335) | Johdanto-osan 10 kappaleen perusteella kauppa- ja teollisuuskamarit ovat kiinteä osa julkishallintoa ja harjoittavat taloudellista toimintaansa aivan erityisissä olosuhteissa, jotka poikkeavat tyystin yksityisten toimijoiden toimintaolosuhteista. Niillä on myös julkisoikeudellinen asema, ja viranomaiset valvovat niiden hallintoa tiukasti. |
| --- | --- |

(335)

Johdanto-osan 10 kappaleen perusteella kauppa- ja teollisuuskamarit ovat kiinteä osa julkishallintoa ja harjoittavat taloudellista toimintaansa aivan erityisissä olosuhteissa, jotka poikkeavat tyystin yksityisten toimijoiden toimintaolosuhteista. Niillä on myös julkisoikeudellinen asema, ja viranomaiset valvovat niiden hallintoa tiukasti.

| (336) | Edellä esitetyn perusteella on näin ollen todettava, että lentoasemamaksutariffeja koskevat toimenpiteet ja AMS:n kanssa tehty markkinointipalvelusopimus rahoitettiin valtion varoista ja niiden rahoitus johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(336)

Edellä esitetyn perusteella on näin ollen todettava, että lentoasemamaksutariffeja koskevat toimenpiteet ja AMS:n kanssa tehty markkinointipalvelusopimus rahoitettiin valtion varoista ja niiden rahoitus johtui valtiosta.

7.2.2   MARSEILLE PROVENCEN LENTOASEMALTA LIIKENNÖIVILLE LENTOYHTIÖILLE ANNETTU VALIKOIVA ETU

| (337) | Jotta voidaan arvioida, onko valtion toimenpide tukea, on määritettävä, saako kyseessä oleva yritys taloudellista etua, jonka avulla se voi välttyä maksamasta kustannuksia, jotka sen tavallisesti olisi maksettava omista varoistaan, tai saako se etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(337)

Jotta voidaan arvioida, onko valtion toimenpide tukea, on määritettävä, saako kyseessä oleva yritys taloudellista etua, jonka avulla se voi välttyä maksamasta kustannuksia, jotka sen tavallisesti olisi maksettava omista varoistaan, tai saako se etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (338) | Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, ettei alueellista kehittämistä voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä. |
| --- | --- |

(338)

Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, ettei alueellista kehittämistä voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä.

Vertailevan lähestymistavan soveltaminen

Vertailevan lähestymistavan soveltaminen

| (339) | Ryanair toteaa, että sellaisen taloudellisen edun pois sulkemiseksi, jota ei voisi saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, vuoden 1999 sopimuksissa määrättyjä maksuja on verrattava lentoasemamaksuihin, joita halpalentoyhtiöihin sovellettiin muilla Euroopan lentoasemilla. |
| --- | --- |

(339)

Ryanair toteaa, että sellaisen taloudellisen edun pois sulkemiseksi, jota ei voisi saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, vuoden 1999 sopimuksissa määrättyjä maksuja on verrattava lentoasemamaksuihin, joita halpalentoyhtiöihin sovellettiin muilla Euroopan lentoasemilla.

| (340) | Komissio ei automaattisesti sulje pois tätä lähestymistapaa. Vertailu kuitenkin edellyttää, että on valittavissa riittävä määrä vertailukelpoisia lentoasemia, jotka tarjoavat vastaavanlaisia palveluja tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(340)

Komissio ei automaattisesti sulje pois tätä lähestymistapaa. Vertailu kuitenkin edellyttää, että on valittavissa riittävä määrä vertailukelpoisia lentoasemia, jotka tarjoavat vastaavanlaisia palveluja tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (341) | Komissio toteaa, että kun vuoden 1999 sopimukset tehtiin, monet katsoivat unionin lentoasemien kuuluvan julkishallintoon, niiden tavoitteiden olevan sosiaalisia ja alueellisia ja viranomaisten rahoittavan ne niiden kannattavuudesta riippumatta. Valtaosaa unionin lentoasemista rahoitetaan itse asiassa edelleen julkisista varoista, joilla katetaan investointi- ja toimintakustannukset. Komissio katsoo näin ollen, ettei näiden lentoasemien tariffeja yleensä määritetä markkinaseikkojen ja erityisesti vahvojen kannattavuusnäkymien mukaan, vaan pohjimmiltaan paikallisten tai alueellisten näkökohtien perusteella. |
| --- | --- |

(341)

Komissio toteaa, että kun vuoden 1999 sopimukset tehtiin, monet katsoivat unionin lentoasemien kuuluvan julkishallintoon, niiden tavoitteiden olevan sosiaalisia ja alueellisia ja viranomaisten rahoittavan ne niiden kannattavuudesta riippumatta. Valtaosaa unionin lentoasemista rahoitetaan itse asiassa edelleen julkisista varoista, joilla katetaan investointi- ja toimintakustannukset. Komissio katsoo näin ollen, ettei näiden lentoasemien tariffeja yleensä määritetä markkinaseikkojen ja erityisesti vahvojen kannattavuusnäkymien mukaan, vaan pohjimmiltaan paikallisten tai alueellisten näkökohtien perusteella.

| (342) | Vaikka eräät lentoasemat ovat yksityisessä omistuksessa tai niitä hallinnoivat yksityisyritykset ottamatta huomioon sosiaalisia tai alueellisia näkökohtia, kyseisten lentoasemien tariffeihin voivat vaikuttaa huomattavasti tariffit, joita suurin osa julkista tukea saavia lentoasemia veloittaa, sillä lentoyhtiöt ottavat nämä tariffit huomioon käydessään neuvotteluja yksityisessä omistuksessa olevien lentoasemien tai yksityisyritysten hallinnoimien lentoasemien kanssa. |
| --- | --- |

(342)

Vaikka eräät lentoasemat ovat yksityisessä omistuksessa tai niitä hallinnoivat yksityisyritykset ottamatta huomioon sosiaalisia tai alueellisia näkökohtia, kyseisten lentoasemien tariffeihin voivat vaikuttaa huomattavasti tariffit, joita suurin osa julkista tukea saavia lentoasemia veloittaa, sillä lentoyhtiöt ottavat nämä tariffit huomioon käydessään neuvotteluja yksityisessä omistuksessa olevien lentoasemien tai yksityisyritysten hallinnoimien lentoasemien kanssa.

| (343) | Käsiteltävässä tapauksessa vertailulentoasemat saivat julkista tukea ennen yksityistämistään ja jopa sen jälkeen. Esimerkiksi Lutonin lentoasemaa, jota rahoitettiin julkisista varoista, ryhtyi pitämään yksityinen yritys sen jälkeen, kun siihen oli tehty 80 miljoonan Englannin punnan investointi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksen puitteissa. Liverpoolin lentoasemaa puolestaan rahoitettiin unionin rakennerahastoista, ja Prestwickin tappiollinen lentoasema kansallistettiin hiljattain uudelleen yhden Englannin punnan vertauskuvallisella summalla. Ei myöskään ole varmaa, että olemassa olleiden infrastruktuurien kustannukset otettiin huomioon, kun nämä vertailulentoasemat yksityistettiin. Mainittakoon vielä, että rahoituskonsulttiyritys Oxeran laatiman selvityksen sisältämät tiedot eivät ole kovin vertailukelpoisia, koska Marseille Provencen lentoasemalla maksetuissa hinnoissa ei ole otettu huomioon AMS:n kanssa tehtyä markkinointipalvelusopimusta, mutta kaikkien muiden lentoasemien hinnat on ilmoitettu niin, että niistä on vähennetty kaikki kyseisen lentoaseman Ryanairille markkinoinnista suorittamat maksut. |
| --- | --- |

(343)

Käsiteltävässä tapauksessa vertailulentoasemat saivat julkista tukea ennen yksityistämistään ja jopa sen jälkeen. Esimerkiksi Lutonin lentoasemaa, jota rahoitettiin julkisista varoista, ryhtyi pitämään yksityinen yritys sen jälkeen, kun siihen oli tehty 80 miljoonan Englannin punnan investointi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksen puitteissa. Liverpoolin lentoasemaa puolestaan rahoitettiin unionin rakennerahastoista, ja Prestwickin tappiollinen lentoasema kansallistettiin hiljattain uudelleen yhden Englannin punnan vertauskuvallisella summalla. Ei myöskään ole varmaa, että olemassa olleiden infrastruktuurien kustannukset otettiin huomioon, kun nämä vertailulentoasemat yksityistettiin. Mainittakoon vielä, että rahoituskonsulttiyritys Oxeran laatiman selvityksen sisältämät tiedot eivät ole kovin vertailukelpoisia, koska Marseille Provencen lentoasemalla maksetuissa hinnoissa ei ole otettu huomioon AMS:n kanssa tehtyä markkinointipalvelusopimusta, mutta kaikkien muiden lentoasemien hinnat on ilmoitettu niin, että niistä on vähennetty kaikki kyseisen lentoaseman Ryanairille markkinoinnista suorittamat maksut.

| (344) | Komissio ei näin ollen voi määrittää asianmukaista vertailukohtaa, jonka perusteella voitaisiin vahvistaa lentoaseman pitäjän tarjoamien palvelujen todellinen markkinahinta. |
| --- | --- |

(344)

Komissio ei näin ollen voi määrittää asianmukaista vertailukohtaa, jonka perusteella voitaisiin vahvistaa lentoaseman pitäjän tarjoamien palvelujen todellinen markkinahinta.

Kannattavuusanalyysi

Kannattavuusanalyysi

| (345) | Koska ei ole käytettävissä selvästi määritettyä vertailukohtaa, komissio katsoo, että niiden sopimusten arvioimiseksi, joita lentoasemien pitäjät ehdottivat eri lentoyhtiöille tai tekivät niiden kanssa, on sovellettava kannattavuuden lisääntymistä koskevaa ennakkoanalyysia. Tarkasteltavat toimenpiteet ovat tässä yhteydessä osa kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(345)

Koska ei ole käytettävissä selvästi määritettyä vertailukohtaa, komissio katsoo, että niiden sopimusten arvioimiseksi, joita lentoasemien pitäjät ehdottivat eri lentoyhtiöille tai tekivät niiden kanssa, on sovellettava kannattavuuden lisääntymistä koskevaa ennakkoanalyysia. Tarkasteltavat toimenpiteet ovat tässä yhteydessä osa kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä.

| (346) | Komissio pitää eriytettyä hinnoittelua tavanomaisena kaupallisena käytäntönä. Eriytetyn hinnoittelupolitiikan on kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu, jotta markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyisivät (77). |
| --- | --- |

(346)

Komissio pitää eriytettyä hinnoittelua tavanomaisena kaupallisena käytäntönä. Eriytetyn hinnoittelupolitiikan on kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu, jotta markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyisivät (77).

77

| (347) | Ranska väittää Marseille Provencen lentoaseman toimineen järkevästi ja esittää väitteensä tueksi lentoaseman laatimat ennakkolaskelmat. |
| --- | --- |

(347)

Ranska väittää Marseille Provencen lentoaseman toimineen järkevästi ja esittää väitteensä tueksi lentoaseman laatimat ennakkolaskelmat.

| (348) | Arvioidessaan tämän kriteerin täyttymistä komissio ottaa huomioon sekä lentoliikenteeseen liittyvät tulot (lentoasemamaksut) että muuhun toimintaan kuin lentoliikenteeseen (esimerkiksi myymälät ja pysäköintialueet) liittyvät tulot. |
| --- | --- |

(348)

Arvioidessaan tämän kriteerin täyttymistä komissio ottaa huomioon sekä lentoliikenteeseen liittyvät tulot (lentoasemamaksut) että muuhun toimintaan kuin lentoliikenteeseen (esimerkiksi myymälät ja pysäköintialueet) liittyvät tulot.

7.2.2.1   
  Tariffialennukset uusien reittien avaamisen yhteydessä

Tariffialennukset uusien reittien avaamisen yhteydessä

| (349) | CCIMP otti peräkkäin käyttöön kaksi eri tariffialennusjärjestelmää, joilla kannustettiin lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä. Talouskomitea hyväksyi 6 päivänä joulukuuta 2004 järjestelmän, jossa matkustajalennoille annettiin ensimmäisenä vuotena 90 prosentin ja toisena vuotena 50 prosentin alennus laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksuista. Rahtilennoille annettiin alennus laskeutumis- ja valaistusmaksuista. Järjestelmä oli voimassa 15 päivästä helmikuuta 200531 päivään heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(349)

CCIMP otti peräkkäin käyttöön kaksi eri tariffialennusjärjestelmää, joilla kannustettiin lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä. Talouskomitea hyväksyi 6 päivänä joulukuuta 2004 järjestelmän, jossa matkustajalennoille annettiin ensimmäisenä vuotena 90 prosentin ja toisena vuotena 50 prosentin alennus laskeutumis-, valaistus- ja paikoitusmaksuista. Rahtilennoille annettiin alennus laskeutumis- ja valaistusmaksuista. Järjestelmä oli voimassa 15 päivästä helmikuuta 200531 päivään heinäkuuta 2009.

| (350) | Ranska toteaa ensimmäisen toimenpiteen osalta, että kannattavuudesta 8 päivänä joulukuuta 2004 laaditussa ennakkoselvityksessä arvioitiin, että vuotuinen alennus olemassa olevilla reiteillä tai reiteillä, jotka olisi avattu ilman kyseistä toimenpidettä, olisi [...]* euroa ja että henkilöstöstä ja autojen pysäköinnistä aiheutuvat lisäkustannukset olisivat [...]* euroa vuodessa. Vain 20 prosentin uusista reiteistä oletettiin jatkuvan kolmantenakin vuotena. Tämä tarkoitti [...]:a* euroa. Uusien reittien arvioitiin tuottavan [...]* euroa. Alkuperäisessä selvityksessä esitetyt oletukset vaikuttivat realistisilta ajankohtana, jolloin ne laadittiin. |
| --- | --- |

(350)

Ranska toteaa ensimmäisen toimenpiteen osalta, että kannattavuudesta 8 päivänä joulukuuta 2004 laaditussa ennakkoselvityksessä arvioitiin, että vuotuinen alennus olemassa olevilla reiteillä tai reiteillä, jotka olisi avattu ilman kyseistä toimenpidettä, olisi [...]* euroa ja että henkilöstöstä ja autojen pysäköinnistä aiheutuvat lisäkustannukset olisivat [...]* euroa vuodessa. Vain 20 prosentin uusista reiteistä oletettiin jatkuvan kolmantenakin vuotena. Tämä tarkoitti [...]:a* euroa. Uusien reittien arvioitiin tuottavan [...]* euroa. Alkuperäisessä selvityksessä esitetyt oletukset vaikuttivat realistisilta ajankohtana, jolloin ne laadittiin.

| (351) | Koska lentoasema arvioi katteen olevan positiivinen ja koska toimenpiteeseen ei liittynyt alkuinvestointia, komissio katsoo, että se oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(351)

Koska lentoasema arvioi katteen olevan positiivinen ja koska toimenpiteeseen ei liittynyt alkuinvestointia, komissio katsoo, että se oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (352) | Ranska toteaa alennuksesta, joka oli voimassa 15 päivästä helmikuuta 200531 päivään heinäkuuta 2009, esittäneensä 14 päivänä syyskuuta 2009 pidetyn talouskomitean kokouksen asiakirjoja, joista ilmenee, että 83,1 prosenttia alennusmääristä myönnettiin reiteille, joiden liikennöinti jatkui alennusten päättymisen jälkeen, ja ettei mukautus edellyttänyt lainkaan investointeja kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(352)

Ranska toteaa alennuksesta, joka oli voimassa 15 päivästä helmikuuta 200531 päivään heinäkuuta 2009, esittäneensä 14 päivänä syyskuuta 2009 pidetyn talouskomitean kokouksen asiakirjoja, joista ilmenee, että 83,1 prosenttia alennusmääristä myönnettiin reiteille, joiden liikennöinti jatkui alennusten päättymisen jälkeen, ja ettei mukautus edellyttänyt lainkaan investointeja kapasiteettiin.

| (353) | Mukautuksen taloudellisia vaikutuksia koskevasta selvityksestä, joka esitettiin kyseisessä talouskomitean kokouksessa, ilmenee, että keskikate mukautuksen kolmen voimassaolovuoden aikana oli positiivinen tariffimukautuksesta hyötyvien lentojen jokaista matkustajaa kohden:






  — | mp1-terminaali: [...]* – [...]* = [...]* euroa |
| --- | --- | --- |

(353)

Mukautuksen taloudellisia vaikutuksia koskevasta selvityksestä, joka esitettiin kyseisessä talouskomitean kokouksessa, ilmenee, että keskikate mukautuksen kolmen voimassaolovuoden aikana oli positiivinen tariffimukautuksesta hyötyvien lentojen jokaista matkustajaa kohden:

—

mp1-terminaali: [...]* – [...]* = [...]* euroa

| — | mp2-terminaali: [...]* – [...]* = [...]* euroa. |
| --- | --- |

—

mp2-terminaali: [...]* – [...]* = [...]* euroa.

| (354) | Tämä kehitys osoitti, että alkuperäiset ennakkolaskelmat olivat todellisuudessa hyvin varovaiset. Erityisen merkittävää oli, että selvästi yli 20:a prosenttia uusista reiteistä liikennöitiin vielä alkuperäisten alennusten päättymisen jälkeenkin. Tämän vuoksi liiketoimintasuunnitelmia päivitettäessä ja uusia selvityksiä tehtäessä kyseiset oletukset päivitettiin, jotta voitaisiin ottaa huomioon tästä toimenpiteestä saadut ensimmäiset kokemukset. |
| --- | --- |

(354)

Tämä kehitys osoitti, että alkuperäiset ennakkolaskelmat olivat todellisuudessa hyvin varovaiset. Erityisen merkittävää oli, että selvästi yli 20:a prosenttia uusista reiteistä liikennöitiin vielä alkuperäisten alennusten päättymisen jälkeenkin. Tämän vuoksi liiketoimintasuunnitelmia päivitettäessä ja uusia selvityksiä tehtäessä kyseiset oletukset päivitettiin, jotta voitaisiin ottaa huomioon tästä toimenpiteestä saadut ensimmäiset kokemukset.

| (355) | Tämän kokemuksen perusteella 18 päivänä syyskuuta 2009 hyväksyttiin toinen kannustinjärjestelmä uusia reittejä varten. Se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2010. Nyt uuden reitin ensimmäisenä toimintavuotena myönnettiin 60 prosentin, toisena vuotena 45 prosentin ja kolmantena vuotena 20 prosentin alennus. Tämänkin järjestelmän tavoitteena oli positiivinen kate. Edellä esitettyjen laskelmien perusteella oli todennäköistä, että myös toinen järjestelmä olisi kannattava. Järjestelmästä luovuttiin asteittain, ja se päättyi 31 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(355)

Tämän kokemuksen perusteella 18 päivänä syyskuuta 2009 hyväksyttiin toinen kannustinjärjestelmä uusia reittejä varten. Se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2010. Nyt uuden reitin ensimmäisenä toimintavuotena myönnettiin 60 prosentin, toisena vuotena 45 prosentin ja kolmantena vuotena 20 prosentin alennus. Tämänkin järjestelmän tavoitteena oli positiivinen kate. Edellä esitettyjen laskelmien perusteella oli todennäköistä, että myös toinen järjestelmä olisi kannattava. Järjestelmästä luovuttiin asteittain, ja se päättyi 31 päivänä lokakuuta 2011.

| (356) | Komissio katsoo näin ollen, että tämäkin toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, koska sen arvioitiin tuottavan lisätuloja. |
| --- | --- |

(356)

Komissio katsoo näin ollen, että tämäkin toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, koska sen arvioitiin tuottavan lisätuloja.

7.2.2.2   
  Ilmainen yöpaikoitus

Ilmainen yöpaikoitus

| (357) | Matkustajalentokoneiden paikoitus on ollut ilmaista kello 22–06 1 päivästä maaliskuuta 2005 tähän päivään saakka edellyttäen, että samaan kohteeseen lennetään viisi kertaa viikossa vähintään yhden IATA-liikennekauden ajan ja että koneet ovat paikoitettuina yhtäjaksoisesti vähintään kuusi tuntia kello 22–06. Toimenpidettä sovelletaan syrjimättömästi kaikkiin yhtiöihin molemmissa terminaaleissa. |
| --- | --- |

(357)

Matkustajalentokoneiden paikoitus on ollut ilmaista kello 22–06 1 päivästä maaliskuuta 2005 tähän päivään saakka edellyttäen, että samaan kohteeseen lennetään viisi kertaa viikossa vähintään yhden IATA-liikennekauden ajan ja että koneet ovat paikoitettuina yhtäjaksoisesti vähintään kuusi tuntia kello 22–06. Toimenpidettä sovelletaan syrjimättömästi kaikkiin yhtiöihin molemmissa terminaaleissa.

| (358) | Ranskan mukaan lentoyhtiöt voivat yöpaikoituksen ansiosta hyödyntää matkustajalennoissa aamun ensimmäistä lähtöaikaa ja laskeutua päivän ollessa päättymäisillään. Tämä tarkoittaa, että keskipitkän matkan lentokoneilla päästään neljään päivittäiseen rotaatioon kolmen sijasta. |
| --- | --- |

(358)

Ranskan mukaan lentoyhtiöt voivat yöpaikoituksen ansiosta hyödyntää matkustajalennoissa aamun ensimmäistä lähtöaikaa ja laskeutua päivän ollessa päättymäisillään. Tämä tarkoittaa, että keskipitkän matkan lentokoneilla päästään neljään päivittäiseen rotaatioon kolmen sijasta.

| (359) | Ranska toteaa, että vuoden 2004 kirjanpitoon perustuvan selvityksen perusteella toimenpiteen voitiin ennakkoon arvioida olevan lentoaseman pitäjälle kannattava. |
| --- | --- |

(359)

Ranska toteaa, että vuoden 2004 kirjanpitoon perustuvan selvityksen perusteella toimenpiteen voitiin ennakkoon arvioida olevan lentoaseman pitäjälle kannattava.

| (360) | Selvitys perustuu oletukseen, jonka mukaan mp1-terminaalissa vain kotimaan liikenteessä käytettävillä keskipitkän matkan lentokoneilla liikennöitäisiin lisärotaatioita yöpaikoitusmaksun ilmaisuuden vuoksi. Koska mp2-terminaalia käyttävät halpalentoyhtiöt eivät liikennöineet lentoja, joilla oli vain yksi päivittäinen lähtö yötukikohdastaan ja yksi päivittäinen paluu sinne, jokaisen niiden lentokoneen katsottiin voivan tuottaa yhden päivittäisen lisärotaation. Näihin lisärotaatioita koskeviin oletuksiin sovellettiin 50 prosentin painokerrointa. |
| --- | --- |

(360)

Selvitys perustuu oletukseen, jonka mukaan mp1-terminaalissa vain kotimaan liikenteessä käytettävillä keskipitkän matkan lentokoneilla liikennöitäisiin lisärotaatioita yöpaikoitusmaksun ilmaisuuden vuoksi. Koska mp2-terminaalia käyttävät halpalentoyhtiöt eivät liikennöineet lentoja, joilla oli vain yksi päivittäinen lähtö yötukikohdastaan ja yksi päivittäinen paluu sinne, jokaisen niiden lentokoneen katsottiin voivan tuottaa yhden päivittäisen lisärotaation. Näihin lisärotaatioita koskeviin oletuksiin sovellettiin 50 prosentin painokerrointa.

| (361) | Selvityksessä oletettiin, että yöpaikoituksesta aiheutuisi vain henkilöstö-, huolto-, korjaus- ja erinäisiä hyödykekustannuksia, eli [...]* euron lisäkustannukset yötä ja lentokonetta kohden. |
| --- | --- |

(361)

Selvityksessä oletettiin, että yöpaikoituksesta aiheutuisi vain henkilöstö-, huolto-, korjaus- ja erinäisiä hyödykekustannuksia, eli [...]* euron lisäkustannukset yötä ja lentokonetta kohden.

| (362) | Alkuperäisessä selvityksessä esitetyt oletukset vaikuttivat realistisilta ajankohtana, jolloin ne laadittiin. Vuonna 2008 toteutetusta selvityksestä ilmenee kuitenkin, että kustannukset aliarvioitiin, mutta toimenpiteen ansiosta liikennöitävien lisärotaatioiden uskottiin tuottavan nettovoittoa vuodesta 2010 alkaen. Tämän vuoksi liiketoimintasuunnitelmia päivitettäessä ja uusia selvityksiä tehtäessä kyseiset oletukset päivitettiin, jotta voitaisiin ottaa huomioon tästä toimenpiteestä saadut ensimmäiset kokemukset. |
| --- | --- |

(362)

Alkuperäisessä selvityksessä esitetyt oletukset vaikuttivat realistisilta ajankohtana, jolloin ne laadittiin. Vuonna 2008 toteutetusta selvityksestä ilmenee kuitenkin, että kustannukset aliarvioitiin, mutta toimenpiteen ansiosta liikennöitävien lisärotaatioiden uskottiin tuottavan nettovoittoa vuodesta 2010 alkaen. Tämän vuoksi liiketoimintasuunnitelmia päivitettäessä ja uusia selvityksiä tehtäessä kyseiset oletukset päivitettiin, jotta voitaisiin ottaa huomioon tästä toimenpiteestä saadut ensimmäiset kokemukset.

| (363) | Edellä esitetystä seuraa, että CCIMP toimi asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin päättäessään, että yöpaikoitus Marseille Provencen lentoasemalla on ilmaista. |
| --- | --- |

(363)

Edellä esitetystä seuraa, että CCIMP toimi asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin päättäessään, että yöpaikoitus Marseille Provencen lentoasemalla on ilmaista.

7.2.2.3   
  Markkinointitoimintojen rahoitus

Markkinointitoimintojen rahoitus

| (364) | Ensimmäinen markkinointitoimia koskeva rahoitusjärjestely otettiin käyttöön Marseille Provencen lentoasemalla 21 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä. Järjestelystä kuitenkin luovuttiin ennen kuin se tuli voimaan. Ranskan mukaan järjestelyn perusteella maksettiin vain [alle 300 000]* euroa bmibaby.com-lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

(364)

Ensimmäinen markkinointitoimia koskeva rahoitusjärjestely otettiin käyttöön Marseille Provencen lentoasemalla 21 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä CCIMP:n päätöksellä. Järjestelystä kuitenkin luovuttiin ennen kuin se tuli voimaan. Ranskan mukaan järjestelyn perusteella maksettiin vain [alle 300 000]* euroa bmibaby.com-lentoyhtiölle.

| (365) | Ranska toteaa, että jos tämä summa voidaan katsoa valtiontueksi, siihen on sovellettava asetusta (EY) N:o 1998/2006. Bmibaby.com lopetti toimintansa vuonna 2012. |
| --- | --- |

(365)

Ranska toteaa, että jos tämä summa voidaan katsoa valtiontueksi, siihen on sovellettava asetusta (EY) N:o 1998/2006. Bmibaby.com lopetti toimintansa vuonna 2012.

| (366) | Komissio katsoo, että tämä tuki on vähämerkityksinen. |
| --- | --- |

(366)

Komissio katsoo, että tämä tuki on vähämerkityksinen.

7.2.2.4   
  Mp2-terminaalin matkustajamaksun määrän vahvistaminen

Mp2-terminaalin matkustajamaksun määrän vahvistaminen

| (367) | Marraskuussa 2004, ennen mp2-terminaalin rakentamispäätöksen tekemistä laaditun liiketoimintasuunnitelman rahoitussuunnitelmasta ilmenee, että kyse oli ratkaisusta, jonka avulla voitaisiin välttää ruuhkautuminen ja samalla parantaa kannattavuusnäkymiä. Kun otetaan huomioon mp2-terminaalin rakentamista varten saatu tuki, hanke oli lentoasemalle kannattava sen liiketoimintasuunnitelman mukaan, joka laadittiin tehtäessä päätöstä mp2-terminaalin rakentamisesta ja joka kattoi 15 vuotta. Liiketoimintasuunnitelma päivitettiin kaksi kertaa, vuosina 2005 ja 2006, ennen kuin mp2-terminaali otettiin käyttöön. Kummankin päivityksen mukaan mp2-terminaalin rakentaminen oli paras tapa parantaa kannattavuusnäkymiä. |
| --- | --- |

(367)

Marraskuussa 2004, ennen mp2-terminaalin rakentamispäätöksen tekemistä laaditun liiketoimintasuunnitelman rahoitussuunnitelmasta ilmenee, että kyse oli ratkaisusta, jonka avulla voitaisiin välttää ruuhkautuminen ja samalla parantaa kannattavuusnäkymiä. Kun otetaan huomioon mp2-terminaalin rakentamista varten saatu tuki, hanke oli lentoasemalle kannattava sen liiketoimintasuunnitelman mukaan, joka laadittiin tehtäessä päätöstä mp2-terminaalin rakentamisesta ja joka kattoi 15 vuotta. Liiketoimintasuunnitelma päivitettiin kaksi kertaa, vuosina 2005 ja 2006, ennen kuin mp2-terminaali otettiin käyttöön. Kummankin päivityksen mukaan mp2-terminaalin rakentaminen oli paras tapa parantaa kannattavuusnäkymiä.

| (368) | Vuonna 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa, joka laadittiin ennen mp2-terminaalin maksutariffien vahvistamista, otettiin huomioon sekä maksualennus uusille reiteille ja paikoitusmaksualennus että markkinointitoimenpiteet. Sekin osoitti mp2-terminaalin olevan kannattava, vaikka maksualennukset otettiin huomioon.
  Laskelma lentokohtaisesta nettotuotosta, kun otetaan huomioon maksualennukset ja markkinointitoimenpiteet (yhteenlaskettujen kustannusten menetelmä):

  Taulukko 10


  Lentokone B737, 67 tonnia – GA:5 – istuimia 189 | Mp2-terminaali |
| --- | --- | --- |
| 1. vuosi | 2. vuosi | 3. vuosi | 4. vuosi |
| | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT |
| KOTIMAAN LIIKENNE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Laskeutuminen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valaistus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Paikoitus < 1 tunti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Matkustajia 75 % (142 matkustajaa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähtöselvitystiskit | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Välisumma: lentoliikenne | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Myymälät | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pysäköinti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| YHTEENSÄ lentoa kohti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate ennen markkinointitoimenpiteitä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Markkinointitoimenpiteet | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

Vuonna 2006 päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa, joka laadittiin ennen mp2-terminaalin maksutariffien vahvistamista, otettiin huomioon sekä maksualennus uusille reiteille ja paikoitusmaksualennus että markkinointitoimenpiteet. Sekin osoitti mp2-terminaalin olevan kannattava, vaikka maksualennukset otettiin huomioon.

Laskelma lentokohtaisesta nettotuotosta, kun otetaan huomioon maksualennukset ja markkinointitoimenpiteet (yhteenlaskettujen kustannusten menetelmä):

Taulukko 10

Taulukko 10

Lentokone B737, 67 tonnia – GA:5 – istuimia 189

Lentokone B737, 67 tonnia – GA:5 – istuimia 189

Mp2-terminaali

1. vuosi

2. vuosi

3. vuosi

4. vuosi

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

KOTIMAAN LIIKENNE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Laskeutuminen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valaistus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Paikoitus < 1 tunti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Matkustajia 75 % (142 matkustajaa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtöselvitystiskit

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Välisumma: lentoliikenne

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Myymälät

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pysäköinti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

YHTEENSÄ lentoa kohti

YHTEENSÄ lentoa kohti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate ennen markkinointitoimenpiteitä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Markkinointitoimenpiteet

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. vuosi | 2. vuosi | 3. vuosi | 4. vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | TUOTOT | MENOT | TUOTOT | MENOT | TUOTOT | MENOT | TUOTOT | MENOT |
| EU:N SISÄINEN LIIKENNE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Laskeutuminen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valaistus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Paikoitus < 1 tunti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Matkustajia 75 % (142 matkustajaa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähtöselvitystiskit | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Välisumma: lentoliikenne | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Myymälät | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pysäköinti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| YHTEENSÄ lentoa kohti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate ennen markkinointitoimenpiteitä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Markkinointitoimenpiteet | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. vuosi

2. vuosi

3. vuosi

4. vuosi

TUOTOT

MENOT

TUOTOT

MENOT

TUOTOT

MENOT

TUOTOT

MENOT

EU:N SISÄINEN LIIKENNE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Laskeutuminen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valaistus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Paikoitus < 1 tunti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Matkustajia 75 % (142 matkustajaa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtöselvitystiskit

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Välisumma: lentoliikenne

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Myymälät

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pysäköinti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

YHTEENSÄ lentoa kohti

YHTEENSÄ lentoa kohti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate ennen markkinointitoimenpiteitä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Markkinointitoimenpiteet

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Taulukko 11

Taulukko 11

Lentokone FOKKER 100, 45 tonnia – GA:5 – istuimia 100

Lentokone FOKKER 100, 45 tonnia – GA:5 – istuimia 100

| | Mp2-terminaali |
| --- | --- |
| 1. vuosi | 2. vuosi | 3. vuosi | 4. vuosi |
| | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT | TULOT | MENOT |
| KOTIMAAN LIIKENNE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Laskeutuminen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valaistus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Paikoitus < 1 tunti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Matkustajia 75 % (75 matkustajaa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähtöselvitystiskit | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Välisumma: lentoliikenne | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Myymälät | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pysäköinti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| YHTEENSÄ lentoa kohti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate ennen markkinointitoimenpiteitä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Markkinointitoimenpiteet | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

Mp2-terminaali

1. vuosi

2. vuosi

3. vuosi

4. vuosi

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

TULOT

MENOT

KOTIMAAN LIIKENNE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Laskeutuminen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valaistus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Paikoitus < 1 tunti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Matkustajia 75 % (75 matkustajaa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtöselvitystiskit

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Välisumma: lentoliikenne

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Myymälät

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pysäköinti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

YHTEENSÄ lentoa kohti

YHTEENSÄ lentoa kohti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate ennen markkinointitoimenpiteitä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Markkinointitoimenpiteet

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. vuosi | 2. vuosi | 3. vuosi | 4. vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | TUOTOT | MENOT | TUOTOT | M | TUOTOT | M | TUOTOT | KULUT |
| EU:N SISÄINEN LIIKENNE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Laskeutuminen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valaistus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Paikoitus < 1 tunti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Matkustajia 75 % (75 matkustajaa) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähtöselvitystiskit | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Välisumma: lentoliikenne | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Myymälät | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pysäköinti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| YHTEENSÄ lentoa kohti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate ennen markkinointitoimenpiteitä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Markkinointitoimenpiteet | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. vuosi

2. vuosi

3. vuosi

4. vuosi

TUOTOT

MENOT

TUOTOT

M

TUOTOT

M

TUOTOT

KULUT

EU:N SISÄINEN LIIKENNE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Laskeutuminen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valaistus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Paikoitus < 1 tunti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Matkustajia 75 % (75 matkustajaa)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtöselvitystiskit

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Välisumma: lentoliikenne

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Myymälät

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pysäköinti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

YHTEENSÄ lentoa kohti

YHTEENSÄ lentoa kohti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate ennen markkinointitoimenpiteitä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Markkinointitoimenpiteet

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate markkinointitoimenpiteiden jälkeen

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuusanalyysi (tuhatta euroa nykykurssilla)

Kannattavuusanalyysi (tuhatta euroa nykykurssilla)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | YHTEENSÄ 2005–2021 | Sisäinen korkokanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOKONAISKASSAVIRTA (nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa pl. mp2) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKONAISKASSAVIRTA (nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa, ml. mp2) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KASSAVIRTAERO | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKONAISKASSAVIRTA (diskontattu nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa pl. mp2) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKONAISKASSAVIRTA (diskontattu nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa, ml. mp2) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KASSAVIRTAERO YHTEENSÄ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähde: Päivitetty, 15 päivänä syyskuuta 2005 laadittu liiketoimintasuunnitelma (Mp2 = halpalentoterminaali). |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

YHTEENSÄ 2005–2021

Sisäinen korkokanta

KOKONAISKASSAVIRTA (nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa pl. mp2)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKONAISKASSAVIRTA (nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa, ml. mp2)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KASSAVIRTAERO

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKONAISKASSAVIRTA (diskontattu nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa pl. mp2)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKONAISKASSAVIRTA (diskontattu nettokirjanpitoarvo vuoden 2021 lopussa, ml. mp2)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KASSAVIRTAERO YHTEENSÄ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähde: Päivitetty, 15 päivänä syyskuuta 2005 laadittu liiketoimintasuunnitelma (Mp2 = halpalentoterminaali).

Lähde:

| (369) | Riisuttuja palveluja tarjoavaan terminaaliin perustuvan hankkeen kannattavuutta ja vastaavaa hinnoittelua määrittävä asiantunteva toimija olisi ottanut huomioon kaikki lentoliikenteeseen liittyvät ja muut tulot sekä liikenteen kysynnän joustavuuden suhteessa kyseessä olevan lentoasemamaksun tariffiin. Matkustajamaksutariffin tason ja matkustajatoiminnoista aiheutuvien kustannusten välinen ero, joka katettiin muilla kuin lentoliikenteeseen liittyvillä tuloilla, ei näin ollen ollut lentoyhtiöille annettu etu, vaan seuraus lentoaseman pitäjän optimointitoimista, joiden tarkoituksena oli päinvastoin saada investointihanke kannattamaan. |
| --- | --- |

(369)

Riisuttuja palveluja tarjoavaan terminaaliin perustuvan hankkeen kannattavuutta ja vastaavaa hinnoittelua määrittävä asiantunteva toimija olisi ottanut huomioon kaikki lentoliikenteeseen liittyvät ja muut tulot sekä liikenteen kysynnän joustavuuden suhteessa kyseessä olevan lentoasemamaksun tariffiin. Matkustajamaksutariffin tason ja matkustajatoiminnoista aiheutuvien kustannusten välinen ero, joka katettiin muilla kuin lentoliikenteeseen liittyvillä tuloilla, ei näin ollen ollut lentoyhtiöille annettu etu, vaan seuraus lentoaseman pitäjän optimointitoimista, joiden tarkoituksena oli päinvastoin saada investointihanke kannattamaan.

| (370) | Mp2-terminaalissa sovelletut matkustajamaksutariffit (pois luettuna lähtöselvitystiski) esitetään taulukossa 13.

  Taulukko 13










  Vuosi | Matkustajamaksu, EU:n sisäiset lennot (euroa) | Matkustajamaksu, EU:n ulkopuoliset lennot (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäinen | Takautuva | Alkuperäinen | Takautuva |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Mp2-terminaalissa sovelletut matkustajamaksutariffit (pois luettuna lähtöselvitystiski) esitetään taulukossa 13.

Taulukko 13

Taulukko 13

Vuosi

Matkustajamaksu, EU:n sisäiset lennot (euroa)

Matkustajamaksu, EU:n ulkopuoliset lennot (euroa)

Alkuperäinen

Takautuva

Alkuperäinen

Takautuva

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | Tariffeja mukautettiin vuonna 2009 korkeimman hallinto-oikeuden kumottua ne. Talouskomitean päätöksessä, joka tehtiin 18 päivänä helmikuuta 2009, selostetaan tarkemmin näiden tariffien vahvistamisessa käytettyjä laskentamenetelmiä. Ne perustuivat eri terminaaleihin kohdennettuihin kustannuksiin ja tuloihin sellaisina kuin ne oli esitetty Mazars-konsulttitoimiston vuonna 2008 laatimassa selvityksessä, joka kattoi kuusi seuraavaa vuotta. Selvityksessä ja siihen perustuvissa ennusteissa huomioon otetut kustannukset liittyivät kunkin terminaalin käytössä oleviin rakennuksiin sekä huoltoon, ylläpitoon ja toimintaan suhteessa siihen, missä määrin ne oli kohdennettu matkustajatoimintoihin ja missä määrin niiden käyttö liittyi kuhunkin terminaaliin. Laskelmissa otettiin huomioon sekä lentoasemamaksuihin (matkustajamaksu ja lähtöselvitystiski) että kaupalliseen toimintaan (myymälät ja pysäköinti) liittyvät, kuhunkin terminaaliin kohdennetut tulot. |
| --- | --- |

(371)

Tariffeja mukautettiin vuonna 2009 korkeimman hallinto-oikeuden kumottua ne. Talouskomitean päätöksessä, joka tehtiin 18 päivänä helmikuuta 2009, selostetaan tarkemmin näiden tariffien vahvistamisessa käytettyjä laskentamenetelmiä. Ne perustuivat eri terminaaleihin kohdennettuihin kustannuksiin ja tuloihin sellaisina kuin ne oli esitetty Mazars-konsulttitoimiston vuonna 2008 laatimassa selvityksessä, joka kattoi kuusi seuraavaa vuotta. Selvityksessä ja siihen perustuvissa ennusteissa huomioon otetut kustannukset liittyivät kunkin terminaalin käytössä oleviin rakennuksiin sekä huoltoon, ylläpitoon ja toimintaan suhteessa siihen, missä määrin ne oli kohdennettu matkustajatoimintoihin ja missä määrin niiden käyttö liittyi kuhunkin terminaaliin. Laskelmissa otettiin huomioon sekä lentoasemamaksuihin (matkustajamaksu ja lähtöselvitystiski) että kaupalliseen toimintaan (myymälät ja pysäköinti) liittyvät, kuhunkin terminaaliin kohdennetut tulot.

| (372) | Vaikuttaa siltä, että matkustajamaksutariffit vahvistettiin siten, että lentoliikenteeseen liittyvät tulot tuottivat saman matkustajatoimintoihin liittyvän katteen sekä mp2- että mp1-terminaalissa [50–80 prosenttia vuosina 2007, 2008, 2009 ja 2010]*. |
| --- | --- |

(372)

Vaikuttaa siltä, että matkustajamaksutariffit vahvistettiin siten, että lentoliikenteeseen liittyvät tulot tuottivat saman matkustajatoimintoihin liittyvän katteen sekä mp2- että mp1-terminaalissa [50–80 prosenttia vuosina 2007, 2008, 2009 ja 2010]*.

| (373) | Taloudellisista tiedoista, jotka sisältyvät 18 päivänä helmikuuta 2009 tehtyyn päätökseen, ilmenee, että jos lasketaan yhteen lentoasemamaksujen tuotto ja matkustajatoimintoihin kohdennetut kaupalliset tulot, ne kattavat matkustajatoiminnoista aiheutuvat kustannukset mp2-terminaalissa [100–140 prosenttia vuosina 2007, 2008, 2009 ja 2010]*, kun otetaan huomioon 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyllä päätöksellä vahvistettu matkustajamaksutariffi. |
| --- | --- |

(373)

Taloudellisista tiedoista, jotka sisältyvät 18 päivänä helmikuuta 2009 tehtyyn päätökseen, ilmenee, että jos lasketaan yhteen lentoasemamaksujen tuotto ja matkustajatoimintoihin kohdennetut kaupalliset tulot, ne kattavat matkustajatoiminnoista aiheutuvat kustannukset mp2-terminaalissa [100–140 prosenttia vuosina 2007, 2008, 2009 ja 2010]*, kun otetaan huomioon 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyllä päätöksellä vahvistettu matkustajamaksutariffi.

| (374) | Mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit perustuivat rahoitusta koskevaan ennakkoselvitykseen, jossa otettiin huomioon kaikki sovellettavat alennukset. Tämän selvityksen mukaan kussakin terminaalissa maksut kattoivat kustannukset. Siinä päädyttiin siihen, että nettonykyarvo on positiivinen. |
| --- | --- |

(374)

Mp2-terminaalin matkustajamaksutariffit perustuivat rahoitusta koskevaan ennakkoselvitykseen, jossa otettiin huomioon kaikki sovellettavat alennukset. Tämän selvityksen mukaan kussakin terminaalissa maksut kattoivat kustannukset. Siinä päädyttiin siihen, että nettonykyarvo on positiivinen.

| (375) | Uudet takautuvat tariffit laskettiin niin, että ne kattoivat kaikki lentoaseman kustannukset, mutta tiettyjen yhteisten kustannusten terminaalien välistä jakautumista varten tehdyn oikaisun jälkeen alkuperäiset tariffit kattoivat jo lentoyhtiöiden toimintaan ja kuhunkin lisämatkustajaan suoraan liittyvät kustannukset. Tarkoituksena oli näin ollen, että kultakin lentoyhtiöltä perittävillä maksuilla katetaan koko ajan ainakin lisäkustannukset, joita kyseisen lentoyhtiön toiminnasta lentoasemalla aiheutuu. |
| --- | --- |

(375)

Uudet takautuvat tariffit laskettiin niin, että ne kattoivat kaikki lentoaseman kustannukset, mutta tiettyjen yhteisten kustannusten terminaalien välistä jakautumista varten tehdyn oikaisun jälkeen alkuperäiset tariffit kattoivat jo lentoyhtiöiden toimintaan ja kuhunkin lisämatkustajaan suoraan liittyvät kustannukset. Tarkoituksena oli näin ollen, että kultakin lentoyhtiöltä perittävillä maksuilla katetaan koko ajan ainakin lisäkustannukset, joita kyseisen lentoyhtiön toiminnasta lentoasemalla aiheutuu.

| (376) | Lentoaseman alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella tehtiin päätös mp2-terminaalin rakentamisesta, oli lisäksi jo arvioitu, että nettonykyarvo muodostuu positiiviseksi. Aina ennen tariffien mukauttamista lentoasema laati todennäköiset arviot, joiden mukaan mukautukset lisäisivät lentoaseman kannattavuutta. |
| --- | --- |

(376)

Lentoaseman alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella tehtiin päätös mp2-terminaalin rakentamisesta, oli lisäksi jo arvioitu, että nettonykyarvo muodostuu positiiviseksi. Aina ennen tariffien mukauttamista lentoasema laati todennäköiset arviot, joiden mukaan mukautukset lisäisivät lentoaseman kannattavuutta.

| (377) | Komissio katsoo näin ollen, että mp2-terminaalin tariffien vahvistamispäätös oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sama koskee 25 päivänä toukokuuta 2009 tehtyä päätöstä, jolla vahvistettiin tariffit vuosiksi 2006–2008 ja 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(377)

Komissio katsoo näin ollen, että mp2-terminaalin tariffien vahvistamispäätös oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sama koskee 25 päivänä toukokuuta 2009 tehtyä päätöstä, jolla vahvistettiin tariffit vuosiksi 2006–2008 ja 1 päivästä elokuuta 2009 alkaen.

7.2.2.5   
  AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus

AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus

Ryanairin ja AMS:n saaman taloudellisen edun tarkastelu yhdessä

Ryanairin ja AMS:n saaman taloudellisen edun tarkastelu yhdessä

| (378) | Jotta komissio voisi selvittää, onko Ryanairille ja AMS:lle annettu taloudellinen etu, sen on ensinnäkin ratkaistava, onko Ryanairia ja sen tytäryhtiötä tarkasteltava erikseen vai yhdessä. |
| --- | --- |

(378)

Jotta komissio voisi selvittää, onko Ryanairille ja AMS:lle annettu taloudellinen etu, sen on ensinnäkin ratkaistava, onko Ryanairia ja sen tytäryhtiötä tarkasteltava erikseen vai yhdessä.

| (379) | Komissio toteaa aluksi, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, ja sen johto koostuu Ryanairin ylemmästä johdosta (78). Lisäksi se toteaa, että AMS perustettiin vain tarjoamaan markkinointipalveluja Ryanairin verkkosivustolla eikä se harjoita muuta toimintaa. |
| --- | --- |

(379)

Komissio toteaa aluksi, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, ja sen johto koostuu Ryanairin ylemmästä johdosta (78). Lisäksi se toteaa, että AMS perustettiin vain tarjoamaan markkinointipalveluja Ryanairin verkkosivustolla eikä se harjoita muuta toimintaa.

78

| (380) | Lisäksi 15 päivänä marraskuuta 2005 pidettyä CCIMP:n lentoaseman hallinnointielimen kokousta varten laadituissa valmisteluasiakirjoissa täsmennetään, että sekä ostamalla Ryanairin verkkosivustolla tarjottavia mainontapalveluja että perustamalla uusien reittien avaamiseen kannustava järjestelmä pyrittiin luomaan Marseille Provencen lentoasemalle kustannusolosuhteet, jotka mahdollistaisivat Ryanairin kannattavuuskriteerien täyttämisen ja se voisi ottaa lentoaseman kotikentäkseen. |
| --- | --- |

(380)

Lisäksi 15 päivänä marraskuuta 2005 pidettyä CCIMP:n lentoaseman hallinnointielimen kokousta varten laadituissa valmisteluasiakirjoissa täsmennetään, että sekä ostamalla Ryanairin verkkosivustolla tarjottavia mainontapalveluja että perustamalla uusien reittien avaamiseen kannustava järjestelmä pyrittiin luomaan Marseille Provencen lentoasemalle kustannusolosuhteet, jotka mahdollistaisivat Ryanairin kannattavuuskriteerien täyttämisen ja se voisi ottaa lentoaseman kotikentäkseen.

| (381) | Ranskan vastauksessaan esittämistä perusteluista ilmenee myös, että AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen rahoitusjärjestelyistä päätettiin kunkin Ryanairin lennon tuottaman nettotuoton perusteella. Ranska on myös täsmentänyt, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyi useita Ryanairin sitoumuksia, jotka liittyivät Marseille Provencen lentoasemalle sijoitettujen lentokoneiden määrään, päivittäisten vuorojen määrään ja vuotuiseen matkustajamäärään. Ranska toteaa vastauksessaan vielä, että CCIMP:n toimia on arvioitava sen perusteella, mikä on ”uusien reittien avaamista koskevien mukautusten sekä AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen kumulatiivinen kannattavuus pelkästään Ryanairin liikennöimillä lennoilla”, ja korostaa, että ”tämä selvitys, jossa eri toimenpiteitä tarkastellaan yhdessä, on nyt käsillä olevan tapauksen kannalta erityisen merkityksellinen” (79). |
| --- | --- |

(381)

Ranskan vastauksessaan esittämistä perusteluista ilmenee myös, että AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen rahoitusjärjestelyistä päätettiin kunkin Ryanairin lennon tuottaman nettotuoton perusteella. Ranska on myös täsmentänyt, että AMS:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyi useita Ryanairin sitoumuksia, jotka liittyivät Marseille Provencen lentoasemalle sijoitettujen lentokoneiden määrään, päivittäisten vuorojen määrään ja vuotuiseen matkustajamäärään. Ranska toteaa vastauksessaan vielä, että CCIMP:n toimia on arvioitava sen perusteella, mikä on ”uusien reittien avaamista koskevien mukautusten sekä AMS:n kanssa tehtävän sopimuksen kumulatiivinen kannattavuus pelkästään Ryanairin liikennöimillä lennoilla”, ja korostaa, että ”tämä selvitys, jossa eri toimenpiteitä tarkastellaan yhdessä, on nyt käsillä olevan tapauksen kannalta erityisen merkityksellinen” (79).

79

| (382) | Komissio haluaa myös muistuttaa, että se on noudattanut samaa lähestymistapaa 29 päivänä marraskuuta 2007 annetussa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksessä, joka koskee Paun lentoasemaa, 25 päivänä tammikuuta 2012 annetussa menettelyn laajentamispäätöksessä, joka sekin koskee Paun lentoasemaa, sekä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksissä, jotka on annettu 8 päivänä helmikuuta 2012 La Rochellen lentoaseman osalta ja 23 päivänä maaliskuuta 2012 Angoulêmen lentoaseman osalta. |
| --- | --- |

(382)

Komissio haluaa myös muistuttaa, että se on noudattanut samaa lähestymistapaa 29 päivänä marraskuuta 2007 annetussa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksessä, joka koskee Paun lentoasemaa, 25 päivänä tammikuuta 2012 annetussa menettelyn laajentamispäätöksessä, joka sekin koskee Paun lentoasemaa, sekä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksissä, jotka on annettu 8 päivänä helmikuuta 2012 La Rochellen lentoaseman osalta ja 23 päivänä maaliskuuta 2012 Angoulêmen lentoaseman osalta.

| (383) | Kaikista näistä syistä Ryanairin ja AMS:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä on arvioitava yhdessä sen ratkaisemiseksi, onko niille annettu taloudellinen etu, sillä Ryanair ja AMS muodostavat tosiasiassa vain yhden tuensaajan (80). |
| --- | --- |

(383)

Kaikista näistä syistä Ryanairin ja AMS:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä on arvioitava yhdessä sen ratkaisemiseksi, onko niille annettu taloudellinen etu, sillä Ryanair ja AMS muodostavat tosiasiassa vain yhden tuensaajan (80).

80

| (384) | Komissio toteaa lisäksi, että ainoa etu, jonka lentoaseman pitäjät mahdollisesti saivat AMS:n markkinointipalveluista Ryanairin verkkosivustolla, liittyi Ryanairia käyttävien matkustajien määrän lisääntymiseen. Liikennemäärää ja täyttöastetta koskevat arviot liittyvät kuitenkin olennaisesti Ryanairin kanssa tehtävän sopimuksen (81) kannattavuutta koskevaan analyysiin. Komissio katsoo näin ollen, että kun sovelletaan markkinataloustoimijatestiä, arviossa, joka koskee kaupallisten suhteiden luomista Ryanairiin (82), ei voida sivuuttaa samanaikaisesti tehtyjen markkinointisopimusten kustannuksia ja muita seurauksia. |
| --- | --- |

(384)

Komissio toteaa lisäksi, että ainoa etu, jonka lentoaseman pitäjät mahdollisesti saivat AMS:n markkinointipalveluista Ryanairin verkkosivustolla, liittyi Ryanairia käyttävien matkustajien määrän lisääntymiseen. Liikennemäärää ja täyttöastetta koskevat arviot liittyvät kuitenkin olennaisesti Ryanairin kanssa tehtävän sopimuksen (81) kannattavuutta koskevaan analyysiin. Komissio katsoo näin ollen, että kun sovelletaan markkinataloustoimijatestiä, arviossa, joka koskee kaupallisten suhteiden luomista Ryanairiin (82), ei voida sivuuttaa samanaikaisesti tehtyjen markkinointisopimusten kustannuksia ja muita seurauksia.

81

82

Markkinataloussijoittajaperiaate

Markkinataloussijoittajaperiaate

| (385) | CCIMP teki 19 päivänä toukokuuta 2006 viiden vuoden sopimuksen, joka oli uusittavissa kerran samanpituiseksi ajaksi, mainostilan ostamisesta AMS:n kanssa ilman kilpailutusta tai hankintailmoituksen julkaisemista. AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Talouskomitea teki 18 päivänä helmikuuta 2009 päätöksen, joka koski 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tarkoitettujen tariffien vahvistamista. Talouskomitean päätöksessä todettiin, että AMS:n kanssa tehdyn sopimusten kustannukset sopimuksen voimassaoloaikana, eli lokakuusta 2006 lokakuuhun 2011, olisivat [...]* euroa, eli [...]* euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(385)

CCIMP teki 19 päivänä toukokuuta 2006 viiden vuoden sopimuksen, joka oli uusittavissa kerran samanpituiseksi ajaksi, mainostilan ostamisesta AMS:n kanssa ilman kilpailutusta tai hankintailmoituksen julkaisemista. AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Talouskomitea teki 18 päivänä helmikuuta 2009 päätöksen, joka koski 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tarkoitettujen tariffien vahvistamista. Talouskomitean päätöksessä todettiin, että AMS:n kanssa tehdyn sopimusten kustannukset sopimuksen voimassaoloaikana, eli lokakuusta 2006 lokakuuhun 2011, olisivat [...]* euroa, eli [...]* euroa vuodessa.

| (386) | Ranska toteaa ensisijaisesti, että tämän sopimuksen perusteella maksetut summat olivat verkkomarkkinointipalvelujen markkinahinnan mukaiset, ja katsoo tämän perusteella, että CCIMP toimi asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa. |
| --- | --- |

(386)

Ranska toteaa ensisijaisesti, että tämän sopimuksen perusteella maksetut summat olivat verkkomarkkinointipalvelujen markkinahinnan mukaiset, ja katsoo tämän perusteella, että CCIMP toimi asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin tehdessään sopimuksen AMS:n kanssa.

| (387) | Kuten 7.2.2.5 jaksossa todetaan, komissio katsoo kuitenkin, että AMS:n ja Ryanairin mahdollisesti saamia etuja on tarkasteltava yhdessä, koska Ryanairin ja sen tytäryhtiön tarjoamia palveluja ei voida erottaa toisistaan. Komissio nimittäin katsoo, että AMS:n tarjoamien markkinointipalvelujen mahdollinen arvo perustuu Ryanairin matkustajamäärien lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(387)

Kuten 7.2.2.5 jaksossa todetaan, komissio katsoo kuitenkin, että AMS:n ja Ryanairin mahdollisesti saamia etuja on tarkasteltava yhdessä, koska Ryanairin ja sen tytäryhtiön tarjoamia palveluja ei voida erottaa toisistaan. Komissio nimittäin katsoo, että AMS:n tarjoamien markkinointipalvelujen mahdollinen arvo perustuu Ryanairin matkustajamäärien lisääntymiseen.

| (388) | Ranskan vastauksesta voisi päätellä, että se yhtyy tähän analyysiin. Ranska nimittäin toteaa, että asiantunteva toimija olisi tarkastellut yhdessä Ryanairiin sovellettavia tariffeja ja AMS:ltä ostettujen markkinointipalvelujen kustannuksia selvittääkseen, kuinka kannattava Ryanairin liikennöimä lento on, ja että CCIMP noudatti samaa periaatetta tehdessään 19 päivänä toukokuuta 2006 päätöksen sopimuksen tekemisestä. |
| --- | --- |

(388)

Ranskan vastauksesta voisi päätellä, että se yhtyy tähän analyysiin. Ranska nimittäin toteaa, että asiantunteva toimija olisi tarkastellut yhdessä Ryanairiin sovellettavia tariffeja ja AMS:ltä ostettujen markkinointipalvelujen kustannuksia selvittääkseen, kuinka kannattava Ryanairin liikennöimä lento on, ja että CCIMP noudatti samaa periaatetta tehdessään 19 päivänä toukokuuta 2006 päätöksen sopimuksen tekemisestä.

| (389) | Koska AMS:n tarjoamia markkinointipalveluja ei voida erottaa Marseille Provencen lentoaseman ja Ryanairin välisistä suhteista, näille kahdelle yhtiölle annettuja etuja on tarkasteltava yhdessä. |
| --- | --- |

(389)

Koska AMS:n tarjoamia markkinointipalveluja ei voida erottaa Marseille Provencen lentoaseman ja Ryanairin välisistä suhteista, näille kahdelle yhtiölle annettuja etuja on tarkasteltava yhdessä.

| (390) | Sitä, miten CCIMP toimi tehdessään 19 päivänä toukokuuta 2006 sopimuksen AMS:n kanssa, ei näin ollen voida arvioida vertaamalla muiden verkkomainontayritysten tarjouksiin, koska nämä eivät tarjoa vastaavaa palvelua. |
| --- | --- |

(390)

Sitä, miten CCIMP toimi tehdessään 19 päivänä toukokuuta 2006 sopimuksen AMS:n kanssa, ei näin ollen voida arvioida vertaamalla muiden verkkomainontayritysten tarjouksiin, koska nämä eivät tarjoa vastaavaa palvelua.

| (391) | Ranska toteaa toissijaisesti, että CCIMP:n AMS:n kanssa tekemä sopimus oli kannattava hankinta Marseille Provencen lentoasemalle etenkin mp2-terminaalin toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(391)

Ranska toteaa toissijaisesti, että CCIMP:n AMS:n kanssa tekemä sopimus oli kannattava hankinta Marseille Provencen lentoasemalle etenkin mp2-terminaalin toiminnan kannalta.

| (392) | Muistutettakoon, että mp2-terminaalin rakentamisinvestoinnin kannattavuusselvityksessä (syyskuussa 2005 laadittu ja toukokuussa 2006 päivitetty liiketoimintasuunnitelma) ei otettu huomioon AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta aiheutuvia kustannuksia, vaan kustannukset, jotka liittyivät aiempaan, markkinointikustannuksiin osallistumiseen perustuvaan järjestelyyn. Kuten 7.2.2.3 jaksossa todetaan, kyseistä järjestelyä ei loppujen lopuksi koskaan sovellettu. |
| --- | --- |

(392)

Muistutettakoon, että mp2-terminaalin rakentamisinvestoinnin kannattavuusselvityksessä (syyskuussa 2005 laadittu ja toukokuussa 2006 päivitetty liiketoimintasuunnitelma) ei otettu huomioon AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta aiheutuvia kustannuksia, vaan kustannukset, jotka liittyivät aiempaan, markkinointikustannuksiin osallistumiseen perustuvaan järjestelyyn. Kuten 7.2.2.3 jaksossa todetaan, kyseistä järjestelyä ei loppujen lopuksi koskaan sovellettu.

| (393) | Ranska on esittänyt Ryanairin vuosina 2007–2021 liikennöimien lentojen tuottamia katteita koskevan kannattavuusselvityksen, joka laadittiin syyskuussa 2005 ja päivitettiin toukokuussa 2006 ennen sopimuksen tekemistä AMS:n kanssa ja johon CCIMP Ranskan mukaan tukeutui tehdessään päätöksen sopimuksesta, joka tehtiin 19 päivänä toukokuuta 2006. |
| --- | --- |

(393)

Ranska on esittänyt Ryanairin vuosina 2007–2021 liikennöimien lentojen tuottamia katteita koskevan kannattavuusselvityksen, joka laadittiin syyskuussa 2005 ja päivitettiin toukokuussa 2006 ennen sopimuksen tekemistä AMS:n kanssa ja johon CCIMP Ranskan mukaan tukeutui tehdessään päätöksen sopimuksesta, joka tehtiin 19 päivänä toukokuuta 2006.

| (394) | Selvitys perustuu seuraaviin tietoihin (vuosi 2007):






  — | mp2-terminaalista liikennöivän B737-lentokoneen lentokohtainen kate, kun ei oteta huomioon AMS:n kanssa tehtyä sopimusta, on [...]* euroa; |
| --- | --- | --- |

(394)

Selvitys perustuu seuraaviin tietoihin (vuosi 2007):

—

mp2-terminaalista liikennöivän B737-lentokoneen lentokohtainen kate, kun ei oteta huomioon AMS:n kanssa tehtyä sopimusta, on [...]* euroa;

| — | Ryanairin liikenteen osuus oletetusta halpalentoliikenteestä on 85 prosenttia; |
| --- | --- |

—

Ryanairin liikenteen osuus oletetusta halpalentoliikenteestä on 85 prosenttia;

| — | Ryanair liikennöi 2 694 lentoa (189 istumapaikan kone, jonka täyttöaste on 75 prosenttia). |
| --- | --- |

—

Ryanair liikennöi 2 694 lentoa (189 istumapaikan kone, jonka täyttöaste on 75 prosenttia).

| (395) | Selvityksestä ilmenee, että Ryanairin toiminnasta Marseille Provencen lentoasemalla sille tarjotuilla tariffiehdoilla – mukaan lukien alennukset uusille reiteille ja yöpaikoitusalennus, kun otetaan huomioon markkinointipalvelujen ostaminen Ryanairin tytäryhtiöltä – aiheutuisi lentoasemalle tappioita kolmena ensimmäisenä vuotena. Ryanairin toiminta alkaisi tuottaa lentoasemalle voittoa vasta neljäntenä toimintavuotena (83). |
| --- | --- |

(395)

Selvityksestä ilmenee, että Ryanairin toiminnasta Marseille Provencen lentoasemalla sille tarjotuilla tariffiehdoilla – mukaan lukien alennukset uusille reiteille ja yöpaikoitusalennus, kun otetaan huomioon markkinointipalvelujen ostaminen Ryanairin tytäryhtiöltä – aiheutuisi lentoasemalle tappioita kolmena ensimmäisenä vuotena. Ryanairin toiminta alkaisi tuottaa lentoasemalle voittoa vasta neljäntenä toimintavuotena (83).

83

| (396) | Liiketoimintasuunnitelmasta ilmenee, että 15 vuoden aikana (2007–2021) kaikkien lentojen keskikate olisi riittävän korkea täyttämään asiantuntevan markkinataloustoimijan kannattavuusodotukset. |
| --- | --- |

(396)

Liiketoimintasuunnitelmasta ilmenee, että 15 vuoden aikana (2007–2021) kaikkien lentojen keskikate olisi riittävän korkea täyttämään asiantuntevan markkinataloustoimijan kannattavuusodotukset.

| (397) | Toukokuun 19 päivänä 2006 tehdyn sopimuksen taustalla oli halu kehittää lentoaseman liikennettä keskipitkällä aikavälillä. AMS:n kanssa tehty sopimus korvasi markkinointitoimenpiteet, jotka alun perin sisältyivät mp2-terminaalin rakentamishanketta koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan. Tästä sopimuksesta aiheutuvat keskimääräiset kustannukset Ryanairin matkustajaa kohden mahdollistivat sen, että mp2-terminaalin rakentamishanke oli kaikkiaan kannattava.

  Taulukko 14


  Simulaatio AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kannattavuudesta suhteessa Ryanairin liikenteeseen (kun otetaan huomioon tariffimukautukset)





















  Oletettu kokonaisliikenne | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lähtevät Ryanairin matkustajat ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lähtevät Ryanairin lennot | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| AMS:ltä ostetut mainokset (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Sopimuksen hinta matkustajaa kohden | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Liikenteen kate, kun otetaan huomioon AMS-sopimus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

Toukokuun 19 päivänä 2006 tehdyn sopimuksen taustalla oli halu kehittää lentoaseman liikennettä keskipitkällä aikavälillä. AMS:n kanssa tehty sopimus korvasi markkinointitoimenpiteet, jotka alun perin sisältyivät mp2-terminaalin rakentamishanketta koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan. Tästä sopimuksesta aiheutuvat keskimääräiset kustannukset Ryanairin matkustajaa kohden mahdollistivat sen, että mp2-terminaalin rakentamishanke oli kaikkiaan kannattava.

Taulukko 14

Taulukko 14

Simulaatio AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kannattavuudesta suhteessa Ryanairin liikenteeseen (kun otetaan huomioon tariffimukautukset)

Simulaatio AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kannattavuudesta suhteessa Ryanairin liikenteeseen (kun otetaan huomioon tariffimukautukset)

Oletettu kokonaisliikenne

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtevät Ryanairin matkustajat ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lähtevät Ryanairin lennot

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

AMS:ltä ostetut mainokset (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Sopimuksen hinta matkustajaa kohden

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Liikenteen kate, kun otetaan huomioon AMS-sopimus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| AMS-sopimuksen matkustajakohtainen keskihinta 5 vuoden aikana | [...]* |
| --- | --- |
| AMS-sopimuksen matkustajakohtainen keskihinta 10 vuoden aikana | [...]* |

AMS-sopimuksen matkustajakohtainen keskihinta 5 vuoden aikana

[...]*

AMS-sopimuksen matkustajakohtainen keskihinta 10 vuoden aikana

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotto (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kustannukset (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kate (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nettokate (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kateprosentti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Keskikate | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonykyarvo [...]* % (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Tuotto (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kustannukset (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kate (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nettokate (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kateprosentti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Keskikate

[> 7,5 %]*

Nettonykyarvo [...]* % (EUR)

[...]*

| (398) | Tämän seurauksena lentoyhtiöihin sovellettavilla tariffeilla katettiin aina vähintään kunkin lentoyhtiön aiheuttamat lentoaseman käyttöön liittyvät kustannukset, kun otetaan huomioon edellä kuvatut eri alennukset ja AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kustannukset. |
| --- | --- |

(398)

Tämän seurauksena lentoyhtiöihin sovellettavilla tariffeilla katettiin aina vähintään kunkin lentoyhtiön aiheuttamat lentoaseman käyttöön liittyvät kustannukset, kun otetaan huomioon edellä kuvatut eri alennukset ja AMS:n kanssa tehdyn sopimuksen kustannukset.

| (399) | Lentoaseman alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella tehtiin päätös mp2-terminaalin rakentamisesta, oli lisäksi jo arvioitu, että saavutetaan positiivinen nettonykyarvo. Aina ennen tariffien mukauttamista ja ennen sopimuksen allekirjoittamista AMS:n kanssa lentoasema laati todennäköiset arviot, joiden mukaan toimenpiteillä lisättäisiin lentoaseman kannattavuutta. |
| --- | --- |

(399)

Lentoaseman alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella tehtiin päätös mp2-terminaalin rakentamisesta, oli lisäksi jo arvioitu, että saavutetaan positiivinen nettonykyarvo. Aina ennen tariffien mukauttamista ja ennen sopimuksen allekirjoittamista AMS:n kanssa lentoasema laati todennäköiset arviot, joiden mukaan toimenpiteillä lisättäisiin lentoaseman kannattavuutta.

| (400) | Alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa ja sen uusissa versioissa esitetyt oletukset ja muut skenaariot sekä myöhempiin toimenpiteisiin liittyvät laskelmat vaikuttivat laatimishetkellä realistisilta. Myöhempi kehitys osoitti, että ne olivat tosiasiassa melko varovaisia. Lisäksi niitä päivitettiin ja tarkistettiin säännöllisesti ja myös tariffeja mukautettiin säännöllisesti, jotta turvattaisiin lentoaseman kannattavuus pitkällä aikavälillä ja tariffimukautukset lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(400)

Alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa ja sen uusissa versioissa esitetyt oletukset ja muut skenaariot sekä myöhempiin toimenpiteisiin liittyvät laskelmat vaikuttivat laatimishetkellä realistisilta. Myöhempi kehitys osoitti, että ne olivat tosiasiassa melko varovaisia. Lisäksi niitä päivitettiin ja tarkistettiin säännöllisesti ja myös tariffeja mukautettiin säännöllisesti, jotta turvattaisiin lentoaseman kannattavuus pitkällä aikavälillä ja tariffimukautukset lyhyellä aikavälillä.

7.2.3   PÄÄTELMÄ VALTIONTUEN OLEMASSAOLOSTA

| (401) | Edellä 6.3 jaksosta johtuu, että Marseille Provencen lentoasema on saanut investointitukea, joka soveltuu sisämarkkinoille. Komissio katsoo, että kun lentoaseman pitäjälle myönnetään sisämarkkinoille soveltuva tuki, siitä aiheutuva etu ei siirry jollekin tietylle lentoyhtiölle etenkään, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | kaikilla yhtiöillä on oikeus käyttää infrastruktuureja (myös infrastruktuureja, joita todennäköisesti käyttävät tietyn tyyppiset lentoyhtiöt, kuten halpalentoyhtiöt tai tilauslentoyhtiöt), eikä niitä ole varattu vain yhdelle tietylle lentoyhtiölle; ja |
| --- | --- | --- |

(401)

Edellä 6.3 jaksosta johtuu, että Marseille Provencen lentoasema on saanut investointitukea, joka soveltuu sisämarkkinoille. Komissio katsoo, että kun lentoaseman pitäjälle myönnetään sisämarkkinoille soveltuva tuki, siitä aiheutuva etu ei siirry jollekin tietylle lentoyhtiölle etenkään, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

kaikilla yhtiöillä on oikeus käyttää infrastruktuureja (myös infrastruktuureja, joita todennäköisesti käyttävät tietyn tyyppiset lentoyhtiöt, kuten halpalentoyhtiöt tai tilauslentoyhtiöt), eikä niitä ole varattu vain yhdelle tietylle lentoyhtiölle; ja

| ii) | lentoyhtiöt maksavat tariffeja, joilla katetaan vähintään lisäkustannukset. |
| --- | --- |

ii)

lentoyhtiöt maksavat tariffeja, joilla katetaan vähintään lisäkustannukset.

| (402) | Tarkasteltavassa tapauksessa komissio huomauttaa ensinnäkin, että mp2-terminaalia tai sen viereistä lentokoneiden paikoitusaluetta ei ollut varattu jollekin tietylle lentoyhtiölle. Mp2-terminaali oli kaikkien halukkaiden lentoyhtiöiden käytettävissä, mutta sen palvelut olivat rajoitetut. Sen varmistamiseksi, että kaikilla kiinnostuneilla toimijoilla oli oikeus käyttää terminaalia, lentoasema julkaisi infrastruktuurin käyttöä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. Koska terminaalin koko kapasiteetti ei ollut käytössä, se oli kaikkien kiinnostuneiden lentoyhtiöiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(402)

Tarkasteltavassa tapauksessa komissio huomauttaa ensinnäkin, että mp2-terminaalia tai sen viereistä lentokoneiden paikoitusaluetta ei ollut varattu jollekin tietylle lentoyhtiölle. Mp2-terminaali oli kaikkien halukkaiden lentoyhtiöiden käytettävissä, mutta sen palvelut olivat rajoitetut. Sen varmistamiseksi, että kaikilla kiinnostuneilla toimijoilla oli oikeus käyttää terminaalia, lentoasema julkaisi infrastruktuurin käyttöä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. Koska terminaalin koko kapasiteetti ei ollut käytössä, se oli kaikkien kiinnostuneiden lentoyhtiöiden käytettävissä.

| (403) | Toiseksi komissio huomauttaa, että edellä (7.2.2.1–7.2.2.5 jakso) esitetyn arvioinnin mukaisesti lentoyhtiöt myös maksoivat tariffeja, joilla katettiin vähintään kustakin sopimuksesta aiheutuvat lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(403)

Toiseksi komissio huomauttaa, että edellä (7.2.2.1–7.2.2.5 jakso) esitetyn arvioinnin mukaisesti lentoyhtiöt myös maksoivat tariffeja, joilla katettiin vähintään kustakin sopimuksesta aiheutuvat lisäkustannukset.

| (404) | Komissio muistuttaa, että nämä sopimukset olivat osa kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä. Arvioidessaan lentoaseman ja tietyn lentoyhtiön välisen sopimuksen vaikutusta lentoaseman kannattavuuteen komissio ottaa huomioon saatavissa olevat konkreettiset todisteet ja kehityksen, jonka olisi kohtuudella voinut ennakoida sopimuksen tekohetkellä. Se ottaa huomioon muun muassa seuraavat:






  i) | tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet, muun muassa lentoliikennemarkkinoiden vapautumista seuranneet muutokset sekä halpalentoyhtiöiden (84) ja muiden point-to-point-lentoja liikennöivien lentoliikenteen harjoittajien tulo markkinoille ja niiden kehitys sekä lentoasema-alan organisaatio- ja talousrakenteiden muutokset (85); lentoasemien toteuttamien tehtävien moninaisuus ja monimutkaisuus, lentoyhtiöiden ja lentoasemien välisen kilpailun kiristyminen, markkinaolosuhteiden muutoksesta johtuva epävarma taloustilanne ja kaikki muut talouteen liittyvät epävarmuustekijät; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komissio muistuttaa, että nämä sopimukset olivat osa kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä. Arvioidessaan lentoaseman ja tietyn lentoyhtiön välisen sopimuksen vaikutusta lentoaseman kannattavuuteen komissio ottaa huomioon saatavissa olevat konkreettiset todisteet ja kehityksen, jonka olisi kohtuudella voinut ennakoida sopimuksen tekohetkellä. Se ottaa huomioon muun muassa seuraavat:

i)

tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet, muun muassa lentoliikennemarkkinoiden vapautumista seuranneet muutokset sekä halpalentoyhtiöiden (84) ja muiden point-to-point-lentoja liikennöivien lentoliikenteen harjoittajien tulo markkinoille ja niiden kehitys sekä lentoasema-alan organisaatio- ja talousrakenteiden muutokset (85); lentoasemien toteuttamien tehtävien moninaisuus ja monimutkaisuus, lentoyhtiöiden ja lentoasemien välisen kilpailun kiristyminen, markkinaolosuhteiden muutoksesta johtuva epävarma taloustilanne ja kaikki muut talouteen liittyvät epävarmuustekijät;

84

85

| ii) | ennakoidut pitkän aikavälin vaikutukset lentoaseman kannattavuuteen. |
| --- | --- |

ii)

ennakoidut pitkän aikavälin vaikutukset lentoaseman kannattavuuteen.

| (405) | Komissio toteaa, että Ranskan toimittamien tietojen mukaan lentoasema ennakoi liiketoimintasuunnitelmassa, joka johti mp2-terminaalin rakentamispäätökseen, saavuttavansa pitkällä aikavälillä positiivisen nettonykyarvon. Ranskan mukaan mp2-terminaalin taloudelliset tulokset vahvistivat nämä optimistiset odotukset. Samoin maksualennukset, joita sovellettiin koko lentoasemalla, eli myös mp1-terminaalissa, perustuivat vankkoihin rahoituslaskelmiin, joiden perusteella lentoasema saattoi olettaa kyseisten toimenpiteiden johtavan kannattavuuteen. Komissio katsoo, että mp2-terminaalin kannattavuutta ja käyttöä koskevat ennusteet olivat kohtuulliset ja luotettavat. Ne osoittautuivat useimmiten varovaisiksi. Komissio katsoo tästä syystä, että sovelletut maksut, myönnetyt alennukset ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus olivat osa lentoaseman kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(405)

Komissio toteaa, että Ranskan toimittamien tietojen mukaan lentoasema ennakoi liiketoimintasuunnitelmassa, joka johti mp2-terminaalin rakentamispäätökseen, saavuttavansa pitkällä aikavälillä positiivisen nettonykyarvon. Ranskan mukaan mp2-terminaalin taloudelliset tulokset vahvistivat nämä optimistiset odotukset. Samoin maksualennukset, joita sovellettiin koko lentoasemalla, eli myös mp1-terminaalissa, perustuivat vankkoihin rahoituslaskelmiin, joiden perusteella lentoasema saattoi olettaa kyseisten toimenpiteiden johtavan kannattavuuteen. Komissio katsoo, että mp2-terminaalin kannattavuutta ja käyttöä koskevat ennusteet olivat kohtuulliset ja luotettavat. Ne osoittautuivat useimmiten varovaisiksi. Komissio katsoo tästä syystä, että sovelletut maksut, myönnetyt alennukset ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus olivat osa lentoaseman kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena oli tehdä lentoasemasta kannattava ainakin pitkällä aikavälillä.

| (406) | Se katsoo siksi, etteivät Marseille Provencen lentoaseman ja sitä käyttävien lentoyhtiöiden väliset sopimukset olleet valtiontukea. Lisäksi se katsoo, että vaikka ne olisivat olleet valtiontukea, ne olisivat kyseisissä olosuhteissa soveltuneet sisämarkkinoille samoista syistä, joiden perusteella lentoasemalle myönnetty tuki soveltui sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(406)

Se katsoo siksi, etteivät Marseille Provencen lentoaseman ja sitä käyttävien lentoyhtiöiden väliset sopimukset olleet valtiontukea. Lisäksi se katsoo, että vaikka ne olisivat olleet valtiontukea, ne olisivat kyseisissä olosuhteissa soveltuneet sisämarkkinoille samoista syistä, joiden perusteella lentoasemalle myönnetty tuki soveltui sisämarkkinoille.

| (407) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiivisista kriteereistä ei täyty, komissio katsoo, että tarkasteltuihin toimenpiteisiin ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(407)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiivisista kriteereistä ei täyty, komissio katsoo, että tarkasteltuihin toimenpiteisiin ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

8.1   LENTOASEMALLE MYÖNNETYT TUET

LENTOASEMALLE MYÖNNETYT TUET

| (408) | Komissio toteaa, että Ranska on myöntänyt sääntöjenvastaisesti investointitukia Marseille Provencen lentoasemalle ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. On kuitenkin todettava, että kyseiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(408)

Komissio toteaa, että Ranska on myöntänyt sääntöjenvastaisesti investointitukia Marseille Provencen lentoasemalle ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. On kuitenkin todettava, että kyseiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (409) | Lentoasemavero ja lentoaseman ja CCIMP:n väliset varainsiirrot eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(409)

Lentoasemavero ja lentoaseman ja CCIMP:n väliset varainsiirrot eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2   LENTOASEMAA KÄYTTÄVILLE LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT TUET

LENTOASEMAA KÄYTTÄVILLE LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT TUET

| (410) | Komissio toteaa, että lentoasema on toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin taloudellisissa suhteissaan lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin. Eri tariffimukautukset ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(410)

Komissio toteaa, että lentoasema on toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin taloudellisissa suhteissaan lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin. Eri tariffimukautukset ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan Marseille Provencen lentoasemalle myöntämät investointituet, joiden määrä on 12,337 miljoonaa euroa, ovat sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Lentoaseman hyväksi peritty lentoasemavero, lentoaseman ja CCIMP:n väliset varainsiirrot, lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille myönnetyt maksualennukset sekä AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus, jotka Ranska on toteuttanut, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL C 334, 15.11.2011, s. 8.

1

(2)  Pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavista toimista 2 päivänä elokuuta 2005 annettu laki nro 2005-882.

2

(3)  Hallinnollisella valvonnalla tarkoitetaan Ranskan oikeudessa valtaa, joka julkisoikeudellisella oikeushenkilöllä on toiseen julkisoikeudelliseen oikeushenkilöön. Alueellisten kauppa- ja teollisuuskamarien sekä paikallisten kauppa- ja teollisuuskamarien valvonnasta vastaa kyseisen alueen prefekti, jota avustaa julkisen talouden aluevastaava. Perustuslain ja kyseisen lain mukaan hallinnollinen valvonta tarkoittaa vain valvonnassa olevan oikeushenkilön tekemien päätösten laillisuuden valvontaa.

3

(4)  Kauppalain (Code de commerce) R.712-2–R.712-11-1 §.

4

(5)  Ks. http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique

5

(6)  Marseille-Marignanen lentoaseman varustamista, kunnossapitoa ja toimintaa koskevasta toimiluvasta 22 päivänä heinäkuuta 1987 annettu asetus, Ranskan tasavallan virallinen lehti, 29.7.1987, s. 8487.

6

(*1)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

*1

(7)  Komission käsityksen mukaan korkeimman hallinto-oikeuden tuomiolla kumottiin tariffit niiden voimaantulosta alkaen (ex tunc). Kumoamisen jälkeen siis katsotaan, ettei kyseisiä tariffeja ole koskaan ollutkaan. Komissio tulkitsee, että koska uusia tariffeja ei ollut hyväksytty, siviili-ilmailulain 224-4-1-II §:n mukaisesti sovellettiin aiempia tariffeja (jotka olivat olleet voimassa ennen 1 päivää kesäkuuta 2006).

7

ex tunc

(8)  Vuosina 2007–2012 lentoliikennemaksuilla katettiin molemmissa tapauksissa keskimäärin [50–80]* prosenttia ja kokonaiskattamisasteet olivat keskimäärin [100–150]* prosenttia (mp1-terminaali) ja [100–150]* prosenttia (mp2-terminaali) (mukaan lukien muut kuin lentoliikenteestä, eli autojen pysäköinnistä, myymälöistä ja tilojen vuokrauksesta, saatavat tulot).

8

(9)  Korkein hallinto-oikeus, 27 päivänä heinäkuuta 2011, Air France ym., nro 329818, 340540.

9

(10)  Siviili-ilmailulain L224-2 §:ssä säädetään, että näiden maksujen kokonaistuotto ei saa ylittää lentoasemalla tarjottavien palvelujen kustannuksia.

10

(11)  Mp1-terminaalissa sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2007 saakka eri tariffeja sen mukaan, sijaitsiko kohde Ranskassa, EU:ssa vai EU:n ulkopuolella. Mp2-terminaalissa tariffeja ei eriytetty. Tammikuun 1 päivästä 2008 alkaen tariffit eriytettiin. Mp1-terminaalissa tariffit määräytyivät seuraavasti: Schengen-alueeseen kuuluviin EU-maihin suuntautuvat lennot, Schengen-alueeseen kuulumattomiin EU-maihin suuntautuvat lennot sekä kansainväliset lennot. Mp2-terminaalissa oli kaksi ryhmää: kotimaan lennot + EU:n sisäiset lennot sekä kansainväliset lennot.

11

(12)  Air Francen edustaja talouskomiteassa ei äänestänyt käynnistystukien käyttöönottoa vastaan. Ks. Air Francen kantelu 27 päivänä maaliskuuta 2007, s. 14.

12

(13)  Air France on toimittanut komissiolle kopion näistä edellytyksistä.

13

(14)  Korkein hallinto-oikeus, 27 päivänä heinäkuuta 2011, Air France ym., nro 329818, 340540.

14

(15)  Air France on toimittanut komissiolle kopion näistä edellytyksistä.

15

(16)  Komission tiedonanto ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

16

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

17

(18)  Komission tiedonanto ”Euroopan lentoasemien kapasiteettia, tehokkuutta ja turvallisuutta koskeva toimintasuunnitelma”, KOM(2006) 819 lopullinen, ei julkaistu EUVL:ssä.

18

(19)  Komissio huomauttaa, että Ranskan vastauksessa on epäjohdonmukaisesti ensin todettu, että summa, jonka soveltuvuutta on tarkasteltava, on 932 649 euroa (s. 26), ja myöhemmin, että se on 980 euroa.

19

(20)  Ranska täsmentää, että CCIMP:n toteuttamassa vaikutuksenarvioinnissa lentoaseman rahtitoimintoihin todettiin liittyneen 582 työpaikkaa vuonna 2000 ja 614 työpaikkaa vuonna 2009.

20

(21)  Ranska täsmentää rahtiliikenteen lisääntyneen 20,86 prosentilla vuosina 2005–2010 ja olleen vuonna 2010 52 179 tonnia.

21

(22)  CCIMP:n ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun välisessä sopimuksessa määrätään, että julkisyhteisön osuus vahvistetaan Marseillen lentoaseman ehdottamien ja suurkaupunkiseudun hyväksymien investointiohjelmien perusteella ja että varoilla katetaan ehdottomasti vain näin hyväksytyt kustannukset. Siinä määrätään myös, että vuotuinen julkinen osuus rajoittuu lentoasemalle kyseisenä tilikautena aiheutuneisiin menoihin, että kuhunkin maksupyyntöön liitetään yhteenveto menoista ja että CCIMP säilyttää suurkaupunkiseudun saatavilla töihin liittyvät laskut.

22

(23)  Ranskan esittämissä lentoasema-asioita käsittelevän toimikunnan (commission consultative aéroportuaire) päätöksissä todetaan Aéroports de Paris -konsernin keskimääräisen pääomakustannuksen olleen 5,8–6,5 prosenttia vuosina 2006–2010 ja 6,2–6,8 prosenttia vuosina 2011–2015 ja Toulousen lentoaseman keskimääräisen pääomakustannuksen olleen 6–6,5 prosenttia vuosina 2009–2013.

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/12/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, lentoasemamaksuista (EUVL L 70, 14.3.2009, s. 11).

24

(25)  Päätös, tehty 14 päivänä kesäkuuta 1999, valtiontuesta NN 109/98 – Manchesterin lentoasema.

25

(26)  Komission päätös 2004/393/EY, tehty 12 päivänä helmikuuta 2004, Vallonian alueen ja Brussels South Charleroi Airport -lentoaseman Ryanair-lentoyhtiölle myöntämistä eduista lentoyhtiön aloittaessa toimintansa Charleroissa (EUVL L 137, 30.4.2004, s. 1).

26

(27)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

27

(28)  Komission päätös 98/337/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 1998, Flanderin alueen Air Belgium -yhtiölle ja Sunair-matkanjärjestäjälle Ostenden lentokentän käyttämiseksi myöntämistä tuista (EYVL L 148, 19.5.1998, s. 36).

28

(29)  Komission päätös 2011/60/EU, annettu 27 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovakia – Bratislavan lentoaseman ja Ryanairin välinen sopimus (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 183) (EUVL L 27, 1.2.2011, s. 24).

29

(30)  Lentoaseman hallinnointielin, 15 päivä marraskuuta 2005.

30

(31)  Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2009, tuki E4/2007, K(2009) 184 lopullinen.

31

(32)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

32

(33)  Ryanair viittaa tämän väitteen tueksi 16 päivänä kesäkuuta 1992 annettuun korkeimman hallinto-oikeuden lausuntoon nro 351 654.

33

(34)  Ryanair viittaa tässä yhteydessä aloittamispäätöksen kohtiin, joissa käsitellään sitä, että CCIMP ei perinyt takaisin takautuvien tariffien soveltamisesta johtuvia korvauksia, Ranskan toistuvia pyyntöjä, että kotimaan lentoihin sovellettavista maksualennuksista luovuttaisiin, sekä markkinointitukea, jonka CCIMP otti käyttöön ilman Ranskan ennakkohyväksyntää.

34

(35)  Ryanair viittaa unionin yleisen tuomioistuimen tuomioon 17.12.2008, Ryanair Ltd. v. komissio, T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585.

35

(36)  Ryanair muistuttaa, ettei mp2-terminaalissa ole seuraavia: marmorin kaltaiset kalliit pintamateriaalit, alaslaskettu katto, monitorit lähtöporttien yläpuolella, järjestelmä matkatavaroiden kuljettamiseksi päähalliin, matkatavarakärryt, odotushuoneet, tiedotuspisteet, liukuportaat ja liukukäytävät sekä matkustajasillat.

36

(37)  Ryanair viittaa tämän väitteensä tueksi 27 päivänä toukokuuta 2011 annettuun Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailuviranomaisen päätökseen, joka koskee Ryanairin kantelua Gatwickin lentoasemalla syrjivästi sovelletusta maksusta.

37

(38)  Ks. alaviite 18.

38

(39)  Päätös, tehty 14 päivänä kesäkuuta 1999, valtiontuesta NN 109/98 – Manchesterin lentoasema.

39

(40)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 52 ja 58 kohta.

40

(41)  Päätös 2011/60/EU, johdanto-osan 114 kappale.

41

(42)  Marseillen hallintotuomioistuin, välitoimista päättävän tuomioistuimen määräys nro 1101332, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2011, jossa todetaan, ettei yleiselle edulle aiheudu niin vakavaa ja välitöntä vahinkoa, että tilanne olisi kiireellinen, ja hylätään keskeyttämispyyntö. Kanne jäi asiaratkaisun osalta vireille.

42

(43)  Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4, 2.1 kohta) sekä siihen liittyvä oikeuskäytäntö, muun muassa unionin tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavlov ym., C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428.

43

(44)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.6.1987, komissio v. Italia, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 18.6.1998, komissio v. Italia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, 36 kohta ja tuomio Pavlov ym., 75 kohta.

44

(45)  Unionin tuomioistuimen tuomio 29.10.1980, Van Landewyck, 209/78–215/78 ja 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, 88 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 16.11.1995, FFSA ym., C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, 21 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 1.7.2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 ja 28 kohta.

45

(46)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft mbH v. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7.

46

(47)  Unionin tuomioistuimen tuomio 18.3.1997, Diego Calì & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160. Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003. Komission päätös N 438/2002, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

47

(48)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen. Komission päätös N 620/2006, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007, Einrichtung des Regionalflughafens Memmingen – Saksa, EUVL C 133, 15.6.2007, s. 8.

48

(49)  Ranskan liikennelain (Code des transports) L 6332-2 §:ssä säädetään, että lentoaseman poliisin tehtävistä vastaa valtion edustaja kyseisessä departementissa. Korkeimman hallinto-oikeuden 2 päivänä syyskuuta 2008 antaman lausunnon mukaan yleishyödyllisten ja julkisen vallan tehtävien suorittamisesta aiheutuvista kustannuksista vastaa yksinomaan valtio, joka voi tarvittavien varojen keräämiseksi ottaa käyttöön veroja, jollainen on esimerkiksi lentoasemavero. Rahoitus sekä investointituella että lentoasemaverolla on kielletty.

49

(50)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.5.2011, Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 ja T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 108 kohta.

50

(51)  EAKR:n varojen katsomisesta valtiontueksi, ks. komission päätös asiassa N 157/2006 – Yhdistynyt kuningaskunta, South Yorkshire Digital Region Broadband Project, johdanto-osan 29 kappale, ja komission päätös asiassa N 44/10 – Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, johdanto-osan 69–70 kappale.

51

(52)  Unionin tuomioistuimen tuomio 14.2.1990, Ranska v. komissio, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, 41 kohta.

52

(53)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 24.3.2011, Freistaat Sachsen ym. v. komissio, T-443/08 ja T-445/08, ECLI:EU:T:2011:117, 107 kohta.

53

(54)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. Komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, tuomio Stardust Marine, 69 kohta.

54

(55)  Ranska väittää toissijaisesti, että departementin valtuuston myöntämä tuki mp2-terminaalin rahoittamista varten soveltuu SEUT-sopimuksen määräysten nojalla sisämarkkinoille.

55

(56)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.12.2000, Alitalia v. komissio, T-296/97, ECLI:EU:T:2000:289, 84 kohta, ja em. tuomio C-305/89, 20 kohta.

56

(57)  Ks. vuoden 2005 suuntaviivat, 46 kohta.

57

(58)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 21.1.1999, Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech Stahlwerke v. komissio, T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, ECLI:EU:T:1999:7, 120 kohta. Ks. myös unionin tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Belgia v. komissio, C-40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 13 kohta.

58

(59)  Yleispalveluyksikön lentoasemayksikölle tarjoamat palvelut olivat Ranskan mukaan hallinnollisia ja organisatorisia ja liittyivät henkilöstöhallintoon ja oikeudelliseen neuvontaan.

59

(60)  Komissio toteaa, että vuoden 2005 suuntaviivojen ajallista sovellettavuutta on arvioitu tarkemmin aloittamispäätöksen johdanto-osan 218–222 kappaleessa.

60

(61)  Komission päätös valtiontukiasiassa NN 26/2009, tehty 18 päivänä helmikuuta 2011 – Kreikka – Ioanninan lentoaseman laajennus, 69 ja 70 kohta.

61

(62)  KOM(2006) 819 lopullinen.

62

(63)  Toimintasuunnitelma, 7 kohta ja laatikko sivulla 4.

63

(64)  Kokonaiskassavirta koko kaudella on skenaariossa, johon ei sisälly uuden terminaalin rakentamista, [...]* euroa, kun se skenaariossa, johon sisältyy mp2-terminaalin rakentaminen, on [...]* euroa. Näiden skenaarioiden välinen ero tuottaa sisäisen korkokannan, joka on [...]* prosenttia.

64

(*2)  Vuoden 2006 pienemmän liikennemäärän selittää mp2-terminaalin avaaminen vasta loppuvuonna (lokakuussa 2006).

*2

(*3)  Kokonaiskapasiteetti: 3,8 miljoonaa matkustajaa.

*3

(*4)  Kokonaiskapasiteetti: 8,6 miljoonaa matkustajaa.

*4

(65)  Komissio soveltaa samaa soveltuvuusperustetta rahtikuljetukseen; ks. komission päätös valtiontuesta SA.30743 (11/C) (ex N 138/10) – Saksa – Infrastruktuuritoimenpiteiden rahoittaminen Leipzig/Halle-lentoasemalla (EUVL C 284, 28.9.2011, s. 6), 128 kohta.

65

(66)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1), 1 artikla.

66

(67)  Marseille Provencen lentoaseman ja Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun välillä 14 päivänä toukokuuta 2004 tehtyyn sopimukseen sisältyi ennusteita, joiden mukaan vuosina 2003–2006 kotimaan liikenne lisääntyisi viisi prosenttia vuodessa ja kansainvälinen liikenne lähes 10 prosenttia vuodessa.

67

(68)  Painotettu keskiarvo.

68

(69)  Ks. alaviite 31.

69

(70)  Komission direktiivi 2000/52/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2000, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta (EYVL L 193, 29.7.2000, s. 75).

70

(71)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114).

71

(72)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1).

72

(73)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.12.1996, Air France v. komissio, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, 62 kohta.

73

(74)  Departementin valtuuston kanssa 3 päivänä lokakuuta 2002, 5 päivänä syyskuuta 2003 ja 19 päivänä toukokuuta 2005 tehdyt sopimukset sekä Marseille Provence Métropolen suurkaupunkiseudun kanssa 14 päivänä toukokuuta 2004 tehty sopimus.

74

(75)  
  Syyskuun 5 päivänä 2003 ja 19 päivänä toukokuuta 2005 tehdyt sopimukset.

75

(76)  Ks. esim. 19 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn sopimuksen johdanto-osa.

76

(77)  Päätös 2011/60/EU ja komission päätös 2013/664/EU, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, toimenpiteestä SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Suomi Finavia, Airpro ja Ryanair – Tampere-Pirkkalan lentoasema (EUVL L 309, 19.11.2013, s. 27).

77

(78)  Ks. Pau-Béarnin kauppa- ja teollisuuskamaria käsittelevä Akvitanian alueellisen tilintarkastuskamarin 19 päivänä lokakuuta 2006 hyväksytty raportti, jossa todetaan AMS:n olevan vain Ryanairin jatke, jota johtaa kaksi Ryanairin ylimpään johtoon kuuluvaa henkilöä.

78

(79)  Ranskan 12 päivänä maaliskuuta 2012 päivätty kirje, s. 108.

79

(80)  Komissio käyttää tämän vuoksi arvioinnissaan tästä lähtien tuensaajasta nimitystä ”Ryanair/AMS”.

80

(81)  Tai uuden reitin avaamisen.

81

(82)  Esim. reittien avaaminen, lentokohteiden tai lentovuorojen määrän vaihtelu.

82

(83)  Lisäksi vuosina 2007–2008 toteutuneen liikenteen ja Mazars-konsulttitoimiston tarkastamien kustannusten perusteella jälkikäteen laaditusta selvityksestä ilmenee, että jokaisesta Ryanairin liikennöimästä lennosta aiheutui kahtena ensimmäisen vuotena lentoasemalle tappioita, kun otetaan huomioon Ryanairille myönnetyt tariffimukautukset ja markkinointipalvelujen kustannukset.

83

(84)  Halpalentoyhtiöiden markkinaosuus kasvoi vuosina 1992–2013 1,5 prosentista 45,94 prosenttiin.

84

(85)  Lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on pitänyt katsoa valtiontukien valvonnan piiriin kuuluvaksi tehtäväksi vasta tuomiosta Aéroports de Paris (12 päivä joulukuuta 2000) alkaen (ks. johdanto-osan 228 kappale). Ennen kyseistä tuomiota lentoasemia ei pidetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä.

85

---

| 27.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 260/61

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1699,

annettu 11 päivänä tammikuuta 2016,

ylisuurten voittojen verovapautta koskevasta valtiontukiohjelmasta SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), jonka Belgia on toteuttanut

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9837)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi 19 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belgiaa toimittamaan sille tietoja ylisuuria voittoja koskevasta verojärjestelmästä, jäljempänä ’ylisuurten voittojen verojärjestelmä’ tai ’tarkasteltava järjestelmä’, joka perustuu vuonna 1992 annetun tuloverolain (Code des impôts sur les revenus 1992), jäljempänä ’tuloverolaki’, 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan. Komissio pyysi Belgiaa toimittamaan myös luettelon ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisista ennakkoratkaisuista. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi 19 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belgiaa toimittamaan sille tietoja ylisuuria voittoja koskevasta verojärjestelmästä, jäljempänä ’ylisuurten voittojen verojärjestelmä’ tai ’tarkasteltava järjestelmä’, joka perustuu vuonna 1992 annetun tuloverolain (Code des impôts sur les revenus 1992), jäljempänä ’tuloverolaki’, 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan. Komissio pyysi Belgiaa toimittamaan myös luettelon ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisista ennakkoratkaisuista.

| (2) | Belgia vastasi komission tietopyynnössä olleisiin kysymyksiin 21 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Se ei kuitenkaan toimittanut pyydettyä ennakkoratkaisuluetteloa, vaan totesi, että sen toimittaminen vie enemmän aikaa. |
| --- | --- |

(2)

Belgia vastasi komission tietopyynnössä olleisiin kysymyksiin 21 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Se ei kuitenkaan toimittanut pyydettyä ennakkoratkaisuluetteloa, vaan totesi, että sen toimittaminen vie enemmän aikaa.

| (3) | Komissio lähetti 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä jatkokysymyksiä ja toisti samalla ennakkoratkaisuluetteloa koskevan pyyntönsä. Se pyysi lisäksi toimittamaan ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti vuosina 2004, 2007, 2010 ja 2013 annettujen ratkaisujen tekstit kokonaisuudessaan sekä niitä vastaavat ratkaisuhakemukset, näiden liitteet sekä ratkaisuihin mahdollisesti liittyvän myöhemmän kirjeenvaihdon kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(3)

Komissio lähetti 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä jatkokysymyksiä ja toisti samalla ennakkoratkaisuluetteloa koskevan pyyntönsä. Se pyysi lisäksi toimittamaan ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti vuosina 2004, 2007, 2010 ja 2013 annettujen ratkaisujen tekstit kokonaisuudessaan sekä niitä vastaavat ratkaisuhakemukset, näiden liitteet sekä ratkaisuihin mahdollisesti liittyvän myöhemmän kirjeenvaihdon kokonaisuudessaan.

| (4) | Belgia vastasi komission jatkokysymyksiin 18 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja toimitti samalla pyydetyt ennakkoratkaisut, ratkaisuhakemukset, liitteet ja ratkaisujen antamiseen liittyvän myöhemmän kirjeenvaihdon. |
| --- | --- |

(4)

Belgia vastasi komission jatkokysymyksiin 18 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja toimitti samalla pyydetyt ennakkoratkaisut, ratkaisuhakemukset, liitteet ja ratkaisujen antamiseen liittyvän myöhemmän kirjeenvaihdon.

| (5) | Komissio ilmoitti 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä saattaa olla valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Se pyysi myös lisätietoja useista yksittäisistä ratkaisuista. Belgia vastasi 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivättyyn pyyntöön 1 päivänä syyskuuta ja 4 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä saattaa olla valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Se pyysi myös lisätietoja useista yksittäisistä ratkaisuista. Belgia vastasi 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivättyyn pyyntöön 1 päivänä syyskuuta ja 4 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset pitivät kokouksen 25 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset pitivät kokouksen 25 päivänä syyskuuta 2014.

| (7) | Komissio ilmoitti 3 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Belgialle päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn ylisuurten voittojen verovapaudesta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti 3 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Belgialle päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn ylisuurten voittojen verovapaudesta.

| (8) | Pyydettyään ensin lisäaikaa Belgia toimitti 29 päivänä toukokuuta 2015 komissiolle aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(8)

Pyydettyään ensin lisäaikaa Belgia toimitti 29 päivänä toukokuuta 2015 komissiolle aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa.

| (9) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloittamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 5 päivänä kesäkuuta 2015 (2). Komissio kehotti tässä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(9)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloittamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 5 päivänä kesäkuuta 2015 (2). Komissio kehotti tässä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

2

| (10) | Asianomaiset osapuolet esittivät 1 ja 2 päivänä heinäkuuta 2015 aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa, jotka välitettiin Belgian viranomaisille. Belgia ilmoitti 14 päivänä syyskuuta 2015 komissiolle, ettei se aikonut kommentoida huomautuksia. |
| --- | --- |

(10)

Asianomaiset osapuolet esittivät 1 ja 2 päivänä heinäkuuta 2015 aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa, jotka välitettiin Belgian viranomaisille. Belgia ilmoitti 14 päivänä syyskuuta 2015 komissiolle, ettei se aikonut kommentoida huomautuksia.

| (11) | Komissio pyysi 16 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Belgiaa perustelemaan joitakin väitteitä, jotka sisältyivät sen aloittamispäätöstä koskeviin, 29 päivänä toukokuuta 2015 päivättyihin kirjallisiin huomautuksiin. Belgia vastasi tähän pyyntöön 16 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi 16 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Belgiaa perustelemaan joitakin väitteitä, jotka sisältyivät sen aloittamispäätöstä koskeviin, 29 päivänä toukokuuta 2015 päivättyihin kirjallisiin huomautuksiin. Belgia vastasi tähän pyyntöön 16 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (12) | Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset kokoontuivat 20 päivänä lokakuuta ja 7 päivänä joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

(12)

Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset kokoontuivat 20 päivänä lokakuuta ja 7 päivänä joulukuuta 2015.

2.   TARKASTELTAVAN JÄRJESTELMÄN KUVAUS

TARKASTELTAVAN JÄRJESTELMÄN KUVAUS

2.1   Ylisuurten voittojen verojärjestelmä

Ylisuurten voittojen verojärjestelmä

| (13) | Ylisuurten voittojen verojärjestelmän avulla monikansallisiin konserneihin kuuluvat yritykset, joiden kotipaikka on Belgiassa, ja monikansalliseen konserniin kuuluvat ulkomaisten yritysten kiinteät belgialaiset toimipaikat, jäljempänä ’konsernin belgialainen toimipaikka’, voivat alentaa veropohjaansa Belgiassa vähentämällä niin kutsutut ylisuuret voitot todellisuudessa kirjaamistaan voitoista. Näiden ylisuurten voittojen määrä määritetään arvioimalla, miten suuren voiton vastaavanlaista toimintaa harjoittava itsenäinen (3) yritys voisi keskimäärin tehdä vastaavanlaisissa olosuhteissa, ja vähentämällä tämä voittomäärä konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta. Ylisuuret voitot vapautetaan verosta vain ennakkoratkaisuyksikön tekemän ennakkoratkaisun perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Ylisuurten voittojen verojärjestelmän avulla monikansallisiin konserneihin kuuluvat yritykset, joiden kotipaikka on Belgiassa, ja monikansalliseen konserniin kuuluvat ulkomaisten yritysten kiinteät belgialaiset toimipaikat, jäljempänä ’konsernin belgialainen toimipaikka’, voivat alentaa veropohjaansa Belgiassa vähentämällä niin kutsutut ylisuuret voitot todellisuudessa kirjaamistaan voitoista. Näiden ylisuurten voittojen määrä määritetään arvioimalla, miten suuren voiton vastaavanlaista toimintaa harjoittava itsenäinen (3) yritys voisi keskimäärin tehdä vastaavanlaisissa olosuhteissa, ja vähentämällä tämä voittomäärä konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta. Ylisuuret voitot vapautetaan verosta vain ennakkoratkaisuyksikön tekemän ennakkoratkaisun perusteella.

3

| (14) | Belgian viranomaisten mukaan (4) ylisuurten voittojen verovapaus perustuu haluun taata, että konsernin belgialaista toimipaikkaa verotetaan vain markkinaehtoisesta voitosta, sallimalla kirjatun voiton sen osan vähentäminen veropohjasta, joka ylittää tämän markkinaehtoisen voiton, koska tämä osa johtuu monikansalliseen konserniin kuulumisesta aiheutuvista synergioista, mittakaavaeduista tai muista eduista, joita vastaavanlaisella itsenäisellä yrityksellä ei ole. |
| --- | --- |

(14)

Belgian viranomaisten mukaan (4) ylisuurten voittojen verovapaus perustuu haluun taata, että konsernin belgialaista toimipaikkaa verotetaan vain markkinaehtoisesta voitosta, sallimalla kirjatun voiton sen osan vähentäminen veropohjasta, joka ylittää tämän markkinaehtoisen voiton, koska tämä osa johtuu monikansalliseen konserniin kuulumisesta aiheutuvista synergioista, mittakaavaeduista tai muista eduista, joita vastaavanlaisella itsenäisellä yrityksellä ei ole.

4

| (15) | Belgian viranomaiset toteavat (5), että ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti verosta vapautettavien ylisuurten voittojen määrä määritetään kaksivaiheisessa menettelyssä:






  — | Aluksi vahvistetaan verovelvollisen toimittaman siirtohintaselvityksen perusteella niiden liiketoimien markkinaehtoinen hinta, jotka ovat toteutuneet konsernin belgialaisen toimipaikan ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Koska konsernin belgialaista toimipaikkaa pidetään keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä, liiketoimiin perustuva jäännösvoitto kohdennetaan sille. |
| --- | --- | --- |

(15)

Belgian viranomaiset toteavat (5), että ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti verosta vapautettavien ylisuurten voittojen määrä määritetään kaksivaiheisessa menettelyssä:

5

—

Aluksi vahvistetaan verovelvollisen toimittaman siirtohintaselvityksen perusteella niiden liiketoimien markkinaehtoinen hinta, jotka ovat toteutuneet konsernin belgialaisen toimipaikan ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Koska konsernin belgialaista toimipaikkaa pidetään keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä, liiketoimiin perustuva jäännösvoitto kohdennetaan sille.

| — | Belgian mukaan jäännösvoittoa ei voida pitää konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoisena voittona, koska se voi olla suurempi kuin voitto, jonka vastaavanlainen itsenäinen yritys olisi tehnyt olosuhteissa, jotka vastaavat konsernin belgialaisen toimipaikan toimintaolosuhteita, kuulumatta monikansalliseen konserniin. Nämä niin kutsutut ylisuuret voitot vahvistetaan siksi toisen selvityksen perusteella, jonka verovelvollinen toimittaa ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisen ennakkoratkaisuhakemuksen yhteydessä, ja vapautetaan verosta. |
| --- | --- |

—

Belgian mukaan jäännösvoittoa ei voida pitää konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoisena voittona, koska se voi olla suurempi kuin voitto, jonka vastaavanlainen itsenäinen yritys olisi tehnyt olosuhteissa, jotka vastaavat konsernin belgialaisen toimipaikan toimintaolosuhteita, kuulumatta monikansalliseen konserniin. Nämä niin kutsutut ylisuuret voitot vahvistetaan siksi toisen selvityksen perusteella, jonka verovelvollinen toimittaa ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisen ennakkoratkaisuhakemuksen yhteydessä, ja vapautetaan verosta.

| (16) | Belgia väittää, että kaksivaiheisen menettelyn kahdessa selvityksessä sovelletaan asianmukaisimpia OECD:n siirtohinnoittelumenetelmiä. Toimitettujen tietojen perusteella toisessa vaiheessa käytetty menetelmä on käytännössä liiketoiminettomarginaalimenetelmä, jäljempänä ’TNMM’. Käyttämällä TNMM:ää pyritään määrittämään konsernin belgialaisen toimipaikan tuotto vertaamalla sitä samantapaista toimintaa harjoittavien, vertailukelpoisten itsenäisten (riippumattomien) yritysten (6) voittoihin. TNMM:n avulla voidaan arvioida, kuinka suuren voiton itsenäiset yritykset voisivat saada tietystä toiminnosta, esimerkiksi tavaroiden myynnistä, soveltamalla sopivaan tunnuslukuun, esimerkiksi kustannuksiin, liikevaihtoon tai kiinteään omaisuuteen tehtyihin investointeihin (valinta riippuu liiketoimessa suoritetuista toiminnoista, otetuista riskeistä ja käytetyistä varoista) voittosuhdetta, jäljempänä ’voittoindikaattoria’, joka kuvastaa vertailukelpoisten itsenäisten yritysten kyseiseen tunnuslukuun perustuvaa voittosuhdetta. |
| --- | --- |

(16)

Belgia väittää, että kaksivaiheisen menettelyn kahdessa selvityksessä sovelletaan asianmukaisimpia OECD:n siirtohinnoittelumenetelmiä. Toimitettujen tietojen perusteella toisessa vaiheessa käytetty menetelmä on käytännössä liiketoiminettomarginaalimenetelmä, jäljempänä ’TNMM’. Käyttämällä TNMM:ää pyritään määrittämään konsernin belgialaisen toimipaikan tuotto vertaamalla sitä samantapaista toimintaa harjoittavien, vertailukelpoisten itsenäisten (riippumattomien) yritysten (6) voittoihin. TNMM:n avulla voidaan arvioida, kuinka suuren voiton itsenäiset yritykset voisivat saada tietystä toiminnosta, esimerkiksi tavaroiden myynnistä, soveltamalla sopivaan tunnuslukuun, esimerkiksi kustannuksiin, liikevaihtoon tai kiinteään omaisuuteen tehtyihin investointeihin (valinta riippuu liiketoimessa suoritetuista toiminnoista, otetuista riskeistä ja käytetyistä varoista) voittosuhdetta, jäljempänä ’voittoindikaattoria’, joka kuvastaa vertailukelpoisten itsenäisten yritysten kyseiseen tunnuslukuun perustuvaa voittosuhdetta.

6

| (17) | TNMM:ssä voidaan laskea konsernin belgialaisen toimipaikan hypoteettinen keskimääräinen voitto vertaamalla kyseistä toimipaikkaa vertailukelpoisiin itsenäisiin yrityksiin (7). Hypoteettinen keskimääräinen liikevoitto vahvistetaan arvoksi, joka sijoittuu vertailukelpoisten itsenäisten yritysten valitun voittoindikaattorin (8) kvartiiliväliin ja jolta lasketaan tietyn ajanjakson (yleensä viiden vuoden) keskiarvo. Belgia pitää tätä hypoteettista keskimääräistä liikevoittoa liikevoittona, jonka konsernin belgialainen toimipaikka olisi tehnyt, jos se olisi ollut itsenäinen yritys eikä osa monikansallista konsernia. Tässä päätöksessä tästä liikevoitosta käytetään nimitystä ”oikaistu markkinaehtoinen liikevoitto”. |
| --- | --- |

(17)

TNMM:ssä voidaan laskea konsernin belgialaisen toimipaikan hypoteettinen keskimääräinen voitto vertaamalla kyseistä toimipaikkaa vertailukelpoisiin itsenäisiin yrityksiin (7). Hypoteettinen keskimääräinen liikevoitto vahvistetaan arvoksi, joka sijoittuu vertailukelpoisten itsenäisten yritysten valitun voittoindikaattorin (8) kvartiiliväliin ja jolta lasketaan tietyn ajanjakson (yleensä viiden vuoden) keskiarvo. Belgia pitää tätä hypoteettista keskimääräistä liikevoittoa liikevoittona, jonka konsernin belgialainen toimipaikka olisi tehnyt, jos se olisi ollut itsenäinen yritys eikä osa monikansallista konsernia. Tässä päätöksessä tästä liikevoitosta käytetään nimitystä ”oikaistu markkinaehtoinen liikevoitto”.

7

8

| (18) | Verosta vapautettavien ylisuurten voittojen määrä lasketaan tämän jälkeen vähentämällä konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoisesta liikevoitosta, joka on laskettu ensimmäisen vaiheen mukaisesti (tietyn ajanjakson keskiarvo), toisessa vaiheessa saatu oikaistu markkinaehtoinen liikevoitto (saman tietyn ajanjakson keskiarvo). Saatu erotus ilmaistaan vapautusprosentteina tuloksesta ennen veroja (EBIT (9) tai EBT (10)), jotta saadaan ylisuurten voittojen keskimääräinen prosenttiosuus tiettynä ajanjaksona. Tämä prosenttiosuus on veropohjan hyväksytty alentamisprosentti. Tarkasteltavassa järjestelmässä sitä sovelletaan liikevoittoon, jonka konsernin belgialainen toimipaikka on todellisuudessa kirjannut niinä viitenä vuotena, joiden ajan ennakkoratkaisu sitoo Belgian verohallintoa. |
| --- | --- |

(18)

Verosta vapautettavien ylisuurten voittojen määrä lasketaan tämän jälkeen vähentämällä konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoisesta liikevoitosta, joka on laskettu ensimmäisen vaiheen mukaisesti (tietyn ajanjakson keskiarvo), toisessa vaiheessa saatu oikaistu markkinaehtoinen liikevoitto (saman tietyn ajanjakson keskiarvo). Saatu erotus ilmaistaan vapautusprosentteina tuloksesta ennen veroja (EBIT (9) tai EBT (10)), jotta saadaan ylisuurten voittojen keskimääräinen prosenttiosuus tiettynä ajanjaksona. Tämä prosenttiosuus on veropohjan hyväksytty alentamisprosentti. Tarkasteltavassa järjestelmässä sitä sovelletaan liikevoittoon, jonka konsernin belgialainen toimipaikka on todellisuudessa kirjannut niinä viitenä vuotena, joiden ajan ennakkoratkaisu sitoo Belgian verohallintoa.

9

10

| (19) | Belgian viranomaiset toteavat, että järjestelmästä hyötyvien yritysten liiketoiminnalliset tulokset arvioidaan niiden kolmen vuoden jälkeen todellisuudessa kirjaaman liikevoiton perusteella. Prosenttiosuutta voidaan tämän jälkeen tarvittaessa oikaista arvioinnin yhteydessä. Komission tarkastelemissa tapauksissa mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että kyseinen arviointi olisi koskaan johtanut sovitun alentamisprosentin oikaisemiseen. |
| --- | --- |

(19)

Belgian viranomaiset toteavat, että järjestelmästä hyötyvien yritysten liiketoiminnalliset tulokset arvioidaan niiden kolmen vuoden jälkeen todellisuudessa kirjaaman liikevoiton perusteella. Prosenttiosuutta voidaan tämän jälkeen tarvittaessa oikaista arvioinnin yhteydessä. Komission tarkastelemissa tapauksissa mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että kyseinen arviointi olisi koskaan johtanut sovitun alentamisprosentin oikaisemiseen.

| (20) | Tuloverolain 185 §:n 2 momentin mukaan ennakkoratkaisu on ylisuurten voittojen verosta vapauttamisen edellytys. Saman säännöksen mukaan ennakkoratkaisu koskee vain yrityksiä, jotka kuuluvat keskenään etuyhteydessä olevien yhtiöiden muodostamaan konserniin, ja niiden rajat ylittäviä suhteita. Lisäksi 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun Belgian lain (11) mukaan ennakkoratkaisu voidaan tehdä vain uudessa tilanteessa (12). |
| --- | --- |

(20)

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin mukaan ennakkoratkaisu on ylisuurten voittojen verosta vapauttamisen edellytys. Saman säännöksen mukaan ennakkoratkaisu koskee vain yrityksiä, jotka kuuluvat keskenään etuyhteydessä olevien yhtiöiden muodostamaan konserniin, ja niiden rajat ylittäviä suhteita. Lisäksi 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun Belgian lain (11) mukaan ennakkoratkaisu voidaan tehdä vain uudessa tilanteessa (12).

11

12

| (21) | Kun otetaan huomioon, että ylisuurten voittojen verosta vapauttamiseksi vaaditaan ennakkoratkaisu ja että ennakkoratkaisu voidaan antaa vain uudessa tilanteessa syntyville liikevoitoille, monikansallinen konserni voi hyötyä ylisuurten voittojen verojärjestelmästä vain, jos se siirtää toimintojaan Belgiaan tai laajentaa siellä harjoittamaansa toimintaa. Hyöty on myös verrannollinen Belgiassa harjoitettavien uusien toimintojen ja siellä syntyvien uusien liikevoittojen määrään. Ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti annetut ennakkoratkaisut, joita komissio on tarkastellut, koskevat poikkeuksetta monikansallisen konsernin organisaatiorakenteen muutoksia. Ennakkoratkaisuhakemuksissa painotetaankin ennen kaikkea suunnitelmia toimintojen siirtämisestä Belgiaan, sinne tulevaisuudessa tehtäviä uusia investointeja ja siellä syntyviä uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

(21)

Kun otetaan huomioon, että ylisuurten voittojen verosta vapauttamiseksi vaaditaan ennakkoratkaisu ja että ennakkoratkaisu voidaan antaa vain uudessa tilanteessa syntyville liikevoitoille, monikansallinen konserni voi hyötyä ylisuurten voittojen verojärjestelmästä vain, jos se siirtää toimintojaan Belgiaan tai laajentaa siellä harjoittamaansa toimintaa. Hyöty on myös verrannollinen Belgiassa harjoitettavien uusien toimintojen ja siellä syntyvien uusien liikevoittojen määrään. Ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti annetut ennakkoratkaisut, joita komissio on tarkastellut, koskevat poikkeuksetta monikansallisen konsernin organisaatiorakenteen muutoksia. Ennakkoratkaisuhakemuksissa painotetaankin ennen kaikkea suunnitelmia toimintojen siirtämisestä Belgiaan, sinne tulevaisuudessa tehtäviä uusia investointeja ja siellä syntyviä uusia työpaikkoja.

| (22) | Ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti ennakkoratkaisun saaneet konsernin belgialaiset toimipaikat voivat siis vuosittain tehdä tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisen yhteisöveropohjaa alentavan etukäteisoikaisun vähentämällä väitetyt ylisuuret voitot todellisuudessa kirjaamistaan voitoista. Belgian viranomaisten mukaan ylisuuria voittoja ei siis pitäisi katsoa konsernin belgialaisen toimipaikan voitoiksi, ja ne pitäisi tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti siksi jättää Belgiassa käytettävän veropohjan ulkopuolelle. Konsernin belgialaista toimipaikkaa, johon sovelletaan ylisuurten voittojen verovapautta, verotetaankin määrästä, joka vastaa sen todellisuudessa kirjaaman voiton ja sen ylisuurten voittojen välistä erotusta. |
| --- | --- |

(22)

Ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti ennakkoratkaisun saaneet konsernin belgialaiset toimipaikat voivat siis vuosittain tehdä tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisen yhteisöveropohjaa alentavan etukäteisoikaisun vähentämällä väitetyt ylisuuret voitot todellisuudessa kirjaamistaan voitoista. Belgian viranomaisten mukaan ylisuuria voittoja ei siis pitäisi katsoa konsernin belgialaisen toimipaikan voitoiksi, ja ne pitäisi tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti siksi jättää Belgiassa käytettävän veropohjan ulkopuolelle. Konsernin belgialaista toimipaikkaa, johon sovelletaan ylisuurten voittojen verovapautta, verotetaankin määrästä, joka vastaa sen todellisuudessa kirjaaman voiton ja sen ylisuurten voittojen välistä erotusta.

2.2   Sovellettava lainsäädäntökehys

Sovellettava lainsäädäntökehys

2.2.1   Tulovero Belgian yhteisöverojärjestelmässä

Tulovero Belgian yhteisöverojärjestelmässä

| (23) | Tuloverolaissa vahvistetaan Belgiassa sovellettavat tuloverosäännöt. Lain 1 §:ssä määritetään neljä tuloveroluokkaa: luonnolliset henkilöt (II osasto, 3–178 §), yhtiöt, joiden kotipaikka on Belgiassa (III osasto, 179–219 §), muut oikeushenkilöt (IV osasto, 220–226 §) sekä verovelvolliset, joiden kotipaikka ei ole Belgiassa – luonnolliset henkilöt, yritykset ja muut oikeushenkilöt (V osasto, 227–248/3 §). |
| --- | --- |

(23)

Tuloverolaissa vahvistetaan Belgiassa sovellettavat tuloverosäännöt. Lain 1 §:ssä määritetään neljä tuloveroluokkaa: luonnolliset henkilöt (II osasto, 3–178 §), yhtiöt, joiden kotipaikka on Belgiassa (III osasto, 179–219 §), muut oikeushenkilöt (IV osasto, 220–226 §) sekä verovelvolliset, joiden kotipaikka ei ole Belgiassa – luonnolliset henkilöt, yritykset ja muut oikeushenkilöt (V osasto, 227–248/3 §).

| (24) | Tuloverolain 183 §:ssä säädetään, että III osaston (yhtiöt, joiden kotipaikka on Belgiassa) mukaisesti verotettavat tulot ovat saman tyyppisiä kuin II osaston (luonnolliset henkilöt) mukaisesti verotettavat tulot ja että veronalainen määrä vahvistetaan voittoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tuloverolain 24 §:ssä täsmennetään, että teollisten, kaupallisten ja maatalousyritysten verotettavat tulot kattavat kaikki yritystoiminnasta saatavat tulot, mukaan lukien voitot, jotka ovat peräisin ”kaikista näiden yritysten hoitamista tai niiden välityksellä hoidetuista toiminnoista” sekä ”varojen arvon kasvusta – – ja saatavien arvon alenemisesta – –, kun arvonnousut tai arvonlaskut ovat toteutuneet kirjanpidossa tai tilinpäätöksessä tai ne on kirjattu niihin”. |
| --- | --- |

(24)

Tuloverolain 183 §:ssä säädetään, että III osaston (yhtiöt, joiden kotipaikka on Belgiassa) mukaisesti verotettavat tulot ovat saman tyyppisiä kuin II osaston (luonnolliset henkilöt) mukaisesti verotettavat tulot ja että veronalainen määrä vahvistetaan voittoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tuloverolain 24 §:ssä täsmennetään, että teollisten, kaupallisten ja maatalousyritysten verotettavat tulot kattavat kaikki yritystoiminnasta saatavat tulot, mukaan lukien voitot, jotka ovat peräisin ”kaikista näiden yritysten hoitamista tai niiden välityksellä hoidetuista toiminnoista” sekä ”varojen arvon kasvusta – – ja saatavien arvon alenemisesta – –, kun arvonnousut tai arvonlaskut ovat toteutuneet kirjanpidossa tai tilinpäätöksessä tai ne on kirjattu niihin”.

| (25) | Tuloverolain 185 §:n 1 momentissa säädetään, että yhtiöitä verotetaan kokonaisvoitosta ennen osingonjakoa. Kun säännöstä luetaan yhdessä tuloverolain 1, 24 ja 183 §:n kanssa, se tarkoittaa, että Belgian verolainsäädännön mukaisen verotettavan voiton on sisällettävä – lähtökohtaisesti ja riippumatta siitä, korotetaanko tai alennetaanko sitä mahdollisesti myöhemmin – ainakin verovelvollisen kirjanpitoon kirjatun voiton kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(25)

Tuloverolain 185 §:n 1 momentissa säädetään, että yhtiöitä verotetaan kokonaisvoitosta ennen osingonjakoa. Kun säännöstä luetaan yhdessä tuloverolain 1, 24 ja 183 §:n kanssa, se tarkoittaa, että Belgian verolainsäädännön mukaisen verotettavan voiton on sisällettävä – lähtökohtaisesti ja riippumatta siitä, korotetaanko tai alennetaanko sitä mahdollisesti myöhemmin – ainakin verovelvollisen kirjanpitoon kirjatun voiton kokonaismäärä.

| (26) | Belgian tuloveron peruste määräytyy siis lähtökohtaisesti verovelvollisen kirjanpitoon todellisuudessa kirjatun voiton perusteella. Veropohjaa voidaan myöhemmin oikaisuilla laajentaa (esimerkiksi vähennyskelvottomat menot) tai alentaa (esimerkiksi tiettyjen jaettujen osinkojen osittainen verovapaus, edellisten tilikausien tappiot tai verokannustimet). Kaikissa näissä tapauksissa verovelvollisten on ilmoitettava veroviranomaisille tietoja veroilmoituksessaan (lomake 275.1) ja kyettävä esittämään tositteet oikaisujen perusteista. |
| --- | --- |

(26)

Belgian tuloveron peruste määräytyy siis lähtökohtaisesti verovelvollisen kirjanpitoon todellisuudessa kirjatun voiton perusteella. Veropohjaa voidaan myöhemmin oikaisuilla laajentaa (esimerkiksi vähennyskelvottomat menot) tai alentaa (esimerkiksi tiettyjen jaettujen osinkojen osittainen verovapaus, edellisten tilikausien tappiot tai verokannustimet). Kaikissa näissä tapauksissa verovelvollisten on ilmoitettava veroviranomaisille tietoja veroilmoituksessaan (lomake 275.1) ja kyettävä esittämään tositteet oikaisujen perusteista.

| (27) | Kun Belgian verolainsäädännön mukaan osa verovelvollisen todellisuudessa kirjaamasta voitosta on varauksena pysyvästi vapautettu verosta, oikaisu voidaan tehdä veropohjan ensimmäisen laskutoimituksen yhteydessä niin kutsutun alkuperäisen varausosuuden korotuksen avulla. |
| --- | --- |

(27)

Kun Belgian verolainsäädännön mukaan osa verovelvollisen todellisuudessa kirjaamasta voitosta on varauksena pysyvästi vapautettu verosta, oikaisu voidaan tehdä veropohjan ensimmäisen laskutoimituksen yhteydessä niin kutsutun alkuperäisen varausosuuden korotuksen avulla.

| (28) | Vaikka veropohja ei aina välttämättä vastaa verovelvollisen tilinpäätökseen kirjattua nettovoittoa, koska siihen on tehty verotuksellisia oikaisuja, veropohjan on näin ollen joka tapauksessa lähtökohtaisesti määräydyttävä tileihin todellisuudessa kirjattuihin lukuihin. Veropohjan määrittäminen voidaan esimerkiksi aloittaa laskemalla verotettavien varausten nettokasvu tai -vähenemä (tilikauden voitto/tappio, edellisten tilikausien voitto/tappio, muu jakamaton voitto verovuoden aikana). Verovelvollisen tileihin kirjattuja tai sen veroilmoitukseen merkittyjä lukuja voidaan verolainsäädännön tai verotarkastuksen perusteella oikaista tai korjata. |
| --- | --- |

(28)

Vaikka veropohja ei aina välttämättä vastaa verovelvollisen tilinpäätökseen kirjattua nettovoittoa, koska siihen on tehty verotuksellisia oikaisuja, veropohjan on näin ollen joka tapauksessa lähtökohtaisesti määräydyttävä tileihin todellisuudessa kirjattuihin lukuihin. Veropohjan määrittäminen voidaan esimerkiksi aloittaa laskemalla verotettavien varausten nettokasvu tai -vähenemä (tilikauden voitto/tappio, edellisten tilikausien voitto/tappio, muu jakamaton voitto verovuoden aikana). Verovelvollisen tileihin kirjattuja tai sen veroilmoitukseen merkittyjä lukuja voidaan verolainsäädännön tai verotarkastuksen perusteella oikaista tai korjata.

2.2.2   
  Kesäkuun 21 päivänä 2004 annettu laki tuloverolain muuttamisesta

Kesäkuun 21 päivänä 2004 annettu laki tuloverolain muuttamisesta

| (29) | Belgiassa otettiin 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla (13) käyttöön uusia verosäännöksiä, jotka koskevat monikansalliseen konserniin kuuluvien, toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten rajat ylittäviä liiketoimia. Tuloverolain 185 §:ään lisättiin 2 momentti, jolla Belgian lainsäädäntöön siirrettiin kansainvälisesti tunnustettu, siirtohinnoitteluun sovellettava markkinaehtoperiaate (14). Tuloverolain 185 §:n 2 momentissa säädetään seuraavaa:

  ”– milloin toisiinsa etuyhteydessä olevien yhtiöiden muodostamaan monikansalliseen konserniin kuuluvien kahden yhtiön välillä on rajat ylittäviä keskinäisiä suhteita, noudatetaan seuraavaa:






  a) | Jos – – [toisiinsa etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(29)

Belgiassa otettiin 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla (13) käyttöön uusia verosäännöksiä, jotka koskevat monikansalliseen konserniin kuuluvien, toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten rajat ylittäviä liiketoimia. Tuloverolain 185 §:ään lisättiin 2 momentti, jolla Belgian lainsäädäntöön siirrettiin kansainvälisesti tunnustettu, siirtohinnoitteluun sovellettava markkinaehtoperiaate (14). Tuloverolain 185 §:n 2 momentissa säädetään seuraavaa:

13

14

”– milloin toisiinsa etuyhteydessä olevien yhtiöiden muodostamaan monikansalliseen konserniin kuuluvien kahden yhtiön välillä on rajat ylittäviä keskinäisiä suhteita, noudatetaan seuraavaa:

a)

Jos – – [toisiinsa etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.

| b) | Jos yrityksen tuloon luetaan tuloa, joka luetaan myös toisen yrityksen tuloon, ja näin mukaan luettu tulo on tuloa, joka olisi kertynyt jälkimmäiselle yritykselle, jos yritysten välillä sovitut ehdot olisivat olleet sellaisia, joista riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, ensin mainitun yrityksen tuloa on oikaistava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Jos yrityksen tuloon luetaan tuloa, joka luetaan myös toisen yrityksen tuloon, ja näin mukaan luettu tulo on tuloa, joka olisi kertynyt jälkimmäiselle yritykselle, jos yritysten välillä sovitut ehdot olisivat olleet sellaisia, joista riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, ensin mainitun yrityksen tuloa on oikaistava asianmukaisesti.

Edellä olevaa ensimmäisen kohdan a alakohtaa sovelletaan tämän kuitenkaan rajoittamatta kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta tehdyn yleissopimuksen soveltamista.”

| (30) | Vaikka tuloverolain 185 §:n 2 momentti on muotoiltu toisin, se on tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan kaltainen. Tämä mallisopimus muodostaa siirtohinnoitteluoikaisujen oikeusperustan useimmissa kahden oikeudenkäyttöalueen välisissä, jommallakummalla oikeudenkäyttöalueella asuvan verovelvollisen tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevissa sopimuksissa, jäljempänä ’kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus’. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka tuloverolain 185 §:n 2 momentti on muotoiltu toisin, se on tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan kaltainen. Tämä mallisopimus muodostaa siirtohinnoitteluoikaisujen oikeusperustan useimmissa kahden oikeudenkäyttöalueen välisissä, jommallakummalla oikeudenkäyttöalueella asuvan verovelvollisen tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevissa sopimuksissa, jäljempänä ’kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus’.

| (31) | Tuloverolain 185 §:n 2 momentin toisen kohdan mukaisesti ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu oikaisu ylöspäin ja b alakohdassa tarkoitettu oikaisu alaspäin edellyttävät ennakkoratkaisua ja sitä edeltävää pakollista ennakkohyväksyntämenettelyä. Tapaukset, joissa oikaisu johtuu kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä tehdystä yleissopimuksesta, jäljempänä ’EU:n välimiesmenettely-yleissopimus’ (15), tai kaksinkertaista verotusta koskevasta sopimuksesta, ovat ainoat poikkeukset tähän sääntöön. |
| --- | --- |

(31)

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin toisen kohdan mukaisesti ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu oikaisu ylöspäin ja b alakohdassa tarkoitettu oikaisu alaspäin edellyttävät ennakkoratkaisua ja sitä edeltävää pakollista ennakkohyväksyntämenettelyä. Tapaukset, joissa oikaisu johtuu kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä tehdystä yleissopimuksesta, jäljempänä ’EU:n välimiesmenettely-yleissopimus’ (15), tai kaksinkertaista verotusta koskevasta sopimuksesta, ovat ainoat poikkeukset tähän sääntöön.

15

| (32) | Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetulla lailla muutettiin myös tuloverolain 235 §:n 2 alakohtaa niin, että tuloverolain 185 §:n 2 momentissa säädettyjä siirtohinnoittelusääntöjä sovelletaan myös ulkomailla asuvien yhtiöiden kiinteisiin toimipaikkoihin. |
| --- | --- |

(32)

Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetulla lailla muutettiin myös tuloverolain 235 §:n 2 alakohtaa niin, että tuloverolain 185 §:n 2 momentissa säädettyjä siirtohinnoittelusääntöjä sovelletaan myös ulkomailla asuvien yhtiöiden kiinteisiin toimipaikkoihin.

2.2.3   
  Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perustelut ja perustelujen sisältämät ohjeet

Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perustelut ja perustelujen sisältämät ohjeet

2.2.3.1   
  Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perustelut

Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perustelut

| (33) | Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perusteluissa, jäljempänä ’perustelut’, esitetään ohjeita, jotka koskevat tuloverolain 185 §:n 2 momentin tarkoitusta ja soveltamista (16). Perustelujen mukaan tuloverolain 185 §:n 2 momentti ”perustuu tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan tekstiin” (17). Perusteluissa täsmennetään myös, että ”säännöksen avulla Belgian lainsäädäntö voidaan saattaa kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten mukaiseksi” (18). Niissä korostetaan, että kirjanpito- ja verolainsäädäntöjen välillä on erittäin voimakas yhteys, jonka vuoksi kirjanpitolainsäädännöstä poikkeaminen verotussyistä edellyttää nimenomaista oikeusperustaa. Markkinaehtoperiaatteen sisällyttämistä Belgian tuloverolainsäädäntöön pidettiin siis tarpeellisena, jotta voitaisiin tehdä siirtohintoihin oikaisuja, joita edellytetään kansainvälisesti sovituissa säännöissä mutta joista ei säädetä kirjanpitolainsäädännössä. |
| --- | --- |

(33)

Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain perusteluissa, jäljempänä ’perustelut’, esitetään ohjeita, jotka koskevat tuloverolain 185 §:n 2 momentin tarkoitusta ja soveltamista (16). Perustelujen mukaan tuloverolain 185 §:n 2 momentti ”perustuu tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan tekstiin” (17). Perusteluissa täsmennetään myös, että ”säännöksen avulla Belgian lainsäädäntö voidaan saattaa kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten mukaiseksi” (18). Niissä korostetaan, että kirjanpito- ja verolainsäädäntöjen välillä on erittäin voimakas yhteys, jonka vuoksi kirjanpitolainsäädännöstä poikkeaminen verotussyistä edellyttää nimenomaista oikeusperustaa. Markkinaehtoperiaatteen sisällyttämistä Belgian tuloverolainsäädäntöön pidettiin siis tarpeellisena, jotta voitaisiin tehdä siirtohintoihin oikaisuja, joita edellytetään kansainvälisesti sovituissa säännöissä mutta joista ei säädetä kirjanpitolainsäädännössä.

16

17

18

| (34) | Lain perusteluissa todetaan tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetystä veropohjaa alentavasta oikaisusta, että säännöksen tarkoituksena on ”(mahdollisen) kaksinkertaisen verotuksen välttäminen tai poistaminen”. Niissä täsmennetään myös, että oikaisu tehdään vain, jos ennakkoratkaisuyksikkö (Service des Décisions Anticipées) pitää sitä sekä periaatteessa että määrällisesti perusteltuna. |
| --- | --- |

(34)

Lain perusteluissa todetaan tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetystä veropohjaa alentavasta oikaisusta, että säännöksen tarkoituksena on ”(mahdollisen) kaksinkertaisen verotuksen välttäminen tai poistaminen”. Niissä täsmennetään myös, että oikaisu tehdään vain, jos ennakkoratkaisuyksikkö (Service des Décisions Anticipées) pitää sitä sekä periaatteessa että määrällisesti perusteltuna.

| (35) | Perusteluissa esitetään myös ohjeita siitä, mitä tarkoitetaan toisiinsa etuyhteydessä olevista yhtiöistä muodostuvalla monikansallisella konsernilla, ja ennakkoratkaisuyksikön tehtävistä. Niiden mukaan ennakkoratkaisuyksikön on veropohjaa määrittäessään erityisesti arvioitava käytettyä menetelmää, harjoitettuja toimintoja, otettuja riskejä ja käytettyä varallisuutta. |
| --- | --- |

(35)

Perusteluissa esitetään myös ohjeita siitä, mitä tarkoitetaan toisiinsa etuyhteydessä olevista yhtiöistä muodostuvalla monikansallisella konsernilla, ja ennakkoratkaisuyksikön tehtävistä. Niiden mukaan ennakkoratkaisuyksikön on veropohjaa määrittäessään erityisesti arvioitava käytettyä menetelmää, harjoitettuja toimintoja, otettuja riskejä ja käytettyä varallisuutta.

2.2.3.2   
  Heinäkuun 4 päivänä 2006 annettu hallinnollinen soveltamisohje

Heinäkuun 4 päivänä 2006 annettu hallinnollinen soveltamisohje

| (36) | Heinäkuun 4 päivänä 2006 julkaistiin hallinnollinen soveltamisohje, joka sisälsi sekä siirtohintoja korottavia että niitä alentavia oikaisuja koskevia tuloverolain 185 §:n 2 momentin soveltamisohjeita, jäljempänä ’soveltamisohje’ (19). Soveltamisohjeessa vahvistetaan lain perusteluissa esitetyt määritelmät, jotka koskevat tuloverolain 185 §:n 2 momentissa tarkoitettuja monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä ja rajat ylittäviä liiketoimia. Siinä kuvaillaan myös ennakkoratkaisuyksikön tehtäviä, vastuita ja toimivaltaa. |
| --- | --- |

(36)

Heinäkuun 4 päivänä 2006 julkaistiin hallinnollinen soveltamisohje, joka sisälsi sekä siirtohintoja korottavia että niitä alentavia oikaisuja koskevia tuloverolain 185 §:n 2 momentin soveltamisohjeita, jäljempänä ’soveltamisohje’ (19). Soveltamisohjeessa vahvistetaan lain perusteluissa esitetyt määritelmät, jotka koskevat tuloverolain 185 §:n 2 momentissa tarkoitettuja monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä ja rajat ylittäviä liiketoimia. Siinä kuvaillaan myös ennakkoratkaisuyksikön tehtäviä, vastuita ja toimivaltaa.

19

| (37) | Soveltamisohjeessa mainitaan, että veropohjaa alentavat oikaisut edellyttävät ennakkoratkaisuyksikön hyväksyntää ja että viranomainen voi itsenäisesti päättää tapauskohtaisista ehdoista. Tämän todetaan lisäävän tehokkuutta ja verovelvollisten tuntemaa varmuutta sekä parantavan investointi-ilmapiiriä Belgiassa. |
| --- | --- |

(37)

Soveltamisohjeessa mainitaan, että veropohjaa alentavat oikaisut edellyttävät ennakkoratkaisuyksikön hyväksyntää ja että viranomainen voi itsenäisesti päättää tapauskohtaisista ehdoista. Tämän todetaan lisäävän tehokkuutta ja verovelvollisten tuntemaa varmuutta sekä parantavan investointi-ilmapiiriä Belgiassa.

| (38) | Soveltamisohjeessa vahvistetaan, että veropohjaa laskettaessa tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukainen veropohjaa alentava oikaisu tehdään niin kutsutun alkuperäisen varausosuuden korotuksen muodossa yhtiön veroilmoituksessa (lomake 275.1) (20). Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa veropohjaa alentavan oikaisun yhteydessä käytetystä sanasta ”asianmukaisesti” soveltamisohjeessa huomautetaan, ettei veropohjaa alentavaa vastaoikaisua (21) tehdä, jos toisen veroalueen tekemä veropohjaa laajentava ensioikaisu on liian suuri. Siinä selostetaan myös tapaa, jolla siirtohintojen oikaisut on kirjattava kyseisen belgialaisen yhtiön verotileihin. Soveltamisohjeessa muistutetaan vielä, että tuloverolain 185 §:n 2 momenttia sovelletaan 19 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

(38)

Soveltamisohjeessa vahvistetaan, että veropohjaa laskettaessa tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukainen veropohjaa alentava oikaisu tehdään niin kutsutun alkuperäisen varausosuuden korotuksen muodossa yhtiön veroilmoituksessa (lomake 275.1) (20). Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa veropohjaa alentavan oikaisun yhteydessä käytetystä sanasta ”asianmukaisesti” soveltamisohjeessa huomautetaan, ettei veropohjaa alentavaa vastaoikaisua (21) tehdä, jos toisen veroalueen tekemä veropohjaa laajentava ensioikaisu on liian suuri. Siinä selostetaan myös tapaa, jolla siirtohintojen oikaisut on kirjattava kyseisen belgialaisen yhtiön verotileihin. Soveltamisohjeessa muistutetaan vielä, että tuloverolain 185 §:n 2 momenttia sovelletaan 19 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen.

20

21

2.2.3.3   Valtiovarainministerin vastaus parlamentin kysymyksiin ylisuurten voittojen verovapaudesta

Valtiovarainministerin vastaus parlamentin kysymyksiin ylisuurten voittojen verovapaudesta

| (39) | Tuolloinen valtiovarainministeri vahvisti vuonna 2005 esitettyyn parlamentin kysymykseen antamassaan vastauksessa (22), ettei konsernin belgialaista toimipaikkaa pitäisi Belgiassa verottaa todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton. Hän totesi myös, ettei ollut Belgian veroviranomaisten tehtävänä ratkaista, mitkä ovat ne konsernin muut ulkomaiset toimipaikat, joiden on lisättävä nämä ylisuuret voitot veropohjaansa. |
| --- | --- |

(39)

Tuolloinen valtiovarainministeri vahvisti vuonna 2005 esitettyyn parlamentin kysymykseen antamassaan vastauksessa (22), ettei konsernin belgialaista toimipaikkaa pitäisi Belgiassa verottaa todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton. Hän totesi myös, ettei ollut Belgian veroviranomaisten tehtävänä ratkaista, mitkä ovat ne konsernin muut ulkomaiset toimipaikat, joiden on lisättävä nämä ylisuuret voitot veropohjaansa.

22

| (40) | Vuonna 2007 esitetyssä, ennakkoratkaisuja ja kansainvälistä veronkiertoa koskevassa parlamentin kysymyksessä (23) viitattiin yhteyteen, joka vallitsee yhtäältä tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a ja b alakohdan ja toisaalta näitä alakohtia vastaavien tulo- ja varallisuusverotusta koskevan OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan välillä. Kysymyksen esittänyt kansanedustaja huomautti, että useimmissa Belgian tekemissä kaksinkertaista verotusta koskevissa sopimuksissa on vain määräys, joka koskee ylöspäin tehtäviä siirtohinnoitteluoikaisuja. Sopimuksissa, jotka sisältävät alaspäin tehtäviä siirtohinnoitteluoikaisuja koskevan määräyksen, Belgian viranomaisten alaspäin tekemää oikaisua vastaa aina toisen sopimusvaltion ylöspäin tekemä oikaisu. Kansanedustaja totesi myös, ettei monikaan verovelvollinen hakisi ennakkoratkaisua ylöspäin tehtävästä siirtohinnoitteluoikaisusta, vaikka velvoite koskee oikeudellisesti myös tämän tyyppistä oikaisua. Hän kysyi vielä, tekisikö Belgia yksipuolisesti oikaisun alaspäin, jos kyseinen toinen maa tekee vastaavan ensioikaisun tai sille ilmoitetaan Belgian alaspäin tekemästä oikaisusta. |
| --- | --- |

(40)

Vuonna 2007 esitetyssä, ennakkoratkaisuja ja kansainvälistä veronkiertoa koskevassa parlamentin kysymyksessä (23) viitattiin yhteyteen, joka vallitsee yhtäältä tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a ja b alakohdan ja toisaalta näitä alakohtia vastaavien tulo- ja varallisuusverotusta koskevan OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan välillä. Kysymyksen esittänyt kansanedustaja huomautti, että useimmissa Belgian tekemissä kaksinkertaista verotusta koskevissa sopimuksissa on vain määräys, joka koskee ylöspäin tehtäviä siirtohinnoitteluoikaisuja. Sopimuksissa, jotka sisältävät alaspäin tehtäviä siirtohinnoitteluoikaisuja koskevan määräyksen, Belgian viranomaisten alaspäin tekemää oikaisua vastaa aina toisen sopimusvaltion ylöspäin tekemä oikaisu. Kansanedustaja totesi myös, ettei monikaan verovelvollinen hakisi ennakkoratkaisua ylöspäin tehtävästä siirtohinnoitteluoikaisusta, vaikka velvoite koskee oikeudellisesti myös tämän tyyppistä oikaisua. Hän kysyi vielä, tekisikö Belgia yksipuolisesti oikaisun alaspäin, jos kyseinen toinen maa tekee vastaavan ensioikaisun tai sille ilmoitetaan Belgian alaspäin tekemästä oikaisusta.

23

| (41) | Tuolloinen valtiovarainministeri vastasi, että siihen mennessä oli saatu vain alaspäin tehtäviä oikaisuja koskevia hakemuksia. Hän vahvisti lisäksi, ettei ollut Belgian tehtävänä nimetä maata, jolle ylisuuret voitot kuuluisi kohdentaa, ja että oli siksi mahdotonta ratkaista, minkä maan kanssa vaihdettaisiin tietoja Belgiassa alaspäin tehdystä oikaisusta. |
| --- | --- |

(41)

Tuolloinen valtiovarainministeri vastasi, että siihen mennessä oli saatu vain alaspäin tehtäviä oikaisuja koskevia hakemuksia. Hän vahvisti lisäksi, ettei ollut Belgian tehtävänä nimetä maata, jolle ylisuuret voitot kuuluisi kohdentaa, ja että oli siksi mahdotonta ratkaista, minkä maan kanssa vaihdettaisiin tietoja Belgiassa alaspäin tehdystä oikaisusta.

| (42) | Tammikuussa 2015, ”LuxLeaks”-tapaukseen liittyvien lehdistöpaljastusten jälkeen parlamentin jäsenet esittivät valtiovarainministerille jälleen useita kysymyksiä verohallintojen keskinäisestä tietojenvaihdosta tai sen puutteesta, ylisuurten voittojen verojärjestelmän markkinoimisesta ”Only in Belgium” -mainoslauseella sekä ennakkoratkaisuilla monikansallisille yhtiöille tarjottavista mahdollisuuksista alentaa niiden maksettavaksi tulevan yhteisöveron määrää. (24) Valtiovarainministeri muistutti, että tehdessään ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja ennakkoratkaisuyksikkö vain soveltaa markkinaehtoperiaatetta, ja vahvisti valtiovarainministerin vuonna 2007 tietojenvaihdosta antaman vastauksen. |
| --- | --- |

(42)

Tammikuussa 2015, ”LuxLeaks”-tapaukseen liittyvien lehdistöpaljastusten jälkeen parlamentin jäsenet esittivät valtiovarainministerille jälleen useita kysymyksiä verohallintojen keskinäisestä tietojenvaihdosta tai sen puutteesta, ylisuurten voittojen verojärjestelmän markkinoimisesta ”Only in Belgium” -mainoslauseella sekä ennakkoratkaisuilla monikansallisille yhtiöille tarjottavista mahdollisuuksista alentaa niiden maksettavaksi tulevan yhteisöveron määrää. (24) Valtiovarainministeri muistutti, että tehdessään ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja ennakkoratkaisuyksikkö vain soveltaa markkinaehtoperiaatetta, ja vahvisti valtiovarainministerin vuonna 2007 tietojenvaihdosta antaman vastauksen.

Only in Belgium

24

2.2.4   
  Joulukuun 24 päivänä 2002 annettu laki ennakkoratkaisuja koskevan järjestelmän käyttöön ottamisesta

Joulukuun 24 päivänä 2002 annettu laki ennakkoratkaisuja koskevan järjestelmän käyttöön ottamisesta

| (43) | Valtiovarainministeri voi 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain nojalla ratkaista ennakkoratkaisulla kaikki verolainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvät hakemukset (25). |
| --- | --- |

(43)

Valtiovarainministeri voi 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain nojalla ratkaista ennakkoratkaisulla kaikki verolainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvät hakemukset (25).

25

| (44) | Kyseisen lain 20 §:ssä määritellään ennakkoratkaisu ja vahvistetaan periaate, jonka mukaan ennakkoratkaisulla ei voida alentaa maksettavan veron määrää tai vapauttaa verovelvollista verosta.
  ”Ennakkoratkaisulla tarkoitetaan oikeustoimea, jolla liittovaltion verohallinto päättää voimassa olevien säännösten mukaisesti, miten lakia sovelletaan tiettyyn tilanteeseen tai toimenpiteeseen, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia.
  Ennakkoratkaisulla ei voida vapauttaa verosta tai alentaa veroa.” |
| --- | --- |

(44)

Kyseisen lain 20 §:ssä määritellään ennakkoratkaisu ja vahvistetaan periaate, jonka mukaan ennakkoratkaisulla ei voida alentaa maksettavan veron määrää tai vapauttaa verovelvollista verosta.

”Ennakkoratkaisulla tarkoitetaan oikeustoimea, jolla liittovaltion verohallinto päättää voimassa olevien säännösten mukaisesti, miten lakia sovelletaan tiettyyn tilanteeseen tai toimenpiteeseen, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia.

Ennakkoratkaisulla ei voida vapauttaa verosta tai alentaa veroa.”

| (45) | Lain 22 §:ssä määritellään olosuhteet, joissa ennakkoratkaisua ei voida antaa. Näin on esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee tilanteita tai toimenpiteitä, jotka ovat samanlaiset kuin jo verotuksellisia seurauksia aiheuttaneet tilanteet tai toimenpiteet. Lain 23 §:ssä määritellään periaate, jonka mukaan ennakkoratkaisut sitovat verohallintoa sen tulevissa päätöksissä, sekä olosuhteet, joissa ennakkoratkaisu ei sido verohallintoa. Näin on silloin, kun ennakkoratkaisu osoittautuu perustamissopimusten määräysten, unionin oikeuden tai kansallisen oikeuden vastaiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Lain 22 §:ssä määritellään olosuhteet, joissa ennakkoratkaisua ei voida antaa. Näin on esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee tilanteita tai toimenpiteitä, jotka ovat samanlaiset kuin jo verotuksellisia seurauksia aiheuttaneet tilanteet tai toimenpiteet. Lain 23 §:ssä määritellään periaate, jonka mukaan ennakkoratkaisut sitovat verohallintoa sen tulevissa päätöksissä, sekä olosuhteet, joissa ennakkoratkaisu ei sido verohallintoa. Näin on silloin, kun ennakkoratkaisu osoittautuu perustamissopimusten määräysten, unionin oikeuden tai kansallisen oikeuden vastaiseksi.

| (46) | Ennakkoratkaisujärjestelmän perustamisesta 24 päivänä joulukuuta 2002 annettua lakia muutettiin 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla, jolla perustettiin riippumaton organisaatio ennakkoratkaisujen tekemisestä vastaavan Belgian viranomaisen alaisuuteen (26). Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain nojalla ennakkoratkaisujen tekemisestä vastaavan liittovaltion verohallinnon alaisuuteen perustettiin ennakkoratkaisuyksikkö 23 päivänä elokuuta 2004 annetulla kuninkaan asetuksella. Ennakkoratkaisuyksikkö julkaisee toiminnastaan vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

(46)

Ennakkoratkaisujärjestelmän perustamisesta 24 päivänä joulukuuta 2002 annettua lakia muutettiin 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla, jolla perustettiin riippumaton organisaatio ennakkoratkaisujen tekemisestä vastaavan Belgian viranomaisen alaisuuteen (26). Kesäkuun 21 päivänä 2004 annetun lain nojalla ennakkoratkaisujen tekemisestä vastaavan liittovaltion verohallinnon alaisuuteen perustettiin ennakkoratkaisuyksikkö 23 päivänä elokuuta 2004 annetulla kuninkaan asetuksella. Ennakkoratkaisuyksikkö julkaisee toiminnastaan vuosikertomuksen.

26

2.3   OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden kuvaus

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden kuvaus

2.3.1   OECD:n mallisopimus ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet

OECD:n mallisopimus ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet

| (47) | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, jäljempänä ’OECD’, laatii jäsenmailleen verotusta koskevia ohjeita. OECD:n siirtohinnoittelua koskevat ohjeet sisältyvät OECD:n mallisopimukseen ja monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten annettuihin OECD:n siirtohinnoittelua koskeviin toimintaohjeisiin, jäljempänä ’OECD:n siirtohinnoitteluohjeet’ (27), jotka ovat molemmat ei-sitovia oikeudellisia välineitä. |
| --- | --- |

(47)

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, jäljempänä ’OECD’, laatii jäsenmailleen verotusta koskevia ohjeita. OECD:n siirtohinnoittelua koskevat ohjeet sisältyvät OECD:n mallisopimukseen ja monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten annettuihin OECD:n siirtohinnoittelua koskeviin toimintaohjeisiin, jäljempänä ’OECD:n siirtohinnoitteluohjeet’ (27), jotka ovat molemmat ei-sitovia oikeudellisia välineitä.

27

| (48) | Koska OECD:n mallisopimus ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet eivät ole sitovia, OECD:n jäsenmaiden verohallintoja vain kehotetaan noudattamaan niitä. Ne toimivat kuitenkin yleisinä esikuvina ja vaikuttavat OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi ne ovat useissa OECD:n jäsenmaissa saaneet lainvoiman, tai niitä käytetään ohjenuorana tulkittaessa kaksinkertaista verotusta koskevia sopimuksia ja kansallista verolainsäädäntöä (28). Komissio mainitsee OECD:n mallisopimuksen ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet tässä päätöksessä, koska ne perustuvat OECD:n puitteissa käytyihin asiantuntijakeskusteluihin ja niissä käsitellään menetelmiä, joiden avulla voidaan vastata yhteisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(48)

Koska OECD:n mallisopimus ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet eivät ole sitovia, OECD:n jäsenmaiden verohallintoja vain kehotetaan noudattamaan niitä. Ne toimivat kuitenkin yleisinä esikuvina ja vaikuttavat OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi ne ovat useissa OECD:n jäsenmaissa saaneet lainvoiman, tai niitä käytetään ohjenuorana tulkittaessa kaksinkertaista verotusta koskevia sopimuksia ja kansallista verolainsäädäntöä (28). Komissio mainitsee OECD:n mallisopimuksen ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeet tässä päätöksessä, koska ne perustuvat OECD:n puitteissa käytyihin asiantuntijakeskusteluihin ja niissä käsitellään menetelmiä, joiden avulla voidaan vastata yhteisiin haasteisiin.

28

| (49) | OECD:n mallisopimus ja sen kommentaarit sisältävät kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten tulkintaa koskevia ohjeita. OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa annetaan verohallinnoille ja monikansallisille yrityksille ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta siirtohinnoitteluun (29). Siirtohinnalla tarkoitetaan hintaa, joka laskutetaan samaan konserniin kuuluvien eri yritysten välisistä liiketoimista. Monikansalliseen konserniin kuuluvat yritykset voivat keskinäisten sidostensa ansiosta sopia konsernin sisäisissä suhteissaan erityisehdoista, joilla on vaikutusta siirtohintoihin (ja siten myös verotettaviin tuloihin) ja jotka poikkeavat ehdoista, joita olisi sovellettu, jos kyseiset yritykset olisivat toimineet riippumattomien yritysten tavoin (30). Tämä voi mahdollistaa voittojen siirtämisen yhdeltä veroalueelta toiselle ja kannustaa kohdentamaan niin vähän voittoja kuin mahdollista alueille, joilla niitä verotetaan enemmän. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi verohallintojen pitäisi hyväksyä vain sellaiset samaan konserniin kuuluvien yritysten väliset siirtohinnat, jotka vastaavat sellaisten itsenäisten yritysten välillä vahvistettuja liiketoimien hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa (31). Tätä kutsutaan markkinaehtoperiaatteeksi. |
| --- | --- |

(49)

OECD:n mallisopimus ja sen kommentaarit sisältävät kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten tulkintaa koskevia ohjeita. OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa annetaan verohallinnoille ja monikansallisille yrityksille ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta siirtohinnoitteluun (29). Siirtohinnalla tarkoitetaan hintaa, joka laskutetaan samaan konserniin kuuluvien eri yritysten välisistä liiketoimista. Monikansalliseen konserniin kuuluvat yritykset voivat keskinäisten sidostensa ansiosta sopia konsernin sisäisissä suhteissaan erityisehdoista, joilla on vaikutusta siirtohintoihin (ja siten myös verotettaviin tuloihin) ja jotka poikkeavat ehdoista, joita olisi sovellettu, jos kyseiset yritykset olisivat toimineet riippumattomien yritysten tavoin (30). Tämä voi mahdollistaa voittojen siirtämisen yhdeltä veroalueelta toiselle ja kannustaa kohdentamaan niin vähän voittoja kuin mahdollista alueille, joilla niitä verotetaan enemmän. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi verohallintojen pitäisi hyväksyä vain sellaiset samaan konserniin kuuluvien yritysten väliset siirtohinnat, jotka vastaavat sellaisten itsenäisten yritysten välillä vahvistettuja liiketoimien hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa (31). Tätä kutsutaan markkinaehtoperiaatteeksi.

29

30

31

| (50) | Markkinaehtoperiaatteen soveltaminen perustuu näin ollen etuyhteydessä tehtyjen (konsernin sisäisten) liiketoimien ehtojen vertaamiseen itsenäisten yritysten välillä vastaavanlaisissa olosuhteissa toteutettujen vertailukelpoisten liiketoimien ehtoihin. Tarkoituksena on varmistaa, ettei mikään vertailtavien tilanteiden välinen mahdollinen ero voisi olennaisesti vaikuttaa arvioitavaan tekijään (esimerkiksi hintaan tai katteeseen) tai että kohtuullisen tarkkoja oikaisuja voidaan tehdä erojen olennaisten vaikutusten poistamiseksi. |
| --- | --- |

(50)

Markkinaehtoperiaatteen soveltaminen perustuu näin ollen etuyhteydessä tehtyjen (konsernin sisäisten) liiketoimien ehtojen vertaamiseen itsenäisten yritysten välillä vastaavanlaisissa olosuhteissa toteutettujen vertailukelpoisten liiketoimien ehtoihin. Tarkoituksena on varmistaa, ettei mikään vertailtavien tilanteiden välinen mahdollinen ero voisi olennaisesti vaikuttaa arvioitavaan tekijään (esimerkiksi hintaan tai katteeseen) tai että kohtuullisen tarkkoja oikaisuja voidaan tehdä erojen olennaisten vaikutusten poistamiseksi.

| (51) | Sekä OECD:n mallisopimus että OECD:n siirtohinnoitteluohjeet tukeutuvat OECD:n jäsenmaiden ja muidenkin maiden noudattamaan periaatteeseen, jonka mukaan monikansallisen konsernin muodostavia erillisiä oikeudellisia yksiköitä kohdellaan yhteisöverotuksessa erillisinä yksikköinä, jäljempänä ’erillisyhtiöperiaate’. Erillisyhtiöperiaatteesta seuraa, että monikansalliseen konserniin kuuluvaa yksittäistä yritystä verotetaan sen omien tulojen perusteella (32). OECD:n jäsenmaat ovat valinneet erillisyhtiöperiaatteen kansainväliseksi verotusperiaatteeksi, jotta kussakin maassa voitaisiin määritellä vero oikein ja estää kaksinkertainen verotus. Näin vältetään verohallintojen väliset ristiriidat ja helpotetaan kansainvälistä kauppaa ja investointeja. |
| --- | --- |

(51)

Sekä OECD:n mallisopimus että OECD:n siirtohinnoitteluohjeet tukeutuvat OECD:n jäsenmaiden ja muidenkin maiden noudattamaan periaatteeseen, jonka mukaan monikansallisen konsernin muodostavia erillisiä oikeudellisia yksiköitä kohdellaan yhteisöverotuksessa erillisinä yksikköinä, jäljempänä ’erillisyhtiöperiaate’. Erillisyhtiöperiaatteesta seuraa, että monikansalliseen konserniin kuuluvaa yksittäistä yritystä verotetaan sen omien tulojen perusteella (32). OECD:n jäsenmaat ovat valinneet erillisyhtiöperiaatteen kansainväliseksi verotusperiaatteeksi, jotta kussakin maassa voitaisiin määritellä vero oikein ja estää kaksinkertainen verotus. Näin vältetään verohallintojen väliset ristiriidat ja helpotetaan kansainvälistä kauppaa ja investointeja.

32

| (52) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdassa viitataan nimenomaisesti mittakaava- ja integraatioetuihin (synergioihin) markkinaehtoperiaatteen pohjana olevan erillisyhtiöperiaatteen yhteydessä:
  ”Markkinaehtoperiaatetta pidetään toisinaan lähtökohtaisesti virheellisenä, koska erillisyhtiöperiaatteessa ei aina oteta huomioon mittakaavaetuja ja yritysten integroitumisesta johtuvaa toimintojen välistä vuorovaikutusta. Ei kuitenkaan ole olemassa laajasti hyväksyttyjä, objektiivisia kriteerejä, joiden mukaisesti mittakaava- tai integroitumisedut kohdennettaisiin keskenään etuyhteydessä oleviin yrityksiin.” |
| --- | --- |

(52)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdassa viitataan nimenomaisesti mittakaava- ja integraatioetuihin (synergioihin) markkinaehtoperiaatteen pohjana olevan erillisyhtiöperiaatteen yhteydessä:

”Markkinaehtoperiaatetta pidetään toisinaan lähtökohtaisesti virheellisenä, koska erillisyhtiöperiaatteessa ei aina oteta huomioon mittakaavaetuja ja yritysten integroitumisesta johtuvaa toimintojen välistä vuorovaikutusta. Ei kuitenkaan ole olemassa laajasti hyväksyttyjä, objektiivisia kriteerejä, joiden mukaisesti mittakaava- tai integroitumisedut kohdennettaisiin keskenään etuyhteydessä oleviin yrityksiin.”

2.3.2   Markkinaehtoperiaate

Markkinaehtoperiaate

| (53) | Perustavanlaatuinen markkinaehtoperiaate ilmaistaan OECD:n mallisopimuksen 9 artiklassa. Tälle mallisopimukselle perustuvat Belgian ja muiden OECD:n jäsenmaiden ja yhä useamman OECD:n ulkopuolisen maan kaksinkertaista verotusta koskevat keskinäiset sopimukset. Koska siirtohintajärjestelyn joustavuus saattaa johtaa veropohjan siirtämiseen alueelta toiselle, markkinaehtoperiaate, joka on kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten keskeinen perusta, tukee näiden sopimusten tavoitetta, joka on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen ja veronkierron estäminen. |
| --- | --- |

(53)

Perustavanlaatuinen markkinaehtoperiaate ilmaistaan OECD:n mallisopimuksen 9 artiklassa. Tälle mallisopimukselle perustuvat Belgian ja muiden OECD:n jäsenmaiden ja yhä useamman OECD:n ulkopuolisen maan kaksinkertaista verotusta koskevat keskinäiset sopimukset. Koska siirtohintajärjestelyn joustavuus saattaa johtaa veropohjan siirtämiseen alueelta toiselle, markkinaehtoperiaate, joka on kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten keskeinen perusta, tukee näiden sopimusten tavoitetta, joka on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen ja veronkierron estäminen.

| (54) | OECD:n mallisopimuksen 9 artiklassa esitetään tapa, jolla käytännössä voidaan siirtohinnoittelun yhteydessä oikaista veropohjaa, ja täsmennetään, milloin nämä oikaisut on tehtävä.






  — | OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että sopimusvaltio voi laajentaa alueellaan asuvan verovelvollisen veropohjaa, jos se katsoo sen olevan liian suppea kyseisen verovelvollisen soveltamien siirtohintojen vuoksi, ja verottaa sitä sen mukaisesti. Tätä kutsutaan ”ensioikaisuksi”, ja kyseinen verohallinto tarkistaa sillä ylöspäin verovelvollisen ilmoittamia verotettavia voittoja (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

OECD:n mallisopimuksen 9 artiklassa esitetään tapa, jolla käytännössä voidaan siirtohinnoittelun yhteydessä oikaista veropohjaa, ja täsmennetään, milloin nämä oikaisut on tehtävä.

—

OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että sopimusvaltio voi laajentaa alueellaan asuvan verovelvollisen veropohjaa, jos se katsoo sen olevan liian suppea kyseisen verovelvollisen soveltamien siirtohintojen vuoksi, ja verottaa sitä sen mukaisesti. Tätä kutsutaan ”ensioikaisuksi”, ja kyseinen verohallinto tarkistaa sillä ylöspäin verovelvollisen ilmoittamia verotettavia voittoja (33).

33

| — | Mallisopimuksen 9 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on estää se, että voittoja, joita ensioikaisun tehnyt sopimusvaltio on 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti verottanut, verotetaan myös toisessa sopimusvaltiossa asuvan etuyhteysyrityksen voittoina. (34) Tätä varten määräyksessä velvoitetaan toinen sopimusvaltio joko alentamaan viimeksi mainitun etuyhteysyrityksen veropohjaa niitä oikaistuja voittoja vastaavasti, joita ensin mainittu sopimusvaltio on ensioikaisun jälkeen verottanut, tai määräämään jo maksettujen verojen palauttamisesta. Tämä toisen sopimusvaltion tekemä oikaisu ei kuitenkaan ole automaattinen. Jos kyseinen sopimusvaltio ei pidä ensioikaisua periaatteessa oikeutettuna tai summaltaan oikeana, se voi jättää oman oikaisunsa tekemättä – ja yleensä tekeekin niin (35). |
| --- | --- |

—

Mallisopimuksen 9 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on estää se, että voittoja, joita ensioikaisun tehnyt sopimusvaltio on 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti verottanut, verotetaan myös toisessa sopimusvaltiossa asuvan etuyhteysyrityksen voittoina. (34) Tätä varten määräyksessä velvoitetaan toinen sopimusvaltio joko alentamaan viimeksi mainitun etuyhteysyrityksen veropohjaa niitä oikaistuja voittoja vastaavasti, joita ensin mainittu sopimusvaltio on ensioikaisun jälkeen verottanut, tai määräämään jo maksettujen verojen palauttamisesta. Tämä toisen sopimusvaltion tekemä oikaisu ei kuitenkaan ole automaattinen. Jos kyseinen sopimusvaltio ei pidä ensioikaisua periaatteessa oikeutettuna tai summaltaan oikeana, se voi jättää oman oikaisunsa tekemättä – ja yleensä tekeekin niin (35).

34

35

Toisen sopimusvaltion 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemää veropohjaa alentavaa oikaisua kutsutaan ”vastaoikaisuksi”, ja kun se tehdään, se estää voittojen kaksinkertaisen verotuksen.

| (55) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa esitetään viisi menetelmää markkinaehtoisen siirtohinnan arvioimiseksi ja voiton jakamiseksi samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) jälleenmyyntihintamenetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä (TNMM) ja v) voitonjakamismenetelmä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa erotetaan toisistaan perinteiset liiketoimimenetelmät (kolme ensimmäistä menetelmää) ja liiketoimivoittomenetelmät (kaksi jälkimmäistä menetelmää). Monikansalliset yritykset voivat vapaasti soveltaa muita kuin ohjeissa kuvattuja siirtohinnoittelumenetelmiä, kunhan niiden tuloksena saadaan markkinaehtoinen siirtohinta (36). |
| --- | --- |

(55)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa esitetään viisi menetelmää markkinaehtoisen siirtohinnan arvioimiseksi ja voiton jakamiseksi samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) jälleenmyyntihintamenetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä (TNMM) ja v) voitonjakamismenetelmä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa erotetaan toisistaan perinteiset liiketoimimenetelmät (kolme ensimmäistä menetelmää) ja liiketoimivoittomenetelmät (kaksi jälkimmäistä menetelmää). Monikansalliset yritykset voivat vapaasti soveltaa muita kuin ohjeissa kuvattuja siirtohinnoittelumenetelmiä, kunhan niiden tuloksena saadaan markkinaehtoinen siirtohinta (36).

36

| (56) | TNMM on yksi niin kutsutuista epäsuorista menetelmistä, joilla voidaan määritellä liiketoimen markkinaehtoinen hinta ja jakaa voitto samaan konserniin kuuluvien yritysten kesken. Menetelmällä ei arvioida niinkään yhdestä liiketoimesta, vaan pikemminkin etuyhteysliiketoimien sarjasta tai kokonaisesta toiminnosta saatavat markkinaehtoiset voitot. |
| --- | --- |

(56)

TNMM on yksi niin kutsutuista epäsuorista menetelmistä, joilla voidaan määritellä liiketoimen markkinaehtoinen hinta ja jakaa voitto samaan konserniin kuuluvien yritysten kesken. Menetelmällä ei arvioida niinkään yhdestä liiketoimesta, vaan pikemminkin etuyhteysliiketoimien sarjasta tai kokonaisesta toiminnosta saatavat markkinaehtoiset voitot.

| (57) | TNMM:ää sovellettaessa on valittava, kumman etuyhteysliiketoimen tai etuyhteysliiketoimien sarjan osapuolen testaamista varten voittoindikaattori (37) valitaan. Valinnan on sovittava yhteen toteutetun toimintoarvioinnin kanssa. Yleensä TNMM:ään perustuvassa tarkastelussa testataan se osapuoli, johon menetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Käytännössä tämä on yleensä kahdesta osapuolesta se, joka on toimintoarvioinnin perusteella yksinkertaisempi, ja etuyhteysliiketoimista tai etuyhteysliiketoimien sarjasta kertyvä jäännösvoitto kohdennetaan monimutkaisemmalle osapuolelle. (38) |
| --- | --- |

(57)

TNMM:ää sovellettaessa on valittava, kumman etuyhteysliiketoimen tai etuyhteysliiketoimien sarjan osapuolen testaamista varten voittoindikaattori (37) valitaan. Valinnan on sovittava yhteen toteutetun toimintoarvioinnin kanssa. Yleensä TNMM:ään perustuvassa tarkastelussa testataan se osapuoli, johon menetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Käytännössä tämä on yleensä kahdesta osapuolesta se, joka on toimintoarvioinnin perusteella yksinkertaisempi, ja etuyhteysliiketoimista tai etuyhteysliiketoimien sarjasta kertyvä jäännösvoitto kohdennetaan monimutkaisemmalle osapuolelle. (38)

37

38

| (58) | TNMM:ää sovelletaankin usein silloin, kun kaikki liiketoimeen tai liiketoimiin liittyvät monimutkaiset ja/tai ainutlaatuiset panokset tulevat etuyhteysliiketoimen tai etuyhteysliiketoimien sarjan yhdeltä osapuolelta ja toinen osapuoli puolestaan huolehtii juoksevammista ja/tai automaattisemmista toiminnoista eikä tarjoa lainkaan ainutlaatuista panosta. Tällainen on tilanne esimerkiksi silloin, kun kyseessä on jakelija, jonka riski on vähäinen. TNMM ei sen sijaan yleensä ole luotettava, jos kummankin osapuolen osuus on ainutlaatuinen ja arvokas. Tällaisessa tapauksessa voitonjakamismenetelmää pidetään asianmukaisimpana siirtohinnoittelumenetelmänä (39). |
| --- | --- |

(58)

TNMM:ää sovelletaankin usein silloin, kun kaikki liiketoimeen tai liiketoimiin liittyvät monimutkaiset ja/tai ainutlaatuiset panokset tulevat etuyhteysliiketoimen tai etuyhteysliiketoimien sarjan yhdeltä osapuolelta ja toinen osapuoli puolestaan huolehtii juoksevammista ja/tai automaattisemmista toiminnoista eikä tarjoa lainkaan ainutlaatuista panosta. Tällainen on tilanne esimerkiksi silloin, kun kyseessä on jakelija, jonka riski on vähäinen. TNMM ei sen sijaan yleensä ole luotettava, jos kummankin osapuolen osuus on ainutlaatuinen ja arvokas. Tällaisessa tapauksessa voitonjakamismenetelmää pidetään asianmukaisimpana siirtohinnoittelumenetelmänä (39).

39

2.4   Riidanalaisen järjestelmän edunsaajat

Riidanalaisen järjestelmän edunsaajat

| (59) | Ylisuurten voittojen verojärjestelmää on sovellettu vuodesta 2004 alkaen, ja sen merkitys on vähitellen kasvanut. Belgian toimittamien tietojen mukaan riidanalaisesta järjestelmästä on sen käyttöönoton jälkeen hyötynyt 55 yritystä, ja ennakkoratkaisuja on tehty 66 (40). Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät ne ole riidanalaisen järjestelmän käyttöön oton jälkeen koskaan hylänneet ylisuurten voittojen verovapautta koskevaa ennakkoratkaisuhakemusta (41). Riidanalaisen järjestelmän käyttöön oton jälkeen vuonna 2004 vuosittain tehtyjen ennakkoratkaisujen määrät esitetään taulukossa.

  Ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen määrät vuodesta 2004 alkaen

















  Vuosi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käsiteltyjen asioiden määrä | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Lähde: Belgian liittovaltion verohallinto, 31 päivänä toukokuuta 2014 |

(59)

Ylisuurten voittojen verojärjestelmää on sovellettu vuodesta 2004 alkaen, ja sen merkitys on vähitellen kasvanut. Belgian toimittamien tietojen mukaan riidanalaisesta järjestelmästä on sen käyttöönoton jälkeen hyötynyt 55 yritystä, ja ennakkoratkaisuja on tehty 66 (40). Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät ne ole riidanalaisen järjestelmän käyttöön oton jälkeen koskaan hylänneet ylisuurten voittojen verovapautta koskevaa ennakkoratkaisuhakemusta (41). Riidanalaisen järjestelmän käyttöön oton jälkeen vuonna 2004 vuosittain tehtyjen ennakkoratkaisujen määrät esitetään taulukossa.

40

41

Ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen määrät vuodesta 2004 alkaen

Ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen määrät vuodesta 2004 alkaen

Vuosi

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Käsiteltyjen asioiden määrä

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Lähde: Belgian liittovaltion verohallinto, 31 päivänä toukokuuta 2014

Lähde:

| (60) | Belgia on toimittanut tärkeimmät talouden tunnusluvut kaikista 66 ennakkoratkaisusta, joilla on myönnetty verovapaus ylisuurille voitoille (tarkempia tietoja liitteessä). |
| --- | --- |

(60)

Belgia on toimittanut tärkeimmät talouden tunnusluvut kaikista 66 ennakkoratkaisusta, joilla on myönnetty verovapaus ylisuurille voitoille (tarkempia tietoja liitteessä).

| (61) | Johdanto-osan 62–64 kappaleessa esitetään esimerkkejä tapauksista, joissa ylisuuret voitot on vapautettu verosta. |
| --- | --- |

(61)

Johdanto-osan 62–64 kappaleessa esitetään esimerkkejä tapauksista, joissa ylisuuret voitot on vapautettu verosta.

| (62) | Ensimmäinen esimerkki: Yritys A ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa lisätä tietyn tuotteen tuotantokapasiteettia belgialaisessa tehtaassaan ja siirtävänsä samalla ulkomaisen tytäryhtiön koordinaatiotoiminnon (päämiehen toiminnon) Belgiaan. Hakemuksessa todetaan myös, että yritys A aikoo siirtää useita kokoaikavastaavia työpaikkoja Belgiaan. Ennakkoratkaisusta käy ilmi, ettei kaksinkertaisen verotuksen ongelmia ole. Ratkaisun mukaan se, että Belgiassa kirjattavat voitot ovat suuremmat kuin itsenäisen yrityksen, johtuu esimerkiksi tietotaidosta, hankintaeduista ja asiakasluetteloista, jotka konsernilla on ollut hallussaan jo ennen päämiehen toiminnon siirtämistä Belgiaan. Ennakkoratkaisussa mainitaan kuitenkin, että konserni on antanut nämä ”aineettomat omaisuuserät” maksutta belgialaisen toimipaikan käyttöön, mikä tarkoittaa, ettei muualla konsernissa ole verotettavaa tuloa eikä siten myöskään kaksinkertaisen verotuksen riskiä. Ennakkoratkaisussa (48 kohta) muistutetaankin, ettei ole ”Belgian veroviranomaisten tehtävänä ratkaista, mitkä ovat ne ulkomaiset yritykset, joiden voittotilille nämä ylisuuret voitot on kirjattava”. |
| --- | --- |

(62)

Ensimmäinen esimerkki: Yritys A ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa lisätä tietyn tuotteen tuotantokapasiteettia belgialaisessa tehtaassaan ja siirtävänsä samalla ulkomaisen tytäryhtiön koordinaatiotoiminnon (päämiehen toiminnon) Belgiaan. Hakemuksessa todetaan myös, että yritys A aikoo siirtää useita kokoaikavastaavia työpaikkoja Belgiaan. Ennakkoratkaisusta käy ilmi, ettei kaksinkertaisen verotuksen ongelmia ole. Ratkaisun mukaan se, että Belgiassa kirjattavat voitot ovat suuremmat kuin itsenäisen yrityksen, johtuu esimerkiksi tietotaidosta, hankintaeduista ja asiakasluetteloista, jotka konsernilla on ollut hallussaan jo ennen päämiehen toiminnon siirtämistä Belgiaan. Ennakkoratkaisussa mainitaan kuitenkin, että konserni on antanut nämä ”aineettomat omaisuuserät” maksutta belgialaisen toimipaikan käyttöön, mikä tarkoittaa, ettei muualla konsernissa ole verotettavaa tuloa eikä siten myöskään kaksinkertaisen verotuksen riskiä. Ennakkoratkaisussa (48 kohta) muistutetaankin, ettei ole ”Belgian veroviranomaisten tehtävänä ratkaista, mitkä ovat ne ulkomaiset yritykset, joiden voittotilille nämä ylisuuret voitot on kirjattava”.

| (63) | Toinen esimerkki: Yritys B ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa tehdä laajentamisinvestointeja Belgiassa. Sen mukaan uusi investointi on sille edullisempi kuin itsenäiselle yritykselle, koska se kuuluu konserniin. Ennakkoratkaisussa viitataan yrityksen Belgiassa saamiin synergiaetuihin, jotka liittyvät investointikustannusten alhaisuuteen yrityksen Belgiassa jo omistaman laitoksen vuoksi, siihen, että toimintakustannukset ovat alhaisemmat, koska laitoksen yleiskustannukset voivat jakautua laajemmalle tuotantopohjalle, sekä edulliseen energiaan. |
| --- | --- |

(63)

Toinen esimerkki: Yritys B ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa tehdä laajentamisinvestointeja Belgiassa. Sen mukaan uusi investointi on sille edullisempi kuin itsenäiselle yritykselle, koska se kuuluu konserniin. Ennakkoratkaisussa viitataan yrityksen Belgiassa saamiin synergiaetuihin, jotka liittyvät investointikustannusten alhaisuuteen yrityksen Belgiassa jo omistaman laitoksen vuoksi, siihen, että toimintakustannukset ovat alhaisemmat, koska laitoksen yleiskustannukset voivat jakautua laajemmalle tuotantopohjalle, sekä edulliseen energiaan.

| (64) | Kolmas esimerkki: Yritys C ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa tehdä Euroopan toimintojensa uudelleenjärjestelyn yhteydessä belgialaisesta tytäryhtiöstään keskitetyn liiketoimintamallinsa päämiehen. Sen tarkoituksena on lisätä kokoaikavastaavia työpaikkojaan Belgiassa. Belgia hyväksyy tässäkin tapauksessa TNMM:n soveltamisen siten, että päämiehen veropohjan laskemiseen käytettävänä voittoindikaattorina pidetään itsenäisten yritysten vapailla markkinoilla toteuttamista vertailukelpoisista liiketoimista saamia voittoja ennen veroja. Yritykselle C myönnetään tämän perusteella oikaisu, ja sen ennen veroja laskettuja nettovoittoja alennetaan noin 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Kolmas esimerkki: Yritys C ilmoittaa ennakkoratkaisuhakemuksessaan aikovansa tehdä Euroopan toimintojensa uudelleenjärjestelyn yhteydessä belgialaisesta tytäryhtiöstään keskitetyn liiketoimintamallinsa päämiehen. Sen tarkoituksena on lisätä kokoaikavastaavia työpaikkojaan Belgiassa. Belgia hyväksyy tässäkin tapauksessa TNMM:n soveltamisen siten, että päämiehen veropohjan laskemiseen käytettävänä voittoindikaattorina pidetään itsenäisten yritysten vapailla markkinoilla toteuttamista vertailukelpoisista liiketoimista saamia voittoja ennen veroja. Yritykselle C myönnetään tämän perusteella oikaisu, ja sen ennen veroja laskettuja nettovoittoja alennetaan noin 60 prosenttia.

| (65) | Tarkasteltuaan 22 ennakkoratkaisusta koostuvaa otosta komissio katsoo, että nämä kolme esimerkkiä edustavat koko tarkasteltavaa järjestelmää. Vaikka tosiseikat, summat ja liiketoimet vaihtelevat tapauksittain, kaikissa on osapuolena monikansallinen konserni, joka on kasvattanut toimintaansa Belgiassa. Se on pyytänyt, että sen yhteisöveropohjasta vähennetään sen Belgiassa todellisuudessa kirjaama sellainen voitto, jonka se väittää johtuvan synergioista, mittakaavaeduista tai muista konserniin kuulumiseen liittyvistä seikoista. Sille on myönnetty tämä vähennys. Komissio on otoksen perusteella havainnut, ettei ylisuurten voittojen verovapautta ole myönnetty pienille yrityksille. Belgian viranomaiset eivät myöskään ole kyenneet esittämään perusteluja väitteelleen, jonka mukaan ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää myös pieneen yritysryhmään kuuluville yrityksille tai muista syistä kuin väitetyt synergiat tai mittakaavaedut. |
| --- | --- |

(65)

Tarkasteltuaan 22 ennakkoratkaisusta koostuvaa otosta komissio katsoo, että nämä kolme esimerkkiä edustavat koko tarkasteltavaa järjestelmää. Vaikka tosiseikat, summat ja liiketoimet vaihtelevat tapauksittain, kaikissa on osapuolena monikansallinen konserni, joka on kasvattanut toimintaansa Belgiassa. Se on pyytänyt, että sen yhteisöveropohjasta vähennetään sen Belgiassa todellisuudessa kirjaama sellainen voitto, jonka se väittää johtuvan synergioista, mittakaavaeduista tai muista konserniin kuulumiseen liittyvistä seikoista. Sille on myönnetty tämä vähennys. Komissio on otoksen perusteella havainnut, ettei ylisuurten voittojen verovapautta ole myönnetty pienille yrityksille. Belgian viranomaiset eivät myöskään ole kyenneet esittämään perusteluja väitteelleen, jonka mukaan ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää myös pieneen yritysryhmään kuuluville yrityksille tai muista syistä kuin väitetyt synergiat tai mittakaavaedut.

| (66) | Kun Belgian viranomaisia pyydettiin osoittamaan, että ylisuurten voittojen verovapaus on myös pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, käytettävissä, ne esittivät kolme esimerkkiä pienimmistä tuensaajista:






  — | yritys D, jonka taseen loppusumma on [100–120] (*1) miljoonaa euroa ja liikevaihto [60–80] miljoonaa euroa ja jolla on [200–250] kokoaikavastaavaa työntekijää; |
| --- | --- | --- |

(66)

Kun Belgian viranomaisia pyydettiin osoittamaan, että ylisuurten voittojen verovapaus on myös pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, käytettävissä, ne esittivät kolme esimerkkiä pienimmistä tuensaajista:

—

yritys D, jonka taseen loppusumma on [100–120] (*1) miljoonaa euroa ja liikevaihto [60–80] miljoonaa euroa ja jolla on [200–250] kokoaikavastaavaa työntekijää;

*1

| — | yritys E, jonka taseen loppusumma on [70–90] miljoonaa euroa ja jolla on [250–300] kokoaikavastaavaa työntekijää; |
| --- | --- |

—

yritys E, jonka taseen loppusumma on [70–90] miljoonaa euroa ja jolla on [250–300] kokoaikavastaavaa työntekijää;

| — | yritys F, jonka taseen loppusumma on [50–70] miljoonaa euroa ja liikevaihto [70–90] miljoonaa euroa ja jolla on [350–400] kokoaikavastaavaa työntekijää. |
| --- | --- |

—

yritys F, jonka taseen loppusumma on [50–70] miljoonaa euroa ja liikevaihto [70–90] miljoonaa euroa ja jolla on [350–400] kokoaikavastaavaa työntekijää.

| (67) | Kun Belgian viranomaisia pyydettiin osoittamaan, että ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää myös muun syyn kuin väitettyjen synergioiden tai mittakaavaetujen perusteella, ne esittivät kolme esimerkkiä. Kyseisissä siirtohinnoittelua koskevissa ennakkoratkaisuissa ennakkoratkaisuyksikkö on hyväksynyt vastaoikaisun ja alentanut konserniin kuuluvien belgialaisten yritysten verotettavaa voittoa tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla näiden yritysten hakemuksesta. Kaikissa kolmessa tapauksessa vastaoikaisu hyväksyttiin kuitenkin sen jälkeen, kun Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan tai Tanskan verohallinto oli tehnyt siirtohinnoittelua koskevan ensioikaisun ja korottanut kyseiseen belgialaiseen yritykseen etuyhteydessä olevan saksalaisen, brittiläisen tai tanskalaisen yrityksen verotettavaa voittoa. |
| --- | --- |

(67)

Kun Belgian viranomaisia pyydettiin osoittamaan, että ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää myös muun syyn kuin väitettyjen synergioiden tai mittakaavaetujen perusteella, ne esittivät kolme esimerkkiä. Kyseisissä siirtohinnoittelua koskevissa ennakkoratkaisuissa ennakkoratkaisuyksikkö on hyväksynyt vastaoikaisun ja alentanut konserniin kuuluvien belgialaisten yritysten verotettavaa voittoa tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla näiden yritysten hakemuksesta. Kaikissa kolmessa tapauksessa vastaoikaisu hyväksyttiin kuitenkin sen jälkeen, kun Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan tai Tanskan verohallinto oli tehnyt siirtohinnoittelua koskevan ensioikaisun ja korottanut kyseiseen belgialaiseen yritykseen etuyhteydessä olevan saksalaisen, brittiläisen tai tanskalaisen yrityksen verotettavaa voittoa.

| (68) | Tämä päätös ei koske tällaisia siirtohintojen aitoja vastaoikaisuja eikä muita senkaltaisia oikaisuja. Se koskee vain ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja, joilla alennetaan yksipuolisesti ja oma-aloitteisesti Belgiassa sovellettavaa veropohjaa ilman, että toisella veroalueella olisi tehty vastaava siirtohinnoittelua koskeva ensioikaisu, ja ilman muutakaan osoitusta siitä, että vähennetyt määrät olisi sisällytetty ulkomailla sovellettavaan veropohjaan. Ylisuuret voitot voidaan vapauttaa verosta ilman, että vapautettuja voittoja olisi verotettu tai edes sisällytetty kyseiseen konserniin kuuluvan toisen ulkomaisen yrityksen veropohjaan. Tämä erottaa ylisuurten voittojen verovapautta koskevat ennakkoratkaisut muista ennakkoratkaisuyksikön tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla antamista, siirtohinnoittelua koskevista ennakkoratkaisuista. Näissäkin ratkaisuissa sallitaan todellisuudessa kirjattujen voittojen vähentäminen verotuksessa, mutta vähennys johtuu siitä, että ulkomainen verohallinto on todellisuudessa verottanut siirtohintoja tai tehnyt niitä vastaavan ensioikaisun. |
| --- | --- |

(68)

Tämä päätös ei koske tällaisia siirtohintojen aitoja vastaoikaisuja eikä muita senkaltaisia oikaisuja. Se koskee vain ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja, joilla alennetaan yksipuolisesti ja oma-aloitteisesti Belgiassa sovellettavaa veropohjaa ilman, että toisella veroalueella olisi tehty vastaava siirtohinnoittelua koskeva ensioikaisu, ja ilman muutakaan osoitusta siitä, että vähennetyt määrät olisi sisällytetty ulkomailla sovellettavaan veropohjaan. Ylisuuret voitot voidaan vapauttaa verosta ilman, että vapautettuja voittoja olisi verotettu tai edes sisällytetty kyseiseen konserniin kuuluvan toisen ulkomaisen yrityksen veropohjaan. Tämä erottaa ylisuurten voittojen verovapautta koskevat ennakkoratkaisut muista ennakkoratkaisuyksikön tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla antamista, siirtohinnoittelua koskevista ennakkoratkaisuista. Näissäkin ratkaisuissa sallitaan todellisuudessa kirjattujen voittojen vähentäminen verotuksessa, mutta vähennys johtuu siitä, että ulkomainen verohallinto on todellisuudessa verottanut siirtohintoja tai tehnyt niitä vastaavan ensioikaisun.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (69) | Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi ensisijaisesti, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä ei sovellu sisämarkkinoille ja on siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa kielletty valtiontukiohjelma. |
| --- | --- |

(69)

Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi ensisijaisesti, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä ei sovellu sisämarkkinoille ja on siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa kielletty valtiontukiohjelma.

| (70) | Komission alustavan lausunnon mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä on neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (42) 1 artiklan d kohdassa tarkoitettu tukiohjelma, jonka ansiosta tietyille monikansalliseen konserniin kuuluville belgialaisille yrityksille voidaan muita täytäntöönpanotoimenpiteitä edellyttämättä myöntää merkittävä vähennys yhteisöverosta, joka niiden on maksettava Belgiassa. Komissio on tehnyt tämän päätelmän siitä huolimatta, että vapaus myönnetään ennakkoratkaisulla. |
| --- | --- |

(70)

Komission alustavan lausunnon mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä on neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (42) 1 artiklan d kohdassa tarkoitettu tukiohjelma, jonka ansiosta tietyille monikansalliseen konserniin kuuluville belgialaisille yrityksille voidaan muita täytäntöönpanotoimenpiteitä edellyttämättä myöntää merkittävä vähennys yhteisöverosta, joka niiden on maksettava Belgiassa. Komissio on tehnyt tämän päätelmän siitä huolimatta, että vapaus myönnetään ennakkoratkaisulla.

42

| (71) | Komissio on myös alustavasti katsonut, että riidanalaisella järjestelmällä annettiin edunsaajille valikoiva etu. Se on katsonut, että järjestelmä on poikkeus viitejärjestelmästä, koska yhteisöverovapautus myönnetään osalle toteutuneista voitoista, vaikka nämä voitot tuottaa konsernin belgialainen toimipaikka ja ne merkitään sen kirjanpitoon. Komissio on myös epäillyt, etteivät järjestelmän mukaisesti vapautetut, ylisuuriksi väitetyt voitot ole markkinaehtoisia, koska on hyvin kiistanalaista, voidaanko voitoista erottaa ja määrittää kyseinen osa, ja koska monikansalliseen konserniin kuulumisesta johtuvia todellisia hyötyjä on joka tapauksessa huomattavasti liioiteltu. |
| --- | --- |

(71)

Komissio on myös alustavasti katsonut, että riidanalaisella järjestelmällä annettiin edunsaajille valikoiva etu. Se on katsonut, että järjestelmä on poikkeus viitejärjestelmästä, koska yhteisöverovapautus myönnetään osalle toteutuneista voitoista, vaikka nämä voitot tuottaa konsernin belgialainen toimipaikka ja ne merkitään sen kirjanpitoon. Komissio on myös epäillyt, etteivät järjestelmän mukaisesti vapautetut, ylisuuriksi väitetyt voitot ole markkinaehtoisia, koska on hyvin kiistanalaista, voidaanko voitoista erottaa ja määrittää kyseinen osa, ja koska monikansalliseen konserniin kuulumisesta johtuvia todellisia hyötyjä on joka tapauksessa huomattavasti liioiteltu.

| (72) | Komissio on alustavasti myös päätellyt, että riidanalaisella järjestelmällä annettu etu oli valikoiva, koska se annettiin vain monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille. Belgialaiset yritykset, jotka harjoittavat toimintaa vain Belgiassa, eivät nimittäin voineet sisällyttää veroilmoitukseensa tällaisia voittoja. Järjestelmän edunsaajat ovat myös yleensä siirtäneet huomattavan osan toiminnastaan Belgiaan tai tehneet siellä merkittäviä investointeja. |
| --- | --- |

(72)

Komissio on alustavasti myös päätellyt, että riidanalaisella järjestelmällä annettu etu oli valikoiva, koska se annettiin vain monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille. Belgialaiset yritykset, jotka harjoittavat toimintaa vain Belgiassa, eivät nimittäin voineet sisällyttää veroilmoitukseensa tällaisia voittoja. Järjestelmän edunsaajat ovat myös yleensä siirtäneet huomattavan osan toiminnastaan Belgiaan tai tehneet siellä merkittäviä investointeja.

| (73) | Komissio on myös alustavasti katsonut, ettei ylisuurten voittojen verovapautta voida perustella kaksinkertaisen verotuksen välttämisellä, koska sitä ei vastaa jonkin toisen maan aikomus verottaa samoja voittoja. |
| --- | --- |

(73)

Komissio on myös alustavasti katsonut, ettei ylisuurten voittojen verovapautta voida perustella kaksinkertaisen verotuksen välttämisellä, koska sitä ei vastaa jonkin toisen maan aikomus verottaa samoja voittoja.

| (74) | Koska kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät eikä ole ilmennyt syytä, jonka vuoksi ylisuurten voittojen verojärjestelmän voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, komissio on alustavasti päätellyt, että kyseinen järjestelmä on valtiontukiohjelma, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Se on siksi päättänyt aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn kyseisen järjestelmän osalta. |
| --- | --- |

(74)

Koska kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät eikä ole ilmennyt syytä, jonka vuoksi ylisuurten voittojen verojärjestelmän voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, komissio on alustavasti päätellyt, että kyseinen järjestelmä on valtiontukiohjelma, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Se on siksi päättänyt aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn kyseisen järjestelmän osalta.

4.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (75) | Belgia on esittänyt huomautuksia aloittamispäätöksessä käytetystä toimenpiteen arviointitavasta sekä väittänyt, ettei yhtäläisen kohtelun periaatetta ole noudatettu ja että aloittamispäätös sisältää useita tulkintavirheitä. |
| --- | --- |

(75)

Belgia on esittänyt huomautuksia aloittamispäätöksessä käytetystä toimenpiteen arviointitavasta sekä väittänyt, ettei yhtäläisen kohtelun periaatetta ole noudatettu ja että aloittamispäätös sisältää useita tulkintavirheitä.

4.1   Belgian huomautukset toimenpiteen arviointitavasta ja yhtäläisen kohtelun periaatteesta

Belgian huomautukset toimenpiteen arviointitavasta ja yhtäläisen kohtelun periaatteesta

| (76) | Belgia kiistää sen, että tuloverolain 185 §:n 2 momentti, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu hallinnollinen soveltamisohje, ennakkoratkaisuyksikön vuosikertomukset ja ennakkoratkaisujen analyysi muodostavat yhdessä asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitetun tukiohjelman. Se katsoo, että koska kaikkia ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja ei ole tarkasteltu perusteellisesti, toimenpidettä on tarkasteltava tukiohjelmana vain oikeudellisten säännösten perusteella. Sen mukaan aloittamispäätöksessä esitetyt esimerkit on valittu valikoivasti ja niiden avulla voidaan tehdä vain pintapuolisia päätelmiä. |
| --- | --- |

(76)

Belgia kiistää sen, että tuloverolain 185 §:n 2 momentti, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu hallinnollinen soveltamisohje, ennakkoratkaisuyksikön vuosikertomukset ja ennakkoratkaisujen analyysi muodostavat yhdessä asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitetun tukiohjelman. Se katsoo, että koska kaikkia ylisuurten voittojen verovapautta koskevia ennakkoratkaisuja ei ole tarkasteltu perusteellisesti, toimenpidettä on tarkasteltava tukiohjelmana vain oikeudellisten säännösten perusteella. Sen mukaan aloittamispäätöksessä esitetyt esimerkit on valittu valikoivasti ja niiden avulla voidaan tehdä vain pintapuolisia päätelmiä.

| (77) | Belgia katsoo myös olevansa ainoa jäsenvaltio, jonka osalta komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee ennakkoratkaisujärjestelmää eikä yksittäistä toimenpidettä. Sen mukaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita kuitenkin käytetään ennakkoratkaisuja. Belgia katsoo, että tämä on vastoin yhtäläisen kohtelun periaatetta. |
| --- | --- |

(77)

Belgia katsoo myös olevansa ainoa jäsenvaltio, jonka osalta komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee ennakkoratkaisujärjestelmää eikä yksittäistä toimenpidettä. Sen mukaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita kuitenkin käytetään ennakkoratkaisuja. Belgia katsoo, että tämä on vastoin yhtäläisen kohtelun periaatetta.

4.2   Belgian huomautukset aloittamispäätöksen sisältämistä tulkintavirheistä

Belgian huomautukset aloittamispäätöksen sisältämistä tulkintavirheistä

4.2.1   Kirjanpidon tuloksen ja viitejärjestelmän rooli

Kirjanpidon tuloksen ja viitejärjestelmän rooli

| (78) | Belgian mukaan komissio painottaa liikaa belgialaisten yritysten kirjanpidon tulosta viitejärjestelmää määritettäessä. Belgian yhteisöverolainsäädännössä sallitaan tai säädetään useista veropohjaa laajentavista tai alentavista oikaisuista, joita voidaan tehdä määritettäessä verotettava voitto kirjanpidon tuloksen perusteella. Belgian mukaan nämä oikaisut ja etenkin tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetyt oikaisut ovat olennainen osa viitejärjestelmää ja niitä sovelletaan kaikkiin sellaisiin verovelvollisiin, jotka täyttävät kyseisten oikaisujen myöntämisedellytykset. |
| --- | --- |

(78)

Belgian mukaan komissio painottaa liikaa belgialaisten yritysten kirjanpidon tulosta viitejärjestelmää määritettäessä. Belgian yhteisöverolainsäädännössä sallitaan tai säädetään useista veropohjaa laajentavista tai alentavista oikaisuista, joita voidaan tehdä määritettäessä verotettava voitto kirjanpidon tuloksen perusteella. Belgian mukaan nämä oikaisut ja etenkin tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetyt oikaisut ovat olennainen osa viitejärjestelmää ja niitä sovelletaan kaikkiin sellaisiin verovelvollisiin, jotka täyttävät kyseisten oikaisujen myöntämisedellytykset.

| (79) | Belgia väittää myös, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan tarkoituksena on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen. Koska kaksinkertaisen verotuksen ongelma ei koske kansallisia konserneja tai riippumattomia yrityksiä, niiden tosiasiallinen ja oikeudellinen asema tarkasteltavan toimenpiteen tavoitteen kannalta on sen mukaan toinen kuin monikansallisten yritysten. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta ei näin ollen Belgian mielestä ole poikkeus yleisestä verojärjestelmästä. |
| --- | --- |

(79)

Belgia väittää myös, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan tarkoituksena on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen. Koska kaksinkertaisen verotuksen ongelma ei koske kansallisia konserneja tai riippumattomia yrityksiä, niiden tosiasiallinen ja oikeudellinen asema tarkasteltavan toimenpiteen tavoitteen kannalta on sen mukaan toinen kuin monikansallisten yritysten. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta ei näin ollen Belgian mielestä ole poikkeus yleisestä verojärjestelmästä.

4.2.2   Belgia ei anna etua soveltaessaan markkinaehtoperiaatetta tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti

Belgia ei anna etua soveltaessaan markkinaehtoperiaatetta tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti

| (80) | Belgia toteaa, että maassa sovellettavan yhteisöverojärjestelmän mukaisesti vain markkinaehtoisia voittoja voidaan verottaa. Se katsoo lisäksi, että koska komissio on aiemmin todennut, että valtiontuen arviointia varten voidaan markkinaehtoperiaatteen perusteella määrittää, onko verovelvollinen saanut etua, verovelvollinen voi saada etua ennakkoratkaisusta vain, jos se on markkinaehtoperiaatteen vastainen. |
| --- | --- |

(80)

Belgia toteaa, että maassa sovellettavan yhteisöverojärjestelmän mukaisesti vain markkinaehtoisia voittoja voidaan verottaa. Se katsoo lisäksi, että koska komissio on aiemmin todennut, että valtiontuen arviointia varten voidaan markkinaehtoperiaatteen perusteella määrittää, onko verovelvollinen saanut etua, verovelvollinen voi saada etua ennakkoratkaisusta vain, jos se on markkinaehtoperiaatteen vastainen.

| (81) | Belgia muistuttaa, ettei siirtohinnoittelun tarkoituksena ole pelkästään etuyhteysosapuolten välillä vaihdettujen tavaroiden ja palvelujen kohtuullisen hinnan määrittäminen, vaan myös ylisuurten voittojen jakaminen konserniin kuuluvien eri yritysten kesken. Belgia väittää, että vaikka kaikki yritysten väliset liiketoimet laskutettaisiin moitteettomasti, se ei välttämättä tarkoita, että kokonaisvoitto on markkinaehtoinen (43). Se lisää, että juuri siirtohintoja koskeva oikaisujärjestelmä todistaa, ettei verotus voi perustua liikekirjanpitoon sisältyviin hintoihin. Sillä, että liikevoitto on suurempi kuin hyväksytty markkinaehtoinen voitto, ei näin ollen ole merkitystä. |
| --- | --- |

(81)

Belgia muistuttaa, ettei siirtohinnoittelun tarkoituksena ole pelkästään etuyhteysosapuolten välillä vaihdettujen tavaroiden ja palvelujen kohtuullisen hinnan määrittäminen, vaan myös ylisuurten voittojen jakaminen konserniin kuuluvien eri yritysten kesken. Belgia väittää, että vaikka kaikki yritysten väliset liiketoimet laskutettaisiin moitteettomasti, se ei välttämättä tarkoita, että kokonaisvoitto on markkinaehtoinen (43). Se lisää, että juuri siirtohintoja koskeva oikaisujärjestelmä todistaa, ettei verotus voi perustua liikekirjanpitoon sisältyviin hintoihin. Sillä, että liikevoitto on suurempi kuin hyväksytty markkinaehtoinen voitto, ei näin ollen ole merkitystä.

43

| (82) | Belgia väittää, ettei ylisuuria voittoja voida kohdentaa belgialaisille toimipaikoille markkinaehtoperiaatteen perustana olevan erillisyhtiöperiaatteen mukaisesti. Jättämällä nämä voitot pois belgialaisten toimipaikkojen veropohjasta ei siksi myönnetä niille etua. Belgian mukaan ei ole olemassa kansainvälistä yksimielisyyttä siitä, miten konserniin kuulumisesta johtuvien synergioiden ja/tai mittakaavaetujen ansiosta saadut voitot on jaettava konserniin kuuluvien eri yritysten kesken. Se katsoo, että vaikka ylisuuria voittoja ei verotettaisi lainkaan, koska niitä ei veroteta millään muulla veroalueella ja ne on vapautettu Belgiassa verosta, ei ole Belgian tehtävänä varmistaa, että kaikkia voittoja verotetaan. |
| --- | --- |

(82)

Belgia väittää, ettei ylisuuria voittoja voida kohdentaa belgialaisille toimipaikoille markkinaehtoperiaatteen perustana olevan erillisyhtiöperiaatteen mukaisesti. Jättämällä nämä voitot pois belgialaisten toimipaikkojen veropohjasta ei siksi myönnetä niille etua. Belgian mukaan ei ole olemassa kansainvälistä yksimielisyyttä siitä, miten konserniin kuulumisesta johtuvien synergioiden ja/tai mittakaavaetujen ansiosta saadut voitot on jaettava konserniin kuuluvien eri yritysten kesken. Se katsoo, että vaikka ylisuuria voittoja ei verotettaisi lainkaan, koska niitä ei veroteta millään muulla veroalueella ja ne on vapautettu Belgiassa verosta, ei ole Belgian tehtävänä varmistaa, että kaikkia voittoja verotetaan.

| (83) | Belgia on toimittanut kuvauksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitusta kaksivaiheisesta menettelystä, jota käytetään määritettäessä ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti vähennettävien voittojen määrä. |
| --- | --- |

(83)

Belgia on toimittanut kuvauksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitusta kaksivaiheisesta menettelystä, jota käytetään määritettäessä ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti vähennettävien voittojen määrä.

| (84) | Se katsoo, ettei ylisuurten voittojen alkuperällä ole merkitystä ratkaistaessa, annetaanko menettelyllä etu, kunhan kyseisten yritysten markkinaehtoisia voittoja verotetaan kokonaisuudessaan. Belgia toteaa, että ylisuuret voitot johtuvat yleensä synergioista tai mittakaavaeduista, ja perustelee sitä, ettei näitä voittoja veroteta Belgiassa, OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdalla (44). Se katsoo, että jos ylisuuria voittoja ei veroteta millään muullakaan veroalueella ja ne jäävät siten kokonaan verottamatta, kyseessä on markkinaehtoperiaatteeseen sisältyvä puute. |
| --- | --- |

(84)

Se katsoo, ettei ylisuurten voittojen alkuperällä ole merkitystä ratkaistaessa, annetaanko menettelyllä etu, kunhan kyseisten yritysten markkinaehtoisia voittoja verotetaan kokonaisuudessaan. Belgia toteaa, että ylisuuret voitot johtuvat yleensä synergioista tai mittakaavaeduista, ja perustelee sitä, ettei näitä voittoja veroteta Belgiassa, OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdalla (44). Se katsoo, että jos ylisuuria voittoja ei veroteta millään muullakaan veroalueella ja ne jäävät siten kokonaan verottamatta, kyseessä on markkinaehtoperiaatteeseen sisältyvä puute.

44

| (85) | Belgia kiistää, että asianmukaisimman siirtohinnoittelumenetelmän tai testattavan osapuolen valinta olisi epäjohdonmukaista. Belgia väittää lisäksi, ettei mahdollisesti todettuja epäjohdonmukaisuuksia voida yleistää koskemaan koko järjestelmää ilman, että jokainen ennakkoratkaisu tutkitaan perusteellisesti erikseen. |
| --- | --- |

(85)

Belgia kiistää, että asianmukaisimman siirtohinnoittelumenetelmän tai testattavan osapuolen valinta olisi epäjohdonmukaista. Belgia väittää lisäksi, ettei mahdollisesti todettuja epäjohdonmukaisuuksia voida yleistää koskemaan koko järjestelmää ilman, että jokainen ennakkoratkaisu tutkitaan perusteellisesti erikseen.

| (86) | Belgian mukaan se ei ole vastuussa siitä, verotetaanko ylisuuria voittoja ulkomailla vai jätetäänkö ne verottamatta. Jotkin ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot on vapautettu verosta, on julkaistu, ja tiettyjen yritysten tilinpäätökset ovat julkisia. Tietoja ei voida vaihtaa, koska ei ole Belgian tehtävänä päättää voittojen jakautumisesta tai niiden verotusmaasta. Jos ilmenee, että kyseisiä voittoja ei veroteta lainkaan, syynä on Belgian lainsäädännön ja kyseisen toisen maan lainsäädännön välinen ero ja/tai markkinaehtoperiaatteeseen sisältyvä puute. |
| --- | --- |

(86)

Belgian mukaan se ei ole vastuussa siitä, verotetaanko ylisuuria voittoja ulkomailla vai jätetäänkö ne verottamatta. Jotkin ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot on vapautettu verosta, on julkaistu, ja tiettyjen yritysten tilinpäätökset ovat julkisia. Tietoja ei voida vaihtaa, koska ei ole Belgian tehtävänä päättää voittojen jakautumisesta tai niiden verotusmaasta. Jos ilmenee, että kyseisiä voittoja ei veroteta lainkaan, syynä on Belgian lainsäädännön ja kyseisen toisen maan lainsäädännön välinen ero ja/tai markkinaehtoperiaatteeseen sisältyvä puute.

4.2.3   Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltaminen ei ole valikoivaa

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltaminen ei ole valikoivaa

| (87) | Belgia viittaa unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (45) ja väittää, ettei tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan edunsaajina olevilla yrityksillä ole yhteistä ominaispiirrettä, jonka perusteella ne voidaan erottaa muista yrityksistä, sen seikan lisäksi, että ne täyttävät säännöksen soveltamisedellytykset. Belgian mukaan se, että säännöksestä hyötyvät vain monikansalliset konsernit, ei riitä osoittamaan sen olevan valikoiva, koska tämäntyyppisillä yrityksillä ei ole esimerkiksi toimialaan, toimintaan, taseen loppusummaan, työntekijämäärään tai sijoittautumismaahan liittyviä yhteisiä ominaispiirteitä, toisin kuin vaikkapa offshore-yrityksillä. |
| --- | --- |

(87)

Belgia viittaa unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (45) ja väittää, ettei tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan edunsaajina olevilla yrityksillä ole yhteistä ominaispiirrettä, jonka perusteella ne voidaan erottaa muista yrityksistä, sen seikan lisäksi, että ne täyttävät säännöksen soveltamisedellytykset. Belgian mukaan se, että säännöksestä hyötyvät vain monikansalliset konsernit, ei riitä osoittamaan sen olevan valikoiva, koska tämäntyyppisillä yrityksillä ei ole esimerkiksi toimialaan, toimintaan, taseen loppusummaan, työntekijämäärään tai sijoittautumismaahan liittyviä yhteisiä ominaispiirteitä, toisin kuin vaikkapa offshore-yrityksillä.

45

| (88) | Belgia kiistää myös väitteen, jonka mukaan toiminnan laajamittainen siirtäminen Belgiaan, investoinnit sinne tai työpaikkojen luominen Belgiassa olisivat implisiittinen tai nimenomainen edellytys ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen antamiselle. Belgian mukaan lainsäädännössä ei aseteta eikä ennakkoratkaisuyksiköllä ole valtuuksia vahvistaa tällaisia ehtoja. Hakemuksen esittäjälle on lainsäädännössä asetettu vain velvoite toimittaa kuvaus toiminnastaan sekä kuvaus kyseisestä erityistilanteesta tai toimesta. Tästä säädetään Belgian verolainsäädäntöön sisällytettävästä ennakkoratkaisujärjestelmästä 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain 21 §:ssä. |
| --- | --- |

(88)

Belgia kiistää myös väitteen, jonka mukaan toiminnan laajamittainen siirtäminen Belgiaan, investoinnit sinne tai työpaikkojen luominen Belgiassa olisivat implisiittinen tai nimenomainen edellytys ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen antamiselle. Belgian mukaan lainsäädännössä ei aseteta eikä ennakkoratkaisuyksiköllä ole valtuuksia vahvistaa tällaisia ehtoja. Hakemuksen esittäjälle on lainsäädännössä asetettu vain velvoite toimittaa kuvaus toiminnastaan sekä kuvaus kyseisestä erityistilanteesta tai toimesta. Tästä säädetään Belgian verolainsäädäntöön sisällytettävästä ennakkoratkaisujärjestelmästä 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain 21 §:ssä.

4.2.4   Perustelut

Perustelut

| (89) | Belgia pitää ylisuurten voittojen verovapautta oikeutettuna sillä perusteella, että se on tarpeellinen ja oikeasuhteinen keino välttää mahdollinen kaksinkertainen verotus. Belgia korostaa, ettei verovapauden tavoitteena ole vähentää tosiasiallista kaksinkertaista verotusta tai korjata sitä. |
| --- | --- |

(89)

Belgia pitää ylisuurten voittojen verovapautta oikeutettuna sillä perusteella, että se on tarpeellinen ja oikeasuhteinen keino välttää mahdollinen kaksinkertainen verotus. Belgia korostaa, ettei verovapauden tavoitteena ole vähentää tosiasiallista kaksinkertaista verotusta tai korjata sitä.

4.2.5   Takaisinperiminen

Takaisinperiminen

| (90) | Belgia väittää, että oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteet (46) estävät joka tapauksessa tukien takaisinperimisen, kun otetaan huomioon, ettei alalla ole annettu yhdenmukaista unionin lainsäädäntöä ja että komissio on siirtohintoja ja valtiontukia koskevissa aiemmissa päätöksissään todennut, ettei valtiontuen olemassaoloa voida todeta, kun kyseinen jäsenvaltio noudattaa markkinaehtoperiaatetta (47). Belgia viittaa myös yritysverotusta koskevista käytännesäännöistä (48) annettuihin ministerineuvoston päätelmiin, joissa mainitaan toinen järjestelmä (49), jonka Belgia väittää perustuvan ylisuurten voittojen verojärjestelmän periaatteiden kaltaisiin periaatteisiin. Se mainitsee myös, että komissio piti tätä järjestelmää valtiontukien kannalta ongelmallisena vasta 10 vuotta epävirallista pääomaa koskevan sopimusjärjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen. Tukien takaisinperiminen olisi lisäksi poikkeuksellisen monimutkaista ja johtaisi kaksinkertaiseen verotukseen ja Belgian ja muiden sellaisten jäsenvaltioiden eriarvoiseen kohteluun, joissa myös käytetään verotusta koskevia ennakkoratkaisuja. |
| --- | --- |

(90)

Belgia väittää, että oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteet (46) estävät joka tapauksessa tukien takaisinperimisen, kun otetaan huomioon, ettei alalla ole annettu yhdenmukaista unionin lainsäädäntöä ja että komissio on siirtohintoja ja valtiontukia koskevissa aiemmissa päätöksissään todennut, ettei valtiontuen olemassaoloa voida todeta, kun kyseinen jäsenvaltio noudattaa markkinaehtoperiaatetta (47). Belgia viittaa myös yritysverotusta koskevista käytännesäännöistä (48) annettuihin ministerineuvoston päätelmiin, joissa mainitaan toinen järjestelmä (49), jonka Belgia väittää perustuvan ylisuurten voittojen verojärjestelmän periaatteiden kaltaisiin periaatteisiin. Se mainitsee myös, että komissio piti tätä järjestelmää valtiontukien kannalta ongelmallisena vasta 10 vuotta epävirallista pääomaa koskevan sopimusjärjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen. Tukien takaisinperiminen olisi lisäksi poikkeuksellisen monimutkaista ja johtaisi kaksinkertaiseen verotukseen ja Belgian ja muiden sellaisten jäsenvaltioiden eriarvoiseen kohteluun, joissa myös käytetään verotusta koskevia ennakkoratkaisuja.

46

47

48

49

5   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (91) | AGC Glass Europe SA/NV on esittänyt huomautuksia 1 päivänä heinäkuuta 2015 ja [...] 3 päivänä heinäkuuta 2015. Näille kahdelle yritykselle on annettu ennakkoratkaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(91)

AGC Glass Europe SA/NV on esittänyt huomautuksia 1 päivänä heinäkuuta 2015 ja [...] 3 päivänä heinäkuuta 2015. Näille kahdelle yritykselle on annettu ennakkoratkaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla.

| (92) | AGC Glass Europe SA/NV huomauttaa, ettei se ole koskaan soveltanut eikä pannut täytäntöön tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla saamaansa ennakkoratkaisua. |
| --- | --- |

(92)

AGC Glass Europe SA/NV huomauttaa, ettei se ole koskaan soveltanut eikä pannut täytäntöön tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla saamaansa ennakkoratkaisua.

| (93) | [...] toteaa, että se on aloittamispäätöksessä mainittu virheellisesti yhtenä tarkasteltavan toimenpiteen edunsaajista. Se toteaa saaneensa ennakkohinnoittelusopimuksen, josta voi seurata joko veropohjaa laajentava siirtohinnoitteluoikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a alakohdan nojalla tai veropohjaa alentava siirtohinnoitteluoikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla (50). Se katsoo tämän vuoksi, ettei se ole hyötynyt järjestelmästä, ja pyytää, että se jätetään pois lopullisesta päätöksestä eikä siihen sovelleta tästä päätöksestä mahdollisesti seuraavia takaisinperimistoimia. |
| --- | --- |

(93)

[...] toteaa, että se on aloittamispäätöksessä mainittu virheellisesti yhtenä tarkasteltavan toimenpiteen edunsaajista. Se toteaa saaneensa ennakkohinnoittelusopimuksen, josta voi seurata joko veropohjaa laajentava siirtohinnoitteluoikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a alakohdan nojalla tai veropohjaa alentava siirtohinnoitteluoikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla (50). Se katsoo tämän vuoksi, ettei se ole hyötynyt järjestelmästä, ja pyytää, että se jätetään pois lopullisesta päätöksestä eikä siihen sovelleta tästä päätöksestä mahdollisesti seuraavia takaisinperimistoimia.

50

6   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

6.1   Tukiohjelman olemassaolo

Tukiohjelman olemassaolo

| (94) | Komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitettu tukiohjelma. Kyseisen kohdan mukaan tukiohjelmalla tarkoitetaan ”säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä”. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitettu tukiohjelma. Kyseisen kohdan mukaan tukiohjelmalla tarkoitetaan ”säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä”.

| (95) | Unionin oikeuskäytäntö ei sisällä ohjeita tämän määritelmän tulkinnasta. Komissio huomauttaa kuitenkin, että unionin tuomioistuimet ovat aiemmin hyväksyneet komission käytännön katsoa tässä säännöksessä tarkoitetuiksi tukiohjelmiksi verotustoimenpiteet, joissa on useita yhteisiä piirteitä tarkasteltavan järjestelmän kanssa (51). |
| --- | --- |

(95)

Unionin oikeuskäytäntö ei sisällä ohjeita tämän määritelmän tulkinnasta. Komissio huomauttaa kuitenkin, että unionin tuomioistuimet ovat aiemmin hyväksyneet komission käytännön katsoa tässä säännöksessä tarkoitetuiksi tukiohjelmiksi verotustoimenpiteet, joissa on useita yhteisiä piirteitä tarkasteltavan järjestelmän kanssa (51).

51

| (96) | Määritelmän mukaisesti tukiohjelma täyttää seuraavat edellytykset: i) se on säädös tai päätös, jonka perusteella voidaan myöntää tukia, ii) ohjelma ei edellytä muita täytäntöönpanotoimenpiteitä ja iii) mahdolliset edunsaajat määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti. |
| --- | --- |

(96)

Määritelmän mukaisesti tukiohjelma täyttää seuraavat edellytykset: i) se on säädös tai päätös, jonka perusteella voidaan myöntää tukia, ii) ohjelma ei edellytä muita täytäntöönpanotoimenpiteitä ja iii) mahdolliset edunsaajat määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti.

| (97) | Ensimmäisestä edellytyksestä mainittakoon, että ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla. Tässä säännöksessä, joka on sisällytetty Belgian tuloverolainsäädäntöön 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla, sallitaan verovelvollisten veropohjaan sisältyviä siirtohintoja alentavat oikaisut, kun tietyt edellytykset täyttyvät. Siihen viitataan ennakkoratkaisuissa, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, tämän vapautuksen oikeusperustana, ja Belgia mainitsee sen useissa kyseistä verovapautta kuvaavissa asiakirjoissa (52). |
| --- | --- |

(97)

Ensimmäisestä edellytyksestä mainittakoon, että ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla. Tässä säännöksessä, joka on sisällytetty Belgian tuloverolainsäädäntöön 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetulla lailla, sallitaan verovelvollisten veropohjaan sisältyviä siirtohintoja alentavat oikaisut, kun tietyt edellytykset täyttyvät. Siihen viitataan ennakkoratkaisuissa, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, tämän vapautuksen oikeusperustana, ja Belgia mainitsee sen useissa kyseistä verovapautta kuvaavissa asiakirjoissa (52).

52

| (98) | Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista selostetaan 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetun lain perusteluissa, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa soveltamisohjeessa ja vastauksissa, jotka valtiovarainministeri on antanut säännöksen soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin. Näissä vastauksissa vahvistetaan, että ylisuurten voittojen verojärjestelmän soveltaminen ulottuu laajemmalle kuin edellä mainitussa säännöksessä säädetään, sillä se koskee myös voittoja, joita ei ole sisällytetty samaan konserniin kuuluvan etuyhteysyrityksen voittoihin jollakin toisella veroalueella. Se, ettei yritysten tarvitse millään tavalla osoittaa, että samat voitot sisältyvät molempien etuyhteysyritysten (joista yksi on ulkomainen ja toinen belgialainen) veropohjaan, on merkittävä seikka, jonka ansiosta voidaan erottaa ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, muista ennakkoratkaisuista, joilla sallitaan veropohjaa alentava oikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla (53). |
| --- | --- |

(98)

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista selostetaan 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetun lain perusteluissa, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa soveltamisohjeessa ja vastauksissa, jotka valtiovarainministeri on antanut säännöksen soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin. Näissä vastauksissa vahvistetaan, että ylisuurten voittojen verojärjestelmän soveltaminen ulottuu laajemmalle kuin edellä mainitussa säännöksessä säädetään, sillä se koskee myös voittoja, joita ei ole sisällytetty samaan konserniin kuuluvan etuyhteysyrityksen voittoihin jollakin toisella veroalueella. Se, ettei yritysten tarvitse millään tavalla osoittaa, että samat voitot sisältyvät molempien etuyhteysyritysten (joista yksi on ulkomainen ja toinen belgialainen) veropohjaan, on merkittävä seikka, jonka ansiosta voidaan erottaa ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, muista ennakkoratkaisuista, joilla sallitaan veropohjaa alentava oikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla (53).

53

| (99) | Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta, 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetun lain perustelut, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu soveltamisohje ja vastaukset, jotka valtiovarainministeri on antanut tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin, muodostavat näin ollen ne säädökset tai päätökset, joiden perusteella ylisuuret voitot vapautetaan verosta. |
| --- | --- |

(99)

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta, 21 päivänä kesäkuuta 2004 annetun lain perustelut, 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu soveltamisohje ja vastaukset, jotka valtiovarainministeri on antanut tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin, muodostavat näin ollen ne säädökset tai päätökset, joiden perusteella ylisuuret voitot vapautetaan verosta.

| (100) | Komissio katsoo toisesta edellytyksestä, että ilmauksella ”täytäntöönpanotoimenpiteet” on ymmärrettävä tarkoitettavan, että tukia myöntävä viranomainen käyttää huomattavaa harkintavaltaa ja voi vaikuttaa tukien määrään, ominaispiirteisiin tai myöntämisedellytyksiin hyväksymällä muita säädöksiä tai päätöksiä (54). Toisaalta tarkasteltavien tukien myöntämistä koskevan säädöksen tai päätöksen pelkkä tekninen soveltaminen ei ole asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanotoimenpide. |
| --- | --- |

(100)

Komissio katsoo toisesta edellytyksestä, että ilmauksella ”täytäntöönpanotoimenpiteet” on ymmärrettävä tarkoitettavan, että tukia myöntävä viranomainen käyttää huomattavaa harkintavaltaa ja voi vaikuttaa tukien määrään, ominaispiirteisiin tai myöntämisedellytyksiin hyväksymällä muita säädöksiä tai päätöksiä (54). Toisaalta tarkasteltavien tukien myöntämistä koskevan säädöksen tai päätöksen pelkkä tekninen soveltaminen ei ole asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanotoimenpide.

54

| (101) | Komissio katsoo, että ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään ilman muita täytäntöönpanotoimenpiteitä asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitetulla tavalla. Vapautuksen saamisen edellytykset voidaan kuvailla käsitteellisesti. Edellytysten olemassaolo osoittaa, että on olemassa tukien myöntämistä koskeva järjestelmällinen linja. Se on näkynyt komission tarkastelemassa ennakkoratkaisuotoksessa, ja Belgia on kuvaillut sen aloittamispäätöstä koskevissa huomautuksissaan. |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo, että ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään ilman muita täytäntöönpanotoimenpiteitä asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa tarkoitetulla tavalla. Vapautuksen saamisen edellytykset voidaan kuvailla käsitteellisesti. Edellytysten olemassaolo osoittaa, että on olemassa tukien myöntämistä koskeva järjestelmällinen linja. Se on näkynyt komission tarkastelemassa ennakkoratkaisuotoksessa, ja Belgia on kuvaillut sen aloittamispäätöstä koskevissa huomautuksissaan.

| (102) | Ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | Edunsaajayritykset kuuluvat monikansalliseen yritykseen. |
| --- | --- | --- |

(102)

Ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

Edunsaajayritykset kuuluvat monikansalliseen yritykseen.

| — | Nämä yritykset tarvitsevat pakollisen ennakkohyväksynnän, joka edellyttää ennakkoratkaisuyksikön ratkaisua. Tästä syystä tuki voidaan myöntää vain sellaiseen uuteen tilanteeseen liittyvien voittojen perusteella, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia. Tällaisia ovat esimerkiksi organisaatiouudistus, jossa keskitetyn liiketoimintamallin päämies siirretään Belgiaan, toimintojen lisääntyminen Belgiassa tai uudet investoinnit Belgiaan (55). |
| --- | --- |

—

Nämä yritykset tarvitsevat pakollisen ennakkohyväksynnän, joka edellyttää ennakkoratkaisuyksikön ratkaisua. Tästä syystä tuki voidaan myöntää vain sellaiseen uuteen tilanteeseen liittyvien voittojen perusteella, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia. Tällaisia ovat esimerkiksi organisaatiouudistus, jossa keskitetyn liiketoimintamallin päämies siirretään Belgiaan, toimintojen lisääntyminen Belgiassa tai uudet investoinnit Belgiaan (55).

55

| — | Kyseiset yritykset ovat saaneet enemmän voittoja kuin vertailukelpoiset itsenäiset yritykset olisivat saaneet vastaavanlaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Kyseiset yritykset ovat saaneet enemmän voittoja kuin vertailukelpoiset itsenäiset yritykset olisivat saaneet vastaavanlaisissa olosuhteissa.

| — | Niiden ei tarvitse osoittaa, että toisessa jäsenvaltiossa on tehty veropohjaa laajentava ensioikaisu. |
| --- | --- |

—

Niiden ei tarvitse osoittaa, että toisessa jäsenvaltiossa on tehty veropohjaa laajentava ensioikaisu.

| (103) | Kuten johdanto-osan (65) kappaleessa todetaan, komissio on arvioinut 22 yksittäisen ennakkoratkaisun otoksen, jonka voidaan katsoa edustavan tarkasteltavaa järjestelmää kokonaisuudessaan. Vaikka tosiseikat, summat ja liiketoimet vaihtelevat ennakkoratkaisusta toiseen, ne koskevat kaikki suuria monikansallisia konserneja, jotka ovat kasvattaneet toimintaansa Belgiassa. Nämä monikansalliset konsernit ovat pyytäneet, että niiden yhteisöveropohjasta vähennetään niiden Belgiassa todellisuudessa kirjaama sellainen voitto, jonka ne väittävät johtuvan synergioista, mittakaavaeduista tai muista konserniin kuulumiseen liittyvistä seikoista. Niille on myönnetty tämä vähennys. |
| --- | --- |

(103)

Kuten johdanto-osan (65) kappaleessa todetaan, komissio on arvioinut 22 yksittäisen ennakkoratkaisun otoksen, jonka voidaan katsoa edustavan tarkasteltavaa järjestelmää kokonaisuudessaan. Vaikka tosiseikat, summat ja liiketoimet vaihtelevat ennakkoratkaisusta toiseen, ne koskevat kaikki suuria monikansallisia konserneja, jotka ovat kasvattaneet toimintaansa Belgiassa. Nämä monikansalliset konsernit ovat pyytäneet, että niiden yhteisöveropohjasta vähennetään niiden Belgiassa todellisuudessa kirjaama sellainen voitto, jonka ne väittävät johtuvan synergioista, mittakaavaeduista tai muista konserniin kuulumiseen liittyvistä seikoista. Niille on myönnetty tämä vähennys.

| (104) | Komissio viittaa ennakkoratkaisuotoksessa havaitsemiinsa yhdistäviin seikkoihin, mutta tämä ei tarkoita, että se katsoo valtiontuen johtuvan yksittäisistä ennakkoratkaisuista tukiohjelman sijaan, toisin kuin Belgia on väittänyt. Komissio katsoo ennakkoratkaisujen olevan ohjelman soveltamisväline, kuten ohjelman perustana olevassa laissa säädetään. Sen mukaan aloittamispäätöksen sisältämät tiettyjen yksittäisten ennakkoratkaisujen kuvaukset ovat vain esimerkkejä tavasta, jolla ohjelmaa käytännössä toteutetaan. Komissio on joka tapauksessa aloittamispäätöksen 4.1 jaksossa selvästi esittänyt syyt, joiden vuoksi se tuossa vaiheessa katsoi, että toimenpide on tukiohjelma. Belgia ei siksi sen mielestä ole voinut pitää vähimmässäkään määrin todennäköisenä, että komissio katsoo valtiontuen johtuvan yksittäisistä ennakkoratkaisuista eikä tukiohjelmasta. |
| --- | --- |

(104)

Komissio viittaa ennakkoratkaisuotoksessa havaitsemiinsa yhdistäviin seikkoihin, mutta tämä ei tarkoita, että se katsoo valtiontuen johtuvan yksittäisistä ennakkoratkaisuista tukiohjelman sijaan, toisin kuin Belgia on väittänyt. Komissio katsoo ennakkoratkaisujen olevan ohjelman soveltamisväline, kuten ohjelman perustana olevassa laissa säädetään. Sen mukaan aloittamispäätöksen sisältämät tiettyjen yksittäisten ennakkoratkaisujen kuvaukset ovat vain esimerkkejä tavasta, jolla ohjelmaa käytännössä toteutetaan. Komissio on joka tapauksessa aloittamispäätöksen 4.1 jaksossa selvästi esittänyt syyt, joiden vuoksi se tuossa vaiheessa katsoi, että toimenpide on tukiohjelma. Belgia ei siksi sen mielestä ole voinut pitää vähimmässäkään määrin todennäköisenä, että komissio katsoo valtiontuen johtuvan yksittäisistä ennakkoratkaisuista eikä tukiohjelmasta.

| (105) | Se, että yksittäinen ennakkoratkaisu on pakollinen edellytys ylisuurten voittojen verovapaudelle, ei ole täytäntöönpanotoimenpide vaan ohjelman tekninen soveltamismenetelmä, jonka avulla varmistetaan ohjelmassa määriteltyjen ehtojen noudattaminen ja tarkistetaan menetelmä, jonka verovelvollinen on valinnut niiden voittojen määrittämiseksi, joita se väittää ylisuuriksi ja jotka olisi vapautettava verosta (56). |
| --- | --- |

(105)

Se, että yksittäinen ennakkoratkaisu on pakollinen edellytys ylisuurten voittojen verovapaudelle, ei ole täytäntöönpanotoimenpide vaan ohjelman tekninen soveltamismenetelmä, jonka avulla varmistetaan ohjelmassa määriteltyjen ehtojen noudattaminen ja tarkistetaan menetelmä, jonka verovelvollinen on valinnut niiden voittojen määrittämiseksi, joita se väittää ylisuuriksi ja jotka olisi vapautettava verosta (56).

56

| (106) | Tähän päätelmään ei vaikuta se, että ennakkoratkaisuyksiköllä on vain vähän harkintavaltaa, kun se hyväksyy veropohjan tarkan alentamisprosentin verovelvollisen toimittamien tietojen perusteella tai kun se arvioi, täyttyvätkö kaikki kyseisen vähennyksen edellytykset (esimerkiksi onko kyseessä uusi tilanne, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia). Juuri siksi, että on olemassa ennakkoratkaisuja tekevä erityisviranomainen, jolla on ennakkoratkaisujen osalta yksinomainen valta arvioida, miten luotettavia verovelvollisten toisessa vaiheessa ilmoittamien ylisuurten voittojen määrät ovat, on välttämätöntä, että tällä ennakkoratkaisuyksiköllä on vain vähän harkintavaltaa. Tämä kuitenkin vain mahdollistaa sen, että verovapautta sovelletaan johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

(106)

Tähän päätelmään ei vaikuta se, että ennakkoratkaisuyksiköllä on vain vähän harkintavaltaa, kun se hyväksyy veropohjan tarkan alentamisprosentin verovelvollisen toimittamien tietojen perusteella tai kun se arvioi, täyttyvätkö kaikki kyseisen vähennyksen edellytykset (esimerkiksi onko kyseessä uusi tilanne, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia). Juuri siksi, että on olemassa ennakkoratkaisuja tekevä erityisviranomainen, jolla on ennakkoratkaisujen osalta yksinomainen valta arvioida, miten luotettavia verovelvollisten toisessa vaiheessa ilmoittamien ylisuurten voittojen määrät ovat, on välttämätöntä, että tällä ennakkoratkaisuyksiköllä on vain vähän harkintavaltaa. Tämä kuitenkin vain mahdollistaa sen, että verovapautta sovelletaan johdonmukaisesti.

| (107) | Ennakkoratkaisuyksikkö on järjestelmällisesti tehnyt ratkaisuja, joilla ylisuuret voitot on vapautettu verosta johdanto-osan 102 kappaleessa mainittujen edellytysten täyttyessä. Ennakkoratkaisuyksikkö ei myöskään ole koskaan hylännyt ylisuurten voittojen verovapautta koskevaa ennakkoratkaisuhakemusta, minkä Belgia on vahvistanut (57). |
| --- | --- |

(107)

Ennakkoratkaisuyksikkö on järjestelmällisesti tehnyt ratkaisuja, joilla ylisuuret voitot on vapautettu verosta johdanto-osan 102 kappaleessa mainittujen edellytysten täyttyessä. Ennakkoratkaisuyksikkö ei myöskään ole koskaan hylännyt ylisuurten voittojen verovapautta koskevaa ennakkoratkaisuhakemusta, minkä Belgia on vahvistanut (57).

57

| (108) | Komissio päättelee tämän perusteella, ettei ylisuurten voittojen vapauttaminen verosta edellytä muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(108)

Komissio päättelee tämän perusteella, ettei ylisuurten voittojen vapauttaminen verosta edellytä muita täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| (109) | Kolmannen edellytyksen mukaan verovapautuksen mahdolliset edunsaajat on määriteltävä säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaa, joka on verovapautuksen saamiseksi tarvittavien ennakkoratkaisujen oikeusperusta, sovelletaan vain yrityksiin, jotka kuuluvat ”toisiinsa etuyhteydessä olevista yhtiöistä muodostuvaan monikansalliseen konserniin”. |
| --- | --- |

(109)

Kolmannen edellytyksen mukaan verovapautuksen mahdolliset edunsaajat on määriteltävä säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaa, joka on verovapautuksen saamiseksi tarvittavien ennakkoratkaisujen oikeusperusta, sovelletaan vain yrityksiin, jotka kuuluvat ”toisiinsa etuyhteydessä olevista yhtiöistä muodostuvaan monikansalliseen konserniin”.

| (110) | Komission päätelmänä on, että ennakkoratkaisuyksikön soveltama ylisuurten voittojen verojärjestelmä täyttää asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa määritellyn tukiohjelman olemassaolon edellytykset. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti komissio voi tukiohjelmaa tarkastellessaan tutkia vain sen yleisiä piirteitä eikä se ole velvollinen tutkimaan jokaista yksittäistä järjestelmän soveltamistapausta (58). |
| --- | --- |

(110)

Komission päätelmänä on, että ennakkoratkaisuyksikön soveltama ylisuurten voittojen verojärjestelmä täyttää asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d kohdassa määritellyn tukiohjelman olemassaolon edellytykset. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti komissio voi tukiohjelmaa tarkastellessaan tutkia vain sen yleisiä piirteitä eikä se ole velvollinen tutkimaan jokaista yksittäistä järjestelmän soveltamistapausta (58).

58

6.2   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (111) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(111)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (112) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen luokitteleminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät (59). Toimenpiteen määritteleminen valtiontueksi edellyttää näin ollen ensinnäkin, että toimenpide on valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kolmanneksi toimenpiteellä on annettava yritykselle valikoiva etu, ja neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (60). |
| --- | --- |

(112)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen luokitteleminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät (59). Toimenpiteen määritteleminen valtiontueksi edellyttää näin ollen ensinnäkin, että toimenpide on valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kolmanneksi toimenpiteellä on annettava yritykselle valikoiva etu, ja neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (60).

59

60

| (113) | Valtiontuen olemassaolon ensimmäisestä edellytyksestä on todettava, että ylisuurten voittojen verovapaus perustuu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan ja kaikkiin ohjeasiakirjoihin, joihin Belgian viranomaisten tulkinta tästä verovapaussäännöksestä tukeutuu. Lisäksi verovapaus myönnetään ennakkoratkaisuyksikön, joka on Belgian verohallinnon elin, antamilla pakollisilla ennakkoratkaisuilla, jotka sitovat Belgian verohallintoa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on näin ollen Belgian valtion toteuttama toimenpide. |
| --- | --- |

(113)

Valtiontuen olemassaolon ensimmäisestä edellytyksestä on todettava, että ylisuurten voittojen verovapaus perustuu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan ja kaikkiin ohjeasiakirjoihin, joihin Belgian viranomaisten tulkinta tästä verovapaussäännöksestä tukeutuu. Lisäksi verovapaus myönnetään ennakkoratkaisuyksikön, joka on Belgian verohallinnon elin, antamilla pakollisilla ennakkoratkaisuilla, jotka sitovat Belgian verohallintoa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on näin ollen Belgian valtion toteuttama toimenpide.

| (114) | Ohjelman rahoittamisesta valtion varoilla on todettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan nämä yritykset taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on pidettävä valtiontukena (61). Komissio osoittaa 6.3 jaksossa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä johtaa siihen, että yritykset, joille on myönnetty tarkasteltavan järjestelmän mukainen ennakkoratkaisu, maksavat Belgiassa vähemmän veroa, koska ne välttävät veron, joka niiden olisi maksettava yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti, jollei ylisuurten voittojen verojärjestelmää olisi olemassa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä johtaa siis valtion varojen menettämiseen, koska kyseisestä järjestelmästä hyötyvien yritysten verovähennykset vähentävät verotuloja, jotka muuten olisivat Belgian käytettävissä. |
| --- | --- |

(114)

Ohjelman rahoittamisesta valtion varoilla on todettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan nämä yritykset taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on pidettävä valtiontukena (61). Komissio osoittaa 6.3 jaksossa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmä johtaa siihen, että yritykset, joille on myönnetty tarkasteltavan järjestelmän mukainen ennakkoratkaisu, maksavat Belgiassa vähemmän veroa, koska ne välttävät veron, joka niiden olisi maksettava yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti, jollei ylisuurten voittojen verojärjestelmää olisi olemassa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä johtaa siis valtion varojen menettämiseen, koska kyseisestä järjestelmästä hyötyvien yritysten verovähennykset vähentävät verotuloja, jotka muuten olisivat Belgian käytettävissä.

61

| (115) | Valtiontuen olemassaolon toisen edellytyksen osalta on todettava, että tarkasteltavasta järjestelmästä hyötyvät yritykset ovat monikansallisia yhtiöitä, joilla on toimintaa useissa jäsenvaltioissa. Näin ollen kaikki niille myönnetty tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Koska verovapautta koskeva ennakkoratkaisu voidaan lisäksi myöntää vain uudessa tilanteessa syntyville voitoille, mikä edellyttää toimintojen siirtämistä Belgiaan tai yrityksen toiminnan kasvattamista Belgiassa, ja koska verovapaudesta saatava etu on verrannollinen uusien Belgian-toimintojen laajuuteen ja yrityksen Belgiassa tekemien uusien voittojen määrään, järjestelmä on omiaan vaikuttamaan monikansallisiin konserneihin niiden päättäessä, minne unionissa ne tekevät sijoituksia, ja siten unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(115)

Valtiontuen olemassaolon toisen edellytyksen osalta on todettava, että tarkasteltavasta järjestelmästä hyötyvät yritykset ovat monikansallisia yhtiöitä, joilla on toimintaa useissa jäsenvaltioissa. Näin ollen kaikki niille myönnetty tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Koska verovapautta koskeva ennakkoratkaisu voidaan lisäksi myöntää vain uudessa tilanteessa syntyville voitoille, mikä edellyttää toimintojen siirtämistä Belgiaan tai yrityksen toiminnan kasvattamista Belgiassa, ja koska verovapaudesta saatava etu on verrannollinen uusien Belgian-toimintojen laajuuteen ja yrityksen Belgiassa tekemien uusien voittojen määrään, järjestelmä on omiaan vaikuttamaan monikansallisiin konserneihin niiden päättäessä, minne unionissa ne tekevät sijoituksia, ja siten unionin sisäiseen kauppaan.

| (116) | Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan myös vaikuttavan tai uhkaavan vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun se on omiaan vahvistamaan edunsaajien asemaa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna (62). Koska tarkasteltavalla järjestelmällä alennetaan veroa, joka yritysten olisi maksettava yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti, ja yritykset välttyvät sen ansiosta maksamasta kustannuksia, jotka niiden pitäisi tavallisesti maksaa, kyseinen järjestelmä vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua vahvistamalla näiden yritysten taloudellista asemaa. Valtiontuen olemassaolon neljäskin edellytys siis täyttyy. |
| --- | --- |

(116)

Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan myös vaikuttavan tai uhkaavan vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun se on omiaan vahvistamaan edunsaajien asemaa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna (62). Koska tarkasteltavalla järjestelmällä alennetaan veroa, joka yritysten olisi maksettava yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti, ja yritykset välttyvät sen ansiosta maksamasta kustannuksia, jotka niiden pitäisi tavallisesti maksaa, kyseinen järjestelmä vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua vahvistamalla näiden yritysten taloudellista asemaa. Valtiontuen olemassaolon neljäskin edellytys siis täyttyy.

62

| (117) | Komissio osoittaa seuraavassa jaksossa valtiontuen olemassaolon kolmannesta edellytyksestä, että tarkasteltavalla järjestelmällä annetaan valikoiva etu tästä järjestelmästä hyötyville konsernien belgialaisille toimipaikoille sekä monikansallisille konserneille, joihin kyseiset belgialaiset toimipaikat kuuluvat. Etu johtuu niiden veropohjaa alentavasta yksipuolisesta oikaisusta, jonka seurauksena ne maksavat Belgiassa vähemmän yhteisöveroa kuin niiden pitäisi normaalisti maksaa yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(117)

Komissio osoittaa seuraavassa jaksossa valtiontuen olemassaolon kolmannesta edellytyksestä, että tarkasteltavalla järjestelmällä annetaan valikoiva etu tästä järjestelmästä hyötyville konsernien belgialaisille toimipaikoille sekä monikansallisille konserneille, joihin kyseiset belgialaiset toimipaikat kuuluvat. Etu johtuu niiden veropohjaa alentavasta yksipuolisesta oikaisusta, jonka seurauksena ne maksavat Belgiassa vähemmän yhteisöveroa kuin niiden pitäisi normaalisti maksaa yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti.

6.3   Valikoivan edun olemassaolo

Valikoivan edun olemassaolo

| (118) | Oikeuskäytännössä todetaan, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen” (63). |
| --- | --- |

(118)

Oikeuskäytännössä todetaan, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen” (63).

63

| (119) | Unionin tuomioistuin on verotusta koskevissa tuomioissaan käyttänyt kolmivaiheista tarkastelua sen ratkaisemiseksi, onko jokin verotoimenpide valikoiva (64). Aluksi on määritettävä, mikä on asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai normaali verojärjestelmä, jäljempänä ’viitejärjestelmä’. Tämän jälkeen on selvitettävä, poikkeaako kyseinen verotoimenpide viitejärjestelmästä, koska sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten talouden toimijoiden välillä, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos toimenpide poikkeaa viitejärjestelmästä, on kolmannessa vaiheessa määritettävä, onko kyseinen toimenpide perusteltu viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi. Verotoimenpide, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (65). Jos näin on, kyseinen verotoimenpide ei ole valikoiva. Kolmannessa vaiheessa todistustaakka on kyseisellä jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuomioistuin on verotusta koskevissa tuomioissaan käyttänyt kolmivaiheista tarkastelua sen ratkaisemiseksi, onko jokin verotoimenpide valikoiva (64). Aluksi on määritettävä, mikä on asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai normaali verojärjestelmä, jäljempänä ’viitejärjestelmä’. Tämän jälkeen on selvitettävä, poikkeaako kyseinen verotoimenpide viitejärjestelmästä, koska sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten talouden toimijoiden välillä, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos toimenpide poikkeaa viitejärjestelmästä, on kolmannessa vaiheessa määritettävä, onko kyseinen toimenpide perusteltu viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi. Verotoimenpide, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (65). Jos näin on, kyseinen verotoimenpide ei ole valikoiva. Kolmannessa vaiheessa todistustaakka on kyseisellä jäsenvaltiolla.

64

65

6.3.1   Viitejärjestelmän määrittäminen

Viitejärjestelmän määrittäminen

| (120) | Tukitoimenpiteen valikoivuutta tarkasteltaessa viitejärjestelmänä pidetään sellaisten yhdenmukaisten sääntöjen kokonaisuutta, joita sovelletaan objektiivisten kriteerien perusteella kaikkiin viitejärjestelmän soveltamisalaan, sellaisena kuin se järjestelmän tavoitteen perusteella määritellään, kuuluviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(120)

Tukitoimenpiteen valikoivuutta tarkasteltaessa viitejärjestelmänä pidetään sellaisten yhdenmukaisten sääntöjen kokonaisuutta, joita sovelletaan objektiivisten kriteerien perusteella kaikkiin viitejärjestelmän soveltamisalaan, sellaisena kuin se järjestelmän tavoitteen perusteella määritellään, kuuluviin yrityksiin.

6.3.1.1   Viitejärjestelmä on Belgian yhteisöverojärjestelmä

Viitejärjestelmä on Belgian yhteisöverojärjestelmä

| (121) | Komissio katsoo, että tarkasteltavassa tapauksessa viitejärjestelmä on Belgian yhteisöverojärjestelmän mukainen yritysten voittojen verottamista koskeva yleinen järjestelmä (66), jonka tarkoituksena on kaikkien Belgiassa verovelvollisten yritysten voittojen verottaminen. Belgian yhteisöverojärjestelmää sovelletaan Belgiassa asuviin yrityksiin sekä ulkomailla asuvien yritysten belgialaisiin sivuliikkeisiin. Belgiassa asuvat yritykset (67) ovat velvollisia maksamaan yhteisöveroa maailmanlaajuisesti tekemistään voitoista (68), ellei sovelleta kaksinkertaista verotusta koskevaa sopimusta. Ulkomailla asuvat yritykset ovat velvollisia maksamaan yhteisöveroa vain tietyn tyyppisistä Belgiasta peräisin olevista tuloista (69). Molemmissa tapauksissa Belgiaan on maksettava yhteisöveroa voittojen yhteismäärästä riippumatta siitä, ovatko voitot syntyneet maailmanlaajuisesti vai Belgiassa. Kaikkien Belgiassa tuloja keräävien yritysten katsotaan siis periaatteessa olevan yhteisöveron kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(121)

Komissio katsoo, että tarkasteltavassa tapauksessa viitejärjestelmä on Belgian yhteisöverojärjestelmän mukainen yritysten voittojen verottamista koskeva yleinen järjestelmä (66), jonka tarkoituksena on kaikkien Belgiassa verovelvollisten yritysten voittojen verottaminen. Belgian yhteisöverojärjestelmää sovelletaan Belgiassa asuviin yrityksiin sekä ulkomailla asuvien yritysten belgialaisiin sivuliikkeisiin. Belgiassa asuvat yritykset (67) ovat velvollisia maksamaan yhteisöveroa maailmanlaajuisesti tekemistään voitoista (68), ellei sovelleta kaksinkertaista verotusta koskevaa sopimusta. Ulkomailla asuvat yritykset ovat velvollisia maksamaan yhteisöveroa vain tietyn tyyppisistä Belgiasta peräisin olevista tuloista (69). Molemmissa tapauksissa Belgiaan on maksettava yhteisöveroa voittojen yhteismäärästä riippumatta siitä, ovatko voitot syntyneet maailmanlaajuisesti vai Belgiassa. Kaikkien Belgiassa tuloja keräävien yritysten katsotaan siis periaatteessa olevan yhteisöveron kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

66

67

68

69

| (122) | Kokonaisvoitto vahvistetaan yksittäisten yritysten verotettavien voittojen laskemista koskevissa säännöksissä ilmaistujen voittoja koskevien sääntöjen mukaisesti. Yritysten voitot määritellään tuloverolain 24 §:ssä. Kokonaisvoitto on yhtä kuin tulot, joista on vähennetty vähennyskelpoiset menot ja jotka yleensä kirjataan kirjanpitoon. Näin ollen Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaiset kokonaisvoitot lasketaan todellisuudessa kirjattujen voittojen perusteella (70). |
| --- | --- |

(122)

Kokonaisvoitto vahvistetaan yksittäisten yritysten verotettavien voittojen laskemista koskevissa säännöksissä ilmaistujen voittoja koskevien sääntöjen mukaisesti. Yritysten voitot määritellään tuloverolain 24 §:ssä. Kokonaisvoitto on yhtä kuin tulot, joista on vähennetty vähennyskelpoiset menot ja jotka yleensä kirjataan kirjanpitoon. Näin ollen Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaiset kokonaisvoitot lasketaan todellisuudessa kirjattujen voittojen perusteella (70).

70

6.3.1.2   Ylisuurten voittojen verovapaus ei ole viitejärjestelmän kiinteä osa

Ylisuurten voittojen verovapaus ei ole viitejärjestelmän kiinteä osa

| (123) | Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti verotettavan kokonaisvoiton määrä lasketaan korottamalla tai alentamalla todellisuudessa kirjattua voittoa Belgian verolainsäädännön mukaisilla oikaisuilla (71). Belgia toteaa, että kaikki tuloverolaissa säädetyt, todellisuudessa kirjattuun voittoon sovellettavat oikaisut, myös ylisuurten voittojen verovapaus, ovat viitejärjestelmän kiinteä osa. |
| --- | --- |

(123)

Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti verotettavan kokonaisvoiton määrä lasketaan korottamalla tai alentamalla todellisuudessa kirjattua voittoa Belgian verolainsäädännön mukaisilla oikaisuilla (71). Belgia toteaa, että kaikki tuloverolaissa säädetyt, todellisuudessa kirjattuun voittoon sovellettavat oikaisut, myös ylisuurten voittojen verovapaus, ovat viitejärjestelmän kiinteä osa.

71

| (124) | Komissio ei johdanto-osan 125–128 kappaleessa esitetyistä syistä yhdy näkemykseen, jonka mukaan ylisuurten voittojen verovapaus on kiinteä osa viitejärjestelmää. |
| --- | --- |

(124)

Komissio ei johdanto-osan 125–128 kappaleessa esitetyistä syistä yhdy näkemykseen, jonka mukaan ylisuurten voittojen verovapaus on kiinteä osa viitejärjestelmää.

| (125) | Ylisuurten voittojen verovapaudesta ei ensinnäkään säädetä yhdessäkään tuloverolain säännöksessä. Komissio toteaakin, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa, jonka perusteella ylisuurten voittojen verovapaus käytännössä myönnetään, viitataan samaan konserniin kuuluvien, keskenään etuyhteydessä olevien kahden yrityksen välisiin erityisiin liiketoimiin tai järjestelyihin. Näitä liiketoimia tai järjestelyjä varten sovittujen ehtojen markkinaehtoisuus voi johtaa siihen, että siirtohintaa oikaistaan kyseisen säännöksen nojalla. Säännöksessä ei kuitenkaan sallita monikansallisen konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaaman voiton tietyn kiinteän osan tai kiinteän prosenttiosuuden yksipuolista verosta vapauttamista, tai säädetä tästä. Ennemminkin säännöksessä velvoitetaan yksilöimään liiketoimi tai järjestely (tai liiketoimien sarja) jonkin samaan konserniin kuuluvan ulkomaisen etuyhteysyrityksen kanssa. Vain tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a alakohdassa, joka koskee veropohjaa laajentavia siirtohinnoitteluoikaisuja, annetaan Belgian verohallinnolle oikeus tehdä siirtohintojen yksipuolinen ensioikaisu, jos liiketoimea tai järjestelyä koskevat ehdot eivät ole markkinaehtoiset. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta, joka koskee alentavia siirtohinnoitteluoikaisuja, sisältää sen sijaan lisäehdon, jonka mukaan liiketoimesta tai järjestelystä syntyneen, verosta vapautettavan voiton on pitänyt myös sisältyä liiketoimen tai järjestelyn ulkomaisen osapuolen voittoihin. |
| --- | --- |

(125)

Ylisuurten voittojen verovapaudesta ei ensinnäkään säädetä yhdessäkään tuloverolain säännöksessä. Komissio toteaakin, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa, jonka perusteella ylisuurten voittojen verovapaus käytännössä myönnetään, viitataan samaan konserniin kuuluvien, keskenään etuyhteydessä olevien kahden yrityksen välisiin erityisiin liiketoimiin tai järjestelyihin. Näitä liiketoimia tai järjestelyjä varten sovittujen ehtojen markkinaehtoisuus voi johtaa siihen, että siirtohintaa oikaistaan kyseisen säännöksen nojalla. Säännöksessä ei kuitenkaan sallita monikansallisen konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaaman voiton tietyn kiinteän osan tai kiinteän prosenttiosuuden yksipuolista verosta vapauttamista, tai säädetä tästä. Ennemminkin säännöksessä velvoitetaan yksilöimään liiketoimi tai järjestely (tai liiketoimien sarja) jonkin samaan konserniin kuuluvan ulkomaisen etuyhteysyrityksen kanssa. Vain tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan a alakohdassa, joka koskee veropohjaa laajentavia siirtohinnoitteluoikaisuja, annetaan Belgian verohallinnolle oikeus tehdä siirtohintojen yksipuolinen ensioikaisu, jos liiketoimea tai järjestelyä koskevat ehdot eivät ole markkinaehtoiset. Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohta, joka koskee alentavia siirtohinnoitteluoikaisuja, sisältää sen sijaan lisäehdon, jonka mukaan liiketoimesta tai järjestelystä syntyneen, verosta vapautettavan voiton on pitänyt myös sisältyä liiketoimen tai järjestelyn ulkomaisen osapuolen voittoihin.

| (126) | Toiseksi Belgian yhteisöverojärjestelmän tarkoituksena on verottaa todellisista voitoista kaikkia yhteisöverovelvollisia riippumatta siitä, ovatko ne riippumattomia vai kuuluvatko ne konserniin, kuuluvatko ne kansalliseen vai monikansalliseen konserniin, kuuluvatko ne suureen vai pieneen monikansalliseen konserniin tai ovatko ne vasta sijoittautuneet Belgiaan vai harjoittaneet siellä toimintaa usean vuoden ajan. Kaikki nämä verovelvolliset ovat toisin sanoen yhteisöverojärjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Tämä päämäärä on kaikkien yhteisöverovelvollisten verottaminen todellisista voitoista. Belgian lainsäädännössä myös määritellään Belgiassa asuvat yritykset, jotka ovat yhteisöveron alaisia. Niihin kuuluvat kaikki lain mukaisesti perustetut erilaiset yhtiöt, yhdistykset, laitokset tai elimet, jotka ovat oikeushenkilöitä ja jotka harjoittavat yritystoimintaa tai muuta voittoa tavoittelevaa toimintaa (72). Yrityksen oikeudellinen muoto tai sen rakenne (yritysryhmä tai ei) ei ole ratkaiseva Belgian yhteisöveron kantamisen kannalta. Näin ollen oikaisut, joita tehdään todellisuudessa kirjattuihin voittoihin ja joihin kaikki verovelvolliset ovat oikeutettuja, ovat yleisesti sovellettavia eivätkä siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valikoivia etuja (73). Kuten 6.3.2 jaksossa selostetaan, ylisuurten voittojen verojärjestelmässä nämä verovelvolliset sen sijaan eivät ole tasavertaisia, sillä vain Belgiassa vasta vähän aikaa toimineiden, riittävän suurten monikansallisten konsernien belgialaiset toimipaikat voivat hyötyä kyseisestä järjestelmästä. |
| --- | --- |

(126)

Toiseksi Belgian yhteisöverojärjestelmän tarkoituksena on verottaa todellisista voitoista kaikkia yhteisöverovelvollisia riippumatta siitä, ovatko ne riippumattomia vai kuuluvatko ne konserniin, kuuluvatko ne kansalliseen vai monikansalliseen konserniin, kuuluvatko ne suureen vai pieneen monikansalliseen konserniin tai ovatko ne vasta sijoittautuneet Belgiaan vai harjoittaneet siellä toimintaa usean vuoden ajan. Kaikki nämä verovelvolliset ovat toisin sanoen yhteisöverojärjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Tämä päämäärä on kaikkien yhteisöverovelvollisten verottaminen todellisista voitoista. Belgian lainsäädännössä myös määritellään Belgiassa asuvat yritykset, jotka ovat yhteisöveron alaisia. Niihin kuuluvat kaikki lain mukaisesti perustetut erilaiset yhtiöt, yhdistykset, laitokset tai elimet, jotka ovat oikeushenkilöitä ja jotka harjoittavat yritystoimintaa tai muuta voittoa tavoittelevaa toimintaa (72). Yrityksen oikeudellinen muoto tai sen rakenne (yritysryhmä tai ei) ei ole ratkaiseva Belgian yhteisöveron kantamisen kannalta. Näin ollen oikaisut, joita tehdään todellisuudessa kirjattuihin voittoihin ja joihin kaikki verovelvolliset ovat oikeutettuja, ovat yleisesti sovellettavia eivätkä siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valikoivia etuja (73). Kuten 6.3.2 jaksossa selostetaan, ylisuurten voittojen verojärjestelmässä nämä verovelvolliset sen sijaan eivät ole tasavertaisia, sillä vain Belgiassa vasta vähän aikaa toimineiden, riittävän suurten monikansallisten konsernien belgialaiset toimipaikat voivat hyötyä kyseisestä järjestelmästä.

72

73

| (127) | Kolmanneksi ero siinä, miten riippumattomien yritysten ja toisaalta konserniin kuuluvien yritysten verotettava voitto lasketaan, ei vaikuta millään tavalla Belgian yhteisöverojärjestelmän päämäärään, joka on kaikkien Belgiassa asuvien tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivien yritysten voittojen verottaminen riippumatta siitä, ovatko kyseiset yritykset riippumattomia vai integroituneita. Markkinoilla liiketoimintaa harjoittavien, integroitumattomien/kansallisten, riippumattomien yritysten verotettava voitto on verrattain helppo laskea, koska se perustuu tulojen ja kilpailumarkkinoilla määräytyvien menojen väliseen eroon. Monikansalliseen konserniin kuuluvien integroituneiden yritysten verotettavan voiton laskemiseksi on sen sijaan turvauduttava epäsuoriin tietoihin. Jotta monikansalliseen konserniin kuuluvat integroituneet yritykset voivat laskea verotettavan voittonsa, niiden on vahvistettava konsernin sisäisiin liiketoimiin sovellettava hinta sen sijaan, että ne käyttäisivät markkinoiden suoraan sanelemia hintoja. Vaikka voidaan olettaa, että tietyt strategiset päätökset tehdään koko konsernin kokonaisedun mukaisesti, yhteisövero kannetaan Belgiassa yksittäisiltä yrityksiltä eikä konserneilta. Tarkasteltava järjestelmä koskee yksinomaan konserniin kuuluvien belgialaisten yritysten verotettavaa voittoa, mikä tarkoittaa, että verotulojen väheneminen perustuu näiden yksittäisten yritysten tuloksiin. On totta, että Belgian verolainsäädännössä on konserneja koskevia erityissäännöksiä, mutta niiden tavoitteena on yleensä varmistaa, että integroitumattomat yritykset ovat tasavertaisessa asemassa konserneja muodostavien taloudellisten yksiköiden kanssa, eikä suosia konserneja. |
| --- | --- |

(127)

Kolmanneksi ero siinä, miten riippumattomien yritysten ja toisaalta konserniin kuuluvien yritysten verotettava voitto lasketaan, ei vaikuta millään tavalla Belgian yhteisöverojärjestelmän päämäärään, joka on kaikkien Belgiassa asuvien tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivien yritysten voittojen verottaminen riippumatta siitä, ovatko kyseiset yritykset riippumattomia vai integroituneita. Markkinoilla liiketoimintaa harjoittavien, integroitumattomien/kansallisten, riippumattomien yritysten verotettava voitto on verrattain helppo laskea, koska se perustuu tulojen ja kilpailumarkkinoilla määräytyvien menojen väliseen eroon. Monikansalliseen konserniin kuuluvien integroituneiden yritysten verotettavan voiton laskemiseksi on sen sijaan turvauduttava epäsuoriin tietoihin. Jotta monikansalliseen konserniin kuuluvat integroituneet yritykset voivat laskea verotettavan voittonsa, niiden on vahvistettava konsernin sisäisiin liiketoimiin sovellettava hinta sen sijaan, että ne käyttäisivät markkinoiden suoraan sanelemia hintoja. Vaikka voidaan olettaa, että tietyt strategiset päätökset tehdään koko konsernin kokonaisedun mukaisesti, yhteisövero kannetaan Belgiassa yksittäisiltä yrityksiltä eikä konserneilta. Tarkasteltava järjestelmä koskee yksinomaan konserniin kuuluvien belgialaisten yritysten verotettavaa voittoa, mikä tarkoittaa, että verotulojen väheneminen perustuu näiden yksittäisten yritysten tuloksiin. On totta, että Belgian verolainsäädännössä on konserneja koskevia erityissäännöksiä, mutta niiden tavoitteena on yleensä varmistaa, että integroitumattomat yritykset ovat tasavertaisessa asemassa konserneja muodostavien taloudellisten yksiköiden kanssa, eikä suosia konserneja.

| (128) | Hyväksymällä Belgian tätä koskevan väitteen komissio toteaisi, että jäsenvaltio voi kiertää unionin valtiontukisääntöjen soveltamisen yksinkertaisesti sisällyttämällä verolainsäädäntöönsä verovapautuksen. |
| --- | --- |

(128)

Hyväksymällä Belgian tätä koskevan väitteen komissio toteaisi, että jäsenvaltio voi kiertää unionin valtiontukisääntöjen soveltamisen yksinkertaisesti sisällyttämällä verolainsäädäntöönsä verovapautuksen.

6.3.1.3   Päätelmä viitejärjestelmästä

Päätelmä viitejärjestelmästä

| (129) | Komissio katsoo, että viitejärjestelmä, joka on otettava huomioon sen ratkaisemiseksi, onko ylisuurten voittojen verovapaus luonteeltaan valikoiva vai ei, on Belgian yhteisöverojärjestelmä, jonka tavoitteena on verottaa yhtäläisesti kaikkien Belgiassa asuvien tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivien yritysten voittoja. Koska ylisuurten voittojen verojärjestelmän tavoitteena on oikaista yrityksen verotettava voitto yhteisöveron kantamiseksi Belgiassa Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti, yhteisöverojärjestelmä muodostaa viitejärjestelmän, johon ylisuurten voittojen verojärjestelmää on verrattava sen ratkaisemiseksi, onko järjestelmän edunsaajille annettu valikoiva etu. |
| --- | --- |

(129)

Komissio katsoo, että viitejärjestelmä, joka on otettava huomioon sen ratkaisemiseksi, onko ylisuurten voittojen verovapaus luonteeltaan valikoiva vai ei, on Belgian yhteisöverojärjestelmä, jonka tavoitteena on verottaa yhtäläisesti kaikkien Belgiassa asuvien tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivien yritysten voittoja. Koska ylisuurten voittojen verojärjestelmän tavoitteena on oikaista yrityksen verotettava voitto yhteisöveron kantamiseksi Belgiassa Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti, yhteisöverojärjestelmä muodostaa viitejärjestelmän, johon ylisuurten voittojen verojärjestelmää on verrattava sen ratkaisemiseksi, onko järjestelmän edunsaajille annettu valikoiva etu.

6.3.2   Ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus viitejärjestelmästä

Ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus viitejärjestelmästä

| (130) | Koska on todettu, että Belgian yleinen yhteisöverojärjestelmä on viitejärjestelmä, johon tarkasteltavaa järjestelmää on verrattava, on ratkaistava, poikkeaako ylisuurten voittojen verovapaus tästä viitejärjestelmästä ja johtaako se kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten eriarvoiseen kohteluun. |
| --- | --- |

(130)

Koska on todettu, että Belgian yleinen yhteisöverojärjestelmä on viitejärjestelmä, johon tarkasteltavaa järjestelmää on verrattava, on ratkaistava, poikkeaako ylisuurten voittojen verovapaus tästä viitejärjestelmästä ja johtaako se kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten eriarvoiseen kohteluun.

| (131) | Yleensä tässä valikoivuuden arvioinnin toisessa vaiheessa sekä ratkaistaan, onko kyseinen verotoimenpide poikkeus viitejärjestelmästä, että määritellään toimenpiteellä annettu etu. Kun verotoimenpiteen seurauksena maksettavan veron määrä alenee aiheettomasti edunsaajilla, joiden pitäisi ilman toimenpidettä viitejärjestelmän mukaisesti maksaa enemmän veroa, kyseinen alennus on sekä viitejärjestelmän poikkeus että verotoimenpiteellä annettu etu. |
| --- | --- |

(131)

Yleensä tässä valikoivuuden arvioinnin toisessa vaiheessa sekä ratkaistaan, onko kyseinen verotoimenpide poikkeus viitejärjestelmästä, että määritellään toimenpiteellä annettu etu. Kun verotoimenpiteen seurauksena maksettavan veron määrä alenee aiheettomasti edunsaajilla, joiden pitäisi ilman toimenpidettä viitejärjestelmän mukaisesti maksaa enemmän veroa, kyseinen alennus on sekä viitejärjestelmän poikkeus että verotoimenpiteellä annettu etu.

| (132) | Komissio katsoo, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan perusteella myönnetty ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus Belgian yhteisöverojärjestelmästä eikä vain sen soveltamistoimenpide. Kuten kahdessa seuraavassa alajaksossa osoitetaan, komissio katsoo, että kyseisellä poikkeuksella annetaan järjestelmän edunsaajille valikoiva etu. |
| --- | --- |

(132)

Komissio katsoo, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan perusteella myönnetty ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus Belgian yhteisöverojärjestelmästä eikä vain sen soveltamistoimenpide. Kuten kahdessa seuraavassa alajaksossa osoitetaan, komissio katsoo, että kyseisellä poikkeuksella annetaan järjestelmän edunsaajille valikoiva etu.

| (133) | Ylisuurten voittojen verovapaus poikkeaa Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesta yritysten voittojen verottamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, jonka mukaisesti kaikkia Belgiassa asuvia tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivia yrityksiä verotetaan niiden kokonaisvoitoista, eli niiden todellisuudessa kirjaamista voitosta, eikä sellaisesta oletetusta voitosta, joka on saatu arvioimalla koko kyseessä olevan yrityksen ”oikaistu markkinaehtoinen voitto”. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseisestä järjestelmästä hyötyville konsernien belgialaisille toimipaikoille vapauttamalla osa niiden todellisuudessa kirjaamasta voitosta Belgiassa maksettavasta yhteisöverosta (74). |
| --- | --- |

(133)

Ylisuurten voittojen verovapaus poikkeaa Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesta yritysten voittojen verottamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, jonka mukaisesti kaikkia Belgiassa asuvia tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivia yrityksiä verotetaan niiden kokonaisvoitoista, eli niiden todellisuudessa kirjaamista voitosta, eikä sellaisesta oletetusta voitosta, joka on saatu arvioimalla koko kyseessä olevan yrityksen ”oikaistu markkinaehtoinen voitto”. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseisestä järjestelmästä hyötyville konsernien belgialaisille toimipaikoille vapauttamalla osa niiden todellisuudessa kirjaamasta voitosta Belgiassa maksettavasta yhteisöverosta (74).

74

| (134) | Edellisessä johdanto-osan kappaleessa sanotusta huolimatta ja riippumatta siitä, että viitejärjestelmän voidaan katsoa sisältävän yleisen säännön, jonka mukaan Belgiassa asuvia tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivia yrityksiä ei pitäisi verottaa todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton, mikä ei pidä paikkaansa (75), komissio katsoo lisäksi, että ylisuurten voittojen verojärjestelmällä sovelletaan virheellisesti markkinaehtoperiaatetta. Se on näin ollen poikkeus tästä periaatteesta, joka on osa viitejärjestelmää (76). |
| --- | --- |

(134)

Edellisessä johdanto-osan kappaleessa sanotusta huolimatta ja riippumatta siitä, että viitejärjestelmän voidaan katsoa sisältävän yleisen säännön, jonka mukaan Belgiassa asuvia tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivia yrityksiä ei pitäisi verottaa todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton, mikä ei pidä paikkaansa (75), komissio katsoo lisäksi, että ylisuurten voittojen verojärjestelmällä sovelletaan virheellisesti markkinaehtoperiaatetta. Se on näin ollen poikkeus tästä periaatteesta, joka on osa viitejärjestelmää (76).

75

76

6.3.2.1   Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan valikoiva etu poikkeamalla Belgian yleisestä yhteisöverojärjestelmästä

Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan valikoiva etu poikkeamalla Belgian yleisestä yhteisöverojärjestelmästä

| (135) | Taloudellinen etu voidaan myöntää pienentämällä eri tavoin tietyn yrityksen maksuja ja etenkin alentamalla sen veropohjaa tai maksettavan veron määrää (77). Kuten 2.1 jaksossa selostetaan, ylisuurten voittojen verojärjestelmän avulla Belgiassa asuvat tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivat yritykset, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, voivat pienentää Belgiassa maksettavaa veroa vähentämällä todellisuudessa kirjatusta voitostaan ”ylisuuret” voitot. Nämä ylisuuret voitot lasketaan arvioimalla keskimääräinen voitto, jonka vastaavanlaista toimintaa harjoittava riippumaton hypoteettinen yritys voisi tehdä vastaavanlaisissa olosuhteissa. Todellisuudessa kirjatun voiton ja tämän hypoteettisen keskimääräisen voiton välinen erotus muunnetaan tämän jälkeen verosta vapautettavaksi prosenttiosuudeksi ennen veroja lasketusta voitosta, jotta voidaan laskea ylisuurten voittojen keskimääräinen prosenttiosuus tiettynä ajanjaksona. Tämä prosenttiosuus vahvistetaan ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajan veropohjaksi niiksi viideksi vuodeksi, joiden ajan ennakkoratkaisu sitoo Belgian verohallintoa. |
| --- | --- |

(135)

Taloudellinen etu voidaan myöntää pienentämällä eri tavoin tietyn yrityksen maksuja ja etenkin alentamalla sen veropohjaa tai maksettavan veron määrää (77). Kuten 2.1 jaksossa selostetaan, ylisuurten voittojen verojärjestelmän avulla Belgiassa asuvat tai Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan kautta siellä toimivat yritykset, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, voivat pienentää Belgiassa maksettavaa veroa vähentämällä todellisuudessa kirjatusta voitostaan ”ylisuuret” voitot. Nämä ylisuuret voitot lasketaan arvioimalla keskimääräinen voitto, jonka vastaavanlaista toimintaa harjoittava riippumaton hypoteettinen yritys voisi tehdä vastaavanlaisissa olosuhteissa. Todellisuudessa kirjatun voiton ja tämän hypoteettisen keskimääräisen voiton välinen erotus muunnetaan tämän jälkeen verosta vapautettavaksi prosenttiosuudeksi ennen veroja lasketusta voitosta, jotta voidaan laskea ylisuurten voittojen keskimääräinen prosenttiosuus tiettynä ajanjaksona. Tämä prosenttiosuus vahvistetaan ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajan veropohjaksi niiksi viideksi vuodeksi, joiden ajan ennakkoratkaisu sitoo Belgian verohallintoa.

77

| (136) | Ylisuurten voittojen verovapaus ei kuitenkaan ole kaikkien yhteisöverojärjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten käytettävissä. Koska kyseinen päämäärä on kaikkien yritysten voittojen verottaminen, tämä tarkoittaa Belgian kaikkia yhteisöverovelvollisia yrityksiä. Belgian yhteisöverojärjestelmä ei nimittäin sisällä periaatetta tai sääntöä, jonka mukaan olisi oikeutettua vapauttaa verosta se todellisuudessa kirjatun voiton osa, joka ylittää markkinaehtoisen voiton hypoteettisen tason (78). Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdalla, jonka nojalla ylisuurten voittojen verovapaus Belgian mukaan myönnetään, ei ole tätä merkitystä eikä tätä vaikutusta. Ylisuurten voittojen verovapaus on pikemminkin poikkeus Belgian verolainsäädännön yleisestä säännöstä, jonka mukaan verotuksen kohteena on todellisuudessa kirjattu voitto. |
| --- | --- |

(136)

Ylisuurten voittojen verovapaus ei kuitenkaan ole kaikkien yhteisöverojärjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten käytettävissä. Koska kyseinen päämäärä on kaikkien yritysten voittojen verottaminen, tämä tarkoittaa Belgian kaikkia yhteisöverovelvollisia yrityksiä. Belgian yhteisöverojärjestelmä ei nimittäin sisällä periaatetta tai sääntöä, jonka mukaan olisi oikeutettua vapauttaa verosta se todellisuudessa kirjatun voiton osa, joka ylittää markkinaehtoisen voiton hypoteettisen tason (78). Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdalla, jonka nojalla ylisuurten voittojen verovapaus Belgian mukaan myönnetään, ei ole tätä merkitystä eikä tätä vaikutusta. Ylisuurten voittojen verovapaus on pikemminkin poikkeus Belgian verolainsäädännön yleisestä säännöstä, jonka mukaan verotuksen kohteena on todellisuudessa kirjattu voitto.

78

| (137) | Komissio vahvistaa näin ollen aloittamispäätöksen johdanto-osan 89 kappaleessa ilmaistun näkemyksensä, jonka mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä on monella tasolla ja monesta syystä valikoiva. |
| --- | --- |

(137)

Komissio vahvistaa näin ollen aloittamispäätöksen johdanto-osan 89 kappaleessa ilmaistun näkemyksensä, jonka mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä on monella tasolla ja monesta syystä valikoiva.

| (138) | Ensinnäkin vain monikansallisten konsernien toimipaikoille voidaan myöntää ylisuurten voittojen verovapaus; se ei ole riippumattomien tai kansallisiin konserneihin kuuluvien yritysten käytettävissä. Koska kyseinen järjestelmä perustuu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan, jolla vapautuksen soveltaminen – ja vapautuksen saamiseksi tarvittavan ennakkoratkaisun myöntäminen – rajoitetaan rajat ylittäviä liiketoimia toteuttaviin yrityksiin, ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää vain monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annettu taloudellinen etu on toisin sanoen oikeudellisesti valikoiva, koska se voidaan myöntää vain monikansalliseen konserniin kuuluville yrityksille, mutta ei riippumattomille tai kansalliseen konserniin kuuluville yrityksille. Kansalliseen konserniin kuuluvat yritykset voisivat kuitenkin myös kansallisen organisaatiouudistuksen jälkeen toimia keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä ja väittää, että niiden tämän organisaatiouudistuksen jälkeen todellisuudessa kirjaama voitto on (väitettyjen) kansallisten synergioiden tai mittakaavaetujen ansiosta suurempi kuin hypoteettinen keskimääräinen voitto, jonka vastaavanlaista toimintaa harjoittava riippumaton yritys voisi odottaa kirjaavansa. Koska nämä yritykset eivät kuulu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamisalaan, ne eivät kuitenkaan voi pienentää veropohjaansa järjestelmän mukaisesti, kuten kansainvälisten kilpailijoidensa belgialaiset päämiehet, jotka toteuttavat liiketoimia samaan konserniin kuuluvien ulkomaisten yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(138)

Ensinnäkin vain monikansallisten konsernien toimipaikoille voidaan myöntää ylisuurten voittojen verovapaus; se ei ole riippumattomien tai kansallisiin konserneihin kuuluvien yritysten käytettävissä. Koska kyseinen järjestelmä perustuu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan, jolla vapautuksen soveltaminen – ja vapautuksen saamiseksi tarvittavan ennakkoratkaisun myöntäminen – rajoitetaan rajat ylittäviä liiketoimia toteuttaviin yrityksiin, ylisuurten voittojen verovapaus voidaan myöntää vain monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annettu taloudellinen etu on toisin sanoen oikeudellisesti valikoiva, koska se voidaan myöntää vain monikansalliseen konserniin kuuluville yrityksille, mutta ei riippumattomille tai kansalliseen konserniin kuuluville yrityksille. Kansalliseen konserniin kuuluvat yritykset voisivat kuitenkin myös kansallisen organisaatiouudistuksen jälkeen toimia keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä ja väittää, että niiden tämän organisaatiouudistuksen jälkeen todellisuudessa kirjaama voitto on (väitettyjen) kansallisten synergioiden tai mittakaavaetujen ansiosta suurempi kuin hypoteettinen keskimääräinen voitto, jonka vastaavanlaista toimintaa harjoittava riippumaton yritys voisi odottaa kirjaavansa. Koska nämä yritykset eivät kuulu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamisalaan, ne eivät kuitenkaan voi pienentää veropohjaansa järjestelmän mukaisesti, kuten kansainvälisten kilpailijoidensa belgialaiset päämiehet, jotka toteuttavat liiketoimia samaan konserniin kuuluvien ulkomaisten yritysten kanssa.

| (139) | Toiseksi yrityksen on saatava ennakkoratkaisuyksiköltä ennakkoratkaisun muodossa annettava ennakkohyväksyntä, jotta sille voitaisiin myöntää ylisuurten voittojen verovapaus. Ennakkohyväksyntää ei kuitenkaan voida antaa vallitsevaa tilannetta varten, vaan ainoastaan sellaista tilannetta tai toimenpidettä varten, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia. Ennakkoratkaisujärjestelmässä, joka sisällytettiin Belgian verolakiin 24 päivänä joulukuuta 2002 annetulla lailla, säädetään nimittäin, että ennakkoratkaisua sovelletaan vain ”tilanteeseen tai toimenpiteeseen, josta ei ole vielä aiheutunut verotuksellisia seurauksia” kyseiselle verovelvolliselle (79). Tarkemmin sanottuna verovelvollinen ei ole oikeutettu hakemaan ennakkoratkaisua, joka koskee sen nykytilanteesta aiheutuvia verotuksellisia seurauksia, sillä ennakkoratkaisu voi koskea vain ”uuden tilanteen” aiheuttamia verotuksellisia seurauksia. Näitä ehtoja sovelletaan myös ennakkoratkaisuihin, joilla myönnetään ylisuurten voittojen verovapaus. Komission analysoimassa otoksessa ennakkoratkaisuista, joilla ylisuuria voittoja on vapautettu verosta, jokaisessa ennakkoratkaisussa nimittäin mainitaan huomattavat investoinnit ja/tai työpaikkojen luominen ja/tai toimintojen siirtäminen Belgiaan (80). Näitä seikkoja ei mainita tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla myönnettävien ylisuurten voittojen verovapauden nimenomaisina edellytyksinä, mutta ne ovat välttämättömiä ennakkoratkaisun saamiseksi. Ennakkoratkaisu taas on ylisuurten voittojen verovapauden ehdoton edellytys. ”Uutta tilannetta” koskevasta velvoitteesta, joka johtuu siitä, että ylisuurten voittojen verovapauden saamiseksi on haettava ennakkoratkaisua (81), syntyy näin ollen ilman eri toimenpiteitä valikoivuus sellaisten monikansallisten konsernien, jotka muuttavat liiketoimintamalliaan perustamalla uusia toimintoja Belgiaan, ja kaikkien muiden, entisen belgialaisen liiketoimintamallinsa säilyttävien talouden toimijoiden (myös monikansallisten konsernien) välillä. |
| --- | --- |

(139)

Toiseksi yrityksen on saatava ennakkoratkaisuyksiköltä ennakkoratkaisun muodossa annettava ennakkohyväksyntä, jotta sille voitaisiin myöntää ylisuurten voittojen verovapaus. Ennakkohyväksyntää ei kuitenkaan voida antaa vallitsevaa tilannetta varten, vaan ainoastaan sellaista tilannetta tai toimenpidettä varten, josta ei vielä ole aiheutunut verotuksellisia seurauksia. Ennakkoratkaisujärjestelmässä, joka sisällytettiin Belgian verolakiin 24 päivänä joulukuuta 2002 annetulla lailla, säädetään nimittäin, että ennakkoratkaisua sovelletaan vain ”tilanteeseen tai toimenpiteeseen, josta ei ole vielä aiheutunut verotuksellisia seurauksia” kyseiselle verovelvolliselle (79). Tarkemmin sanottuna verovelvollinen ei ole oikeutettu hakemaan ennakkoratkaisua, joka koskee sen nykytilanteesta aiheutuvia verotuksellisia seurauksia, sillä ennakkoratkaisu voi koskea vain ”uuden tilanteen” aiheuttamia verotuksellisia seurauksia. Näitä ehtoja sovelletaan myös ennakkoratkaisuihin, joilla myönnetään ylisuurten voittojen verovapaus. Komission analysoimassa otoksessa ennakkoratkaisuista, joilla ylisuuria voittoja on vapautettu verosta, jokaisessa ennakkoratkaisussa nimittäin mainitaan huomattavat investoinnit ja/tai työpaikkojen luominen ja/tai toimintojen siirtäminen Belgiaan (80). Näitä seikkoja ei mainita tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla myönnettävien ylisuurten voittojen verovapauden nimenomaisina edellytyksinä, mutta ne ovat välttämättömiä ennakkoratkaisun saamiseksi. Ennakkoratkaisu taas on ylisuurten voittojen verovapauden ehdoton edellytys. ”Uutta tilannetta” koskevasta velvoitteesta, joka johtuu siitä, että ylisuurten voittojen verovapauden saamiseksi on haettava ennakkoratkaisua (81), syntyy näin ollen ilman eri toimenpiteitä valikoivuus sellaisten monikansallisten konsernien, jotka muuttavat liiketoimintamalliaan perustamalla uusia toimintoja Belgiaan, ja kaikkien muiden, entisen belgialaisen liiketoimintamallinsa säilyttävien talouden toimijoiden (myös monikansallisten konsernien) välillä.

79

80

81

| (140) | Kolmanneksi ylisuurten voittojen verojärjestelmällä vapautetaan verosta voitto, joka johtuu – tai jonka väitetään johtuvan – synergioista, mittakaavaeduista tai monikansalliseen konserniin kuulumisesta aiheutuvista muista eduista. Vaikka kaikki konsernit voivat väittää saavansa tällaisia etuja, vain sellaiseen monikansalliseen konserniin, joka on riittävän suuri synnyttääkseen merkittäviä synergia-, mittakaava- tai muita konsernin sisäisiä etuja, kuuluvia yrityksiä kannustetaan hankkimaan ylisuurten voittojen verovapautta koskeva ennakkoratkaisu. Tämä johtuu siitä, että ennakkoratkaisun hankintamenettely edellyttää yksityiskohtaista hakemusta, jossa esitellään vapautukseen oikeuttava uusi tilanne, täsmennetään yrityksen luomien työpaikkojen määrä ja selvitetään kattavasti ylisuuret voitot. Tämä on selvästi työläämpää pienille konserneille kuin suurille. Ennakkoratkaisuhakemuksissa selostettavat synergiat ja kustannussäästöt edellyttävät nimittäin, että toiminta on riittävän laajaa oikeuttaakseen ennakkoratkaisuhakemuksen. Belgia ei olekaan vastauksena komission pyyntöön kyennyt esittämään ainoatakaan esimerkkiä tapauksesta, jossa pienen monikansallisen konsernin belgialainen toimipaikka olisi hakenut ylisuurten voittojen verovapautta ja saanut sen. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on toisin sanoen valikoiva myös tosiasiallisesti, koska todellisuudessa ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään ainoastaan suurten tai vähintään keskisuurten, mutta ei pienten monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille. |
| --- | --- |

(140)

Kolmanneksi ylisuurten voittojen verojärjestelmällä vapautetaan verosta voitto, joka johtuu – tai jonka väitetään johtuvan – synergioista, mittakaavaeduista tai monikansalliseen konserniin kuulumisesta aiheutuvista muista eduista. Vaikka kaikki konsernit voivat väittää saavansa tällaisia etuja, vain sellaiseen monikansalliseen konserniin, joka on riittävän suuri synnyttääkseen merkittäviä synergia-, mittakaava- tai muita konsernin sisäisiä etuja, kuuluvia yrityksiä kannustetaan hankkimaan ylisuurten voittojen verovapautta koskeva ennakkoratkaisu. Tämä johtuu siitä, että ennakkoratkaisun hankintamenettely edellyttää yksityiskohtaista hakemusta, jossa esitellään vapautukseen oikeuttava uusi tilanne, täsmennetään yrityksen luomien työpaikkojen määrä ja selvitetään kattavasti ylisuuret voitot. Tämä on selvästi työläämpää pienille konserneille kuin suurille. Ennakkoratkaisuhakemuksissa selostettavat synergiat ja kustannussäästöt edellyttävät nimittäin, että toiminta on riittävän laajaa oikeuttaakseen ennakkoratkaisuhakemuksen. Belgia ei olekaan vastauksena komission pyyntöön kyennyt esittämään ainoatakaan esimerkkiä tapauksesta, jossa pienen monikansallisen konsernin belgialainen toimipaikka olisi hakenut ylisuurten voittojen verovapautta ja saanut sen. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on toisin sanoen valikoiva myös tosiasiallisesti, koska todellisuudessa ylisuurten voittojen verovapaus myönnetään ainoastaan suurten tai vähintään keskisuurten, mutta ei pienten monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille.

| (141) | Koska ainoastaan sellaisten monikansallisten konsernien belgialaiset toimipaikat, jotka ovat riittävän suuria ja perustavat uusia toimintoja Belgiaan, voivat järjestelmän ansiosta alentaa veropohjaansa vähentämällä todellisuudessa kirjaamistaan voitoista ”ylisuuret” voitot, on lopuksi todettava, että kyseisellä järjestelmällä annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä, jonka ansiosta yritysten voittojen verottamista koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti verotettavaa määrää voidaan alentaa, annetaan nimittäin kyseisille belgialaisille toimipaikoille valikoiva etu, koska ne voivat ylisuurten voittojen verovapauden ansiosta vähentää budjetistaan menon, joka niiden pitäisi tavallisesti kattaa. |
| --- | --- |

(141)

Koska ainoastaan sellaisten monikansallisten konsernien belgialaiset toimipaikat, jotka ovat riittävän suuria ja perustavat uusia toimintoja Belgiaan, voivat järjestelmän ansiosta alentaa veropohjaansa vähentämällä todellisuudessa kirjaamistaan voitoista ”ylisuuret” voitot, on lopuksi todettava, että kyseisellä järjestelmällä annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu. Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä, jonka ansiosta yritysten voittojen verottamista koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti verotettavaa määrää voidaan alentaa, annetaan nimittäin kyseisille belgialaisille toimipaikoille valikoiva etu, koska ne voivat ylisuurten voittojen verovapauden ansiosta vähentää budjetistaan menon, joka niiden pitäisi tavallisesti kattaa.

| (142) | Belgia perustelee ylisuurten voittojen verojärjestelmästä johtuvaa eriarvoista kohtelua viittaamalla unionin yleisen tuomioistuimen 7 päivänä marraskuuta 2014 asiassa T-399/11 antamaan tuomioon ja toteamalla, että toimenpiteen soveltaminen vain monikansallisiin konserneihin ei riitä osoittamaan sen olevan valikoiva, koska tämäntyyppisillä yrityksillä ei, toisin kuin vaikkapa offshore-yrityksillä, ole esimerkiksi toimialaan, toimintaan, taseen loppusummaan, työntekijämäärään tai sijoittautumismaahan liittyviä yhteisiä ominaispiirteitä (82). Tuomiosta, johon Belgia viittaa, on kuitenkin valitettu (83), eikä sitä myöskään voida soveltaa ylisuurten voittojen verojärjestelmään, sillä se koskee tiettyihin varallisuustoimiin liittyvän verotuksellisen edun mahdollista valikoivuutta. Tarkasteltava järjestelmä sen sijaan koskee tietyille yritysryhmille annettavia etuja. Tuomiossa, johon Belgia viittaa, unionin yleinen tuomioistuin on nimittäin katsonut, että verotuksellisella toimenpiteellä, jolla ulkomaisten tytäryhtiöiden hankinta asetetaan edullisempaan asemaan kuin kansallisten tytäryhtiöiden hankinta, ei anneta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska sillä ei estetä mitään yritysryhmää hyödyntämästä sitä. Ylisuurten voittojen verojärjestelmää voivat sen sijaan hyödyntää vain tietyt yritysryhmät: Belgiaan uusia toimintoja perustavien, riittävän suurten monikansallisten konsernien toimipaikat. |
| --- | --- |

(142)

Belgia perustelee ylisuurten voittojen verojärjestelmästä johtuvaa eriarvoista kohtelua viittaamalla unionin yleisen tuomioistuimen 7 päivänä marraskuuta 2014 asiassa T-399/11 antamaan tuomioon ja toteamalla, että toimenpiteen soveltaminen vain monikansallisiin konserneihin ei riitä osoittamaan sen olevan valikoiva, koska tämäntyyppisillä yrityksillä ei, toisin kuin vaikkapa offshore-yrityksillä, ole esimerkiksi toimialaan, toimintaan, taseen loppusummaan, työntekijämäärään tai sijoittautumismaahan liittyviä yhteisiä ominaispiirteitä (82). Tuomiosta, johon Belgia viittaa, on kuitenkin valitettu (83), eikä sitä myöskään voida soveltaa ylisuurten voittojen verojärjestelmään, sillä se koskee tiettyihin varallisuustoimiin liittyvän verotuksellisen edun mahdollista valikoivuutta. Tarkasteltava järjestelmä sen sijaan koskee tietyille yritysryhmille annettavia etuja. Tuomiossa, johon Belgia viittaa, unionin yleinen tuomioistuin on nimittäin katsonut, että verotuksellisella toimenpiteellä, jolla ulkomaisten tytäryhtiöiden hankinta asetetaan edullisempaan asemaan kuin kansallisten tytäryhtiöiden hankinta, ei anneta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska sillä ei estetä mitään yritysryhmää hyödyntämästä sitä. Ylisuurten voittojen verojärjestelmää voivat sen sijaan hyödyntää vain tietyt yritysryhmät: Belgiaan uusia toimintoja perustavien, riittävän suurten monikansallisten konsernien toimipaikat.

82

83

| (143) | Belgia on myös väittänyt valikoivan edun liittyvän siihen, ettei ulkomailla veroteta Belgiassa verosta vapautettuja voittoja. Komissio ei yhdy tähän väitteeseen, sillä nimenomaan Belgiassa alennetaan yksipuolisesti ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyvän belgialaisen toimipaikan veropohjaa riippumatta samojen voittojen tosiasiallisesta tai väitetystä verottamisesta toisessa jäsenvaltiossa. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa joka tapauksessa määrätään, ettei jäsenvaltio saa myöntää valtiontukea. Sitä, annetaanko tietyllä järjestelmällä etua, on näin ollen arvioitava kyseisen jäsenvaltion, eli tässä tapauksessa Belgian, toimien perusteella. Arvioinnissa ei pidä ottaa huomioon järjestelmän mahdollista, muiden jäsenvaltioiden kohtelusta johtuvaa neutraalia tai negatiivista vaikutusta samaan konserniin kuuluviin toisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(143)

Belgia on myös väittänyt valikoivan edun liittyvän siihen, ettei ulkomailla veroteta Belgiassa verosta vapautettuja voittoja. Komissio ei yhdy tähän väitteeseen, sillä nimenomaan Belgiassa alennetaan yksipuolisesti ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyvän belgialaisen toimipaikan veropohjaa riippumatta samojen voittojen tosiasiallisesta tai väitetystä verottamisesta toisessa jäsenvaltiossa. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa joka tapauksessa määrätään, ettei jäsenvaltio saa myöntää valtiontukea. Sitä, annetaanko tietyllä järjestelmällä etua, on näin ollen arvioitava kyseisen jäsenvaltion, eli tässä tapauksessa Belgian, toimien perusteella. Arvioinnissa ei pidä ottaa huomioon järjestelmän mahdollista, muiden jäsenvaltioiden kohtelusta johtuvaa neutraalia tai negatiivista vaikutusta samaan konserniin kuuluviin toisiin yrityksiin.

6.3.2.2   Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan valikoiva etu poikkeamalla markkinaehtoperiaatteesta

Ylisuurten voittojen verojärjestelmällä annetaan valikoiva etu poikkeamalla markkinaehtoperiaatteesta

| (144) | Riippumatta siitä, voidaanko Belgian yhteisöverojärjestelmän katsoa sisältävän yleisen säännön, jossa kielletään verottamasta Belgiassa asuvia yrityksiä todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton, minkä komissio kiistää (84), ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus viitejärjestelmästä. Tämä johtuu siitä, että syyt, joilla perustellaan sekä verosta vapauttamista että järjestelmän mukaisesti vapautettavien ylisuurten voittojen määrittämismenetelmää, ovat viitejärjestelmään kuuluvan markkinaehtoperiaatteen vastaisia. |
| --- | --- |

(144)

Riippumatta siitä, voidaanko Belgian yhteisöverojärjestelmän katsoa sisältävän yleisen säännön, jossa kielletään verottamasta Belgiassa asuvia yrityksiä todellisuudessa kirjatun voiton siitä osasta, joka ylittää markkinaehtoisen voiton, minkä komissio kiistää (84), ylisuurten voittojen verovapaus on poikkeus viitejärjestelmästä. Tämä johtuu siitä, että syyt, joilla perustellaan sekä verosta vapauttamista että järjestelmän mukaisesti vapautettavien ylisuurten voittojen määrittämismenetelmää, ovat viitejärjestelmään kuuluvan markkinaehtoperiaatteen vastaisia.

84

a)   Markkinaehtoperiaate ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta

| (145) | Unionin tuomioistuin on aiemmin todennut, että pienentämällä veropohjaa verotuksellisella toimenpiteellä, joka oikeuttaa verovelvollisen määrittämään siirtohintoja, jotka eivät ole lähellä sellaisten itsenäisten yritysten välillä sovittuja hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa, annetaan kyseiselle verovelvolliselle valikoiva etu, koska vero, joka kyseisen verovelvollisen on maksettava yleisen verojärjestelmän mukaisesti, on pienempi kuin vero, joka sellaisten itsenäisten yritysten on maksettava, joiden veropohja perustuu niiden todellisuudessa kirjaamiin voittoihin (85). |
| --- | --- |

(145)

Unionin tuomioistuin on aiemmin todennut, että pienentämällä veropohjaa verotuksellisella toimenpiteellä, joka oikeuttaa verovelvollisen määrittämään siirtohintoja, jotka eivät ole lähellä sellaisten itsenäisten yritysten välillä sovittuja hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa, annetaan kyseiselle verovelvolliselle valikoiva etu, koska vero, joka kyseisen verovelvollisen on maksettava yleisen verojärjestelmän mukaisesti, on pienempi kuin vero, joka sellaisten itsenäisten yritysten on maksettava, joiden veropohja perustuu niiden todellisuudessa kirjaamiin voittoihin (85).

85

| (146) | Unionin tuomioistuin on tuomiossaan (86), joka koskee koordinointikeskuksiin sovellettavaa Belgian verojärjestelmää, tarkastellut kannetta komission päätöksestä (87), jossa todettiin, että tämän verojärjestelmän mukaisella verotettavien tulojen määrittämistavalla annettiin valikoiva etu kyseisille keskuksille. Kyseisen verojärjestelmän mukaan näiden keskusten verotettava tulo oli vahvistettu kiinteämääräisesti ja vastasi tiettyä prosenttiosuutta menojen ja toimintakulujen kokonaismäärästä, josta oli vähennetty henkilöstökulut sekä rahoituskulut. Unionin tuomioistuin on katsonut, että ”sen selvittämiseksi, tuottaako koordinointikeskusten järjestelmän mukainen verotettavien tulojen määrittämistapa etua koordinointikeskuksille, on syytä – – verrata kyseistä järjestelmää yleisesti sovellettavan verolainsäädännön mukaiseen järjestelmään, joka perustuu tulojen ja menojen väliseen erotukseen yhtiössä, joka toimii vapaan kilpailun ympäristössä”. Tämän jälkeen unionin tuomioistuin on katsonut, että ”jos [henkilöstö- ja rahoituskulut] jätetään kyseessä olevien keskusten verotettavan tulon määrittämisperusteena olevien kustannusten ulkopuolelle, ei saada sellaisia siirtohintoja, jotka olisivat lähellä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja”, mikä on unionin tuomioistuimen mukaan ”omiaan johtamaan taloudellisen edun antamiseen kyseisille keskuksille” (88). |
| --- | --- |

(146)

Unionin tuomioistuin on tuomiossaan (86), joka koskee koordinointikeskuksiin sovellettavaa Belgian verojärjestelmää, tarkastellut kannetta komission päätöksestä (87), jossa todettiin, että tämän verojärjestelmän mukaisella verotettavien tulojen määrittämistavalla annettiin valikoiva etu kyseisille keskuksille. Kyseisen verojärjestelmän mukaan näiden keskusten verotettava tulo oli vahvistettu kiinteämääräisesti ja vastasi tiettyä prosenttiosuutta menojen ja toimintakulujen kokonaismäärästä, josta oli vähennetty henkilöstökulut sekä rahoituskulut. Unionin tuomioistuin on katsonut, että ”sen selvittämiseksi, tuottaako koordinointikeskusten järjestelmän mukainen verotettavien tulojen määrittämistapa etua koordinointikeskuksille, on syytä – – verrata kyseistä järjestelmää yleisesti sovellettavan verolainsäädännön mukaiseen järjestelmään, joka perustuu tulojen ja menojen väliseen erotukseen yhtiössä, joka toimii vapaan kilpailun ympäristössä”. Tämän jälkeen unionin tuomioistuin on katsonut, että ”jos [henkilöstö- ja rahoituskulut] jätetään kyseessä olevien keskusten verotettavan tulon määrittämisperusteena olevien kustannusten ulkopuolelle, ei saada sellaisia siirtohintoja, jotka olisivat lähellä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja”, mikä on unionin tuomioistuimen mukaan ”omiaan johtamaan taloudellisen edun antamiseen kyseisille keskuksille” (88).

86

87

88

| (147) | Unionin tuomioistuin on näin ollen todennut, että verotuksellisella toimenpiteellä, jonka ansiosta konserniin kuuluva yritys voi laskuttaa siirtohintoja, jotka eivät vastaa markkinaehtoisissa olosuhteissa laskutettavia hintoja, eli sellaisten itsenäisten yritysten välillä sovittuja hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa, annetaan kyseiselle yritykselle valikoiva etu. Tämä johtuu siitä, että toimenpide johtaa kyseisen yrityksen veropohjan ja näin ollen yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti maksettavan veron määrän alenemiseen. Tätä periaatetta, jonka mukaan samaan konserniin kuuluvien yritysten väliset liiketoimet olisi hinnoiteltava samalla tavoin kuin hinnoiteltaisiin vastaavanlaisessa markkinaehtoisessa tilanteessa neuvottelevien itsenäisten yritysten toteuttamat vastaavat liiketoimet, kutsutaan yleensä markkinaehtoperiaatteeksi. |
| --- | --- |

(147)

Unionin tuomioistuin on näin ollen todennut, että verotuksellisella toimenpiteellä, jonka ansiosta konserniin kuuluva yritys voi laskuttaa siirtohintoja, jotka eivät vastaa markkinaehtoisissa olosuhteissa laskutettavia hintoja, eli sellaisten itsenäisten yritysten välillä sovittuja hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa, annetaan kyseiselle yritykselle valikoiva etu. Tämä johtuu siitä, että toimenpide johtaa kyseisen yrityksen veropohjan ja näin ollen yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti maksettavan veron määrän alenemiseen. Tätä periaatetta, jonka mukaan samaan konserniin kuuluvien yritysten väliset liiketoimet olisi hinnoiteltava samalla tavoin kuin hinnoiteltaisiin vastaavanlaisessa markkinaehtoisessa tilanteessa neuvottelevien itsenäisten yritysten toteuttamat vastaavat liiketoimet, kutsutaan yleensä markkinaehtoperiaatteeksi.

| (148) | Markkinaehtoperiaatteen tarkoituksena on taata, että samaan konserniin kuuluvien yritysten välisten liiketoimien verotuksessa otetaan huomioon voitto, joka olisi syntynyt, jos itsenäiset yritykset olisivat toteuttaneet samat liiketoimet. Jos näin ei tehtäisi, konserniin kuuluvat yritykset olisivat edullisemmassa asemassa kuin riippumattomat yritykset laskettaessa niiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaista veropohjaa. Tämä johtaisi eriarvoiseen kohteluun yleisen yhteisöverojärjestelmän päämäärän kannalta, joka on kaikkien kyseiseen veroalueeseen kuuluvien yritysten voittojen verottaminen. |
| --- | --- |

(148)

Markkinaehtoperiaatteen tarkoituksena on taata, että samaan konserniin kuuluvien yritysten välisten liiketoimien verotuksessa otetaan huomioon voitto, joka olisi syntynyt, jos itsenäiset yritykset olisivat toteuttaneet samat liiketoimet. Jos näin ei tehtäisi, konserniin kuuluvat yritykset olisivat edullisemmassa asemassa kuin riippumattomat yritykset laskettaessa niiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaista veropohjaa. Tämä johtaisi eriarvoiseen kohteluun yleisen yhteisöverojärjestelmän päämäärän kannalta, joka on kaikkien kyseiseen veroalueeseen kuuluvien yritysten voittojen verottaminen.

| (149) | Sen arvioimiseksi, onko Belgia antanut valikoivan edun kyseisellä järjestelmällä, komission on tarkistettava, poikkeaako menetelmä, jonka Belgia on hyväksynyt markkinaehtoisen voiton määrittämistä ja sen järjestelmän toisessa vaiheessa tapahtuvaa oikaisua varten, menetelmästä, joka johtaa luotettavaan arvioon markkinoihin perustuvasta tuloksesta, ja näin ollen markkinaehtoperiaatteesta. Koska menetelmästä seuraa se, että belgialaisen toimipaikan maksettavaksi Belgian yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti tuleva vero on pienempi kuin samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten vero, järjestelmällä katsotaan annettavan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu. |
| --- | --- |

(149)

Sen arvioimiseksi, onko Belgia antanut valikoivan edun kyseisellä järjestelmällä, komission on tarkistettava, poikkeaako menetelmä, jonka Belgia on hyväksynyt markkinaehtoisen voiton määrittämistä ja sen järjestelmän toisessa vaiheessa tapahtuvaa oikaisua varten, menetelmästä, joka johtaa luotettavaan arvioon markkinoihin perustuvasta tuloksesta, ja näin ollen markkinaehtoperiaatteesta. Koska menetelmästä seuraa se, että belgialaisen toimipaikan maksettavaksi Belgian yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti tuleva vero on pienempi kuin samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten vero, järjestelmällä katsotaan annettavan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu.

| (150) | Markkinaehtoperiaate on siis väistämättä osa komission suorittamaa, konserniin kuuluvia yrityksiä koskevien toimenpiteiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista arviointia riippumatta siitä, onko jäsenvaltio sisällyttänyt, ja missä muodossa, markkinaehtoperiaatteen kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä. Sitä sovelletaan sen ratkaisemiseksi, onko konserniin kuuluvan yrityksen yhteisöveron mukaisesti verotettava voitto laskettu menetelmällä, joka on lähellä markkinaehtoja, jolloin kyseistä yritystä ei yleistä yhteisöverojärjestelmää sovellettaessa aseteta edullisempaan asemaan kuin riippumattomia yrityksiä, joiden verotettava voitto määräytyy markkinaehtoisesti. Todettakoon väärinkäsitysten välttämiseksi, että arvioidessaan valtiontukia komissio ei sovella OECD:n mallisopimuksen 9 artiklasta ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeista, jotka eivät ole sitovia välineitä, johtuvaa markkinaehtoperiaatetta, vaan SEUT-sopimuksen kaikkia jäsenvaltioita sitovan ja kansalliset verosäännöt kattavan 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa tasa-arvoista verokohtelua koskevaa yleistä periaatetta (89). |
| --- | --- |

(150)

Markkinaehtoperiaate on siis väistämättä osa komission suorittamaa, konserniin kuuluvia yrityksiä koskevien toimenpiteiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista arviointia riippumatta siitä, onko jäsenvaltio sisällyttänyt, ja missä muodossa, markkinaehtoperiaatteen kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä. Sitä sovelletaan sen ratkaisemiseksi, onko konserniin kuuluvan yrityksen yhteisöveron mukaisesti verotettava voitto laskettu menetelmällä, joka on lähellä markkinaehtoja, jolloin kyseistä yritystä ei yleistä yhteisöverojärjestelmää sovellettaessa aseteta edullisempaan asemaan kuin riippumattomia yrityksiä, joiden verotettava voitto määräytyy markkinaehtoisesti. Todettakoon väärinkäsitysten välttämiseksi, että arvioidessaan valtiontukia komissio ei sovella OECD:n mallisopimuksen 9 artiklasta ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeista, jotka eivät ole sitovia välineitä, johtuvaa markkinaehtoperiaatetta, vaan SEUT-sopimuksen kaikkia jäsenvaltioita sitovan ja kansalliset verosäännöt kattavan 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa tasa-arvoista verokohtelua koskevaa yleistä periaatetta (89).

89

| (151) | Komissio katsoo, että johdanto-osan 15 kappaleessa kuvattu menetelmä, jolla määritetään ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisessa toisessa vaiheessa ”oikaistu markkinaehtoinen voitto”, poikkeaa markkinaehtoperiaatteesta, mikä tarkoittaa, että järjestelmästä hyötyville yrityksille annetaan valikoiva etu. Belgian viranomaisten ylisuurten voittojen verojärjestelmästä esittämän kuvauksen ja niiden tietojen perusteella, jotka ovat ilmenneet komission tutkimasta ennakkoratkaisujen otoksesta (90), konsernien belgialaisten toimipaikkojen, joiden ylisuuret voitot on vapautettu verosta, katsotaan harjoittavan monimutkaisimpia toimintoja oman konserninsa sisällä ja vastaavan niistä (joko koko kyseisessä konsernissa tai vain sen yhdellä liiketoiminta-alueella tai maantieteellisellä toiminta-alueella). Kuten seuraavassa alajaksossa selostetaan, komissio katsoo näin ollen, että näiden toimipaikkojen ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten keskinäisistä konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto olisi kokonaisuudessaan kohdennettava konsernien belgialaisille toimipaikoille markkinaehtoisena voittona (ensimmäisen vaiheen yhteydessä). Markkinaehtoperiaatteen soveltaminen ei mahdollista yleisesti sitä, että synergioista ja mittakaavaeduista syntyvät voitot hyväksytään ja kohdennetaan erikseen siirtohinnoittelun yhteydessä (toisessa vaiheessa). |
| --- | --- |

(151)

Komissio katsoo, että johdanto-osan 15 kappaleessa kuvattu menetelmä, jolla määritetään ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisessa toisessa vaiheessa ”oikaistu markkinaehtoinen voitto”, poikkeaa markkinaehtoperiaatteesta, mikä tarkoittaa, että järjestelmästä hyötyville yrityksille annetaan valikoiva etu. Belgian viranomaisten ylisuurten voittojen verojärjestelmästä esittämän kuvauksen ja niiden tietojen perusteella, jotka ovat ilmenneet komission tutkimasta ennakkoratkaisujen otoksesta (90), konsernien belgialaisten toimipaikkojen, joiden ylisuuret voitot on vapautettu verosta, katsotaan harjoittavan monimutkaisimpia toimintoja oman konserninsa sisällä ja vastaavan niistä (joko koko kyseisessä konsernissa tai vain sen yhdellä liiketoiminta-alueella tai maantieteellisellä toiminta-alueella). Kuten seuraavassa alajaksossa selostetaan, komissio katsoo näin ollen, että näiden toimipaikkojen ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten keskinäisistä konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto olisi kokonaisuudessaan kohdennettava konsernien belgialaisille toimipaikoille markkinaehtoisena voittona (ensimmäisen vaiheen yhteydessä). Markkinaehtoperiaatteen soveltaminen ei mahdollista yleisesti sitä, että synergioista ja mittakaavaeduista syntyvät voitot hyväksytään ja kohdennetaan erikseen siirtohinnoittelun yhteydessä (toisessa vaiheessa).

90

b)   Jäännösvoitto on keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä toimivan belgialaisen toimipaikan markkinaehtoinen voitto

| (152) | Belgian viranomaisten mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä perustuu ajatukseen, että konsernien belgialaiset toimipaikat toimivat keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä (91). Niiden mukaan strategiseen ja taktiseen päätösprosessiin liittyvä päävastuu ja monimutkaisimmat toiminnot – joko koko kyseisessä konsernissa tai vain yhdellä sen liiketoiminta-alueella tai maantieteellisellä toiminta-alueella – on koottu näihin konsernien belgialaisiin toimipaikkoihin. Näiden konsernien belgialaisten toimipaikkojen kanssa liiketoimia toteuttavien etuyhteysyritysten olisi tällöin oltava tolling- tai sopimusvalmistajia, sopimustutkijoita, rajoitetun riskin jälleenmyyjiä, komissiomyyjiä, myyntiagentteja (92) tai rutiininomaisia toimintoja harjoittavia muita yrityksiä, joiden vastuut ovat vähäiset. |
| --- | --- |

(152)

Belgian viranomaisten mukaan ylisuurten voittojen verojärjestelmä perustuu ajatukseen, että konsernien belgialaiset toimipaikat toimivat keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä (91). Niiden mukaan strategiseen ja taktiseen päätösprosessiin liittyvä päävastuu ja monimutkaisimmat toiminnot – joko koko kyseisessä konsernissa tai vain yhdellä sen liiketoiminta-alueella tai maantieteellisellä toiminta-alueella – on koottu näihin konsernien belgialaisiin toimipaikkoihin. Näiden konsernien belgialaisten toimipaikkojen kanssa liiketoimia toteuttavien etuyhteysyritysten olisi tällöin oltava tolling- tai sopimusvalmistajia, sopimustutkijoita, rajoitetun riskin jälleenmyyjiä, komissiomyyjiä, myyntiagentteja (92) tai rutiininomaisia toimintoja harjoittavia muita yrityksiä, joiden vastuut ovat vähäiset.

91

92

| (153) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa selostetaan, ylisuurten voittojen verovapauden myöntämismenettely on kaksivaiheinen. Menettelyn ensimmäisessä vaiheessa konsernin belgialainen toimipaikka arvioi markkinaehtoisen voittonsa jäännösvoittona käyttäen yksipuolista siirtohinnoittelumenetelmää, joista käytetyin on TNMM (93). TNMM:ää pidetään toisinaan asianmukaisena siirtohinnoittelumenetelmänä, kun määritetään kahden sellaisen osapuolen välisen etuyhteysliiketoimen hintaa ja ehtoja, joista yksi harjoittaa monimutkaisia ja toinen vähemmän monimutkaisia toimintoja. TNMM:ää käytettäessä testataan yleensä se osapuoli, johon menetelmää voidaan luotettavimmin soveltaa ja jolle on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Testattavaksi valitaan tästä syytä useimmiten toimintoarvioinnin perusteella yksinkertaisempi osapuoli. (94) TNMM:ää käytettäessä testattavan osapuolen nettovoittoa tarkastellaan suhteessa sopivaan tunnuslukuun, kuten kustannuksiin, liikevaihtoon tai varoihin (95). Jäännösvoitto (tai mahdollisesti jäännöstappio), joka syntyy sovellettaessa TNMM:ää etuyhteysliiketoimien sarjaan, kohdennetaan testaamattomalle osapuolelle, eli yleensä toimintoarvioinnin perusteella monimutkaisemmalle yritykselle. |
| --- | --- |

(153)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa selostetaan, ylisuurten voittojen verovapauden myöntämismenettely on kaksivaiheinen. Menettelyn ensimmäisessä vaiheessa konsernin belgialainen toimipaikka arvioi markkinaehtoisen voittonsa jäännösvoittona käyttäen yksipuolista siirtohinnoittelumenetelmää, joista käytetyin on TNMM (93). TNMM:ää pidetään toisinaan asianmukaisena siirtohinnoittelumenetelmänä, kun määritetään kahden sellaisen osapuolen välisen etuyhteysliiketoimen hintaa ja ehtoja, joista yksi harjoittaa monimutkaisia ja toinen vähemmän monimutkaisia toimintoja. TNMM:ää käytettäessä testataan yleensä se osapuoli, johon menetelmää voidaan luotettavimmin soveltaa ja jolle on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Testattavaksi valitaan tästä syytä useimmiten toimintoarvioinnin perusteella yksinkertaisempi osapuoli. (94) TNMM:ää käytettäessä testattavan osapuolen nettovoittoa tarkastellaan suhteessa sopivaan tunnuslukuun, kuten kustannuksiin, liikevaihtoon tai varoihin (95). Jäännösvoitto (tai mahdollisesti jäännöstappio), joka syntyy sovellettaessa TNMM:ää etuyhteysliiketoimien sarjaan, kohdennetaan testaamattomalle osapuolelle, eli yleensä toimintoarvioinnin perusteella monimutkaisemmalle yritykselle.

93

94

95

| (154) | Komissio ei ota kantaa siihen, onko jokaisessa yksittäisessä tapauksessa, jossa ylisuuret voitot on vapautettu verosta, ollut asianmukaista ensimmäisessä vaiheessa määrittää konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoinen voitto yksipuolisella siirtohinnoittelumenetelmällä (96). Se kuitenkin katsoo, että konsernin belgialaisen toimipaikan olisi konsernin strategisesta ja taktisesta päätöksenteosta vastaavana liiketoimintamallin päämiehenä, joka harjoittaa monikansallisen konsernin monimutkaisimpia toimintoja ja vastaa niistä, saatava tästä korvauksena suurempi tuotto, jotta tulos olisi markkinaehtoinen (97). Siihen etuyhteydessä olevat osapuolet, joiden riskit ovat vähäiset, saisivat sen sijaan pienemmän korvauksen, koska ne ovat suojassa yritystoimintaan liittyviltä riskeiltä ja niihin liittyviltä tappioilta (98). Toisin sanoen ensimmäisessä vaiheessa toteutetun siirtohinnoittelun tuloksena konsernin belgialaiselle toimipaikalle kohdennetaan liiketoimintamallin päämiehenä konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto. Tämä jäännösvoitto on näin ollen Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti yhtä kuin konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoinen voitto ja ylisuurten voittojen verojärjestelmässä myös yhtä kuin sen todellisuudessa kirjaama voitto. |
| --- | --- |

(154)

Komissio ei ota kantaa siihen, onko jokaisessa yksittäisessä tapauksessa, jossa ylisuuret voitot on vapautettu verosta, ollut asianmukaista ensimmäisessä vaiheessa määrittää konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoinen voitto yksipuolisella siirtohinnoittelumenetelmällä (96). Se kuitenkin katsoo, että konsernin belgialaisen toimipaikan olisi konsernin strategisesta ja taktisesta päätöksenteosta vastaavana liiketoimintamallin päämiehenä, joka harjoittaa monikansallisen konsernin monimutkaisimpia toimintoja ja vastaa niistä, saatava tästä korvauksena suurempi tuotto, jotta tulos olisi markkinaehtoinen (97). Siihen etuyhteydessä olevat osapuolet, joiden riskit ovat vähäiset, saisivat sen sijaan pienemmän korvauksen, koska ne ovat suojassa yritystoimintaan liittyviltä riskeiltä ja niihin liittyviltä tappioilta (98). Toisin sanoen ensimmäisessä vaiheessa toteutetun siirtohinnoittelun tuloksena konsernin belgialaiselle toimipaikalle kohdennetaan liiketoimintamallin päämiehenä konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto. Tämä jäännösvoitto on näin ollen Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti yhtä kuin konsernin belgialaisen toimipaikan markkinaehtoinen voitto ja ylisuurten voittojen verojärjestelmässä myös yhtä kuin sen todellisuudessa kirjaama voitto.

96

97

98

| (155) | Johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun menettelyn toisessa vaiheessa konsernin belgialainen toimipaikka kuitenkin arvioi, kuinka suuren voiton vertailukelpoinen riippumaton yritys olisi saanut vastaavanlaisissa olosuhteissa, voidakseen määrittää ”oikaistun markkinaehtoisen voiton” soveltamalla TNMM:ää. Tällä kertaa testattavana osapuolena on kyseinen konsernin belgialainen toimipaikka. Ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa saatujen voittojen välinen ero (jäännösvoitto, josta on vähennetty toisessa vaiheessa laskettu oikaistu markkinaehtoinen voitto) on yhtä kuin ylisuurten voittojen määrä, joka vapautetaan verosta (99). Belgia perustelee menettelyn toista vaihetta sillä, että monikansallisten konsernien belgialaisia toimipaikkoja pitäisi verottaa vain oikaistusta markkinaehtoisesta voitosta ja sen vuoksi todellisuudessa kirjatun voiton sitä osaa, joka ylittää oikaistun markkinaehtoisen voiton, ei tarvitse ottaa verotuksessa huomioon, koska se on ylisuuri voitto. |
| --- | --- |

(155)

Johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun menettelyn toisessa vaiheessa konsernin belgialainen toimipaikka kuitenkin arvioi, kuinka suuren voiton vertailukelpoinen riippumaton yritys olisi saanut vastaavanlaisissa olosuhteissa, voidakseen määrittää ”oikaistun markkinaehtoisen voiton” soveltamalla TNMM:ää. Tällä kertaa testattavana osapuolena on kyseinen konsernin belgialainen toimipaikka. Ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa saatujen voittojen välinen ero (jäännösvoitto, josta on vähennetty toisessa vaiheessa laskettu oikaistu markkinaehtoinen voitto) on yhtä kuin ylisuurten voittojen määrä, joka vapautetaan verosta (99). Belgia perustelee menettelyn toista vaihetta sillä, että monikansallisten konsernien belgialaisia toimipaikkoja pitäisi verottaa vain oikaistusta markkinaehtoisesta voitosta ja sen vuoksi todellisuudessa kirjatun voiton sitä osaa, joka ylittää oikaistun markkinaehtoisen voiton, ei tarvitse ottaa verotuksessa huomioon, koska se on ylisuuri voitto.

99

| (156) | Komission mielestä toinen vaihe ei ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. Kuten johdanto-osan 154 kappaleessa selostetaan, konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvää jäännösvoittoa olisi kokonaisuudessaan pidettävä päämiehen markkinaehtoisena voittona, koska tämä on keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä kantanut yritystoimintariskit ja niihin liittyvät kustannukset (mahdolliset riskinhallinta- tai riskienvähentämiskustannukset tai kustannukset, joita voi aiheutua riskin toteutuessa). Belgian ”ylisuurena” pitämä voitto onkin todellisuudessa vain osa jäännösvoittoa, joka on kohdennettava konsernin belgialaiselle toimipaikalle monikansallisen konsernin päämiehenä. Jos tämän tyyppistä voittoa ei oteta huomioon päämiehen veropohjassa, poiketaan perusteettomasti markkinamekanismista, mikä on vastoin markkinaehtoperiaatetta. Tämä puolestaan tarkoittaa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyville yrityksille annetaan valikoiva etu, koska niiden Belgian yhteisöverojärjestelmän mukainen veropohja alenee. |
| --- | --- |

(156)

Komission mielestä toinen vaihe ei ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. Kuten johdanto-osan 154 kappaleessa selostetaan, konsernin sisäisistä liiketoimista syntyvää jäännösvoittoa olisi kokonaisuudessaan pidettävä päämiehen markkinaehtoisena voittona, koska tämä on keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä kantanut yritystoimintariskit ja niihin liittyvät kustannukset (mahdolliset riskinhallinta- tai riskienvähentämiskustannukset tai kustannukset, joita voi aiheutua riskin toteutuessa). Belgian ”ylisuurena” pitämä voitto onkin todellisuudessa vain osa jäännösvoittoa, joka on kohdennettava konsernin belgialaiselle toimipaikalle monikansallisen konsernin päämiehenä. Jos tämän tyyppistä voittoa ei oteta huomioon päämiehen veropohjassa, poiketaan perusteettomasti markkinamekanismista, mikä on vastoin markkinaehtoperiaatetta. Tämä puolestaan tarkoittaa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyville yrityksille annetaan valikoiva etu, koska niiden Belgian yhteisöverojärjestelmän mukainen veropohja alenee.

| (157) | Belgia toteaa, että konsernien belgialaiset toimipaikat kirjaavat osan jäännösvoitosta, koska ne kuuluvat monikansalliseen konserniin – eivät omien toimintojensa, riskiensä ja varallisuutensa vuoksi. Belgia pitää tätä voiton osaa synergioista tai mittakaavaeduista johtuvana voittona, jota ei sen mielestä pitäisi kohdentaa konsernin belgialaiselle päämiehelle markkinaehtoperiaatteen perusteella. Komissio ei hyväksy tätä perustelua. |
| --- | --- |

(157)

Belgia toteaa, että konsernien belgialaiset toimipaikat kirjaavat osan jäännösvoitosta, koska ne kuuluvat monikansalliseen konserniin – eivät omien toimintojensa, riskiensä ja varallisuutensa vuoksi. Belgia pitää tätä voiton osaa synergioista tai mittakaavaeduista johtuvana voittona, jota ei sen mielestä pitäisi kohdentaa konsernin belgialaiselle päämiehelle markkinaehtoperiaatteen perusteella. Komissio ei hyväksy tätä perustelua.

| (158) | Voittoa alentava yleinen oikaisu, joka johtuu synergioista tai mittakaavaeduista, ei ensinnäkään ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. Markkinaehtoperiaate edellyttää sen sijaan, että keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto kohdennetaan keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä toimivalle yritykselle, koska sen tehtävä konsernissa on ainutlaatuinen. Tämän osoittavat sen suorittamat toiminnot, sen ottamat riskit ja sen käyttämä varallisuus (100). Sen, kummalle osapuolelle jäännösvoitto, mukaan lukien tarvittaessa synergioista tai mittakaavaeduista johtuva voitto, markkinaehtoperiaatteen mukaisesti kuuluu ja missä määrin, määrää toimintojen, riskien ja varallisuuden jakautuminen etuyhteysliiketoimien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(158)

Voittoa alentava yleinen oikaisu, joka johtuu synergioista tai mittakaavaeduista, ei ensinnäkään ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. Markkinaehtoperiaate edellyttää sen sijaan, että keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisistä liiketoimista syntyvä jäännösvoitto kohdennetaan keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä toimivalle yritykselle, koska sen tehtävä konsernissa on ainutlaatuinen. Tämän osoittavat sen suorittamat toiminnot, sen ottamat riskit ja sen käyttämä varallisuus (100). Sen, kummalle osapuolelle jäännösvoitto, mukaan lukien tarvittaessa synergioista tai mittakaavaeduista johtuva voitto, markkinaehtoperiaatteen mukaisesti kuuluu ja missä määrin, määrää toimintojen, riskien ja varallisuuden jakautuminen etuyhteysliiketoimien osapuolten välillä.

100

| (159) | Komissio katsoo, että voittoja, joita Belgia pitää ylisuurina, ei pitäisi kohdentaa uudelleen, vaan verottaa siellä, missä ne syntyvät, vaikka ne liittyisivät (osittain) synergioihin ja mittakaavaetuihin (101). Synergioihin tai mittakaavaetuihin liittyviä voittoja ei markkinaehtoperiaatteen mukaisesti määritetä, korvata tai kohdenneta erikseen. Niiden kohdentuminen johtuu kaikissa liiketoimissa ja kaikissa yritysten välisissä sopimuksissa automaattisesti siirtohinnoista ja siirtoehdoista, joista on sovittu etuyhteysyritysten kesken. Jos nämä ehdot ja hinnat ovat markkinaehtoperiaatteen mukaiset, synergioista ja mittakaavaeduista johtuvat voitot ja niiden jakautuminen konserniyritysten kesken johtuu automaattisesti kyseisistä ehdoista ja hinnoista. Niitä on siis verotettava siellä, missä ne syntyvät. |
| --- | --- |

(159)

Komissio katsoo, että voittoja, joita Belgia pitää ylisuurina, ei pitäisi kohdentaa uudelleen, vaan verottaa siellä, missä ne syntyvät, vaikka ne liittyisivät (osittain) synergioihin ja mittakaavaetuihin (101). Synergioihin tai mittakaavaetuihin liittyviä voittoja ei markkinaehtoperiaatteen mukaisesti määritetä, korvata tai kohdenneta erikseen. Niiden kohdentuminen johtuu kaikissa liiketoimissa ja kaikissa yritysten välisissä sopimuksissa automaattisesti siirtohinnoista ja siirtoehdoista, joista on sovittu etuyhteysyritysten kesken. Jos nämä ehdot ja hinnat ovat markkinaehtoperiaatteen mukaiset, synergioista ja mittakaavaeduista johtuvat voitot ja niiden jakautuminen konserniyritysten kesken johtuu automaattisesti kyseisistä ehdoista ja hinnoista. Niitä on siis verotettava siellä, missä ne syntyvät.

101

| (160) | Vaikka konsernin synergioista ja mittakaavaeduista johtuvaa etua voitaisiin pitää merkityksellisenä, sitä ei näin ollen pidä korvata erikseen eikä kohdentaa (uudelleen) monikansalliseen konserniin kuuluville yrityksille. Se jakautuu automaattisesti etuyhteysosapuolten kesken sovellettaessa markkinaehtoperiaatetta konsernin sisäisille liiketoimille ja palveluille vahvistettuihin siirtohintoihin (102). |
| --- | --- |

(160)

Vaikka konsernin synergioista ja mittakaavaeduista johtuvaa etua voitaisiin pitää merkityksellisenä, sitä ei näin ollen pidä korvata erikseen eikä kohdentaa (uudelleen) monikansalliseen konserniin kuuluville yrityksille. Se jakautuu automaattisesti etuyhteysosapuolten kesken sovellettaessa markkinaehtoperiaatetta konsernin sisäisille liiketoimille ja palveluille vahvistettuihin siirtohintoihin (102).

102

| (161) | Toiseksi tapa, jolla menettelyn toisessa vaiheessa lasketaan markkinaehtoinen voitto ja jota kuvaillaan johdanto-osan 15 kappaleessa, on itsessään ristiriidassa kaikkien niiden menetelmien kanssa, joita ensimmäisessä vaiheessa voidaan mahdollisesti käyttää alustavan markkinaehtoisen hinnan määrittämiseksi. Koska vain yrityksille, jotka toimivat keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä, voidaan myöntää ylisuurten voittojen verovapaus, kaikissa siirtohinnoittelumenetelmissä, joita voidaan käyttää menettelyn ensimmäisessä vaiheessa, näitä yrityksiä on pidettävä etuyhteysliiketoimien monimutkaisempina ja riskialttiimpina osapuolina. Toisessa vaiheessa näitä samoja yrityksiä kuitenkin pidetään TNMM:ää sovellettaessa aina testattavina osapuolina ja liiketoimien yksinkertaisempina osapuolina. |
| --- | --- |

(161)

Toiseksi tapa, jolla menettelyn toisessa vaiheessa lasketaan markkinaehtoinen voitto ja jota kuvaillaan johdanto-osan 15 kappaleessa, on itsessään ristiriidassa kaikkien niiden menetelmien kanssa, joita ensimmäisessä vaiheessa voidaan mahdollisesti käyttää alustavan markkinaehtoisen hinnan määrittämiseksi. Koska vain yrityksille, jotka toimivat keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä, voidaan myöntää ylisuurten voittojen verovapaus, kaikissa siirtohinnoittelumenetelmissä, joita voidaan käyttää menettelyn ensimmäisessä vaiheessa, näitä yrityksiä on pidettävä etuyhteysliiketoimien monimutkaisempina ja riskialttiimpina osapuolina. Toisessa vaiheessa näitä samoja yrityksiä kuitenkin pidetään TNMM:ää sovellettaessa aina testattavina osapuolina ja liiketoimien yksinkertaisempina osapuolina.

| (162) | TNMM:n avulla katsotaan kuitenkin voitavan luotettavasti arvioida vain sen osapuolen markkinaehtoinen voitto, jonka toiminnot ovat yksinkertaisia ja vähemmän monimutkaisia ja jonka riskit ovat vähäiset liiketoimessa tai liiketoimien sarjassa, joka toteutetaan monimutkaisia toimintoja harjoittavan ja yrittäjäriskin kantavan etuyhteysosapuolen kanssa (103). Jos konsernin belgialainen toimipaikka on keskitetyn liiketoimintamallin päämies, konsernin vähemmän monimutkaisia osapuolia ovat tähän konsernin belgialaiseen toimipaikkaan etuyhteydessä olevat ulkomaiset yritykset. Koska näiden etuyhteysyritysten kuuluisi saada rutiininomaisista toiminnoista korvauksena rutiininomainen tuotto, konsernin belgialainen toimipaikka on markkinaolosuhteiden mukaisesti oikeutettu rutiininomaisen voiton sijaan jäännösvoittoon, koska se harjoittaa konsernissa monimutkaisia toimintoja. Kun etuyhteysliiketoimen molemmat osapuolet testataan TNMM:n kaltaisella yksipuolisella siirtohinnoittelumenetelmällä siirtohinnoittelun eri vaiheissa, kuten tarkasteltavassa järjestelmässä tehdään, etuyhteysosapuolten välisten toisiinsa liittyvien liiketoimien yhteenlaskettu liikevoitto ei ole sama kuin yhteenlaskettu voitto, joka saadaan soveltamalla TNMM:ää molempiin osapuoliin. Tämän seurauksena osa tuloista jää verottamatta, mikä on vastoin markkinaehtoperiaatetta. |
| --- | --- |

(162)

TNMM:n avulla katsotaan kuitenkin voitavan luotettavasti arvioida vain sen osapuolen markkinaehtoinen voitto, jonka toiminnot ovat yksinkertaisia ja vähemmän monimutkaisia ja jonka riskit ovat vähäiset liiketoimessa tai liiketoimien sarjassa, joka toteutetaan monimutkaisia toimintoja harjoittavan ja yrittäjäriskin kantavan etuyhteysosapuolen kanssa (103). Jos konsernin belgialainen toimipaikka on keskitetyn liiketoimintamallin päämies, konsernin vähemmän monimutkaisia osapuolia ovat tähän konsernin belgialaiseen toimipaikkaan etuyhteydessä olevat ulkomaiset yritykset. Koska näiden etuyhteysyritysten kuuluisi saada rutiininomaisista toiminnoista korvauksena rutiininomainen tuotto, konsernin belgialainen toimipaikka on markkinaolosuhteiden mukaisesti oikeutettu rutiininomaisen voiton sijaan jäännösvoittoon, koska se harjoittaa konsernissa monimutkaisia toimintoja. Kun etuyhteysliiketoimen molemmat osapuolet testataan TNMM:n kaltaisella yksipuolisella siirtohinnoittelumenetelmällä siirtohinnoittelun eri vaiheissa, kuten tarkasteltavassa järjestelmässä tehdään, etuyhteysosapuolten välisten toisiinsa liittyvien liiketoimien yhteenlaskettu liikevoitto ei ole sama kuin yhteenlaskettu voitto, joka saadaan soveltamalla TNMM:ää molempiin osapuoliin. Tämän seurauksena osa tuloista jää verottamatta, mikä on vastoin markkinaehtoperiaatetta.

103

| (163) | Jos toisin sanoen oletetaan, että markkinaehtoperiaatetta on ensimmäisessä vaiheessa sovellettu oikein, konsernin belgialaisen toimipaikan ja sen etuyhteysyritysten välisten liiketoimien ehtojen ja hintojen pitäisi kuvastua todellisuudessa kirjatussa voitossa. Jos markkinaehtoperiaatetta sovelletaan oikein, rutiininomainen voitto kohdentuu ulkomaisille etuyhteysyrityksille, jotka myös todellisuudessa kirjaavat sen, ja jäännösvoitto kohdentuu päämiehelle. Sen kirjaa todellisuudessa konsernin belgialainen toimipaikka. |
| --- | --- |

(163)

Jos toisin sanoen oletetaan, että markkinaehtoperiaatetta on ensimmäisessä vaiheessa sovellettu oikein, konsernin belgialaisen toimipaikan ja sen etuyhteysyritysten välisten liiketoimien ehtojen ja hintojen pitäisi kuvastua todellisuudessa kirjatussa voitossa. Jos markkinaehtoperiaatetta sovelletaan oikein, rutiininomainen voitto kohdentuu ulkomaisille etuyhteysyrityksille, jotka myös todellisuudessa kirjaavat sen, ja jäännösvoitto kohdentuu päämiehelle. Sen kirjaa todellisuudessa konsernin belgialainen toimipaikka.

| (164) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdassa (104), johon Belgia väittää ylisuurten voittojen verovapauden perustuvan, ei sallita synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen huomiotta jättämistä tai vapauttamista verosta, ellei niitä kohdenneta yhdelle tai useammalle konserniin kuuluvalle yritykselle (105). Vaikka kyseisessä kohdassa mainitaan vaikeudet ja yksimielisyyden puute, jotka liittyvät synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen kohdentamiseen monikansallisen konsernin eri yrityksille, siinä ei missään tapauksessa suositella, ettei näitä voittoja kohdennettaisi tai verotettaisi lainkaan niissä poikkeustapauksissa, joissa synergioita voidaan todeta syntyneen. |
| --- | --- |

(164)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.10 kohdassa (104), johon Belgia väittää ylisuurten voittojen verovapauden perustuvan, ei sallita synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen huomiotta jättämistä tai vapauttamista verosta, ellei niitä kohdenneta yhdelle tai useammalle konserniin kuuluvalle yritykselle (105). Vaikka kyseisessä kohdassa mainitaan vaikeudet ja yksimielisyyden puute, jotka liittyvät synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen kohdentamiseen monikansallisen konsernin eri yrityksille, siinä ei missään tapauksessa suositella, ettei näitä voittoja kohdennettaisi tai verotettaisi lainkaan niissä poikkeustapauksissa, joissa synergioita voidaan todeta syntyneen.

104

105

| (165) | Tarkasteltavan järjestelmän mukainen yksipuolinen ja abstrakti vero-oikaisu ei myöskään saa tukea OECD:n mallisopimuksesta, jolle lukuisat OECD:n jäsenmaiden ja muiden maiden väliset kaksinkertaista verotusta koskevat sopimukset perustuvat. Yksipuolinen oikaisu, jonka Belgia tekee konsernin toimipaikan todellisuudessa kirjaamaan voittoon, merkitsee nimittäin väistämättä, että tätä tarkasteltavan järjestelmän mukaisesti verosta vapautettua ylisuurta voittoa ei voida verottaa eikä sitä veroteta toisella veroalueella. Tämä johtuu siitä, että kyseiset muut valtiot eivät tunnusta oikeutta verottaa nimenomaan synergioista tai mittakaavaeduista syntyneitä voittoja, koska nämä voitot koskevat vain valtiota, jossa ne on todellisuudessa kirjattu, eli Belgiaa. |
| --- | --- |

(165)

Tarkasteltavan järjestelmän mukainen yksipuolinen ja abstrakti vero-oikaisu ei myöskään saa tukea OECD:n mallisopimuksesta, jolle lukuisat OECD:n jäsenmaiden ja muiden maiden väliset kaksinkertaista verotusta koskevat sopimukset perustuvat. Yksipuolinen oikaisu, jonka Belgia tekee konsernin toimipaikan todellisuudessa kirjaamaan voittoon, merkitsee nimittäin väistämättä, että tätä tarkasteltavan järjestelmän mukaisesti verosta vapautettua ylisuurta voittoa ei voida verottaa eikä sitä veroteta toisella veroalueella. Tämä johtuu siitä, että kyseiset muut valtiot eivät tunnusta oikeutta verottaa nimenomaan synergioista tai mittakaavaeduista syntyneitä voittoja, koska nämä voitot koskevat vain valtiota, jossa ne on todellisuudessa kirjattu, eli Belgiaa.

| (166) | Kolmanneksi hakijan ei tarkasteltavan järjestelmän mukaisen ylisuurten voittojen verovapauden saamiseksi tarvitse menettelyn toisessa vaiheessa osoittaa, että synergioita tai mittakaavaetuja olisi todellisuudessa olemassa, tai kvantifioida niitä. Synergioita tai mittakaavaetuja vain oletetaan olevan olemassa ilman konkreettisia todisteita, ja niiden määrää pidetään yhtä suurena kuin belgialaisen toimipaikan johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun menettelyn ensimmäisessä vaiheessa määritetyn markkinaehtoisen voiton (sellaisena kuin se kuvastuu sen todellisuudessa kirjatussa voitossa) ja toisessa vaiheessa lasketun oikaistun markkinaehtoisen voiton välinen ero. |
| --- | --- |

(166)

Kolmanneksi hakijan ei tarkasteltavan järjestelmän mukaisen ylisuurten voittojen verovapauden saamiseksi tarvitse menettelyn toisessa vaiheessa osoittaa, että synergioita tai mittakaavaetuja olisi todellisuudessa olemassa, tai kvantifioida niitä. Synergioita tai mittakaavaetuja vain oletetaan olevan olemassa ilman konkreettisia todisteita, ja niiden määrää pidetään yhtä suurena kuin belgialaisen toimipaikan johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun menettelyn ensimmäisessä vaiheessa määritetyn markkinaehtoisen voiton (sellaisena kuin se kuvastuu sen todellisuudessa kirjatussa voitossa) ja toisessa vaiheessa lasketun oikaistun markkinaehtoisen voiton välinen ero.

| (167) | Belgia ei edellytä, että konsernien belgialaisten toimipaikkojen olisi todistettava synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen olemassaolo ja/tai alkuperä, jotta ne hyötyisivät tarkasteltavasta järjestelmästä. On kuitenkin mahdollista, että yrityksen organisaatiouudistuksesta syntyvät synergiat, joiden toivotaan kasvattavan monikansallisen konsernin voittoja, eivät toteudukaan. Globaali toimintamalli, jonka tarkoituksena on lisätä konsernin sisäisiä synergioita, voikin todellisuudessa aiheuttaa lisäkustannuksia ja heikentää tehokkuutta (106). Tarkasteltavan järjestelmän soveltaminen johtaisi tällaisessa tapauksessa joka tapauksessa ”ylisuurten voittojen” vähentämiseen konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta. |
| --- | --- |

(167)

Belgia ei edellytä, että konsernien belgialaisten toimipaikkojen olisi todistettava synergioista tai mittakaavaeduista syntyvien voittojen olemassaolo ja/tai alkuperä, jotta ne hyötyisivät tarkasteltavasta järjestelmästä. On kuitenkin mahdollista, että yrityksen organisaatiouudistuksesta syntyvät synergiat, joiden toivotaan kasvattavan monikansallisen konsernin voittoja, eivät toteudukaan. Globaali toimintamalli, jonka tarkoituksena on lisätä konsernin sisäisiä synergioita, voikin todellisuudessa aiheuttaa lisäkustannuksia ja heikentää tehokkuutta (106). Tarkasteltavan järjestelmän soveltaminen johtaisi tällaisessa tapauksessa joka tapauksessa ”ylisuurten voittojen” vähentämiseen konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta.

106

| (168) | Lisäksi Belgian viranomaiset hyväksyvät vastoin OECD:n suosituksia (107) automaattisesti sen, että ylisuuret voitot, jotka ovat osa yhdistetyistä liiketoimista syntyvää jäännösvoittoa, johtuvat synergioista, mittakaavaeduista tai konserniin liittyvistä määrittelemättömistä tekijöistä. Ylisuurilla voitoilla ei siis ole mitään yhteyttä etuyhteysliiketoimien osapuolen toimintojen, riskien ja varallisuuden arviointiin, joka on kaikkien siirtohinnoittelutoimien perusta. Niitä ei näin ollen oteta lainkaan huomioon kohdennettaessa voittoja. Voittojen kohdentaminen on kuitenkin koko markkinaehtoperiaatteen perusta. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi Belgian viranomaiset hyväksyvät vastoin OECD:n suosituksia (107) automaattisesti sen, että ylisuuret voitot, jotka ovat osa yhdistetyistä liiketoimista syntyvää jäännösvoittoa, johtuvat synergioista, mittakaavaeduista tai konserniin liittyvistä määrittelemättömistä tekijöistä. Ylisuurilla voitoilla ei siis ole mitään yhteyttä etuyhteysliiketoimien osapuolen toimintojen, riskien ja varallisuuden arviointiin, joka on kaikkien siirtohinnoittelutoimien perusta. Niitä ei näin ollen oteta lainkaan huomioon kohdennettaessa voittoja. Voittojen kohdentaminen on kuitenkin koko markkinaehtoperiaatteen perusta.

107

a.   Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

| (169) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että menetelmä, jolla tarkasteltavassa järjestelmässä määritetään konsernien belgialaisten toimipaikkojen verotettava voitto, poikkea menetelmästä, jolla voidaan luotettavasti arvioida markkinaehtoinen tulos, ja siten markkinaehtoperiaatteesta. Koska menetelmää soveltamalla alennetaan kyseisten toimipaikkojen todellisuudessa kirjaamia voittoja, joiden perusteella toimipaikkojen verotettava kokonaisvoitto olisi Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti laskettava (108), on katsottava, että järjestelmällä annetaan kyseisille toimipaikoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu. |
| --- | --- |

(169)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että menetelmä, jolla tarkasteltavassa järjestelmässä määritetään konsernien belgialaisten toimipaikkojen verotettava voitto, poikkea menetelmästä, jolla voidaan luotettavasti arvioida markkinaehtoinen tulos, ja siten markkinaehtoperiaatteesta. Koska menetelmää soveltamalla alennetaan kyseisten toimipaikkojen todellisuudessa kirjaamia voittoja, joiden perusteella toimipaikkojen verotettava kokonaisvoitto olisi Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti laskettava (108), on katsottava, että järjestelmällä annetaan kyseisille toimipaikoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu.

108

| (170) | Koska tarkasteltava järjestelmä poikkeaa markkinaehtoperiaatteesta, järjestelmästä hyötyvät edunsaajat maksavat Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti vähemmän veroa kuin riippumattomat yritykset, joiden verotettava voitto määräytyy markkinaolosuhteiden perusteella. Poikkeamalla markkinaehtoperiaatteesta annetaan edunsaajille valikoiva etu myös suhteessa belgialaiseen konserniin kuuluviin yrityksiin ja yrityksiin, jotka kuuluvat Belgiassa käytetyn liiketoimintamallinsa säilyttävään monikansalliseen konserniin (109). Nämä eivät nimittäin voi hakea ennakkoratkaisua, joka on järjestelmästä hyötymisen edellytys, koska niitä kaikkia verotetaan todellisuudessa kirjatun voiton perusteella. Poikkeuksella annetaan myös valikoiva etu suhteessa pieneen monikansalliseen konserniin kuuluviin yrityksiin, koska myös niitä verotetaan todellisuudessa kirjatun voiton perusteella (110). |
| --- | --- |

(170)

Koska tarkasteltava järjestelmä poikkeaa markkinaehtoperiaatteesta, järjestelmästä hyötyvät edunsaajat maksavat Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaisesti vähemmän veroa kuin riippumattomat yritykset, joiden verotettava voitto määräytyy markkinaolosuhteiden perusteella. Poikkeamalla markkinaehtoperiaatteesta annetaan edunsaajille valikoiva etu myös suhteessa belgialaiseen konserniin kuuluviin yrityksiin ja yrityksiin, jotka kuuluvat Belgiassa käytetyn liiketoimintamallinsa säilyttävään monikansalliseen konserniin (109). Nämä eivät nimittäin voi hakea ennakkoratkaisua, joka on järjestelmästä hyötymisen edellytys, koska niitä kaikkia verotetaan todellisuudessa kirjatun voiton perusteella. Poikkeuksella annetaan myös valikoiva etu suhteessa pieneen monikansalliseen konserniin kuuluviin yrityksiin, koska myös niitä verotetaan todellisuudessa kirjatun voiton perusteella (110).

109

110

6.3.3   Toimenpide ei ole perusteltu verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi

Toimenpide ei ole perusteltu verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi

| (171) | Toimenpidettä, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, ei välttämättä pidetä valikoivana, jos se on perusteltu viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi. Näin voi olla, mikäli kyseinen toimenpide on suora seuraus mainitun verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta (111). |
| --- | --- |

(171)

Toimenpidettä, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, ei välttämättä pidetä valikoivana, jos se on perusteltu viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi. Näin voi olla, mikäli kyseinen toimenpide on suora seuraus mainitun verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta (111).

111

| (172) | Belgia katsoo, että tarkasteltava järjestelmä on perusteltu mahdollisen kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. Kaksinkertaisella verotuksella tarkoitetaan tilannetta, jossa samaa verovelvollista verotetaan kaksi kertaa samasta voitosta (juridinen kaksinkertainen verotus) tai kahta eri verovelvollista verotetaan samasta voitosta (taloudellinen kaksinkertainen verotus). Kaksinkertaisen verotuksen välttäminen voi olla hyväksyttävä perustelu poikkeamiselle yleisestä yhteisöverojärjestelmästä (112), mutta Belgia ei ole osoittanut, että tarkasteltavalla järjestelmällä todellisuudessa pyrittäisiin tähän tavoitteeseen. Belgia on jopa myöntänyt, ettei järjestelmän tavoitteena ole vähentää tai estää todellista vaan vain mahdollista kaksinkertaista verotusta (113). Näin ollen ei voida katsoa, että ylisuurten voittojen verovapaus on suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- |

(172)

Belgia katsoo, että tarkasteltava järjestelmä on perusteltu mahdollisen kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. Kaksinkertaisella verotuksella tarkoitetaan tilannetta, jossa samaa verovelvollista verotetaan kaksi kertaa samasta voitosta (juridinen kaksinkertainen verotus) tai kahta eri verovelvollista verotetaan samasta voitosta (taloudellinen kaksinkertainen verotus). Kaksinkertaisen verotuksen välttäminen voi olla hyväksyttävä perustelu poikkeamiselle yleisestä yhteisöverojärjestelmästä (112), mutta Belgia ei ole osoittanut, että tarkasteltavalla järjestelmällä todellisuudessa pyrittäisiin tähän tavoitteeseen. Belgia on jopa myöntänyt, ettei järjestelmän tavoitteena ole vähentää tai estää todellista vaan vain mahdollista kaksinkertaista verotusta (113). Näin ollen ei voida katsoa, että ylisuurten voittojen verovapaus on suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta.

112

113

| (173) | Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti kyseistä säännöstä sovelletaan tilanteisiin, joihin liittyy kaksi (nimettyä tai nimettävissä olevaa) yhtiötä, ja verohallinto voi tehdä alentavan (vasta)oikaisun belgialaisen yrityksen verotettavaan voittoon, jos sama voitto sisältyy kyseiseen belgialaiseen yritykseen etuyhteydessä olevan ulkomaisen yrityksen verotettavaan voittoon. Vastauksista, jotka valtiovarainministeri on antanut kyseisen säännöksen soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin, ilmenee kuitenkin selvästi, että ylisuurten voittojen verovapautta sovelletaan laajemmin kuin säännöksessä säädetään, eli voittoihin, joita samaan konserniin kuuluva etuyhteysyritys jollakin toisella veroalueella ei ole kirjannut eikä sisällyttänyt verotettavaan voittoonsa. Vaikka tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisen verotettavaa voittoa alentavan vastaoikaisun rajoittaminen koskemaan vain monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä voi olla perusteltua viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, sama ei koske ylisuurten voittojen vapauttamista verosta. |
| --- | --- |

(173)

Tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti kyseistä säännöstä sovelletaan tilanteisiin, joihin liittyy kaksi (nimettyä tai nimettävissä olevaa) yhtiötä, ja verohallinto voi tehdä alentavan (vasta)oikaisun belgialaisen yrityksen verotettavaan voittoon, jos sama voitto sisältyy kyseiseen belgialaiseen yritykseen etuyhteydessä olevan ulkomaisen yrityksen verotettavaan voittoon. Vastauksista, jotka valtiovarainministeri on antanut kyseisen säännöksen soveltamista koskeviin parlamentin kysymyksiin, ilmenee kuitenkin selvästi, että ylisuurten voittojen verovapautta sovelletaan laajemmin kuin säännöksessä säädetään, eli voittoihin, joita samaan konserniin kuuluva etuyhteysyritys jollakin toisella veroalueella ei ole kirjannut eikä sisällyttänyt verotettavaan voittoonsa. Vaikka tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisen verotettavaa voittoa alentavan vastaoikaisun rajoittaminen koskemaan vain monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä voi olla perusteltua viitejärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, sama ei koske ylisuurten voittojen vapauttamista verosta.

| (174) | Se, ettei yritysten tarvitse millään tavalla osoittaa, että samat voitot sisältyvät molempien etuyhteysyritysten (joista yksi on ulkomainen ja toinen belgialainen) veropohjaan, on merkittävä seikka, jonka ansiosta voidaan erottaa ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, muista ennakkoratkaisuista, joilla sallitaan veropohjaa alentava oikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla. Viimeksi mainituissa ennakkoratkaisuissa veropohjaa alentava oikaisu tehdään tilanteessa, jossa joko samaan konserniin kuuluva yritys on ilmoittanut Belgiassa kirjatun ja verosta vapautetun voiton verotettavana voittona toisella veroalueella tai jonkin toisen maan verohallinto on tehnyt veropohjaa laajentavan ensioikaisun kyseisen samaan konserniin kuuluvan ulkomaisen yrityksen verotettavaan voittoon (114). Ylisuurten voittojen verojärjestelmässä sen sijaan myönnetään yksipuolinen verovapaus, joka ei edellytä, että verosta vapautettu voitto olisi sisältynyt tai sisältyisi konserniin kuuluvan ulkomaisen yrityksen veropohjaan toisella veroalueella tai että kyseistä voittoa todella verotettaisiin tällä veroalueella. |
| --- | --- |

(174)

Se, ettei yritysten tarvitse millään tavalla osoittaa, että samat voitot sisältyvät molempien etuyhteysyritysten (joista yksi on ulkomainen ja toinen belgialainen) veropohjaan, on merkittävä seikka, jonka ansiosta voidaan erottaa ennakkoratkaisut, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, muista ennakkoratkaisuista, joilla sallitaan veropohjaa alentava oikaisu tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla. Viimeksi mainituissa ennakkoratkaisuissa veropohjaa alentava oikaisu tehdään tilanteessa, jossa joko samaan konserniin kuuluva yritys on ilmoittanut Belgiassa kirjatun ja verosta vapautetun voiton verotettavana voittona toisella veroalueella tai jonkin toisen maan verohallinto on tehnyt veropohjaa laajentavan ensioikaisun kyseisen samaan konserniin kuuluvan ulkomaisen yrityksen verotettavaan voittoon (114). Ylisuurten voittojen verojärjestelmässä sen sijaan myönnetään yksipuolinen verovapaus, joka ei edellytä, että verosta vapautettu voitto olisi sisältynyt tai sisältyisi konserniin kuuluvan ulkomaisen yrityksen veropohjaan toisella veroalueella tai että kyseistä voittoa todella verotettaisiin tällä veroalueella.

114

| (175) | Näin ollen ei voida myöskään katsoa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmällä ratkaistaisiin kaksoisverotustilanteita tarpeellisella ja oikeasuhteisella tavalla (115). Tarkasteltavalla järjestelmällä mennään siis selvästi pidemmälle kuin on tarpeellista kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä siksi voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. |
| --- | --- |

(175)

Näin ollen ei voida myöskään katsoa, että ylisuurten voittojen verojärjestelmällä ratkaistaisiin kaksoisverotustilanteita tarpeellisella ja oikeasuhteisella tavalla (115). Tarkasteltavalla järjestelmällä mennään siis selvästi pidemmälle kuin on tarpeellista kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä siksi voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella.

115

| (176) | Komissio ei myöskään katso, että markkinaehtoperiaate ja etenkään OECD:n mallisopimuksen 9 artikla, jossa markkinaehtoperiaatetta sovelletaan kaksinkertaiseen verotukseen, oikeuttaisi tekemään verovelvollisen veropohjaa alentavan yksipuolisen oikaisun ylisuurten voittojen verojärjestelmän perusteella. |
| --- | --- |

(176)

Komissio ei myöskään katso, että markkinaehtoperiaate ja etenkään OECD:n mallisopimuksen 9 artikla, jossa markkinaehtoperiaatetta sovelletaan kaksinkertaiseen verotukseen, oikeuttaisi tekemään verovelvollisen veropohjaa alentavan yksipuolisen oikaisun ylisuurten voittojen verojärjestelmän perusteella.

| (177) | Komissio muistuttaa, että verohallintojen soveltaman markkinaehtoperiaatteen päätarkoituksena on estää monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä vaikuttamasta siirtohintoihin ja siten voittojen jakautumiseen niiden kesken, koska riippumattomilla yhtiöillä ei ole tällaista mahdollisuutta. Markkinaehtoperiaatetta normaalisti sovellettaessa verohallinnoilla on oikeus laajentaa sellaisten yritysten veropohjaa, jotka toteuttavat konsernin sisäisiä liiketoimia, sen varmistamiseksi, että verovelvollisia, jotka toteuttavat liiketoimia ainoastaan markkinaehdoilla, kohdellaan tasavertaisesti. |
| --- | --- |

(177)

Komissio muistuttaa, että verohallintojen soveltaman markkinaehtoperiaatteen päätarkoituksena on estää monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä vaikuttamasta siirtohintoihin ja siten voittojen jakautumiseen niiden kesken, koska riippumattomilla yhtiöillä ei ole tällaista mahdollisuutta. Markkinaehtoperiaatetta normaalisti sovellettaessa verohallinnoilla on oikeus laajentaa sellaisten yritysten veropohjaa, jotka toteuttavat konsernin sisäisiä liiketoimia, sen varmistamiseksi, että verovelvollisia, jotka toteuttavat liiketoimia ainoastaan markkinaehdoilla, kohdellaan tasavertaisesti.

| (178) | Verohallinnot voivat markkinaehtoperiaatteen nojalla tehdä sellaisten konserniyritysten veropohjaa laajentavia yksipuolisia oikaisuja, jotka eivät noudata markkinaehtoperiaatetta vahvistaessaan siirtohintoja, mutta siirtohintoja alentava oikaisu, joka johtaa veropohjan alenemiseen, on markkinaehtoperiaatteen nojalla mahdollinen (mutta ei pakollinen) vain sellaisessa poikkeuksellisessa tilanteessa, jossa tehdään vastaoikaisu toisella veroalueella tehdyn ensioikaisun jälkeen. Tällöin oikaisu tehdään symmetrisesti. Kuten 6.3.2.2 jaksossa selostetaan, todellisuudessa kirjattua voittoa alentavan yksipuolisen oikaisun tekeminen varotoimenpiteenä ei johda markkinaehtoperiaatteen oikeaoppiseen soveltamiseen – ei yleisesti eikä ylisuurten voittojen verovapauden erikoistapauksessa. |
| --- | --- |

(178)

Verohallinnot voivat markkinaehtoperiaatteen nojalla tehdä sellaisten konserniyritysten veropohjaa laajentavia yksipuolisia oikaisuja, jotka eivät noudata markkinaehtoperiaatetta vahvistaessaan siirtohintoja, mutta siirtohintoja alentava oikaisu, joka johtaa veropohjan alenemiseen, on markkinaehtoperiaatteen nojalla mahdollinen (mutta ei pakollinen) vain sellaisessa poikkeuksellisessa tilanteessa, jossa tehdään vastaoikaisu toisella veroalueella tehdyn ensioikaisun jälkeen. Tällöin oikaisu tehdään symmetrisesti. Kuten 6.3.2.2 jaksossa selostetaan, todellisuudessa kirjattua voittoa alentavan yksipuolisen oikaisun tekeminen varotoimenpiteenä ei johda markkinaehtoperiaatteen oikeaoppiseen soveltamiseen – ei yleisesti eikä ylisuurten voittojen verovapauden erikoistapauksessa.

| (179) | OECD:n mallisopimuksen 9 artiklaa voidaan nimittäin soveltaa vain, jos on todettu, että samat voitot sisältyvät eri veroalueilla sijaitsevien kahden eri yrityksen veropohjaan ja niitä on verotettu tai niitä saatetaan verottaa ”tämän mukaisesti” molemmilla veroalueilla. |
| --- | --- |

(179)

OECD:n mallisopimuksen 9 artiklaa voidaan nimittäin soveltaa vain, jos on todettu, että samat voitot sisältyvät eri veroalueilla sijaitsevien kahden eri yrityksen veropohjaan ja niitä on verotettu tai niitä saatetaan verottaa ”tämän mukaisesti” molemmilla veroalueilla.

| (180) | Myös EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi (116) on ollut huolissaan siirtohintoihin liittyvästä kaksinkertaisesta verottamatta jättämisestä. Se hyväksyi vuonna 2014 kertomuksen puuttuakseen ongelmiin, jotka liittyvät liiketoimen suorittamishetkellä määritettyjen siirtohintojen myöhempiin oikaisuihin, joita kutsutaan ”hyvittäviksi oikaisuiksi” (117). Kertomuksessa korostetaan sitä, että toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten välisistä kaupallisista tai taloudellisista suhteista saadut voitot on laskettava symmetrisesti. Liiketoimeen osallistuvien yritysten olisi käytettävä samasta liiketoimesta samaa hintaa. Kertomuksessa jäsenvaltioita kehotetaankin hyväksymään hyvittävät oikaisut vain, jos oikaisu tehdään symmetrisesti liiketoimen molempien osapuolten kirjanpitoon tai jos oikaisu tehdään ennen veroilmoituksen jättämistä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. |
| --- | --- |

(180)

Myös EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi (116) on ollut huolissaan siirtohintoihin liittyvästä kaksinkertaisesta verottamatta jättämisestä. Se hyväksyi vuonna 2014 kertomuksen puuttuakseen ongelmiin, jotka liittyvät liiketoimen suorittamishetkellä määritettyjen siirtohintojen myöhempiin oikaisuihin, joita kutsutaan ”hyvittäviksi oikaisuiksi” (117). Kertomuksessa korostetaan sitä, että toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten välisistä kaupallisista tai taloudellisista suhteista saadut voitot on laskettava symmetrisesti. Liiketoimeen osallistuvien yritysten olisi käytettävä samasta liiketoimesta samaa hintaa. Kertomuksessa jäsenvaltioita kehotetaankin hyväksymään hyvittävät oikaisut vain, jos oikaisu tehdään symmetrisesti liiketoimen molempien osapuolten kirjanpitoon tai jos oikaisu tehdään ennen veroilmoituksen jättämistä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi.

116

117

| (181) | Näin ollen komission mielestä ei voida katsoa, että ylisuurten voittojen verovapaus on suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta. Komissio katsoo myös, että tarkasteltavalla järjestelmällä mennään selvästi pidemmälle kuin on tarpeellista kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä siksi voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. |
| --- | --- |

(181)

Näin ollen komission mielestä ei voida katsoa, että ylisuurten voittojen verovapaus on suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai johtuu verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta. Komissio katsoo myös, että tarkasteltavalla järjestelmällä mennään selvästi pidemmälle kuin on tarpeellista kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sitä siksi voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella.

6.3.4   Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

| (182) | Komissio katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että tarkasteltavalla järjestelmällä annetaan valikoiva etu monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille tekemällä niiden veropohjaan yksipuolinen alentava oikaisu, koska oikaisu johtaa siihen, että niiden veropohja Belgiassa on alempi kuin se olisi ollut, jos niihin olisi sovellettu Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaista yritysten voittojen verottamista koskevaa yleistä järjestelmää. |
| --- | --- |

(182)

Komissio katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että tarkasteltavalla järjestelmällä annetaan valikoiva etu monikansallisten konsernien belgialaisille toimipaikoille tekemällä niiden veropohjaan yksipuolinen alentava oikaisu, koska oikaisu johtaa siihen, että niiden veropohja Belgiassa on alempi kuin se olisi ollut, jos niihin olisi sovellettu Belgian yhteisöverojärjestelmän mukaista yritysten voittojen verottamista koskevaa yleistä järjestelmää.

6.3.5   Ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajat

Ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajat

| (183) | Tarkasteltavan järjestelmän edunsaajia ovat sellaiset monikansallisen konsernin belgialaiset toimipaikat, jotka ovat hakeneet tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettua ennakkoratkaisua ja saaneet sen ja joiden todellisuudessa kirjattuihin voittoihin on tehty yksipuolinen alentava oikaisu määritettäessä niiden Belgian yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti verotettavaa voittoa. Komissio toteaa, että nämä toimipaikat kuuluvat monikansalliseen konserniin ja että monikansalliseen konserniin kuulumisesta johtuvien ylisuurten voittojen verovapaus on tarkasteltavan järjestelmän julkilausuttu tavoite. |
| --- | --- |

(183)

Tarkasteltavan järjestelmän edunsaajia ovat sellaiset monikansallisen konsernin belgialaiset toimipaikat, jotka ovat hakeneet tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettua ennakkoratkaisua ja saaneet sen ja joiden todellisuudessa kirjattuihin voittoihin on tehty yksipuolinen alentava oikaisu määritettäessä niiden Belgian yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti verotettavaa voittoa. Komissio toteaa, että nämä toimipaikat kuuluvat monikansalliseen konserniin ja että monikansalliseen konserniin kuulumisesta johtuvien ylisuurten voittojen verovapaus on tarkasteltavan järjestelmän julkilausuttu tavoite.

| (184) | Valtiontukisääntöjä sovellettaessa erillisiä oikeudellisia yksiköitä voidaan pitää yhtenä taloudellisena kokonaisuutena. Tätä taloudellista kokonaisuutta pidetään tällöin tukitoimenpiteestä hyötyvänä yhtiönä. Unionin tuomioistuin on aiemmin todennut, että yrityksen käsitteellä on kilpailuoikeudessa katsottava tarkoitettavan taloudellista yksikköä, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen yksikön muodostaakin useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö (118). Ratkaistakseen, muodostavatko useat yritykset yhden taloudellisen kokonaisuuden, unionin tuomioistuin selvittää, omistaako jokin niistä määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia muista yrityksistä tai onko niiden välillä organisatorisia, taloudellisia tai toiminnallisia yhteyksiä (119). Tarkasteltavassa tapauksessa järjestelmästä hyötyviä belgialaisia toimipaikkoja pidetään keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä, jotka johtavat yritysryhmää (tai yritysryhmän sisäistä, erillistä yritystoimintaa) ja joilla on siinä määräysvalta. Nämä belgialaiset toimipaikat siis omistavat usein määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia niihin etuyhteydessä olevista yrityksistä. Yritysryhmää kokonaisuudessaan johtava yritys puolestaan omistaa määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia belgialaisista toimipaikoista. Näin ollen tukitoimen edunsaajana olisi pidettävä monikansallista konsernia kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(184)

Valtiontukisääntöjä sovellettaessa erillisiä oikeudellisia yksiköitä voidaan pitää yhtenä taloudellisena kokonaisuutena. Tätä taloudellista kokonaisuutta pidetään tällöin tukitoimenpiteestä hyötyvänä yhtiönä. Unionin tuomioistuin on aiemmin todennut, että yrityksen käsitteellä on kilpailuoikeudessa katsottava tarkoitettavan taloudellista yksikköä, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen yksikön muodostaakin useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö (118). Ratkaistakseen, muodostavatko useat yritykset yhden taloudellisen kokonaisuuden, unionin tuomioistuin selvittää, omistaako jokin niistä määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia muista yrityksistä tai onko niiden välillä organisatorisia, taloudellisia tai toiminnallisia yhteyksiä (119). Tarkasteltavassa tapauksessa järjestelmästä hyötyviä belgialaisia toimipaikkoja pidetään keskitetyn liiketoimintamallin päämiehinä, jotka johtavat yritysryhmää (tai yritysryhmän sisäistä, erillistä yritystoimintaa) ja joilla on siinä määräysvalta. Nämä belgialaiset toimipaikat siis omistavat usein määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia niihin etuyhteydessä olevista yrityksistä. Yritysryhmää kokonaisuudessaan johtava yritys puolestaan omistaa määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia belgialaisista toimipaikoista. Näin ollen tukitoimen edunsaajana olisi pidettävä monikansallista konsernia kokonaisuudessaan.

118

119

| (185) | Lisäksi juuri monikansallinen konserni kokonaisuudessaan on päättänyt siirtää osan toiminnastaan Belgiaan tai tehdä Belgiaan huomattavia investointeja, mitä ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyminen edellyttää. Silloin, kun siirtohintojen vahvistaminen on välttämätöntä samaan konserniin kuuluvien oikeudellisten yksiköiden välillä vaihdettavien tuotteiden ja palvelujen hintojen vahvistamiseksi, tämä hintojen vahvistaminen vaikuttaa toisin sanoen väistämättä useampaan kuin yhteen kyseisistä konserniyrityksistä (yhden yrityksen hinnankorotus vaikuttaa toisen yrityksen voittoon). |
| --- | --- |

(185)

Lisäksi juuri monikansallinen konserni kokonaisuudessaan on päättänyt siirtää osan toiminnastaan Belgiaan tai tehdä Belgiaan huomattavia investointeja, mitä ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyminen edellyttää. Silloin, kun siirtohintojen vahvistaminen on välttämätöntä samaan konserniin kuuluvien oikeudellisten yksiköiden välillä vaihdettavien tuotteiden ja palvelujen hintojen vahvistamiseksi, tämä hintojen vahvistaminen vaikuttaa toisin sanoen väistämättä useampaan kuin yhteen kyseisistä konserniyrityksistä (yhden yrityksen hinnankorotus vaikuttaa toisen yrityksen voittoon).

| (186) | Näin ollen tällaiseen konserniin kuuluvia yrityksiä on pidettävä yhtenä yritysryhmänä, joka hyötyy tarkasteltavasta tukiohjelmasta, riippumatta siitä, muodostuuko kyseinen yritysryhmä erillisistä oikeushenkilöistä (120). Komissio katsoo näin ollen, että ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyvien belgialaisten toimipaikkojen lisäksi myös monikansalliset konsernit, joihin nämä toimipaikat kuuluvat, hyötyvät valtiontuista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(186)

Näin ollen tällaiseen konserniin kuuluvia yrityksiä on pidettävä yhtenä yritysryhmänä, joka hyötyy tarkasteltavasta tukiohjelmasta, riippumatta siitä, muodostuuko kyseinen yritysryhmä erillisistä oikeushenkilöistä (120). Komissio katsoo näin ollen, että ylisuurten voittojen verojärjestelmästä hyötyvien belgialaisten toimipaikkojen lisäksi myös monikansalliset konsernit, joihin nämä toimipaikat kuuluvat, hyötyvät valtiontuista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

120

6.4   Päätelmä valtiontuen olemassaolosta

Päätelmä valtiontuen olemassaolosta

| (187) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan perustuvalla ylisuurten voittojen verojärjestelmällä, joka on otettu käyttöön 21 päivään kesäkuuta 2004 annetulla lailla, annetaan valikoiva etu kyseisen järjestelmän edunsaajille ja monikansallisille konserneille, joihin ne kuuluvat. Järjestelmä, joka johtuu Belgiasta ja jota rahoitetaan valtion varoista, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Järjestelmä on näin ollen SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(187)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan perustuvalla ylisuurten voittojen verojärjestelmällä, joka on otettu käyttöön 21 päivään kesäkuuta 2004 annetulla lailla, annetaan valikoiva etu kyseisen järjestelmän edunsaajille ja monikansallisille konserneille, joihin ne kuuluvat. Järjestelmä, joka johtuu Belgiasta ja jota rahoitetaan valtion varoista, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Järjestelmä on näin ollen SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (188) | Koska kyseisellä järjestelmällä alennetaan maksuja, joista edunsaajien olisi tavallisesti vastattava vuotuisen toimintansa puitteissa, on katsottava, että sillä myönnetään toimintatukea edunsaajille ja monikansallisille konserneille, joihin ne kuuluvat. |
| --- | --- |

(188)

Koska kyseisellä järjestelmällä alennetaan maksuja, joista edunsaajien olisi tavallisesti vastattava vuotuisen toimintansa puitteissa, on katsottava, että sillä myönnetään toimintatukea edunsaajille ja monikansallisille konserneille, joihin ne kuuluvat.

6.5   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (189) | Valtiontukea pidetään sisämarkkinoille soveltuvana, jos se kuuluu johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa luetelluista ryhmistä (121). Se voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos komissio toteaa sen kuuluvan johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista ryhmistä. On kuitenkin tuen myöntävän jäsenvaltion tehtävänä osoittaa, että järjestelmä soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(189)

Valtiontukea pidetään sisämarkkinoille soveltuvana, jos se kuuluu johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa luetelluista ryhmistä (121). Se voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos komissio toteaa sen kuuluvan johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista ryhmistä. On kuitenkin tuen myöntävän jäsenvaltion tehtävänä osoittaa, että järjestelmä soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla.

121

| (190) | Belgian viranomaiset eivät ole vedonneet yhteenkään edellytyksistä, joiden perusteella tukiohjelma voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(190)

Belgian viranomaiset eivät ole vedonneet yhteenkään edellytyksistä, joiden perusteella tukiohjelma voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (191) | Kuten johdanto-osan 188 kappaleessa selostetaan, on lisäksi katsottava, että tarkasteltavalla järjestelmällä myönnetään toimintatukea. Tämän tyyppistä tukea ei periaatteessa voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, koska sillä ei tueta tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämistä eikä se ole määräaikaista, asteittain alenevaa tai oikeassa suhteessa siihen, mikä on tarpeen tietyn taloudellisen haitan korjaamiseksi kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

(191)

Kuten johdanto-osan 188 kappaleessa selostetaan, on lisäksi katsottava, että tarkasteltavalla järjestelmällä myönnetään toimintatukea. Tämän tyyppistä tukea ei periaatteessa voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, koska sillä ei tueta tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämistä eikä se ole määräaikaista, asteittain alenevaa tai oikeassa suhteessa siihen, mikä on tarpeen tietyn taloudellisen haitan korjaamiseksi kyseisillä alueilla.

| (192) | Ylisuurten voittojen verojärjestelmä ei näin ollen sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(192)

Ylisuurten voittojen verojärjestelmä ei näin ollen sovellu sisämarkkinoille.

6.6   Tuen sääntöjenvastaisuus

Tuen sääntöjenvastaisuus

| (193) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta (ilmoitusvelvollisuus) eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan tukitoimenpiteitä ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen (täytäntöönpanokielto). |
| --- | --- |

(193)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta (ilmoitusvelvollisuus) eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan tukitoimenpiteitä ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen (täytäntöönpanokielto).

| (194) | Komissio toteaa, ettei Belgia ole ilmoittanut sille aikomuksestaan myöntää tarkasteltavan järjestelmän mukaista tukea eikä myöskään noudattanut sitä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti koskevaa täytäntöönpanokieltoa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on näin ollen asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tukiohjelma, joka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(194)

Komissio toteaa, ettei Belgia ole ilmoittanut sille aikomuksestaan myöntää tarkasteltavan järjestelmän mukaista tukea eikä myöskään noudattanut sitä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti koskevaa täytäntöönpanokieltoa. Ylisuurten voittojen verojärjestelmä on näin ollen asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tukiohjelma, joka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

7.   TAKAISINPERIMINEN

TAKAISINPERIMINEN

| (195) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on vaadittava, että sääntöjenvastaiset sisämarkkinoille soveltumattomat tuet peritään takaisin, ja kyseisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen perimiseksi takaisin. Saman asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 selostetaan yksityiskohtaisesti menetelmät, joita on noudatettava laskettaessa takaisinperintään sovellettavaa korkoa (122). Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään vielä, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”. |
| --- | --- |

(195)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on vaadittava, että sääntöjenvastaiset sisämarkkinoille soveltumattomat tuet peritään takaisin, ja kyseisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen perimiseksi takaisin. Saman asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 selostetaan yksityiskohtaisesti menetelmät, joita on noudatettava laskettaessa takaisinperintään sovellettavaa korkoa (122). Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään vielä, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”.

122

7.1   Luottamuksensuoja ja oikeusvarmuus

Luottamuksensuoja ja oikeusvarmuus

| (196) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään myös, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi unionin lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(196)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään myös, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi unionin lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.

| (197) | Belgia väittää ensinnäkin, että luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden pitäisi estää tuen takaisinperintä. Belgian mukaan se on voinut siirtohintoja ja valtiontukia koskevien komission aiempien päätösten perusteella luottaa siihen, ettei verotustoimenpidettä voida pitää valtiontukena, jos jäsenvaltio noudattaa markkinaehtoperiaatetta. Belgian mukaan myös sen, että tuen määrää on vaikea määrittää ja takaisinperintä saattaa johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, pitäisi estää takaisinperintä. |
| --- | --- |

(197)

Belgia väittää ensinnäkin, että luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden pitäisi estää tuen takaisinperintä. Belgian mukaan se on voinut siirtohintoja ja valtiontukia koskevien komission aiempien päätösten perusteella luottaa siihen, ettei verotustoimenpidettä voida pitää valtiontukena, jos jäsenvaltio noudattaa markkinaehtoperiaatetta. Belgian mukaan myös sen, että tuen määrää on vaikea määrittää ja takaisinperintä saattaa johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, pitäisi estää takaisinperintä.

| (198) | Belgian viranomaisten vetoamisesta luottamuksensuojan periaatteeseen komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (123) mukaisesti jäsenvaltio, jonka viranomaiset ovat myöntäneet tuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen menettelymääräysten vastaisesti, ei voi vedota edunsaajien perusteltuun luottamukseen vapautuakseen velvollisuudestaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tuen takaisinperintää koskevan komission päätöksen täytäntöön panemiseksi. Jos tämä olisi mahdollista, kyseenalaistettaisiin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan määräysten tehokas vaikutus, koska kansalliset viranomaiset voisivat tällä tavoin vaarantaa SEUT-sopimuksen nojalla tehtyjen komission päätösten tehokkuuden käyttäen perusteena omaa lainvastaista menettelyään. Näin ollen ei ole jäsenvaltion vaan edunsaajayrityksen tehtävänä vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se on voinut perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ja joiden perusteella se voi kieltäytyä tuen palauttamisesta (124). Koska yksikään ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajista ei ole vedonnut perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että kyseinen järjestelmä olisi sääntöjen mukainen, komissio katsoo, ettei Belgia voi tehokkaasti vastustaa tämän päätöksen mukaista takaisinperintää vetoamalla luottamuksensuojan periaatteeseen. |
| --- | --- |

(198)

Belgian viranomaisten vetoamisesta luottamuksensuojan periaatteeseen komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (123) mukaisesti jäsenvaltio, jonka viranomaiset ovat myöntäneet tuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen menettelymääräysten vastaisesti, ei voi vedota edunsaajien perusteltuun luottamukseen vapautuakseen velvollisuudestaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tuen takaisinperintää koskevan komission päätöksen täytäntöön panemiseksi. Jos tämä olisi mahdollista, kyseenalaistettaisiin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan määräysten tehokas vaikutus, koska kansalliset viranomaiset voisivat tällä tavoin vaarantaa SEUT-sopimuksen nojalla tehtyjen komission päätösten tehokkuuden käyttäen perusteena omaa lainvastaista menettelyään. Näin ollen ei ole jäsenvaltion vaan edunsaajayrityksen tehtävänä vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se on voinut perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ja joiden perusteella se voi kieltäytyä tuen palauttamisesta (124). Koska yksikään ylisuurten voittojen verojärjestelmän edunsaajista ei ole vedonnut perustellun luottamuksen syntymiseen siihen, että kyseinen järjestelmä olisi sääntöjen mukainen, komissio katsoo, ettei Belgia voi tehokkaasti vastustaa tämän päätöksen mukaista takaisinperintää vetoamalla luottamuksensuojan periaatteeseen.

123

124

| (199) | Luottamuksensuojan periaatteeseen voidaan joka tapauksessa vedota vain, jos komissio on toiminnallaan synnyttänyt perusteltuja odotuksia (125). Belgian viranomaiset eivät voi vedota tiettyihin odotuksiin, jotka koskisivat ylisuurten voittojen verojärjestelmää. Käytännesääntötyöryhmän selvitystä, jolle puheenjohtajavaltio perusti 19 päivänä maaliskuuta 2003 antamansa päätelmät, ei ole julkaistu, ja lisäksi unionin tuomioistuin on vahvistanut, että neuvoston päätelmät, joissa vahvistettiin sopimus, jonka jäsenvaltiot tekivät käytännesääntötyöryhmän tarkastellessa kansallisia verotustoimenpiteitä, eivät ole täsmällisiä vakuutteluja (126). Unionin tuomioistuin on vahvistanut, että ”neuvoston päätelmät ilmaisevat poliittista tahtoa ja – – ne eivät sisältönsä vuoksi voi tuottaa oikeusvaikutuksia, joihin oikeussubjektit voisivat vedota yhteisöjen tuomioistuimessa. Nämä päätelmät eivät voi myöskään missään tapauksessa sitoa komissiota sen käyttäessä omaa toimivaltaansa, joka sille annetaan perustamissopimuksessa valtiontukien alalla.” |
| --- | --- |

(199)

Luottamuksensuojan periaatteeseen voidaan joka tapauksessa vedota vain, jos komissio on toiminnallaan synnyttänyt perusteltuja odotuksia (125). Belgian viranomaiset eivät voi vedota tiettyihin odotuksiin, jotka koskisivat ylisuurten voittojen verojärjestelmää. Käytännesääntötyöryhmän selvitystä, jolle puheenjohtajavaltio perusti 19 päivänä maaliskuuta 2003 antamansa päätelmät, ei ole julkaistu, ja lisäksi unionin tuomioistuin on vahvistanut, että neuvoston päätelmät, joissa vahvistettiin sopimus, jonka jäsenvaltiot tekivät käytännesääntötyöryhmän tarkastellessa kansallisia verotustoimenpiteitä, eivät ole täsmällisiä vakuutteluja (126). Unionin tuomioistuin on vahvistanut, että ”neuvoston päätelmät ilmaisevat poliittista tahtoa ja – – ne eivät sisältönsä vuoksi voi tuottaa oikeusvaikutuksia, joihin oikeussubjektit voisivat vedota yhteisöjen tuomioistuimessa. Nämä päätelmät eivät voi myöskään missään tapauksessa sitoa komissiota sen käyttäessä omaa toimivaltaansa, joka sille annetaan perustamissopimuksessa valtiontukien alalla.”

125

126

| (200) | Belgia vetoaa myös oikeusvaltioperiaatteeseen ja etenkin komission aiempaan päätöskäytäntöön, jossa vahvistetaan markkinaehtoperiaate. Tästä komissio muistuttaa aluksi, ettei tämä päätöskäytäntö sido sitä. Koska jokaista mahdollista valtiontukitoimenpidettä on tarkasteltava sen omien piirteiden ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrättyjen objektiivisten edellytysten perusteella, mahdollisesti ilmenevä ristiriitainen päätöskäytäntö ei vaikuta tässä päätöksessä esitettyjen toteamusten pätevyyteen (127). |
| --- | --- |

(200)

Belgia vetoaa myös oikeusvaltioperiaatteeseen ja etenkin komission aiempaan päätöskäytäntöön, jossa vahvistetaan markkinaehtoperiaate. Tästä komissio muistuttaa aluksi, ettei tämä päätöskäytäntö sido sitä. Koska jokaista mahdollista valtiontukitoimenpidettä on tarkasteltava sen omien piirteiden ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrättyjen objektiivisten edellytysten perusteella, mahdollisesti ilmenevä ristiriitainen päätöskäytäntö ei vaikuta tässä päätöksessä esitettyjen toteamusten pätevyyteen (127).

127

| (201) | Komissio toteaa lisäksi, että Belgian viranomaisten mainitsemien päätösten mukaan se on aiemmin todennut, että jos konsernin verotettavaa voittoa määritettäessä poiketaan markkinaehtoperiaatteesta, myönnetään valtiontukea, koska tällöin kyseinen yksikkö maksaa vähemmän veroa yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti (128). Komissio muistuttaa myös, että tarkastellessaan tukijärjestelmää, jonka Belgia aikoi toteuttaa koordinointikeskusten hyväksi, se totesi selvästi, että voittolisämenetelmän (ns. cost plus -menetelmän) avulla määritetyn voiton ylittäviä voittoja olisi verotettava Belgiassa, vaikka kyseisellä menetelmällä määritetty voitto on markkinaehtoinen (129). Unionin tuomioistuin on vahvistanut tämän ratkaisun (130). Koska ylisuurten voittojen verojärjestelmä on poikkeus markkinaehtoperiaatteesta, mikä osoitetaan 6.3.2.2 jaksossa, Belgia ei voi näiden päätösten perusteella vedota siihen, että takaisinperintä olisi vastoin oikeusvarmuuden yleistä periaatetta. Päinvastoin, Belgian olisi pitänyt olla tietoinen siitä, että verojärjestelmä, jolla suositaan edunsaajia sallimalla veropohjan keinotekoinen alentaminen, saattaa johtaa valtiontukisääntöjen rikkomiseen. Jos se oli epävarma, sen olisi siksi pitänyt ilmoittaa kyseisestä järjestelmästä komissiolle ennen toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(201)

Komissio toteaa lisäksi, että Belgian viranomaisten mainitsemien päätösten mukaan se on aiemmin todennut, että jos konsernin verotettavaa voittoa määritettäessä poiketaan markkinaehtoperiaatteesta, myönnetään valtiontukea, koska tällöin kyseinen yksikkö maksaa vähemmän veroa yritysten voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän mukaisesti (128). Komissio muistuttaa myös, että tarkastellessaan tukijärjestelmää, jonka Belgia aikoi toteuttaa koordinointikeskusten hyväksi, se totesi selvästi, että voittolisämenetelmän (ns. cost plus -menetelmän) avulla määritetyn voiton ylittäviä voittoja olisi verotettava Belgiassa, vaikka kyseisellä menetelmällä määritetty voitto on markkinaehtoinen (129). Unionin tuomioistuin on vahvistanut tämän ratkaisun (130). Koska ylisuurten voittojen verojärjestelmä on poikkeus markkinaehtoperiaatteesta, mikä osoitetaan 6.3.2.2 jaksossa, Belgia ei voi näiden päätösten perusteella vedota siihen, että takaisinperintä olisi vastoin oikeusvarmuuden yleistä periaatetta. Päinvastoin, Belgian olisi pitänyt olla tietoinen siitä, että verojärjestelmä, jolla suositaan edunsaajia sallimalla veropohjan keinotekoinen alentaminen, saattaa johtaa valtiontukisääntöjen rikkomiseen. Jos se oli epävarma, sen olisi siksi pitänyt ilmoittaa kyseisestä järjestelmästä komissiolle ennen toimenpiteiden toteuttamista.

128

cost plus

129

130

| (202) | Komissio ei ymmärrä, miksi ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti myönnettyjen tukien määrää olisi vaikea kvantifioida. Koska ylisuurten voittojen verovapautus vastaa prosenttiosuutta konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta ennen veroa, toimenpiteellä annettu valikoiva etu voidaan helposti mitätöidä maksamalla takaisin todellisuudessa kirjatun voiton perusteella laskettavan veron ja tarkasteltavan järjestelmän mukaisesti todellisuudessa maksetun veron välinen ero, johon lisätään kyseiselle summalle tuen myöntämispäivästä alkaen kertynyt korko. |
| --- | --- |

(202)

Komissio ei ymmärrä, miksi ylisuurten voittojen verojärjestelmän mukaisesti myönnettyjen tukien määrää olisi vaikea kvantifioida. Koska ylisuurten voittojen verovapautus vastaa prosenttiosuutta konsernin belgialaisen toimipaikan todellisuudessa kirjaamasta voitosta ennen veroa, toimenpiteellä annettu valikoiva etu voidaan helposti mitätöidä maksamalla takaisin todellisuudessa kirjatun voiton perusteella laskettavan veron ja tarkasteltavan järjestelmän mukaisesti todellisuudessa maksetun veron välinen ero, johon lisätään kyseiselle summalle tuen myöntämispäivästä alkaen kertynyt korko.

| (203) | Sen Belgian väitteen osalta, että takaisinperintä voi johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, komissio viittaa 6.3.3 jaksoon ja muistuttaa, että verotus voi olla kaksinkertaista vain, jos sama voitto sisältyy sekä konsernin belgialaisen toimipaikan että siihen etuyhteydessä olevan ulkomaisen yrityksen veropohjaan. Ylisuurten voittojen verovapaus koskee sen sijaan yksipuolista oikaisua, jota ei myönnetä siksi, että samaa voittoa olisi verotettu aiemmin toisella veroalueella. Vaikka kaksinkertaisen verotuksen riskistä olisi aiheellista huolestua, huoli voidaan poistaa kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten tai EU:n välimiesmenettely-yleissopimuksen mukaisesti käyttöön otettujen tavanomaisten ratkaisumekanismien ansiosta tai soveltamalla oikein tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaa. Kuten johdanto-osan 172 kappaleessa selostetaan, Belgian verohallinnon tekemä veropohjaa alentava oikaisu, joka perustuu siihen, että samaa voittoa on verotettu jollakin toisella veroalueella (joko verovelvollisen ilmoituksen tai kyseisellä ulkomaisella veroalueella tehdyn veropohjaa laajentavan ensioikaisun perusteella), olisi perusteltu verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi eikä olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(203)

Sen Belgian väitteen osalta, että takaisinperintä voi johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, komissio viittaa 6.3.3 jaksoon ja muistuttaa, että verotus voi olla kaksinkertaista vain, jos sama voitto sisältyy sekä konsernin belgialaisen toimipaikan että siihen etuyhteydessä olevan ulkomaisen yrityksen veropohjaan. Ylisuurten voittojen verovapaus koskee sen sijaan yksipuolista oikaisua, jota ei myönnetä siksi, että samaa voittoa olisi verotettu aiemmin toisella veroalueella. Vaikka kaksinkertaisen verotuksen riskistä olisi aiheellista huolestua, huoli voidaan poistaa kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten tai EU:n välimiesmenettely-yleissopimuksen mukaisesti käyttöön otettujen tavanomaisten ratkaisumekanismien ansiosta tai soveltamalla oikein tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaa. Kuten johdanto-osan 172 kappaleessa selostetaan, Belgian verohallinnon tekemä veropohjaa alentava oikaisu, joka perustuu siihen, että samaa voittoa on verotettu jollakin toisella veroalueella (joko verovelvollisen ilmoituksen tai kyseisellä ulkomaisella veroalueella tehdyn veropohjaa laajentavan ensioikaisun perusteella), olisi perusteltu verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi eikä olisi valtiontukea.

| (204) | Komissio toteaa päätelmänään, ettei yhtäkään ylisuurten voittojen verojärjestelmän perusteella myönnetyn valtiontuen takaisinperinnän estämistä tai rajoittamista puoltavista perusteluista, jotka Belgia on esittänyt, voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(204)

Komissio toteaa päätelmänään, ettei yhtäkään ylisuurten voittojen verojärjestelmän perusteella myönnetyn valtiontuen takaisinperinnän estämistä tai rajoittamista puoltavista perusteluista, jotka Belgia on esittänyt, voida hyväksyä.

7.2   Takaisinperintämenettely

Takaisinperintämenettely

| (205) | Jos komissio toteaa, ettei tietty tuki sovellu sisämarkkinoille, se on SEUT-sopimuksen määräysten ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä. Unionin tuomioistuin on myös aina katsonut, että valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa tukea edeltänyt unionin markkinoiden tilanne. Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu. |
| --- | --- |

(205)

Jos komissio toteaa, ettei tietty tuki sovellu sisämarkkinoille, se on SEUT-sopimuksen määräysten ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä. Unionin tuomioistuin on myös aina katsonut, että valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa tukea edeltänyt unionin markkinoiden tilanne. Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu.

| (206) | Yhdessäkään unionin oikeuden määräyksessä tai säännöksessä ei edellytetä, että kun komissio määrää yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palautettavaksi, sen on vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä. Päinvastoin, on riittävää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen adressaatti voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (131). |
| --- | --- |

(206)

Yhdessäkään unionin oikeuden määräyksessä tai säännöksessä ei edellytetä, että kun komissio määrää yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palautettavaksi, sen on vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä. Päinvastoin, on riittävää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen adressaatti voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (131).

131

| (207) | Verotoimenpiteinä myönnettävistä sääntöjenvastaisista valtiontuista todetaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun tiedonannon 35 kohdassa, että takaisin perittävä määrä lasketaan vertaamalla todellisuudessa maksetun veron määrää yleisesti sovellettavan verosäännön mukaisesti maksettavaan määrään. Belgian verohallinnon on laskettava sen veron määrä, joka olisi pitänyt maksaa jos olisi noudatettu yleisesti sovellettavia sääntöjä, eli jos ylisuurten voittojen verovapautta ei olisi myönnetty, arvioimalla uudelleen vero, joka järjestelmästä hyötyneiden yritysten olisi pitänyt maksaa kunakin tilivuotena, jona niihin sovellettiin kyseistä järjestelmää. Laskettaessa kultakin tuensaajalta (132) takaisinperittävää määrää on otettava huomioon,






  — | kuinka suuren veromäärän kyseinen edunsaaja on säästänyt kaikkien sen hyväksi annettujen ennakkoratkaisujen ansiosta; |
| --- | --- | --- |

(207)

Verotoimenpiteinä myönnettävistä sääntöjenvastaisista valtiontuista todetaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun tiedonannon 35 kohdassa, että takaisin perittävä määrä lasketaan vertaamalla todellisuudessa maksetun veron määrää yleisesti sovellettavan verosäännön mukaisesti maksettavaan määrään. Belgian verohallinnon on laskettava sen veron määrä, joka olisi pitänyt maksaa jos olisi noudatettu yleisesti sovellettavia sääntöjä, eli jos ylisuurten voittojen verovapautta ei olisi myönnetty, arvioimalla uudelleen vero, joka järjestelmästä hyötyneiden yritysten olisi pitänyt maksaa kunakin tilivuotena, jona niihin sovellettiin kyseistä järjestelmää. Laskettaessa kultakin tuensaajalta (132) takaisinperittävää määrää on otettava huomioon,

132

—

kuinka suuren veromäärän kyseinen edunsaaja on säästänyt kaikkien sen hyväksi annettujen ennakkoratkaisujen ansiosta;

| — | kuinka paljon korkoja tälle summalle on kertynyt tuen myöntämispäivästä lähtien. |
| --- | --- |

—

kuinka paljon korkoja tälle summalle on kertynyt tuen myöntämispäivästä lähtien.

Tuki katsotaan myönnetyksi päivänä, jona säästetty summa olisi kunakin verovuotena pitänyt maksaa, jos ennakkoratkaisua ei olisi annettu.

| (208) | Tietyn ennakkoratkaisun ansiosta tiettynä verovuonna säästynyt veromäärä on yhtä suuri kuin






  — | positiivisesta veropohjasta todellisuudessa vähennetty voitto |
| --- | --- | --- |

(208)

Tietyn ennakkoratkaisun ansiosta tiettynä verovuonna säästynyt veromäärä on yhtä suuri kuin

—

positiivisesta veropohjasta todellisuudessa vähennetty voitto

| — | kerrottuna kyseisenä verovuonna sovelletulla yhteisöverokannalla. |
| --- | --- |

—

kerrottuna kyseisenä verovuonna sovelletulla yhteisöverokannalla.

| (209) | Säästettyä veromäärää laskettaessa olisi periaatteessa otettava huomioon verovelvollisen veroilmoituksessaan ilmoittama, Belgian verohallinnon mahdollisesti verotarkastuksessa oikaisema ylisuurten voittojen vähennettävä määrä. |
| --- | --- |

(209)

Säästettyä veromäärää laskettaessa olisi periaatteessa otettava huomioon verovelvollisen veroilmoituksessaan ilmoittama, Belgian verohallinnon mahdollisesti verotarkastuksessa oikaisema ylisuurten voittojen vähennettävä määrä.

| (210) | Jos vähennystä, johon edunsaaja on tiettynä verovuonna ollut oikeutettu, ei ole voitu tehdä (täysimääräisenä) kyseisenä verovuonna, koska positiivinen veropohja ei ole ollut riittävän suuri ja jos määrä, jota ei todellisuudessa vähennetty, siirretään myöhemmälle verovuodelle, tuki katsotaan myönnetyksi sen yhden tai useamman myöhemmän verovuoden aikana, jona ylisuurten voittojen määrä on todellisuudessa voitu vähentää positiivisesta veropohjasta. |
| --- | --- |

(210)

Jos vähennystä, johon edunsaaja on tiettynä verovuonna ollut oikeutettu, ei ole voitu tehdä (täysimääräisenä) kyseisenä verovuonna, koska positiivinen veropohja ei ole ollut riittävän suuri ja jos määrä, jota ei todellisuudessa vähennetty, siirretään myöhemmälle verovuodelle, tuki katsotaan myönnetyksi sen yhden tai useamman myöhemmän verovuoden aikana, jona ylisuurten voittojen määrä on todellisuudessa voitu vähentää positiivisesta veropohjasta.

| (211) | Koska takaisinperinnällä olisi voitava taata, että vero, joka kyseisen järjestelmän edunsaajan on lopulta maksettava, on yhtä suuri kuin vero, joka sen olisi pitänyt maksaa ilman ylisuurten voittojen verovapautta, johdanto-osan (207)–(210) kappaleessa kuvattua järjestelmää voidaan vielä täsmentää yhteistyössä Belgian viranomaisten kanssa takaisinperintämenettelyn yhteydessä, jotta voidaan määrittää tuensaajille myönnetyn veroedun todellinen määrä kunkin tuensaajan erityistilanteen perusteella. Vero, joka olisi pitänyt maksaa ilman ylisuurten voittojen verovapautta, on laskettava Belgiassa tuen myöntämishetkellä voimassa olleen yleisen järjestelmän perusteella ja siten, että otetaan huomioon edunsaajan tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne eikä muita hypoteettisia tilanteita, jotka perustuvat muihin toiminta- ja oikeudellisiin tilanteisiin, jotka edunsaaja olisi voinut valita ilman ylisuurten voittojen verojärjestelmää. |
| --- | --- |

(211)

Koska takaisinperinnällä olisi voitava taata, että vero, joka kyseisen järjestelmän edunsaajan on lopulta maksettava, on yhtä suuri kuin vero, joka sen olisi pitänyt maksaa ilman ylisuurten voittojen verovapautta, johdanto-osan (207)–(210) kappaleessa kuvattua järjestelmää voidaan vielä täsmentää yhteistyössä Belgian viranomaisten kanssa takaisinperintämenettelyn yhteydessä, jotta voidaan määrittää tuensaajille myönnetyn veroedun todellinen määrä kunkin tuensaajan erityistilanteen perusteella. Vero, joka olisi pitänyt maksaa ilman ylisuurten voittojen verovapautta, on laskettava Belgiassa tuen myöntämishetkellä voimassa olleen yleisen järjestelmän perusteella ja siten, että otetaan huomioon edunsaajan tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne eikä muita hypoteettisia tilanteita, jotka perustuvat muihin toiminta- ja oikeudellisiin tilanteisiin, jotka edunsaaja olisi voinut valita ilman ylisuurten voittojen verojärjestelmää.

8.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (212) | Komissio katsoo näin ollen, että Belgia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti ylisuurten voittojen verojärjestelmän ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Belgian on asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan mukaisesti perittävä takaisin kaikki kyseisen järjestelmän edunsaajille myönnetyt tuet, |
| --- | --- |

(212)

Komissio katsoo näin ollen, että Belgia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti ylisuurten voittojen verojärjestelmän ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Belgian on asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan mukaisesti perittävä takaisin kaikki kyseisen järjestelmän edunsaajille myönnetyt tuet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ylisuurten voittojen verojärjestelmä, joka perustuu vuoden 1992 tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan ja jonka nojalla Belgia on antanut monikansallisten konsernien belgialaisten toimipaikkojen hyväksi ennakkoratkaisuja, joilla on vapautettu yhteisöverosta osa kyseisten toimipaikkojen voitosta, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, jonka Belgia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2 artikla

1.   Belgian on perittävä takaisin tuensaajilta 1 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton ja sääntöjenvastainen tuki.

2.   Kaikki tukimäärät, joita ei ole vielä peritty takaisin tuensaajilta 1 kohdassa tarkoitetun takaisinperinnän jälkeen, on perittävä takaisin konserneilta, joihin kyseiset tuensaajat kuuluvat.

3.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne saatettiin tuensaajien käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

4.   Takaisinperittäviin summiin on lisättävä korko, joka lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

5.   Belgian on lopetettava 1 artiklassa tarkoitettu tuki ja peruutettava kaikki kyseiseen tukeen perustuvat, vielä suorittamattomat maksut tämän päätöksen antamispäivästä alkaen.

6.   Belgian on hylättävä kaikki 1 artiklassa tarkoitettuun tukeen liittyvät, ennakkoratkaisuyksikölle esitettävät tai tämän päätöksen antamispäivänä vireillä olevat ennakkoratkaisuhakemukset.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo 1 artiklassa tarkoitetun tuen saajista ja kunkin tuensaajan saama kokonaissumma; |
| --- | --- |

a)

luettelo 1 artiklassa tarkoitetun tuen saajista ja kunkin tuensaajan saama kokonaissumma;

| b) | kultakin tuensaajalta perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korko); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korko);

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi,

| d) | asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11. päivänä tammikuuta 2016

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 188, 5.6.2015, s. 24.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. aloittamispäätöstä koskevat Belgian huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2015, 30 kohta, jossa todetaan yrityksen olevan ”itsenäinen”, jos se ei kuulu keskenään etuyhteydessä olevien yritysten muodostamaan monikansalliseen konserniin.

3

(4)  Ks. aloittamispäätöstä koskevat Belgian huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2015, 39 ja 40 kohta.

4

(5)  Ks. aloittamispäätöstä koskevat Belgian huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2015, 30 kohta.

5

(6)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden sanasto: ”Kaksi yritystä on riippumattomia toisiinsa nähden, jos ne eivät ole keskenään etuyhteydessä.”

6

(7)  Komissio on havainnut, että joissakin tapauksissa vertailuarvioinnissa ei ole käytetty samankaltaisiksi katsottuja itsenäisiä yrityksiä, vaan samankaltaisiksi katsottuja holding- tai emoyhtiöitä, eli konserneja, jotka on valittu yhdistettyjen tietojen perusteella.

7

(8)  Yleisimmin käytetty voittoindikaattori konsernin belgialaisen toimipaikan veropohjaa määritettäessä on nettotulosprosentti.

8

(9)  Earnings before interest and taxes, eli tulos ennen korkoja ja veroja.

9

(10)  Earnings before taxes, eli tulos ennen veroja.

10

(11)  Yhteisöverotusjärjestelmän muuttamisesta ja ennakkoratkaisujärjestelmän perustamisesta 24 päivänä joulukuuta 2002 annettu laki, Belgian virallinen lehti nro 410, toinen painos, 31.12.2002, s. 58817.

11

(12)  Ks. johdanto-osan 44 ja (45) kappale.

12

(13)  Vuonna 1992 annetun tuloverolain ja yhteisöverotusjärjestelmän muuttamisesta ja ennakkoratkaisujärjestelmän perustamisesta 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain muuttamisesta 21 päivänä kesäkuuta 2004 annettu laki, julkaistu Belgian virallisessa lehdessä 9 päivänä heinäkuuta 2004. http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Laki tuli voimaan 19 päivänä heinäkuuta 2004

13

(14)  Ks. 2.3.2 jakso.

14

(15)  
  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 10.

15

(16)  DOC 51, 1079/001; Belgian edustajainhuone, 30 päivänä huhtikuuta 2004: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf

16

(17)  Artiklakohtainen tarkastelu, 2 artikla: ”Markkinaehtoperiaatteen käsite sisällytetään verolainsäädäntöön lisäämällä tuloverolain 185 §:ään toinen momentti. Se perustuu tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn OECD:n mallisopimuksen 9 artiklan tekstiin.”

17

(18)  Idem. ”Ehdotetun säännöksen avulla Belgian lainsäädäntö voidaan saattaa kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten mukaiseksi.”

18

(19)  Soveltamisohje nro Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006), 4. heinäkuuta 2007.

19

(20)  Ks. johdanto-osan 27 kappale.

20

(21)  OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden sanastossa vastaoikaisu määritellään seuraavasti: ”Oikaisu, jonka toinen verohallinto on tehnyt omassa maassaan etuyhteysyritykseltä perittävään veroon ja joka vastaa ensimmäisen verohallinnon omalla toimivalta-alueellaan tekemää ensioikaisua niin, että tuotot jakautuvat johdonmukaisesti näille veroalueille.”

21

(22)  Talous- ja budjettivaliokunnan 13 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyn kokouksen pöytäkirja, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Talous- ja budjettivaliokunnan 11 päivänä huhtikuuta 2007 pidetyn kokouksen pöytäkirja, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Talous- ja budjettivaliokunnan 6 päivänä tammikuuta 2015 pidetyn kokouksen pöytäkirja, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Ks. alaviite 11.

25

(26)  Ks. alaviite 13.

26

(27)  Siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten, OECD, heinäkuu 2010. OECD:n veroasiain komitea hyväksyi OECD:n siirtohinnoitteluohjeet alkuperäisessä muodossaan 27 päivänä kesäkuuta 1995. Vuoden 1995 ohjeita päivitettiin huomattavasti heinäkuussa 2010. Tässä päätöksessä viittauksilla OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin tarkoitetaan viittauksia vuoden 2010 ohjeisiin.

27

(28)  Belgiassa markkinaehtoperiaate on vahvistettu yhteisöverolaissa lisäämällä tuloverolain 185 §:ään 2 momentti.

28

(29)  OECD:n jäsenmaiden verohallintoja kehotetaan noudattamaan OECD:n ohjeita. Ne toimivat kuitenkin yleisinä esikuvina ja vaikuttavat selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin.

29

(30)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden esipuheen 6 kohta.

30

(31)  Verohallinnot ja lainsäätäjät ovat tietoisia tästä ongelmasta, ja yleensä verolainsäädännössä annetaan verohallinnolle oikeus oikaista sellaisten etuyhteysyritysten veroilmoitukset, jotka soveltavat siirtohinnoittelua väärin alentaakseen verotettavaa tuloaan, korvaamalla siirtohinnat luotettavilla arvioilla vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa neuvottelevien itsenäisten yritysten hyväksymistä hinnoista.

31

(32)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.15 kohta.

32

(33)  Mallisopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jos – – [toisiinsa etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.”

33

(34)  
  ”Milloin sopimusvaltio tässä valtiossa olevan yrityksen tuloon lukee – ja tämän mukaisesti verottaa – tulon, josta toisessa sopimusvaltiossa olevaa yritystä on verotettu tässä toisessa valtiossa, sekä siten mukaan luettu tulo on tuloa, joka olisi kertynyt ensiksi mainitussa valtiossa olevalle yritykselle, jos yritysten välillä sovitut ehdot olisivat olleet sellaisia, joista riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, tämän toisen valtion on asianmukaisesti oikaistava tästä tulosta siellä määrätyn veron määrä. Tällaista oikaisua tehtäessä on otettava huomioon tämän sopimuksen muut määräykset, ja sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa neuvoteltava keskenään.”

34

(35)  Jos osapuolet eivät pääse yksimielisyyteen asianmukaisen oikaisun määrästä tai luonteesta, on käynnistettävä OECD:n mallisopimuksen 25 artiklan mukainen keskinäinen sopimusmenettely, vaikka kyseinen sopimus ei sisältäisi 9 artiklan 2 kohdan mukaista määräystä. Kyseiset toimivaltaiset viranomaiset velvoitetaan vain tekemään kaiken voitavansa, mutta ei pääsemään ratkaisuun. Kaksinkertaisen verotuksen ongelmaa ei siksi välttämättä saada ratkaistuksi, jos sopimuspuolina olevat valtiot eivät ole sisällyttäneet verosopimukseen välityslauseketta.

35

(36)  OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.9 kohdan mukaisesti: ”Näitä muita menetelmiä ei kuitenkaan saa käyttää OECD:n hyväksymien menetelmien sijaan, jos viimeksi mainitut sopivat paremmin kyseisiin olosuhteisiin.”

36

(37)  Voittoindikaattori määritellään OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden sanastossa nettovoiton suhteeksi sopivaan tunnuslukuun. Voittoindikaattoria kutsutaan yleisesti myös voittotasoindikaattoriksi.

37

(38)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta.

38

(39)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.59 kohta.

39

(40)  Tiedot päivitetty 31 päivänä toukokuuta 2015.

40

(41)  Ks. 18 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty vastaus komission toisen tietopyynnön kysymykseen nro 1: ”Täsmennämme, ettei yhtään kielteistä päätöstä ole annettu.”

41

(*1)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

*1

(42)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2015/1589 (kodifikaatio), (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9), joka tuli voimaan 14 päivänä lokakuuta 2015, kumottiin ja korvattiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). Viittauksia asetukseen (EY) N:o 659/1999 pidetään viittauksina asetukseen (EU) 2015/1589 kyseisen asetuksen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

42

(43)  Belgia viittaa tässä OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 7.12 ja 7.13 kohdassa esitettyihin esimerkkeihin, jotka koskevat ei-korvattavia konsernin sisäisiä palveluja.

43

(44)  Ks. johdanto-osan 52 kappale.

44

(45)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 26.2.2013, Banco Santander SA ja Santusa Holding v. komissio, T-399/11, ECLI:EU:T:2014:938.

45

(46)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 69 ja 147 kohta.

46

(47)  Sama.

47

(48)  Ks. 19 päivänä maaliskuuta 2003 pidetyssä talous- ja rahoitusasioiden neuvoston istunnossa esitetyt puheenjohtajavaltion päätelmät, joissa viitataan asiakirjassa 7018/1/03 FISC 31 REV 1 olevaan käytännesääntötyöryhmän raporttiin ja joihin voi tutustua osoitteessa http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fi/pdf.

48

(49)  Epävirallista pääomaa koskeva sopimusjärjestelmä, josta käytännesääntöasiakirjoissa käytetään viitekoodia E002.

49

(50)  [...] on liittänyt huomautuksiinsa kyseisen ennakkoratkaisun sekä siirtohintaselvityksen, johon se perustuu.

50

(51)  Erityisesti unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, ja unionin tuomioistuimen tuomio 17.9.2009, komissio v. Koninklijke FrieslandCampina, C-519/07 P, ECLI:EU:C:2009:556.

51

(52)  Järjestelmän olemassaoloa puoltaa myös se, että ennakkoratkaisuyksikkö mainitsee vuosikertomuksessaan päätökset, joilla liialliset voitot vapautetaan verosta, erityisenä ennakkoratkaisuryhmänä, ja se, että muut Belgian viranomaiset mainostavat järjestelmää. Ks. erityisesti Brysselin pääkaupunkialue (http://www.investinbrussels.com): ”
  Belgian R&D incentives unparalleled in Europe
  ” (Belgian T&K-kannustimet vertaansa vailla Euroopassa), 18.1.2013: ”
  Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ’excess accounting profit’ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %
  ” (Belgiaan sijoittautuneet yritykset, jotka toimivat keskitetyn liiketoimintamallin päämiehenä, voivat myös hakea ’ylisuurta kirjanpidon tulosta’ koskevaa ratkaisua, jonka tuloksena keskimääräinen verokanta on 7–9 prosenttia); Belgian liittovaltion verohallinnon ulkomaisten investointien verotusta käsittelevän yksikön (Service Public Fédéral Finances, Cellule Fiscalité des Investissements Étrangers) PowerPoint-esitykset ”
  Incitants fiscaux en Belgique
  ”, 2009, ja ”
  Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices, Paris, 9.10.2007

  ”, joihin voi tutustua osoitteessa http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations

52

Belgian R&D incentives unparalleled in Europe

Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ’excess accounting profit’ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %

Incitants fiscaux en Belgique

Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices, Paris, 9.10.2007

(53)  Kaikki tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla tehtävät veropohjaa alentavat oikaisut eivät perustu niin kutsuttujen ylisuurten voittojen olemassaoloon. Tämä säännös on myös sellaisten siirtohinnoitteluoikaisujen oikeusperusta, joilla belgialaisen verovelvollisen Belgiassa sovellettavaa veropohjaa alennetaan sen omasta hakemuksesta, koska jollakin toisella veroalueella on ensin tehty vastaava veropohjaa laajentava ensioikaisu. Vaikka tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaa käytetään myös sellaisten veropohjaa alentavien oikaisujen oikeusperustana, jotka eivät liity ylisuurten voittojen verovapauteen, se on myös riidanalaisen järjestelmän oikeusperusta.

53

(54)  Kun esimerkiksi julkisyhteisöllä on oikeus edistää paikallistaloutta erilaisin välinein ja se ottaa tätä varten käyttöön useita tukitoimenpiteitä, se käyttää huomattavaa harkintavaltaa päättäessään tuen määrästä, ominaispiirteistä tai myöntämisedellytyksistä sekä tavoitteesta, johon tukea myöntämällä pyritään. Tällöin voidaan todeta, että on kyse tukiohjelmasta. Ks. valtiontuesta N:o C 6/08 (ex NN 69/07 ja C-6/2008), jonka Suomi on toteuttanut Ålands Industrihus Ab:n hyväksi, 13 päivänä heinäkuuta 2011 annettu komission päätös 2012/252/EU (EUVL L 125, 12.5.2012, s. 33, johdanto-osan 110 kappale).

54

(55)  Vaikka verovelvollisen on periaatteessa toimitettava siirtohinnoitteluselvitys, ylisuurten voittojen verovapautta sovelletaan periaatteessa ilman, että kaksinkertaista verotusta tarvitsee näyttää toteen. Verovapaus perustuu lisäksi aina oletukseen, että ylisuuret voitot johtuvat synergioista, mittakaavaeduista tai muista monikansalliseen konserniin kuulumisesta johtuvista eduista.

55

(56)  Ks. analogisesti tukiohjelmasta, jonka Irlanti on toteuttanut ulkomailta saatujen tulojen osalta, 17 päivänä helmikuuta 2003 tehty komission päätös 2003/601/EY, (EUVL L 204, 13.8.2003, s. 51) (erityisesti päätöksen johdanto-osan 30 kappale); valtiontukiohjelmasta, jonka Belgia on toteuttanut Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi, 17 päivänä helmikuuta 2003 tehty komission päätös 2003/755/EY, (EUVL L 282, 30.10.2003, s. 25) (erityisesti päätöksen johdanto-osan 13 kappale, jossa todetaan, että järjestelmän mukainen koordinointikeskuksen verotusasema edellytti asetuksella myönnettävää erillistä ennakkolupaa); toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi, 17 päivänä helmikuuta 2003 tehty komission päätös 2003/515/EY, (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52) (erityisesti päätöksen johdanto-osan 16 kappale, jossa todetaan, että riskirahasto, josta seurasi järjestelmän mukainen vapautus verosta, voitiin perustaa vain Alankomaiden veroviranomaisten luvalla); Luxemburgin valtiontukiohjelmasta C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinointikeskukset – 16 päivänä lokakuuta 2002 tehty komission päätös 2003/501/EY, (EUVL L 170, 9.7.2003, s. 20) (erityisesti päätöksen johdanto-osan 9 kappale, jonka mukaan koordinointikeskuksen asema myönnettiin yhtiölle hallintoviranomaisen ennakkoluvalla); valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut Biskajan koordinointikeskusten hyväksi [valtiontuki C 48/2001 (ex NN 43/2000)], 22 päivänä elokuuta 2002 tehty komission päätös 2003/81/EY, (EUVL L 31, 6.2.2003, s. 26) (erityisesti päätöksen johdanto-osan 14 kappale, jossa todetaan, että voidakseen kuulua koordinointikeskuksiin sovellettavan verojärjestelmän piiriin yritysten on saatava veroviranomaisten ennakkolupa, joka on voimassa enintään viisi vuotta).

56

(57)  Ks. johdanto-osan 59 kappale.

57

(58)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 82 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 14.10.1987, Saksa v. komissio, 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 18 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, Belgia v. komissio, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 48 kohta.

58

(59)  Unionin tuomioistuimen tuomio 2.9.2010, komissio v. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

59

(60)  Unionin tuomioistuimen tuomio 2.9.2010, komissio v. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

60

(61)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

61

(62)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris Holland BV v. komissio, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta, ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 15.6.2000, Alzetta, T-298/97, T-312/97 ym., ECLI:EU:T:2000:151, 80 kohta.

62

(63)  Unionin tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 40 kohta.

63

(64)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 49 ja 63 kohta.

64

(65)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 65 kohta.

65

(66)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 95 kohta.

66

(67)  Tällä tarkoitetaan yhtiöitä, joiden kotipaikka, päätoimipaikka tai johdon tai hallinnon sijaintipaikka on Belgiassa (tuloverolain 2 §:n 1 momentin 5 kohta).

67

(68)  Katso tuloverolain 185 §:n 1 momentti.

68

(69)  Näihin kuuluvat Belgiassa sijaitsevista kiinteistöistä saatavat tulot, belgialaisista omaisuuseristä tai pääomista peräisin olevat tulot ja Belgiassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan välityksellä kertyvät voitot (tuloverolain 227–229 §).

69

(70)  Ks. johdanto-osan 25 kappale.

70

(71)  Ks. johdanto-osan 26–28 kappale.

71

(72)  Tuloverolain 179 § luettuna yhdessä 2 §:n 1 momentin 5 kohdan kanssa.

72

(73)  Unionin tuomioistuimen tuomio 18.7.2013, P Oy, C-6/12, ECLI:EU:2013:525, 18 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 73 kohta.

73

(74)  Ks. 6.3.2.1 jakso.

74

(75)  Ks. 6.3.1.2 jakso.

75

(76)  Ks. 6.3.2.2 jakso.

76

(77)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.12.2005, Italia v. komissio, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 78 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze ym., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 132 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 9.10.2014, Ministerio de Defensa ja Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 kohta. Ks. myös komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, EYVL C 10.12.1998, C 384, s. 3, 9 kohta. Ks. myös päätös 2003/601/EY, johdanto-osan 33–35 kappale.

77

(78)  Ks. johdanto-osan 125 kappale.

78

(79)  Ks. johdanto-osan 44 kappale.

79

(80)  Ks. 26 päivänä helmikuuta 2013 tehty päätös asiakirja-aineistossa 2011.569, 42 §: ”
  Le programme d'investissement lié à ces projets est le suivant: (...) mise en place d'une troisième ligne de production: investissement de USD 2.2 millions (...) mise en place d'une quatrième et cinquième ligne de production: complément d'investissement d'au moins USD 5 millions (...)
  ” (Näihin hankkeisiin liittyvä investointiohjelma on seuraava: – – kolmannen tuotantolinjan perustaminen: 2,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin investointi – – neljännen ja viidennen tuotantolinjan perustaminen: 5 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisäinvestointi – –); 43 §: ”
  En terme de création d'emplois, de tels investissements devraient résulter en une augmentation du nombre de travailleurs du groupe en Belgique d'au-moins 30 à 40 équivalents temps plein
  ” (Tämän kaltaisilla investoinneilla on työpaikkoja luova vaikutus, ja konsernin työntekijöiden määrä Belgiassa nousee todennäköisesti vähintään 30–40 kokoaikavastaavalla); 83 §: ”
  (La demandeuse) s'engage à augmenter ses capacités de production en Belgique. (...)
  ” [– – (Ennakkoratkaisua hakenut yritys) sitoutuu lisäämään tuotantokapasiteettiaan Belgiassa. – –] ja 91 §: ”
  (la demandeuse) réalisera un bénéfice supérieur en Belgique du fait des économies d'échelles et des synergies dont elle bénéficiera en raison de l'augmentation de sa capacité de production suite à la décision d'investissement additionnel par le groupe
  ” [(Ennakkoratkaisua hakevan yrityksen) voitot Belgiassa kasvavat niiden mittakaavaetujen ja synergioiden ansiosta, joita syntyy konsernin lisäinvestointipäätöksen mukaisen tuotantokapasiteetin lisäämisen myötä]; 30 päivänä tammikuuta 2007 tehty päätös asiakirja-aineistossa 600.460, 15 §: (...) the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007 (– – yritys aikoo siirtää päämiesyrityksen (ulkomailta) Belgiaan vuoden 2007 kuluessa); 18 §: ”
  The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium
  ” [Tällä hetkellä (ulkomailla) harjoitettavat päämiestoiminnot edellyttävät 15:ä työpaikkaa. Kaikki nämä työpaikat siirtyvät Belgiaan]; 15 päivänä joulukuuta 2005 tehty päätös asiakirja-aineistossa 500.249, 6 §: ”
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen
  ”; 10 päivänä joulukuuta 2013 tehty päätös asiakirja-aineistossa 2013.540, 2 kohta: Vaikutus työllisyyteen Belgiassa – – 68 §: ”
  Grâce à la création de la centrale d'achat et du bureau de qualité en Belgique, 20 nouveaux emplois pourront être créés ou préservés en Belgique. Le recrutement de 4 personnes supplémentaires est également envisagé à moyen terme, après 2015
  ”. (Hankintakeskuksen ja laatutoimiston perustaminen Belgiaan voi synnyttää tai säilyttää 20 työpaikkaa Belgiassa. Keskipitkällä aikavälillä, vuoden 2015 jälkeen, on myös tarkoitus palkata neljä lisähenkilöä.) 69 §: ”
  (...) le nombre de points de vente en Belgique ainsi que la surface commerciale (...) devraient augmenter. On peut dès lors s'attendre à la création d'emplois supplémentaires dans le réseau belge de distribution.
  ” (– –Belgiassa sijaitsevien myyntipisteiden ja liiketilan määrä – – todennäköisesti kasvaa. Siksi belgialaiseen jakeluverkostoon voidaan odottaa syntyvän uusia työpaikkoja.); 70 §: ”
  Il convient également de mettre en évidence (qu')en cas de faillite le nombre d'emplois perdus au sein de (l'entreprise reprise) se serait élevé à (...) 300 équivalents temps plein.
  ” [Voidaan myös todeta, että jos (ostettu yritys) menisi konkurssiin, menetettäisiin – – 300 kokoaikavastaavaa työpaikkaa.]; 71–72 §: ”
  Il est à noter que (la demandeuse) envisage également (...) de créer un nouvel entrepôt de stockage (...) ce qui conduirait à la création de nouveaux emplois.
  ” [On huomattava, että (ennakkoratkaisua hakeva yritys) aikoo myös perustaa uuden varaston – –, mikä johtaisi uusien työpaikkojen syntymiseen.].

80

Le programme d'investissement lié à ces projets est le suivant: (...) mise en place d'une troisième ligne de production: investissement de USD 2.2 millions (...) mise en place d'une quatrième et cinquième ligne de production: complément d'investissement d'au moins USD 5 millions (...)

– –

En terme de création d'emplois, de tels investissements devraient résulter en une augmentation du nombre de travailleurs du groupe en Belgique d'au-moins 30 à 40 équivalents temps plein

(La demandeuse) s'engage à augmenter ses capacités de production en Belgique. (...)

(la demandeuse) réalisera un bénéfice supérieur en Belgique du fait des économies d'échelles et des synergies dont elle bénéficiera en raison de l'augmentation de sa capacité de production suite à la décision d'investissement additionnel par le groupe

(...) the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007

– –

The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen

Grâce à la création de la centrale d'achat et du bureau de qualité en Belgique, 20 nouveaux emplois pourront être créés ou préservés en Belgique. Le recrutement de 4 personnes supplémentaires est également envisagé à moyen terme, après 2015

(...) le nombre de points de vente en Belgique ainsi que la surface commerciale (...) devraient augmenter. On peut dès lors s'attendre à la création d'emplois supplémentaires dans le réseau belge de distribution.

Il convient également de mettre en évidence (qu')en cas de faillite le nombre d'emplois perdus au sein de (l'entreprise reprise) se serait élevé à (...) 300 équivalents temps plein.

Il est à noter que (la demandeuse) envisage également (...) de créer un nouvel entrepôt de stockage (...) ce qui conduirait à la création de nouveaux emplois.

(81)  Tämä velvoite ei aiheuttaisi valikoivuusongelmia muiden kuin ylisuurten voittojen verovapautta koskevien ennakkoratkaisujen kohdalla. Tavallisilla ennakkoratkaisuilla vain luodaan oikeusvarmuus kaikkiin yhtiöihin yhtäläisesti sovellettavien sääntöjen mukaisesta verotuskohtelusta riippumatta siitä, onko yhtiö saanut ennakkoratkaisun vai ei. Ylisuuria voittoja lukuun ottamatta verotettava voitto on näin ollen periaatteessa sama riippumatta siitä, onko se vahvistettu etukäteen ennakkoratkaisussa vai jälkikäteen veroilmoituksessa. Ennakkoratkaisu, jolla ylisuuret voitot vapautetaan verosta, sen sijaan toimii todellisuudessa kuin ennakkohyväksyntä. Lainsäädännön mukaan markkinaehtoisen voiton ylittävän voiton vähentäminen on vahvistettava ennakkoratkaisulla, eikä sitä voi vaatia jälkikäteen veroilmoituksessa. Yritykselle, joka todellisuudessa kirjaa (yli)suuret voitot tavanomaisen toimintansa puitteissa, ei näin ollen voida myöntää ylisuurten voittojen verovapautusta. Kahta yritystä, jotka ovat samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, yksi organisaatiouudistuksen seurauksena ja toinen tavanomaisen toimintansa puitteissa, kohdellaan tästä syytä eri tavoin, sillä vain ensin mainitulla on oikeus hakea ennakkoratkaisua, jolla ylisuuret voitot vapautetaan verosta.

81

(82)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 26.2.2013, Banco Santander SA ja Santusa Holding v. komissio, T-399/11, ECLI:EU:T:2014:938.

82

(83)  Unionin tuomioistuimen tuomio 26.2.2013, komissio v. Banco Santander ja Santusa, C-21/15 P.

83

(84)  Ks. 6.3.1.2 jakso ja johdanto-osan 136 kappale.

84

(85)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

85

(86)  Sama.

86

(87)  Valtiontukiohjelmasta, jonka Belgia on toteuttanut Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi, 17 päivänä helmikuuta 2003 tehty komission päätös 2003/757/EY (EUVL L 282, 30.10.2003, s. 25).

87

(88)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 95 ja 97 kohta.

88

(89)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 81 kohta. Ks. myös unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 25.3.1015, Belgia v. komissio, T-538/11, ECLI:EU:C:2015:188, 65 ja 66 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

89

(90)  Ks. johdanto-osan 65 kappale.

90

(91)  OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa ei määritellä termiä ”keskitetyn liiketoimintamallin päämies” (central entrepreneur). Ohjeiden 9.2 kohdassa mainitaan ”päämies” (principal) vastapuolena rajoitetun riskin jälleenmyyjänä, myyntiagenttina, komissiomyyjänä tai tolling- tai sopimusvalmistajana toimivalle ulkomaiselle etuyhteysyritykselle, mutta ohjeissa ei sen tarkemmin määritellä päämies-termiä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 9.26 ja 9.27 kohdassa on kaksi muuta esimerkkiä päämies-sanan käytöstä etuyhteysliiketoimien yhteydessä. Konsernirakenteessa voi olla taloudellisesti järkevää jakaa toiminnot esimerkiksi niin, että yksi yritys päättää strategisista kaupallisista päätöksistä ja toinen huolehtii tuotanto- ja toteutustoiminnoista. Tällaisen rakenteen on oltava markkinaehtoinen, jotta se olisi markkinaehtoperiaatteen mukainen.

91

central entrepreneur

principal

(92)  Sopimusvalmistus kuvaillaan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 7.40 kohdassa. Rajatun riskin omaavan jälleenmyyjän toimintaa (limited risk distribution) kuvataan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 9.127 kohdassa, ja niiden 6.37 kohdassa viitataan ”myyntiagenttiin” (agent).

92

limited risk distribution

agent

(93)  Muut yksipuoliset menetelmät ovat kustannusvoittolisämenetelmä ja jälleenmyyntihintamenetelmä.

93

(94)  Ks. johdanto-osan 57 kappale.

94

(95)  Ks. alaviite 37 ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.58 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

95

(96)  Vuonna 1995 hyväksytyissä OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa, jotka olivat voimassa kun riidanalainen järjestelmä otettiin käyttöön, pidettiin siirtohinnoittelun markkinaehtoisuuden arvioimisessa perinteisiä menetelmiä (esim. markkinahintavertailumenetelmä, CUP) parempina kuin liiketoimivoittomenetelmiä (esim. TNMM) (ks. vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 kohta). Vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.3 kohdassa todetaan asiasta seuraavasti: ”Mikäli perinteistä liiketoimimenetelmää ja liiketoimivoittomenetelmää voidaan soveltaa yhtä luotettavasti, kun otetaan huomioon 2.2. kohdassa esitetyt kriteerit, on suositeltavaa soveltaa perinteistä liiketoimimenetelmää eikä liiketoimivoittomenetelmää.”

96

(97)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.45 kohta. Samojen ohjeiden 9.39 kohdassa todetaan lisäksi seuraavaa: ”Yleensä siitä, että yksi osapuoli kantaa etuyhteysliiketoimeen liittyvät riskit, – – seuraa, että tämän osapuolen olisi – – c) saatava suurempi tuotto korvauksena riskin kantamisesta.”

97

(98)  Edellyttäen, että keskitetyn liiketoimintamallin päämiehen rakenteen voidaan todeta olevan taloudellisesti perusteltu. Ks. myös OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 1.47 kohta.

98

(99)  Jäännösvoitto on siis yhtä suuri kuin vertailukelpoisena pidettävän itsenäisen yrityksen hypoteettisen keskimääräisen voiton, sellaisena kuin se on kuvattu johdanto-osan 17 kappaleessa, ja jota kutsutaan myös oikaistuksi markkinaehtoiseksi voitoksi, ja ylisuurten voittojen summa.

99

(100)  Ks. myös johdanto-osan 154 kappale.

100

(101)  Tämä vahvistetaan myös OECD:n raportissa Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation, Actions 8-10-2015 Final Reports, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, OECD Publishing, Paris, jäljempänä ’OECD:n BEPS-raportti’. Sen 1.158 kohta sisältää OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 7.13 kohdassa tarkoitettuja synergioita koskevia lisäohjeita: ”
  – – when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.
  ” (– – mikäli synergiaedut ja -haitat johtuvat ainoastaan kuulumisesta monikansalliseen konserniin eivätkä kyseiseen monikansalliseen konserniin kuuluvat yritykset ole toimineet tarkoituksella ja yksissä tuumin tai suorittaneet muita palveluja tai toimintoja, tällaisia synergiaetuja ei tarvitse korvata erikseen eikä jakaa konserniin kuuluvien yritysten kesken).

101

Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation, Actions 8-10-2015 Final Reports, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project

– – when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.

(102)  Ks. esimerkit OECD:n BEPS-raportin 1.168 ja 1.169 kohdassa.

102

(103)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta: ”Testattavaksi osapuoleksi valitaan yleensä se osapuoli, johon siirtohinnoittelumenetelmää voidaan luotettavimmin soveltaa ja jolle on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Tästä syystä kahdesta osapuolesta valitaan testattavaksi useimmiten se, joka on toimintoarvioinnin perusteella yksinkertaisempi.”

103

(104)  Ks. johdanto-osan 52 kappale.

104

(105)  Muutoin Belgian tulkinta markkinaehtoperiaatteesta tarkoittaisi, että jos kaikki valtiot, joissa on monikansallisiin konserneihin kuuluvia yrityksiä, soveltaisivat yleisesti tätä OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden tulkintaa, olisi väistämättä pääteltävä, ettei konsernin sisäisistä synergioista tai mittakaavaeduista johtuvia voittoja voida verottaa missään näistä valtioista.

105

(106)  Ks. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 9.58 kohta.

106

(107)  Ks. johdanto-osan 159 kappale.

107

(108)  Ks. alaviite 70.

108

(109)  Ks. johdanto-osan 138 ja 139 kappale.

109

(110)  Ks. johdanto-osan 123 kappale.

110

(111)  Ks. esim. unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 69 kohta.

111

(112)  Ks. analogisesti unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 71 kohta, jossa unionin tuomioistuin toteaa, että kansallisen verojärjestelmän luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen voidaan vedota sen perustelemiseksi, että osuuskunnat, joiden kaikki voitot jaetaan jäsenten kesken, eivät maksa veroa osuuskunnan tasolla, kun veron maksu on osuuskunnan jäsenten vastuulla.

112

(113)  Ks. johdanto-osan 89 kappale.

113

(114)  Komissio toteaa, että Belgia on toimittanut kolme tuloverolain 185 §:n 2 momentin ensimmäisen kohdan b alakohtaan perustuvaa ennakkoratkaisua, joissa on ratkaistu todellinen kaksinkertaisen verotuksen tilanne (ks. johdanto-osan (67) kappale). Nämä ennakkoratkaisut poikkeavat kuitenkin selvästi ratkaisuista, joilla ylisuuret voitot vapautetaan verosta. Ennakkoratkaisut, joilla hyväksytään siirtohintoja alentava oikaisu, johtavat nimittäin siihen, että voitot merkitään symmetrisesti etuyhteysliiketoimen osapuolten kirjanpitoon. Veropohjaa alentavan oikaisun perusteluna on siis kansallisen verojärjestelmän luonne tai yleinen rakenne, eikä se siksi ole valtiontukea, koska sen taustalla on halu kompensoida toisella veroalueella tehty veropohjaa laajentava oikaisu. Ylisuurten voittojen verovapautta ei sen sijaan voida perustella samanlaisilla seikoilla, koska voittoa ei ole verotettu millään muulla veroalueella eikä kaksinkertaisen verotuksen ongelmaa siksi synny.

114

(115)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 75 kohta.

115

(116)  EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi, jäljempänä ’siirtohinnoittelufoorumi’, perustettiin virallisesti komission päätöksellä 2007/75/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta2006, siirtohinnoittelun asiantuntijaryhmän perustamisesta (EUVL L 32, 6.2.2007, s. 189). Se avustaa ja neuvoo Euroopan komissiota siirtohinnoitteluun liittyvässä verokysymyksissä. Siirtohinnoittelufoorumiin kuuluu yksi edustaja kunkin jäsenvaltion verohallinnosta ja 18 kansalaisjärjestöjen edustajaa. Sen puheenjohtaja on riippumaton.

116

(117)  Hyvittäviä oikaisuja koskeva kertomus, josta Euroopan unionin neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä päätelmissään 10 päivänä maaliskuuta 2015. OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa ”hyvittävä oikaisu” määritellään seuraavasti: ”Oikaisu, jossa verovelvollinen ilmoittaa verotusta varten siirtohinnan, jonka verovelvollinen katsoo olevan etuyhteysliiketoimen markkinaehtoinen hinta, vaikka hinta poikkeaa etuyhteydessä keskenään olevien yritysten välillä tosiasiallisesti peritystä summasta. Oikaisu tehdään ennen veroilmoituksen palauttamista.” Kertomuksessa viitataan yleisemmin siirtohintojen oikaisuihin, jotka tehdään verovelvollisen aloitteesta myöhemmässä vaiheessa (yleensä vuoden lopussa) ja jotka on vahvistettu liiketoimen tai liiketoimien sarjan tapahtumahetkellä tai sitä ennen.

117

(118)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.1984, Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 kohta. Ks. myös unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 14.10.2004, Pollmeier Malchow v. komissio, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 kohta.

118

(119)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.12.2010, Acea Electrabel Produzione SpA/Commission, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 kohta ja unionin tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze ym., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 kohta.

119

(120)  Vrt. unionin tuomioistuimen tuomio 14.10.1984, Intermills, 323/82, ECLI:EU:C:1984:345, 11 kohta: ”Kantajien itsensä esittämistä tiedoista käy ilmi, että rakenneuudistuksen seurauksena Vallonian hallintoalueella on määräämisvalta sekä Intermills-yhtiössä että kolmessa uudessa teollisuusyrityksessä ja että tuotantolaitosten kolmeen uuteen yritykseen siirtämisen jälkeen Intermills-yhtiö on edelleen niissä osallisena. On siis syytä todeta, että huolimatta siitä, että kolmesta teollisuusyrityksestä kukin on vanhasta Intermills-yhtiöstä erillinen oikeushenkilö, nämä yritykset muodostavat yhtenäisen ryhmän – ainakin Belgian viranomaisten myöntämän tuen kannalta tarkasteltuna.”

120

(121)  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi sekä tukea tietyille Saksan liittotasavallan alueille, ei voida soveltaa tarkasteltavassa tapauksessa.

121

(122)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

122

(123)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomiot C-5/89, komissio v. Saksa, ECLI:EU:C:1990:320, 17 kohta, ja C-310/99, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:2002:143, 104 kohta.

123

(124)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 27.1.1998, Ladbroke Racing v. komisso, T-67/94, ECLI:EU:T:1998:7, 183 kohta; ks. myös unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 5.8.2003, P&O European Ferries (Vizcaya) SA ja Diputacion Floral de Vizcaya v. komissio, T-116/01 ja T-118/01, ECLI:EU:T:2003:217, 203 kohta.

124

(125)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 18.1.2000, Mehibas Dordtselaan v. komissio, T-290/97, ECLI:EU:T:2000:8, 59 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 147 kohta.

125

(126)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 150 ja 152 kohta.

126

(127)  Unionin tuomioistuimen tuomio 20.5.2010, Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 kohta.

127

(128)  Ks. 11 päivänä heinäkuuta 2001 tehty komission päätös C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Saksa: ulkomaisten yhtiöiden valvonta- ja koordinointikeskukset (EYVL C 304, 30.10.2001, s. 2) ja päätös 2003/501/EY.

128

(129)  Ks. tukijärjestelmästä, jonka Belgia aikoo toteuttaa koordinointikeskuksia varten 8 päivänä syyskuuta 2004 tehty komission päätös 2005/378/EY (EUVL L 125, 18.5.2005, s. 10) ja erityisesti päätöksen johdanto-osan 22, 34 ja 37 kappale sekä 1 artiklan b alakohta.

129

(130)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.6.2006, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

130

(131)  Unionin tuomioistuimen tuomio 18.10.2007, komissio v. Ranska, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

131

(132)  Komissio pitää Belgian viranomaisten toimittamaa tuensaajien luetteloa, joka on tämän päätöksen liitteenä, vain ohjeellisena. Luettelo ei millään tavalla vaikuta Belgian velvoitteeseen määrittää kaikki riidanalaisen järjestelmän mukaisesti myönnettyjen tukien tuensaajat ja periä niiltä kokonaisuudessaan takaisin niille myönnetyt tukimäärät, mukaan lukien tuensaajat, joille on myönnetty veroetuja kyseisen järjestelmän mukaisesti ja joita ei luetella liitteessä, sekä uudet veroedut, jotka on myönnetty luettelossa mainituille tuensaajille kyseisen järjestelmän mukaisesti.

132

---

LIITE

TARKASTELTAVAN JÄRJESTELMÄN MUKAISESTI ANNETTUJEN ENNAKKORATKAISUJEN LUETTELO

| Ratkaisun nro | Päivämäärä | Yhtiö | Voimassaolo alkaa | Voimassaolo päättyy | Vapautettu %-osuus EBIT:stä | Vapautettu %-osuus EBT:stä | Ylisuuret voitot yhteensä verovuosina
  2005–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005 | BASF Antwerpen | Voimassaoloaika 3 vuotta | | | | [...] |
| 500.249 | 15.12.2005 | Eval Europe NV | 1.4.2004 | 2009 | | | [...] |
| 500.343 | 4.5.2006 | BASF Antwerpen | Voimassaoloaika 4 vuotta | | | | [...] |
| 600.144 | 17.10.2006 | Celio International NV | 1.2.2007 | 2012 | | | [...] |
| 600.279 | 21.11.2006 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | [40–60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007 | | [40–60] | | [...] |
| 600.469 | 6.2.2007 | BASF Antwerpen | Voimassaoloaika 5 vuotta ja 3 vuotta | | | | [...] |
| 700.064 | 8.5.2007 | [...] (*1) | 8.5.2007 | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007 | The Heating Company | 10.7.2007 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 700.357 | 25.11.2008 | LMS International | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 700.412 | 27.11.2007 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008 | [...] (*1) | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008 | Tekelec International sprl | 1.6.2008 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 800.225 | 15.7.2008 | VF Europe bvba | 1.1.2010 | 2015 | [60–80] | | [...] |
| 800.231 | 13.1.2009 | Noble International Europe bvba | 1.9.2007 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 800.346 | 9.6.2009 | [...] (*1) | 1.5.2010 | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009 | Eval Europe NV | 11.3.2009 | 2013 | | | [...] |
| 800.445 | 13.1.2009 | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006 | 2011 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.161 | 26.5.2009 | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009 | 2014 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.417 | 22.12.2009 | Trane bvba | 1.1.2010 | 2015 | [40–60] | | [...] |
| 900.479 | 29.6.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010 | [...] (*1) | 1.3.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010 | Luciad NV | 1.1.2009 | 2014 | [40–60] (2009–2011)
  [40–60] (2012–2013) | | [...] |
| 2010.112 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011 | Ontex bvba | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2010.277 | 7.9.2010 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | [60–80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011 | Dow Corning Europe SA | 1.1.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | [...] |
| 2011.028 | 22.2.2011 | Soudal NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.201 | 13.9.2011 | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.326 | 6.9.2011 | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.337 | 8.11.2011 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012 | 2017 | | [20–40] | [...] |
| 2011.469 | 13.12.2011 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012 | | | | [...] |
| 2011.488 | 24.1.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012 | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.569 | 26.2.2013 | Nomacorc | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2011.572 | 18.12.2012 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012 | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012 | 2017 | | [80–100] | [...] |
| 2012.038 | 6.3.2012 | Kinepolis Group NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2012.062 | 24.5.2012 | Celio International NV | 1.2.2012 | 2017 | | | [...] |
| 2012.066 | 3.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2013 | 2018 | | [60–80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012 | | | [60–80] | [...] |
| 2012.182 | 18.9.2012 | [...] (*1) | 31.7.2013 | 2015 | | [40–60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012 | ABI | 1.1.2011 | 2016 | | [80–100] | [...] |
| 2012,229 | 29.8.2012 | AMPAR | | | | [80–100] | [...] |
| 2012.355 | 6.11.2012 | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.375 | 20.11.2012 | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.379 | 20.11.2012 | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [40–60] | [...] |
| 2012.446 | 18.12.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013 | BASF Antwerpen | Voimassaoloaika 6 vuotta | | | | [...] |
| 2013.052 | 16.4.2013 | [...] (*1) | Voimassaoloaika 3 vuotta | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013 | Delta Light NV | 31.8.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2013.138 | 17.9.2013 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013 | Punch Powertrain NV | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.331 | 8.10.2013 | Puratos NV | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.443 | 10.12.2013 | Omega Pharma International | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.540 | 10.12.2013 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014 | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.612 | 25.2.2014 | Magnetrol International NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2014.091 | 1.4.2014 | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013 | 2018 | | [60–80] | [...] |
| 2014.098 | 10.6.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014 | [...] (*1) | 1.7.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| Ylisuuret voitot YHTEENSÄ | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Lähde: Aloittamispäätöstä koskevat Belgian viranomaisten huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2015. |

Ratkaisun nro

Päivämäärä

Yhtiö

Voimassaolo alkaa

Voimassaolo päättyy

Vapautettu %-osuus EBIT:stä

Vapautettu %-osuus EBT:stä

Ylisuuret voitot yhteensä verovuosina

2005–2014

500.117

26.5.2005

BASF Antwerpen

Voimassaoloaika 3 vuotta

[...]

500.249

15.12.2005

Eval Europe NV

1.4.2004

2009

[...]

500.343

4.5.2006

BASF Antwerpen

Voimassaoloaika 4 vuotta

[...]

600.144

17.10.2006

Celio International NV

1.2.2007

2012

[...]

600.279

21.11.2006

[...] (*1)

1.1.2007

2012

[40–60]

600.460

30.1.2007

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007

[40–60]

[...]

600.469

6.2.2007

BASF Antwerpen

Voimassaoloaika 5 vuotta ja 3 vuotta

[...]

700.064

8.5.2007

[...] (*1)

8.5.2007

2012

700.075

10.7.2007

The Heating Company

10.7.2007

2012

[60–80]

[...]

700.357

25.11.2008

LMS International

1.1.2008

2013

[60–80]

[...]

700.412

27.11.2007

[...] (*1)

1.1.2007

2012

800.044

12.8.2008

[...] (*1)

1.1.2008

2013

[60–80]

800.122

1.7.2008

Tekelec International sprl

1.6.2008

2013

[60–80]

[...]

800.225

15.7.2008

VF Europe bvba

1.1.2010

2015

[60–80]

[...]

800.231

13.1.2009

Noble International Europe bvba

1.9.2007

2012

[60–80]

[...]

800.346

9.6.2009

[...] (*1)

1.5.2010

2015

800.407

8.9.2009

[...] (*1)

1.1.2011

2015

800.441

11.3.2009

Eval Europe NV

11.3.2009

2013

[...]

800.445

13.1.2009

Bridgestone Europe NV

1.1.2006

2011

> OM [1–4]

[...]

900.161

26.5.2009

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009

2014

> OM [1–4]

[...]

900.417

22.12.2009

Trane bvba

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

900.479

29.6.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

2010.054

20.4.2010

[...] (*1)

1.3.2010

2015

> OM [1–4]

2010.106

20.4.2010

Luciad NV

1.1.2009

2014

[40–60] (2009–2011)

[40–60] (2012–2013)

[...]

2010.112

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2011

2016

[60–80]

2010.239

6.9.2011

Ontex bvba

1.1.2011

2016

[60–80]

[...]

2010.277

7.9.2010

[...] (*1)

[60–80]

2010.284

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

[60–80]

2010.488

15.2.2011

Dow Corning Europe SA

1.1.2010

2015

> OM [1–4]

[...]

2011.028

22.2.2011

Soudal NV

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

2011.201

13.9.2011

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010

2015

[20–40]

[...]

2011.326

6.9.2011

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

2011.337

8.11.2011

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012

2017

[20–40]

[...]

2011.469

13.12.2011

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012

[...]

2011.488

24.1.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2011.542

28.2.2012

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010

2015

[20–40]

[...]

2011.569

26.2.2013

Nomacorc

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2011.572

18.12.2012

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012

2017

[80–100]

[...]

2012.038

6.3.2012

Kinepolis Group NV

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2012.062

24.5.2012

Celio International NV

1.2.2012

2017

[...]

2012.066

3.4.2012

[...] (*1)

1.1.2013

2018

[60–80]

2012.101

17.4.2012

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2012.180

18.9.2012

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012

[60–80]

[...]

2012.182

18.9.2012

[...] (*1)

31.7.2013

2015

[40–60]

2012.229

28.8.2012

ABI

1.1.2011

2016

[80–100]

[...]

2012,229

29.8.2012

AMPAR

[80–100]

[...]

2012.355

6.11.2012

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013

2017

[60–80]

[...]

2012.375

20.11.2012

Capsugel Belgium NV

1.1.2012

2017

[60–80]

[...]

2012.379

20.11.2012

Wabco Europe BVBA

1.1.2012

2017

[40–60]

[...]

2012.446

18.12.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2012.468

26.2.2013

BASF Antwerpen

Voimassaoloaika 6 vuotta

[...]

2013.052

16.4.2013

[...] (*1)

Voimassaoloaika 3 vuotta

2013.111

30.4.2013

Delta Light NV

31.8.2012

2016

[60–80]

[...]

2013.138

17.9.2013

[...] (*1)

1.1.2012

2017

[60–80]

2013.156

25.6.2013

Punch Powertrain NV

1.1.2013

2017

[60–80]

[...]

2013.331

8.10.2013

Puratos NV

1.1.2013

2018

[40–60]

[...]

2013.443

10.12.2013

Omega Pharma International

1.1.2013

2018

[40–60]

[...]

2013.540

10.12.2013

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2013.579

28.1.2014

Esko Graphics BVBA

1.1.2012

2017

[60–80]

[...]

2013.612

25.2.2014

Magnetrol International NV

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2014.091

1.4.2014

Mayckawa Europe NV

31.12.2013

2018

[60–80]

[...]

2014.098

10.6.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2014.173

13.5.2014

[...] (*1)

1.1.2012

2016

[60–80]

2014.185

24.6.2014

[...] (*1)

[60–80]

2014.288

5.8.2014

[...] (*1)

1.7.2014

2019

[60–80]

2014.609

23.12.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

Ylisuuret voitot YHTEENSÄ

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Lähde: Aloittamispäätöstä koskevat Belgian viranomaisten huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2015.

---

(*1)  Belgialta saatujen tietojen mukaan nämä yritykset eivät olleet verovuoteen 2013 mennessä ilmoittaneet veroilmoituksissaan ylisuuria voittoja.

(*2)  Yritysten veroilmoituksissaan ilmoittamien ylisuurten voittojen yhteismäärä, josta ei kuitenkaan käy ilmi, kuinka paljon valtiontukia on myönnetty.

---

| 27.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 260/104

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1700,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016,

valtiontuesta nro SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000), jonka Itävalta on pannut täytäntöön (AMAn markkinointitoimenpiteet)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1972)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, piti 27 päivänä lokakuuta 2011 antamallaan tuomiolla (2) voimassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin) tuomion (3), jolla oli kumottu valtiontukiasiassa NN 34A/2000 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehty komission päätös C(2004) 2037. Kyseinen valtiontukiasia koski laatuohjelmia ja laatumerkintöjä ’AMA Biosiegel’, jäljempänä ’luomumerkki’, ja ’AMA Gütesiegel’, jäljempänä ’laatumerkki’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, piti 27 päivänä lokakuuta 2011 antamallaan tuomiolla (2) voimassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin) tuomion (3), jolla oli kumottu valtiontukiasiassa NN 34A/2000 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehty komission päätös C(2004) 2037. Kyseinen valtiontukiasia koski laatuohjelmia ja laatumerkintöjä ’AMA Biosiegel’, jäljempänä ’luomumerkki’, ja ’AMA Gütesiegel’, jäljempänä ’laatumerkki’.

| (2) | Tuomioistuimen annettua tuomionsa komission on tarpeen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kyseisen tuomion noudattamiseksi. Sen vuoksi komission on hyväksyttävä uusi päätös. |
| --- | --- |

(2)

Tuomioistuimen annettua tuomionsa komission on tarpeen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kyseisen tuomion noudattamiseksi. Sen vuoksi komission on hyväksyttävä uusi päätös.

| (3) | Edellä mainittuihin tuomioihin kulminoituvan menettelyn tärkeimmät vaiheet luetellaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainittuihin tuomioihin kulminoituvan menettelyn tärkeimmät vaiheet luetellaan jäljempänä.

1.   KOMISSION MENETTELY

KOMISSION MENETTELY

1.1   MENETTELYJEN KÄYNNISTÄMINEN – KANTELUT

MENETTELYJEN KÄYNNISTÄMINEN – KANTELUT

| (4) | Koska oli esitetty kaksi kantelua, ensimmäinen 21 päivänä syyskuuta 1999 (kirjattiin vastaanotetuksi 23 päivänä syyskuuta 1999) ja toinen 5 päivänä marraskuuta 1999 (kirjattiin vastaanotetuksi 20 päivänä tammikuuta 2000), komissio pyysi 15 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Itävallan viranomaisia toimittamaan aiheelliset tiedot tukitoimenpiteistä, jotka liittyivät Agrarmarkt Austrian (AMA) tytäryrityksen Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH:n (AMA Marketing) toteuttamiin markkinointitoimiin. |
| --- | --- |

(4)

Koska oli esitetty kaksi kantelua, ensimmäinen 21 päivänä syyskuuta 1999 (kirjattiin vastaanotetuksi 23 päivänä syyskuuta 1999) ja toinen 5 päivänä marraskuuta 1999 (kirjattiin vastaanotetuksi 20 päivänä tammikuuta 2000), komissio pyysi 15 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Itävallan viranomaisia toimittamaan aiheelliset tiedot tukitoimenpiteistä, jotka liittyivät Agrarmarkt Austrian (AMA) tytäryrityksen Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH:n (AMA Marketing) toteuttamiin markkinointitoimiin.

| (5) | Itävallan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 20 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 21 päivänä maaliskuuta 2000). |
| --- | --- |

(5)

Itävallan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 20 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 21 päivänä maaliskuuta 2000).

| (6) | Toinen kantelija toimitti lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä huhtikuuta 2000). |
| --- | --- |

(6)

Toinen kantelija toimitti lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä huhtikuuta 2000).

| (7) | Toiselta kantelijalta saatiin lisätietoja myös 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 26 päivänä toukokuuta 2000) ja 30 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 6 päivänä kesäkuuta 2001). Komissio vastaanotti samasta asiasta kolmannen kantelun 22 päivänä tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(7)

Toiselta kantelijalta saatiin lisätietoja myös 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 26 päivänä toukokuuta 2000) ja 30 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 6 päivänä kesäkuuta 2001). Komissio vastaanotti samasta asiasta kolmannen kantelun 22 päivänä tammikuuta 2003.

1.2   ASIA NN 34/2000 JA HALLINNOLLINEN JAKAMINEN

ASIA NN 34/2000 JA HALLINNOLLINEN JAKAMINEN

| (8) | Kantelujen sisältämien tietojen perusteella komissio ilmoitti Itävallan viranomaisille 19 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että asianomaiset toimenpiteet oli rekisteröity ilmoittamattomana tukena (NN 34/2000), ja pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan lisätietoja. Itävallan viranomaiset vastasivat 29 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä) ja 16 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 17 päivänä lokakuuta 2000). Lisätietoja pyydettiin 15 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, johon Itävallan viranomaiset vastasivat 7 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja ilmoittivat komissiolle muutetuista (sisäisistä) AMA-määräyksistä (AMA Richtlinien), jotka koskivat AMA-laatumerkillä ja AMA-luomumerkillä varustettujen tuotteiden mainontatoimia ja olivat tulleet voimaan 26 päivänä syyskuuta 2002. |
| --- | --- |

(8)

Kantelujen sisältämien tietojen perusteella komissio ilmoitti Itävallan viranomaisille 19 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että asianomaiset toimenpiteet oli rekisteröity ilmoittamattomana tukena (NN 34/2000), ja pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan lisätietoja. Itävallan viranomaiset vastasivat 29 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä) ja 16 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 17 päivänä lokakuuta 2000). Lisätietoja pyydettiin 15 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, johon Itävallan viranomaiset vastasivat 7 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja ilmoittivat komissiolle muutetuista (sisäisistä) AMA-määräyksistä (AMA Richtlinien), jotka koskivat AMA-laatumerkillä ja AMA-luomumerkillä varustettujen tuotteiden mainontatoimia ja olivat tulleet voimaan 26 päivänä syyskuuta 2002.

| (9) | Kyseisellä kirjeellä, joka sisälsi täytetyn ilmoituslomakkeen, Itävallan viranomaiset sanoivat ilmoittavansa AMA-laatumerkkiä ja AMA-luomumerkkiä koskevista toimenpiteistä, jotka oli pantu täytäntöön uusilla sisäisillä säännöillä (4). Komissio kuitenkin katsoi, ettei kyseistä kirjettä voitu pitää ilmoituksena uudesta tuesta, koska muutetut AMA-määräykset olivat tulleet voimaan jo 26 päivänä syyskuuta 2002, ja ne oli siten toteutettu ennen kuin tukitoimenpiteet, jotka perustuivat niihin, hyväksyttiin (5). |
| --- | --- |

(9)

Kyseisellä kirjeellä, joka sisälsi täytetyn ilmoituslomakkeen, Itävallan viranomaiset sanoivat ilmoittavansa AMA-laatumerkkiä ja AMA-luomumerkkiä koskevista toimenpiteistä, jotka oli pantu täytäntöön uusilla sisäisillä säännöillä (4). Komissio kuitenkin katsoi, ettei kyseistä kirjettä voitu pitää ilmoituksena uudesta tuesta, koska muutetut AMA-määräykset olivat tulleet voimaan jo 26 päivänä syyskuuta 2002, ja ne oli siten toteutettu ennen kuin tukitoimenpiteet, jotka perustuivat niihin, hyväksyttiin (5).

4

5

| (10) | Itävallan viranomaisilta 8 päivänä maaliskuuta 2004 saamansa pyynnön (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä) jälkeen komissio päätti jakaa asian NN 34/2000 kahteen osaan. Rekisteröintinumero NN 34A/2000 annettiin tutkinnalle, joka koski AMA-luomumerkkiin ja AMA-laatumerkintään 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen sovellettuja toimenpiteitä, ja rekisteröintinumerolla NN 34/2000 käsiteltiin AMA-luomumerkkiä ja AMA-laatumerkintää ennen 26 päivää syyskuuta 2002 koskeneet toimenpiteet sekä muut AMAn markkinointitoimenpiteet. |
| --- | --- |

(10)

Itävallan viranomaisilta 8 päivänä maaliskuuta 2004 saamansa pyynnön (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä) jälkeen komissio päätti jakaa asian NN 34/2000 kahteen osaan. Rekisteröintinumero NN 34A/2000 annettiin tutkinnalle, joka koski AMA-luomumerkkiin ja AMA-laatumerkintään 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen sovellettuja toimenpiteitä, ja rekisteröintinumerolla NN 34/2000 käsiteltiin AMA-luomumerkkiä ja AMA-laatumerkintää ennen 26 päivää syyskuuta 2002 koskeneet toimenpiteet sekä muut AMAn markkinointitoimenpiteet.

| (11) | Sisäisistä hallinnollisista syistä avattiin 16 päivänä maaliskuuta 2004 uusi asia NN 34B/2000, joka koski ennen 26 päivää syyskuuta 2002 toteutettuja toimenpiteitä. Komissio toteaa, ettei kyseinen asia vaikuta millään lailla tämän menettelyn sisältöön. |
| --- | --- |

(11)

Sisäisistä hallinnollisista syistä avattiin 16 päivänä maaliskuuta 2004 uusi asia NN 34B/2000, joka koski ennen 26 päivää syyskuuta 2002 toteutettuja toimenpiteitä. Komissio toteaa, ettei kyseinen asia vaikuta millään lailla tämän menettelyn sisältöön.

| (12) | Uusissa AMAn sisäisissä säännöissä otettiin käyttöön uusi malli merkkejä varten ja ryhdyttiin soveltamaan uusia laatuvaatimuksia tuotteisiin, joissa oli yksi näistä merkeistä. Itävallan viranomaisten antamista selityksistä sekä uusien merkkien ja laatuvaatimusten yksityiskohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että merkkejä ja laatuvaatimuksia oli mukautettu vastaamaan uusia yhteisön sääntöjä. |
| --- | --- |

(12)

Uusissa AMAn sisäisissä säännöissä otettiin käyttöön uusi malli merkkejä varten ja ryhdyttiin soveltamaan uusia laatuvaatimuksia tuotteisiin, joissa oli yksi näistä merkeistä. Itävallan viranomaisten antamista selityksistä sekä uusien merkkien ja laatuvaatimusten yksityiskohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että merkkejä ja laatuvaatimuksia oli mukautettu vastaamaan uusia yhteisön sääntöjä.

| (13) | Vaikka AMAn sisäisten sääntöjen uudessa versiossa ei määrätty tuotteiden alkuperää koskevista edellytyksistä, AMAa sääntelevässä säädöksessä eli AMA-perussäädöksessä viitattiin edelleen ainoastaan kansallisiin tuotteisiin. Tältä osin Itävallan viranomaiset vahvistivat 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 23 päivänä joulukuuta 2002), että uusien sääntöjen mukaan AMA-merkit ovat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä, ja viranomaiset sitoutuivat muuttamaan AMA-perussäädöstä. Edellisen perusteella komission yksiköt katsoivat, että ilmoittamatonta tukijärjestelmää, joka oli rekisteröity asiana NN 34/2000, oli muutettu huomattavasti 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen valtiontukisääntöjen noudattamiseksi ja että tästä syystä kyseisen päivämäärän jälkeen oli perusteltua arvioida kyseistä järjestelmää erikseen. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka AMAn sisäisten sääntöjen uudessa versiossa ei määrätty tuotteiden alkuperää koskevista edellytyksistä, AMAa sääntelevässä säädöksessä eli AMA-perussäädöksessä viitattiin edelleen ainoastaan kansallisiin tuotteisiin. Tältä osin Itävallan viranomaiset vahvistivat 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi 23 päivänä joulukuuta 2002), että uusien sääntöjen mukaan AMA-merkit ovat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä, ja viranomaiset sitoutuivat muuttamaan AMA-perussäädöstä. Edellisen perusteella komission yksiköt katsoivat, että ilmoittamatonta tukijärjestelmää, joka oli rekisteröity asiana NN 34/2000, oli muutettu huomattavasti 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen valtiontukisääntöjen noudattamiseksi ja että tästä syystä kyseisen päivämäärän jälkeen oli perusteltua arvioida kyseistä järjestelmää erikseen.

1.3   ILMOITTAMATON TUKI NN 34A/2000 JAKAMISEN JÄLKEEN

ILMOITTAMATON TUKI NN 34A/2000 JAKAMISEN JÄLKEEN

| (14) | Itävallan viranomaiset toimittivat asiasta NN 34A/2000 lisätietoja seuraavina päivämäärinä päivätyillä kirjeillä: 2.4.2004 (kirjattiin vastaanotetuksi 5.4.2004), 19.4.2004, 29.4.2004, 4.5.2004, 7.5.2004, 13.5.2004, 9.6.2004, 16.6.2004 ja 24.6.2004 (kaikki muut kirjattiin vastaanotetuiksi saapumispäivinään). |
| --- | --- |

(14)

Itävallan viranomaiset toimittivat asiasta NN 34A/2000 lisätietoja seuraavina päivämäärinä päivätyillä kirjeillä: 2.4.2004 (kirjattiin vastaanotetuksi 5.4.2004), 19.4.2004, 29.4.2004, 4.5.2004, 7.5.2004, 13.5.2004, 9.6.2004, 16.6.2004 ja 24.6.2004 (kaikki muut kirjattiin vastaanotetuiksi saapumispäivinään).

| (15) | Päätöksessään C(2004) 2037 komissio päätti olla vastustamatta kyseistä toimenpidettä ja katsoi toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, sillä se noudatti maatalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen (6), jäljempänä ’vuosien 2000–2006 suuntaviivat’, 13 ja 14 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä sekä valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (7), jäljempänä ’mainontasuuntaviivat’, vahvistettuja edellytyksiä. Asiassa NN 34A/2000 tarkasteltu tukijärjestelmä oli rajattu ajallisesti kestämään 31 päivään joulukuuta 2008 kaikkien laatumerkkiä (AMA Gütesiegel) koskevien toimenpiteiden ja luomumerkkiä (Biozeichen) koskevien laatutukitoimenpiteiden osalta, kun taas luomumerkkiä (Biozeichen) koskevat mainontatoimenpiteet oli rajattu ajallisesti kestämään 31 päivään maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

(15)

Päätöksessään C(2004) 2037 komissio päätti olla vastustamatta kyseistä toimenpidettä ja katsoi toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, sillä se noudatti maatalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen (6), jäljempänä ’vuosien 2000–2006 suuntaviivat’, 13 ja 14 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä sekä valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (7), jäljempänä ’mainontasuuntaviivat’, vahvistettuja edellytyksiä. Asiassa NN 34A/2000 tarkasteltu tukijärjestelmä oli rajattu ajallisesti kestämään 31 päivään joulukuuta 2008 kaikkien laatumerkkiä (AMA Gütesiegel) koskevien toimenpiteiden ja luomumerkkiä (Biozeichen) koskevien laatutukitoimenpiteiden osalta, kun taas luomumerkkiä (Biozeichen) koskevat mainontatoimenpiteet oli rajattu ajallisesti kestämään 31 päivään maaliskuuta 2006.

6

7

| (16) | Kyseisen päätöksen mukaan kaikki toimenpiteet, jotka AMA ja AMA Marketing olivat toteuttaneet ennen 26 päivää syyskuuta 2002 ja jotka kuuluivat edelleen asian NN 34/2000 piiriin, suljettiin nimenomaisesti tutkinnan ulkopuolelle asiassa NN 34A/2000. Tältä osin ei kuitenkaan ole selvää, milloin uudet AMAn sisäiset säännöt on pantu täytäntöön, eli myönnettiinkö tukitoimenpiteet uusien sääntöjen perusteella jo 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen (päivämäärä, jona uudet säännöt tulivat voimaan) vai sovellettiinko 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen siirtymäkautta, jonka aikana tuen myöntämistä vanhojen sääntöjen mukaisesti jatkettiin. |
| --- | --- |

(16)

Kyseisen päätöksen mukaan kaikki toimenpiteet, jotka AMA ja AMA Marketing olivat toteuttaneet ennen 26 päivää syyskuuta 2002 ja jotka kuuluivat edelleen asian NN 34/2000 piiriin, suljettiin nimenomaisesti tutkinnan ulkopuolelle asiassa NN 34A/2000. Tältä osin ei kuitenkaan ole selvää, milloin uudet AMAn sisäiset säännöt on pantu täytäntöön, eli myönnettiinkö tukitoimenpiteet uusien sääntöjen perusteella jo 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen (päivämäärä, jona uudet säännöt tulivat voimaan) vai sovellettiinko 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen siirtymäkautta, jonka aikana tuen myöntämistä vanhojen sääntöjen mukaisesti jatkettiin.

| (17) | Itävallan viranomaiset väittävät 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa, ettei siirtymäkautta sovellettu ja että uudet säännöt olivat voimassa 26 päivästä syyskuuta 2002. |
| --- | --- |

(17)

Itävallan viranomaiset väittävät 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa, ettei siirtymäkautta sovellettu ja että uudet säännöt olivat voimassa 26 päivästä syyskuuta 2002.

1.4   ILMOITUS AMAN MARKKINOINTITOIMENPITEISTÄ (YLEISLUONTEINEN MARKKINOINTI, MARKKINOINTI ITÄVALLAN ULKOPUOLELLA JA MARKKINATUTKIMUS) – N 239/2004

ILMOITUS AMAN MARKKINOINTITOIMENPITEISTÄ (YLEISLUONTEINEN MARKKINOINTI, MARKKINOINTI ITÄVALLAN ULKOPUOLELLA JA MARKKINATUTKIMUS) – N 239/2004

| (18) | Itävallan viranomaiset ilmoittivat 28 päivänä toukokuuta 2004 AMAn markkinointitoimenpiteistä, jotka sisältävät yleisluonteisia markkinointitoimenpiteitä, markkinointitoimenpiteitä Itävallan ulkopuolella ja markkinatutkimusta. Valtiontukinumerolla N 239/2004 rekisteröity tukijärjestelmä hyväksyttiin 20 päivänä lokakuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä C(2004) 3945. Komissio hyväksyi 21 päivänä tammikuuta 2010 annetulla päätöksellä C(2010) 377 valtiontukinumerolla N 496/2009 edellä mainitun tukijärjestelmän pidentämisen 31 päivään joulukuuta 2013 saakka. Edellä mainitut tuomioistuimen tuomiot eivät vaikuta näihin päätöksiin, eikä tätä päätöstä sovelleta hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(18)

Itävallan viranomaiset ilmoittivat 28 päivänä toukokuuta 2004 AMAn markkinointitoimenpiteistä, jotka sisältävät yleisluonteisia markkinointitoimenpiteitä, markkinointitoimenpiteitä Itävallan ulkopuolella ja markkinatutkimusta. Valtiontukinumerolla N 239/2004 rekisteröity tukijärjestelmä hyväksyttiin 20 päivänä lokakuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä C(2004) 3945. Komissio hyväksyi 21 päivänä tammikuuta 2010 annetulla päätöksellä C(2010) 377 valtiontukinumerolla N 496/2009 edellä mainitun tukijärjestelmän pidentämisen 31 päivään joulukuuta 2013 saakka. Edellä mainitut tuomioistuimen tuomiot eivät vaikuta näihin päätöksiin, eikä tätä päätöstä sovelleta hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin.

1.5   ASIAN NN 34A/2000 PIDENTÄMINEN

ASIAN NN 34A/2000 PIDENTÄMINEN

| (19) | Itävallan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä), että luomumerkkiä koskevien toimenpiteiden (8) soveltamista jatkettaisiin 31 päivään joulukuuta 2010 saakka (valtiontukijärjestelmä N 175/2006, joka oli hyväksytty 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä C(2006) 2281). Itävalta ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että tukitoimenpiteen NN 34A/2000 voimassaoloa jatkettaisiin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka (kyseinen tukitoimenpide koski niin laatu- kuin luomumerkkiä, ja sen voimassaolon oli tarkoitus päättyä 31 päivänä joulukuuta 2010). Ilmoitettu tuki rekisteröitiin numerolla N 589/2008 ja hyväksyttiin 25 päivänä helmikuuta 2009 tehdyllä komission päätöksellä C(2009) 1092 korvaten samalla tukitoimenpiteen N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

Itävallan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin vastaanotetuksi samana päivänä), että luomumerkkiä koskevien toimenpiteiden (8) soveltamista jatkettaisiin 31 päivään joulukuuta 2010 saakka (valtiontukijärjestelmä N 175/2006, joka oli hyväksytty 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä C(2006) 2281). Itävalta ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että tukitoimenpiteen NN 34A/2000 voimassaoloa jatkettaisiin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka (kyseinen tukitoimenpide koski niin laatu- kuin luomumerkkiä, ja sen voimassaolon oli tarkoitus päättyä 31 päivänä joulukuuta 2010). Ilmoitettu tuki rekisteröitiin numerolla N 589/2008 ja hyväksyttiin 25 päivänä helmikuuta 2009 tehdyllä komission päätöksellä C(2009) 1092 korvaten samalla tukitoimenpiteen N 175/2006.

8

| (20) | Tämä päätös ei koske edellä kuvattuja hyväksyttyjä tukijärjestelmiä N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ja N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Tämä päätös ei koske edellä kuvattuja hyväksyttyjä tukijärjestelmiä N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ja N 496/2009.

| (21) | Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat ilmoittamattomat AMAn toimenpiteet tukijärjestelmässä NN 34/2000 (kattaen ajanjakson ennen 26 päivää syyskuuta 2002) ja AMAn toimenpiteet, joita oli käsitelty kumotussa komission päätöksessä NN 34A/2000 (kattaen ajanjakson 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen). |
| --- | --- |

(21)

Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat ilmoittamattomat AMAn toimenpiteet tukijärjestelmässä NN 34/2000 (kattaen ajanjakson ennen 26 päivää syyskuuta 2002) ja AMAn toimenpiteet, joita oli käsitelty kumotussa komission päätöksessä NN 34A/2000 (kattaen ajanjakson 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen).

2.   OIKEUSKÄSITTELY UNIONIN TUOMIOISTUIMISSA (UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN JA UNIONIN TUOMIOISTUIN) JA ALOITUSPÄÄTÖS

OIKEUSKÄSITTELY UNIONIN TUOMIOISTUIMISSA (UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN JA UNIONIN TUOMIOISTUIN) JA ALOITUSPÄÄTÖS

2.1   OIKEUSKÄSITTELY UNIONIN YLEISESSÄ TUOMIOISTUIMESSA – ASIA T-375/04

OIKEUSKÄSITTELY UNIONIN YLEISESSÄ TUOMIOISTUIMESSA – ASIA T-375/04

| (22) | Johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetut kantelijat nostivat komission asiassa NN 34A/2000 tekemästä päätöksestä kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin) 17 päivänä syyskuuta 2004. Asia rekisteröitiin numerolla T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

Johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetut kantelijat nostivat komission asiassa NN 34A/2000 tekemästä päätöksestä kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin) 17 päivänä syyskuuta 2004. Asia rekisteröitiin numerolla T-375/04.

| (23) | Unionin yleinen tuomioistuin totesi 18 päivänä marraskuuta 2009 antamassaan tuomiossa, että komission olisi pitänyt aloittaa muodollinen tutkintamenettely, koska seuraavien välillä vallitsi ristiriita: i) vuoden 1992 AMA-perussäädöksen sanamuoto, joka unionin yleisen tuomioistuimen mukaan rajoittaa järjestelmän kansallisiin tuotteisiin, ja ii) sisäiset AMA-määräykset ja Itävallan viranomaisten vakuuttelut siitä, että järjestelmä oli avoin muiden jäsenvaltioiden tuotteille. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan tämä ristiriita riitti luomaan vakavan epäilyksen järjestelmän soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(23)

Unionin yleinen tuomioistuin totesi 18 päivänä marraskuuta 2009 antamassaan tuomiossa, että komission olisi pitänyt aloittaa muodollinen tutkintamenettely, koska seuraavien välillä vallitsi ristiriita: i) vuoden 1992 AMA-perussäädöksen sanamuoto, joka unionin yleisen tuomioistuimen mukaan rajoittaa järjestelmän kansallisiin tuotteisiin, ja ii) sisäiset AMA-määräykset ja Itävallan viranomaisten vakuuttelut siitä, että järjestelmä oli avoin muiden jäsenvaltioiden tuotteille. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan tämä ristiriita riitti luomaan vakavan epäilyksen järjestelmän soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

| (24) | Sen vuoksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi (tuomion 86 kohta), että komission olisi pitänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta) määrätty menettely. Tältä perustalta unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission asiassa NN 34A/2000 tekemän päätöksen. |
| --- | --- |

(24)

Sen vuoksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi (tuomion 86 kohta), että komission olisi pitänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta) määrätty menettely. Tältä perustalta unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission asiassa NN 34A/2000 tekemän päätöksen.

2.2   OIKEUSKÄSITTELY TUOMIOISTUIMESSA – ASIA C-47/10

OIKEUSKÄSITTELY TUOMIOISTUIMESSA – ASIA C-47/10

| (25) | Itävallan tasavalta haki 27 päivänä tammikuuta 2010 muutosta edellä mainittuun unionin yleisen tuomioistuimen tuomioon. Muutoksenhaku kirjattiin asiaksi C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Itävallan tasavalta haki 27 päivänä tammikuuta 2010 muutosta edellä mainittuun unionin yleisen tuomioistuimen tuomioon. Muutoksenhaku kirjattiin asiaksi C-47/10.

| (26) | Tuomioistuin hylkäsi 27 päivänä lokakuuta 2011 antamassaan tuomiossa Itävallan tasavallan tekemän muutoksenhaun ja piti unionin yleisen tuomioistuimen tuomion kokonaisuudessaan voimassa. |
| --- | --- |

(26)

Tuomioistuin hylkäsi 27 päivänä lokakuuta 2011 antamassaan tuomiossa Itävallan tasavallan tekemän muutoksenhaun ja piti unionin yleisen tuomioistuimen tuomion kokonaisuudessaan voimassa.

2.3   ALOITUSPÄÄTÖS JA MYÖHEMMÄT MENETTELYVAIHEET

ALOITUSPÄÄTÖS JA MYÖHEMMÄT MENETTELYVAIHEET

| (27) | Tuomioistuimen tuomion jälkeen komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn asiassa NN 34A/2000. Ottaen huomioon tuomion perustelut komissio kehotti 12 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksymässään aloituspäätöksessä (9) Itävallan viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa, jotta voitaisiin selkeyttää johdanto-osan 23 kappaleessa kuvattua ristiriitaa koskevat epäilykset. |
| --- | --- |

(27)

Tuomioistuimen tuomion jälkeen komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn asiassa NN 34A/2000. Ottaen huomioon tuomion perustelut komissio kehotti 12 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksymässään aloituspäätöksessä (9) Itävallan viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa, jotta voitaisiin selkeyttää johdanto-osan 23 kappaleessa kuvattua ristiriitaa koskevat epäilykset.

9

| (28) | Komissio ei saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(28)

Komissio ei saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

| (29) | Itävalta vastasi 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja pyysi vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä. Komissio pidensi vastaamisen määräajan 13 päivään heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(29)

Itävalta vastasi 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja pyysi vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä. Komissio pidensi vastaamisen määräajan 13 päivään heinäkuuta 2012.

| (30) | Itävallan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 14 päivänä syyskuuta 2012. |
| --- | --- |

(30)

Itävallan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 14 päivänä syyskuuta 2012.

| (31) | Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset vastasivat 14 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja pyysivät vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä. Itävalta toimitti lisätietoja 7 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(31)

Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset vastasivat 14 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja pyysivät vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä. Itävalta toimitti lisätietoja 7 päivänä toukokuuta 2014.

| (32) | Komissio lähetti uuden tietopyynnön 17 päivänä joulukuuta 2014. Itävallan viranomaiset pyysivät 23 päivänä joulukuuta 2014, että vastaamiselle annettua määräaikaa pidennettäisiin. Komissio pidensi tätä määräaikaa 8 päivänä tammikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset toimittivat vastauksensa 26 päivänä helmikuuta 2015 ja 3 päivänä maaliskuuta 2015. |
| --- | --- |

(32)

Komissio lähetti uuden tietopyynnön 17 päivänä joulukuuta 2014. Itävallan viranomaiset pyysivät 23 päivänä joulukuuta 2014, että vastaamiselle annettua määräaikaa pidennettäisiin. Komissio pidensi tätä määräaikaa 8 päivänä tammikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Itävallan viranomaiset toimittivat vastauksensa 26 päivänä helmikuuta 2015 ja 3 päivänä maaliskuuta 2015.

3.   TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   OTSIKKO

OTSIKKO

| (33) | AMAn markkinointitoimenpiteet |
| --- | --- |

(33)

AMAn markkinointitoimenpiteet

3.2   TOIMENPITEEN KESTO

TOIMENPITEEN KESTO

| (34) | AMAn perustava säädös (’AMA-perussäädös’) tuli voimaan vuonna 1992. Itävallan viranomaisten 4 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyn kirjeen (kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä heinäkuuta 1997) mukaan markkinointitoimenpiteitä on sovellettu vuodesta 1994 eli jo ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan (10) 143 tai 144 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

AMAn perustava säädös (’AMA-perussäädös’) tuli voimaan vuonna 1992. Itävallan viranomaisten 4 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyn kirjeen (kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä heinäkuuta 1997) mukaan markkinointitoimenpiteitä on sovellettu vuodesta 1994 eli jo ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan (10) 143 tai 144 artiklan mukaisesti.

10

| (35) | Itävalta totesi 14 päivänä syyskuuta 2012 esittämissään tiedoissa, että markkinointitoimenpiteistä komissiolle oli ”ilmoittanut” Österreichische Weinmarketing. Kyseisissä tiedoissa (11) kuitenkin viitataan ainoastaan tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin, jotka komissio on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohta) mukaisesti vahvistanut viinialan osalta. Kyseiset toimenpiteet eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(35)

Itävalta totesi 14 päivänä syyskuuta 2012 esittämissään tiedoissa, että markkinointitoimenpiteistä komissiolle oli ”ilmoittanut” Österreichische Weinmarketing. Kyseisissä tiedoissa (11) kuitenkin viitataan ainoastaan tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin, jotka komissio on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohta) mukaisesti vahvistanut viinialan osalta. Kyseiset toimenpiteet eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

11

| (36) | Komissio ilmoitti 7 päivänä helmikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä OECD:n seurantaraportin yhteydessä Itävallalle, että AMAn menekinedistämistoimenpiteet saattavat olla valtiontukea, ja pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, joita tarvitaan arvioimaan kyseisiä toimenpiteitä voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti, ja täyttämään asiaan liittyvät ilmoituslomakkeet. Itävallan viranomaiset toimittivat 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot ja täytetyn ilmoituslomakkeen (12). |
| --- | --- |

(36)

Komissio ilmoitti 7 päivänä helmikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä OECD:n seurantaraportin yhteydessä Itävallalle, että AMAn menekinedistämistoimenpiteet saattavat olla valtiontukea, ja pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, joita tarvitaan arvioimaan kyseisiä toimenpiteitä voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti, ja täyttämään asiaan liittyvät ilmoituslomakkeet. Itävallan viranomaiset toimittivat 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot ja täytetyn ilmoituslomakkeen (12).

12

| (37) | Itävallan viranomaiset katsoivat 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa edelleen, että 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätty kirje oli pätevä ilmoitus ja että kahden kuukauden määräajan päätyttyä jäsenvaltio oli oikeutettu katsomaan, että kyseiset toimenpiteet olivat saaneet valtiontukihyväksynnän. |
| --- | --- |

(37)

Itävallan viranomaiset katsoivat 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa edelleen, että 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätty kirje oli pätevä ilmoitus ja että kahden kuukauden määräajan päätyttyä jäsenvaltio oli oikeutettu katsomaan, että kyseiset toimenpiteet olivat saaneet valtiontukihyväksynnän.

| (38) | AMAn eri markkinointitoimet on eroteltava toisistaan täytäntöönpanon päättymispäivämäärän perusteella. |
| --- | --- |

(38)

AMAn eri markkinointitoimet on eroteltava toisistaan täytäntöönpanon päättymispäivämäärän perusteella.

| (39) | Komissio toteaa tältä osin, että se hyväksyi 20 päivänä lokakuuta 2004 tekemällään päätöksellä valtiontukinumerolla N 239/2004 seuraavat AMAn markkinointitoimenpiteet: yleisluonteiset markkinointitoimenpiteet (mainonta ja PR-toimet), markkinointitoimenpiteet Itävallan ulkopuolella ja markkinatutkimus. |
| --- | --- |

(39)

Komissio toteaa tältä osin, että se hyväksyi 20 päivänä lokakuuta 2004 tekemällään päätöksellä valtiontukinumerolla N 239/2004 seuraavat AMAn markkinointitoimenpiteet: yleisluonteiset markkinointitoimenpiteet (mainonta ja PR-toimet), markkinointitoimenpiteet Itävallan ulkopuolella ja markkinatutkimus.

| (40) | Yhteenvetona voidaan todeta, että AMAn luomu- ja laatumerkkien osalta toimenpiteen päättymispäivämäärä oli 31 päivä joulukuuta 2008, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006 (ks. edellä johdanto-osan 15 ja 19 kappale). Muita AMAn markkinointitoimenpiteitä sovellettiin 20 päivään lokakuuta 2004 eli päivämäärään, jona ilmoitettu toimenpide N 239/2004 hyväksyttiin (ks. edellä 1.4 luku ja johdanto-osan 39 kappale). |
| --- | --- |

(40)

Yhteenvetona voidaan todeta, että AMAn luomu- ja laatumerkkien osalta toimenpiteen päättymispäivämäärä oli 31 päivä joulukuuta 2008, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006 (ks. edellä johdanto-osan 15 ja 19 kappale). Muita AMAn markkinointitoimenpiteitä sovellettiin 20 päivään lokakuuta 2004 eli päivämäärään, jona ilmoitettu toimenpide N 239/2004 hyväksyttiin (ks. edellä 1.4 luku ja johdanto-osan 39 kappale).

| (41) | Komissio toteaa myös, että naudanlihan menekinedistämiskampanjaa koskevasta AMAn toimenpiteestä ilmoitettiin 15 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, ja se hyväksyttiin valtiontukinumerolla N 570/1998. Tuen kesto oli rajattu kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

(41)

Komissio toteaa myös, että naudanlihan menekinedistämiskampanjaa koskevasta AMAn toimenpiteestä ilmoitettiin 15 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, ja se hyväksyttiin valtiontukinumerolla N 570/1998. Tuen kesto oli rajattu kahteen vuoteen.

| (42) | Lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka kuuluvat komission asioissa N 570/1998, NN 34A/2000 ja N 239/2004 tekemien päätösten soveltamisalaan, komissio ei ole tietoinen ATM:n markkinointitoimiin liittyvistä muista hyväksytyistä tukitoimenpiteistä kyseisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(42)

Lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka kuuluvat komission asioissa N 570/1998, NN 34A/2000 ja N 239/2004 tekemien päätösten soveltamisalaan, komissio ei ole tietoinen ATM:n markkinointitoimiin liittyvistä muista hyväksytyistä tukitoimenpiteistä kyseisellä ajanjaksolla.

3.3   TUEN MÄÄRÄ

TUEN MÄÄRÄ

| (43) | Vuosia 1995–1999 (13) ja 2000–2008 (14) koskevissa yksityiskohtaisissa talousarvioraporteissa toimitettujen tietojen mukaan AMAn markkinointitoimenpiteisiin on käytetty seuraavat summat:







  1995 | : | 13 084 204,72 euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | 16 241 658,38 euroa |
| 1997 | : | 15 306 219,65 euroa |
| 1998 | : | 18 217 604,15 euroa |
| 1999 | : | 18 158 485,48 euroa |
| 2000 | : | 15 867 096,22 euroa |
| 2001 | : | 12 092 317,52 euroa |
| 2002 | : | 13 538 228,32 euroa |
| 2003 | : | 9 044 509,01 euroa |
| 2004 | : | 10 559 442,86 euroa |
| 2005 | : | 8 994 712,20 euroa |
| 2006 | : | 12 193 320,12 euroa |
| 2007 | : | 12 285 344,67 euroa |
| 2008 | : | 15 087 084,71 euroa |

(43)

Vuosia 1995–1999 (13) ja 2000–2008 (14) koskevissa yksityiskohtaisissa talousarvioraporteissa toimitettujen tietojen mukaan AMAn markkinointitoimenpiteisiin on käytetty seuraavat summat:

13

14

1995

:

13 084 204,72 euroa

1996

:

16 241 658,38 euroa

1997

:

15 306 219,65 euroa

1998

:

18 217 604,15 euroa

1999

:

18 158 485,48 euroa

2000

:

15 867 096,22 euroa

2001

:

12 092 317,52 euroa

2002

:

13 538 228,32 euroa

2003

:

9 044 509,01 euroa

2004

:

10 559 442,86 euroa

2005

:

8 994 712,20 euroa

2006

:

12 193 320,12 euroa

2007

:

12 285 344,67 euroa

2008

:

15 087 084,71 euroa

| (44) | Kesäkuun 12 päivänä 2012 päivätyllä kirjeellä Itävallan viranomaisia kehotettiin vahvistamaan edellä esitetyt numerotiedot ja esittämään vuosikohtaiset talousarviotiedot kustakin tukiluokasta (laatumerkkien mainonta, luomumerkkien mainonta, yleisluonteinen mainonta, mainonta Itävallan ulkopuolella, laatutoimenpiteet sekä tekninen apu niin merkkien kuin geneeristen tuotteiden osalta). Seuraavat numerotiedot toimitettiin 14 päivänä syyskuuta 2012.












  (euroa) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

Kesäkuun 12 päivänä 2012 päivätyllä kirjeellä Itävallan viranomaisia kehotettiin vahvistamaan edellä esitetyt numerotiedot ja esittämään vuosikohtaiset talousarviotiedot kustakin tukiluokasta (laatumerkkien mainonta, luomumerkkien mainonta, yleisluonteinen mainonta, mainonta Itävallan ulkopuolella, laatutoimenpiteet sekä tekninen apu niin merkkien kuin geneeristen tuotteiden osalta). Seuraavat numerotiedot toimitettiin 14 päivänä syyskuuta 2012.

(euroa)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | Itävallan viranomaiset toimittivat seuraavat numerotiedot luomu- ja laatumerkkejä koskevista toimenpiteistä vuosilta 2002–2008.










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

Itävallan viranomaiset toimittivat seuraavat numerotiedot luomu- ja laatumerkkejä koskevista toimenpiteistä vuosilta 2002–2008.

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4   EDUNSAAJAT

EDUNSAAJAT

| (46) | Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että markkinointitoimenpiteistä hyötyvät maataloustuotteiden tuottajat sekä maataloustuotteiden jalostuksessa ja kaupan pitämisessä mukana olevat yritykset, myös elintarviketeollisuus. |
| --- | --- |

(46)

Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että markkinointitoimenpiteistä hyötyvät maataloustuotteiden tuottajat sekä maataloustuotteiden jalostuksessa ja kaupan pitämisessä mukana olevat yritykset, myös elintarviketeollisuus.

3.5   OIKEUSPERUSTA

OIKEUSPERUSTA

| (47) | Kaikkien AMAn markkinointitoimenpiteiden oikeudellinen perusta on AMA-perussäädös (Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle ’Agrarmarkt Austria’ eli liittovaltion laki Agrarmarkt Austria -markkinasääntelyelimen perustamisesta) (15). |
| --- | --- |

(47)

Kaikkien AMAn markkinointitoimenpiteiden oikeudellinen perusta on AMA-perussäädös (Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle ’Agrarmarkt Austria’ eli liittovaltion laki Agrarmarkt Austria -markkinasääntelyelimen perustamisesta) (15).

15

| (48) | Huhtikuun 30 päivänä 2014 esitetyn tietopyynnön jälkeen Itävallan viranomaiset toimittivat kaikki täytäntöönpanosäädökset (Richtlinien, Verordnungen jne., myös sisäiset AMA-määräykset ja muut sisäiset säännöt), joilla säännellään laatu- ja luomumerkkiä sekä asiaan liittyviä markkinointitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(48)

Huhtikuun 30 päivänä 2014 esitetyn tietopyynnön jälkeen Itävallan viranomaiset toimittivat kaikki täytäntöönpanosäädökset (Richtlinien, Verordnungen jne., myös sisäiset AMA-määräykset ja muut sisäiset säännöt), joilla säännellään laatu- ja luomumerkkiä sekä asiaan liittyviä markkinointitoimenpiteitä.

3.6   AMA MARKETING JA TOIMENPITEEN VERONLUONTEINEN RAHOITUS

AMA MARKETING JA TOIMENPITEEN VERONLUONTEINEN RAHOITUS

| (49) | AMA on julkisoikeudellinen yhteisö, joka perustettiin vuonna 1992 AMA-perussäädöksellä ja joka on valtion määräysvallassa. Järjestelmää hallinnoi AMA Marketing, joka on AMAn kokonaan omistama tytäryritys. |
| --- | --- |

(49)

AMA on julkisoikeudellinen yhteisö, joka perustettiin vuonna 1992 AMA-perussäädöksellä ja joka on valtion määräysvallassa. Järjestelmää hallinnoi AMA Marketing, joka on AMAn kokonaan omistama tytäryritys.

| (50) | Asiassa NN 34A/2000 Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavat tiedot AMAn asemasta ja toiminnasta: |
| --- | --- |

(50)

Asiassa NN 34A/2000 Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavat tiedot AMAn asemasta ja toiminnasta:

| (51) | Itävallan viranomaisten mukaan AMA ja AMA Marketing eivät pidä kaupan tavaroita eikä palveluja. AMA Marketing valvoo laatu- ja luomumerkin käyttöä sekä suunnittelee ja koordinoi menekinedistämistoimia (muun muassa mainonta, messut, näyttelyt, PR-tilaisuudet), tuottaa tiedotusmateriaalia laatuohjelmista ja merkeistä sekä tilaa tutkimushankkeita erilaisista aiheista, jotka liittyvät maataloustuotannon laatuun. |
| --- | --- |

(51)

Itävallan viranomaisten mukaan AMA ja AMA Marketing eivät pidä kaupan tavaroita eikä palveluja. AMA Marketing valvoo laatu- ja luomumerkin käyttöä sekä suunnittelee ja koordinoi menekinedistämistoimia (muun muassa mainonta, messut, näyttelyt, PR-tilaisuudet), tuottaa tiedotusmateriaalia laatuohjelmista ja merkeistä sekä tilaa tutkimushankkeita erilaisista aiheista, jotka liittyvät maataloustuotannon laatuun.

| (52) | AMA Marketing ei toteuta mainoskampanjoita eikä tuotevalvontaa. Sen sijaan AMA Marketing valitsee yksityisiä yrityksiä toteuttamaan tällaisia kampanjoita tai tällaista tuotevalvontaa. Tämä tapahtuu neuvoston direktiivin 92/50/ETY (16) ja sittemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (17) täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

AMA Marketing ei toteuta mainoskampanjoita eikä tuotevalvontaa. Sen sijaan AMA Marketing valitsee yksityisiä yrityksiä toteuttamaan tällaisia kampanjoita tai tällaista tuotevalvontaa. Tämä tapahtuu neuvoston direktiivin 92/50/ETY (16) ja sittemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (17) täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

16

17

| (53) | Itävallan maatalousalan ja elintarviketeollisuuden yritykset maksavat AMA-perussäädöksellä käyttöön otetut pakolliset maksut kyseisten toimenpiteiden rahoittamiseksi 100 prosenttiin asti. Perityillä maksuilla rahoitetaan myös AMAn ja AMA Marketingin toiminta. |
| --- | --- |

(53)

Itävallan maatalousalan ja elintarviketeollisuuden yritykset maksavat AMA-perussäädöksellä käyttöön otetut pakolliset maksut kyseisten toimenpiteiden rahoittamiseksi 100 prosenttiin asti. Perityillä maksuilla rahoitetaan myös AMAn ja AMA Marketingin toiminta.

| (54) | AMA-perussäädöksen mukaan (21c §:n 1 momentti) maksut on maksettava seuraavista toiminnoista tai tuotteista:






  — | jalostettavaksi toimitettava maito, |
| --- | --- | --- |

(54)

AMA-perussäädöksen mukaan (21c §:n 1 momentti) maksut on maksettava seuraavista toiminnoista tai tuotteista:

—

jalostettavaksi toimitettava maito,

| — | jauhettava vilja, |
| --- | --- |

—

jauhettava vilja,

| — | teurastettavat täysikasvuiset nautaeläimet, vasikat, siat, karitsat, lampaat ja siipikarja, |
| --- | --- |

—

teurastettavat täysikasvuiset nautaeläimet, vasikat, siat, karitsat, lampaat ja siipikarja,

| — | siipikarjapito munantuotantoon, |
| --- | --- |

—

siipikarjapito munantuotantoon,

| — | kasvisten ja vihannesten tuotanto, |
| --- | --- |

—

kasvisten ja vihannesten tuotanto,

| — | perunoiden tuotanto (lukuun ottamatta tärkkelysperunoita ja alkoholintuotantoon tarkoitettuja perunoita), |
| --- | --- |

—

perunoiden tuotanto (lukuun ottamatta tärkkelysperunoita ja alkoholintuotantoon tarkoitettuja perunoita),

| — | puutarhatuotteiden tuotanto ja viljely, |
| --- | --- |

—

puutarhatuotteiden tuotanto ja viljely,

| — | viininviljely, |
| --- | --- |

—

viininviljely,

| — | viinin ensimmäinen kaupanpito. |
| --- | --- |

—

viinin ensimmäinen kaupanpito.

| (55) | Maksujen enimmäismäärä myös vahvistetaan AMA-perussäädöksessä (21d §). Maksujen konkreettista tasoa sääntelee AMAn hallitus (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

Maksujen enimmäismäärä myös vahvistetaan AMA-perussäädöksessä (21d §). Maksujen konkreettista tasoa sääntelee AMAn hallitus (Verordnung des Verwaltungsrates).

| (56) | Itävallan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että maksuja oli kerätty vuosina 1995–2008 seuraavat määrät (18):







  1995 | – | 13 833 026,19 euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | – | 15 260 738,33 euroa |
| 1997 | – | 14 340 815,84 euroa |
| 1998 | – | 15 473 675,13 euroa |
| 1999 | – | 15 260 405,37 euroa |
| 2000 | – | 15 419 046,38 euroa |
| 2001 | – | 15 228 252,40 euroa |
| 2002 | – | 15 461 156,95 euroa |
| 2003 | – | 13 529 199,62 euroa |
| 2004 | – | 17 320 613,38 euroa |
| 2005 | – | 16 003 552,29 euroa |
| 2006 | – | 16 030 054,67 euroa |
| 2007 | – | 15 909 792,32 euroa |
| 2008 | – | 15 880 813,22 euroa |

(56)

Itävallan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että maksuja oli kerätty vuosina 1995–2008 seuraavat määrät (18):

18

1995

–

13 833 026,19 euroa

1996

–

15 260 738,33 euroa

1997

–

14 340 815,84 euroa

1998

–

15 473 675,13 euroa

1999

–

15 260 405,37 euroa

2000

–

15 419 046,38 euroa

2001

–

15 228 252,40 euroa

2002

–

15 461 156,95 euroa

2003

–

13 529 199,62 euroa

2004

–

17 320 613,38 euroa

2005

–

16 003 552,29 euroa

2006

–

16 030 054,67 euroa

2007

–

15 909 792,32 euroa

2008

–

15 880 813,22 euroa

| (57) | Esimerkiksi vuonna 2003 maksuina kerättiin yhteensä 13 529 199,62 euroa seuraavasti:






  Maito | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| Täysikasvuiset nautaeläimet | 1 141 663,81 |
| Siat | 1 976 514,84 |
| Vasikat | 31 926,33 |
| Lampaat ja karitsat | 34 046,38 |
| Teurassiipikarja | 405 925,74 |
| Munivat kanat | 427 690,62 |
| Hedelmät | 769 823,87 |
| Kasvikset | 408 448,99 |
| Perunat | 243 896,60 |
| Puutarhatuotteet | 334 428,56 |

(57)

Esimerkiksi vuonna 2003 maksuina kerättiin yhteensä 13 529 199,62 euroa seuraavasti:

Maito

7 754 833,88

Täysikasvuiset nautaeläimet

1 141 663,81

Siat

1 976 514,84

Vasikat

31 926,33

Lampaat ja karitsat

34 046,38

Teurassiipikarja

405 925,74

Munivat kanat

427 690,62

Hedelmät

769 823,87

Kasvikset

408 448,99

Perunat

243 896,60

Puutarhatuotteet

334 428,56

| (58) | AMA-perussäädöksen 21c §:n 2 momentin mukaan maksuja ei peritä Itävallan ulkopuolelta tulevista tuotteista. |
| --- | --- |

(58)

AMA-perussäädöksen 21c §:n 2 momentin mukaan maksuja ei peritä Itävallan ulkopuolelta tulevista tuotteista.

4.   AMAN MARKKINOINTITOIMENPITEET

AMAN MARKKINOINTITOIMENPITEET

| (59) | Itävallan viranomaiset toimittivat 16 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä menettelyn NN 34/2000 yhteydessä vuotuiset raportit vuosilta 1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999. Raporteissa luetellaan kaikki AMAn markkinointitoimenpiteet. |
| --- | --- |

(59)

Itävallan viranomaiset toimittivat 16 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä menettelyn NN 34/2000 yhteydessä vuotuiset raportit vuosilta 1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999. Raporteissa luetellaan kaikki AMAn markkinointitoimenpiteet.

| (60) | Itävallan viranomaiset toimittivat laatu- ja luomumerkeistä yksityiskohtaisen kuvauksen tukijärjestelmän NN 34A/2000 arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(60)

Itävallan viranomaiset toimittivat laatu- ja luomumerkeistä yksityiskohtaisen kuvauksen tukijärjestelmän NN 34A/2000 arvioinnin yhteydessä.

| (61) | Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että markkinointitoimet voidaan ryhmitellä seuraavien tukiluokkien mukaan:






  — | mainonta, joka sisältää laatu- ja luomumerkkiä koskevan mainonnan sekä yleisluonteiset markkinointi- ja mainontatoimenpiteet Itävallan ulkopuolella (jäljempänä 4.1 jakso); |
| --- | --- | --- |

(61)

Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että markkinointitoimet voidaan ryhmitellä seuraavien tukiluokkien mukaan:

—

mainonta, joka sisältää laatu- ja luomumerkkiä koskevan mainonnan sekä yleisluonteiset markkinointi- ja mainontatoimenpiteet Itävallan ulkopuolella (jäljempänä 4.1 jakso);

| — | tuki laadunvarmistusjärjestelmiin, laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin laatu- ja luomumerkeillä varustettujen tuotteiden osalta (jäljempänä 4.2 jakso); ja |
| --- | --- |

—

tuki laadunvarmistusjärjestelmiin, laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin laatu- ja luomumerkeillä varustettujen tuotteiden osalta (jäljempänä 4.2 jakso); ja

| — | teknisen avun toimenpiteet (jäljempänä 4.3 jakso). |
| --- | --- |

—

teknisen avun toimenpiteet (jäljempänä 4.3 jakso).

| (62) | Tukitoimenpiteitä kuvataan yksityiskohtaisesti tukiluokittain jäljempänä 4.1–4.3 luvussa. |
| --- | --- |

(62)

Tukitoimenpiteitä kuvataan yksityiskohtaisesti tukiluokittain jäljempänä 4.1–4.3 luvussa.

4.1   MAINONTATOIMENPITEET

MAINONTATOIMENPITEET

4.1.1   LAATU- JA LUOMUMERKKIÄ KOSKEVAT MAINONTATOIMENPITEET

| (63) | Itävallan viranomaisten tukijärjestelmästä NN 34A/2000 toimittamien tietojen mukaan luomumerkissä on voinut olla mukana maininta alkuperästä. Laatumerkissä oli aina mukana merkintä alkuperästä ja toinen kenttä, jossa värein ja/tai tunnuksin (graafisesti) osoitettiin alkuperä, riippuen jäsenvaltiosta tai tuotantoalueesta. |
| --- | --- |

(63)

Itävallan viranomaisten tukijärjestelmästä NN 34A/2000 toimittamien tietojen mukaan luomumerkissä on voinut olla mukana maininta alkuperästä. Laatumerkissä oli aina mukana merkintä alkuperästä ja toinen kenttä, jossa värein ja/tai tunnuksin (graafisesti) osoitettiin alkuperä, riippuen jäsenvaltiosta tai tuotantoalueesta.

Käytetyt logot ja tukikelpoisuus järjestelmässä

Käytetyt logot ja tukikelpoisuus järjestelmässä

| (64) | Itävallan viranomaisten tukijärjestelmästä NN 34A/2000 toimittamien tietojen mukaan merkit näyttivät seuraavilta vuoden 2002 jälkeen:

  Merkkien ulkonäkö vuodesta 2002
   (19)










  Laatumerkki
   (20)

  (Itävalta) | Laatumerkki

  (Baijeri) | Luomumerkki

  (alkuperä mainitaan) | Luomumerkki

  (alkuperää ei mainita) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Itävallan viranomaisten tukijärjestelmästä NN 34A/2000 toimittamien tietojen mukaan merkit näyttivät seuraavilta vuoden 2002 jälkeen:

Merkkien ulkonäkö vuodesta 2002
   (19)

Merkkien ulkonäkö vuodesta 2002

19

Laatumerkki
   (20)

Laatumerkki

20

(Itävalta)

Laatumerkki

Laatumerkki

(Baijeri)

Luomumerkki

Luomumerkki

(alkuperä mainitaan)

Luomumerkki

Luomumerkki

(alkuperää ei mainita)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Komissiolle ajanjaksolta 1995–2002 esitetyistä esimerkeistä käy ilmi, että luomumerkki oli ulkonäöltään samanlainen kuin vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla, kun taas laatumerkillä oli erilainen ulkonäkö 31 päivään joulukuuta 1999 saakka (kuten jäljempänä käy ilmi): ilmaisun ”AMA Gütesiegel” sijaan sana ”Austria” (samankokoisena) esiintyi keskellä eli merkin visuaalisesti näkyvimmässä osassa.

  Laatumerkin ulkonäkö 1.1.1995–31.12.1999 (Itävalta) |
| --- | --- |

(65)

Komissiolle ajanjaksolta 1995–2002 esitetyistä esimerkeistä käy ilmi, että luomumerkki oli ulkonäöltään samanlainen kuin vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla, kun taas laatumerkillä oli erilainen ulkonäkö 31 päivään joulukuuta 1999 saakka (kuten jäljempänä käy ilmi): ilmaisun ”AMA Gütesiegel” sijaan sana ”Austria” (samankokoisena) esiintyi keskellä eli merkin visuaalisesti näkyvimmässä osassa.

Laatumerkin ulkonäkö 1.1.1995–31.12.1999 (Itävalta)

Laatumerkin ulkonäkö 1.1.1995–31.12.1999 (Itävalta)

| (66) | Tammikuusta 2000 alkaen alkuperäinen laatumerkki korvattiin merkillä, joka esitetään edellä johdanto-osan 65 kappaleessa (21). Tämä näkyy vuosiraporteissa kyseisestä hetkestä alkaen. |
| --- | --- |

(66)

Tammikuusta 2000 alkaen alkuperäinen laatumerkki korvattiin merkillä, joka esitetään edellä johdanto-osan 65 kappaleessa (21). Tämä näkyy vuosiraporteissa kyseisestä hetkestä alkaen.

21

| (67) | Tukijärjestelmästä NN 34A/2000 annettujen tietojen mukaan luomu- ja laatumerkit myönnettiin ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät tietyt tuotantomenetelmiä koskevat laatukriteerit, tuoteominaisuudet ja, tietyissä tapauksissa, tuotteen maantieteellistä alkuperää koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(67)

Tukijärjestelmästä NN 34A/2000 annettujen tietojen mukaan luomu- ja laatumerkit myönnettiin ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät tietyt tuotantomenetelmiä koskevat laatukriteerit, tuoteominaisuudet ja, tietyissä tapauksissa, tuotteen maantieteellistä alkuperää koskevat vaatimukset.

| (68) | Itävallan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY (22) vaatimuksia on noudatettu mainonnassa, joka on saanut tukea. |
| --- | --- |

(68)

Itävallan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY (22) vaatimuksia on noudatettu mainonnassa, joka on saanut tukea.

22

| (69) | Luomumerkki myönnettiin vain luomutuotteille, jotka täyttävät neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 (23) säädetyt perusteet. |
| --- | --- |

(69)

Luomumerkki myönnettiin vain luomutuotteille, jotka täyttävät neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 (23) säädetyt perusteet.

23

| (70) | Laatumerkki myönnettiin vain tuotteille, jotka täyttävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (24) 24 a artiklan b kohdassa säädetyt laatuvaatimukset. Tuotteet, jotka täyttivät laatumerkin käytön edellyttämät laatukriteerit, täyttivät seuraavat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen (25) 47 kohdan mukaiset tiukemmat vaatimukset.






  Tuote | Vaatimus |
| --- | --- | --- |
| Naudan- ja vasikanliha | pH 36-arvo < 5,8 vähintään 36 tunnin ajan. |
| Sianliha | PSE-sianliha: pH 1-arvo vähintään 30 minuuttia teurastuksen jälkeen: vähintään 6,0. |
| | Vain luokkien S ja E liha hyväksytään |
| | DFE-sianliha: pH 12-arvo vähintään 12 tuntia teurastuksen jälkeen: enintään 5,8. |
| Kalkkuna | Bakteriologiset vaatimukset: bakteerien kokonaismäärä enintään L 50 000  KbE/cm2 ja enterobakteerien määrä enintään L 500 KbE/cm2 ennen paloittelua, vastaavat arvot L 100 000 KbE/cm2 ja L 1 000 KbE/cm2 paloittelun jälkeen. |
| Kananmunat | Vain lattiakasvatus ja vapaa laidun |
| | Osallistuminen salmonellan ehkäisy- ja torjuntaohjelmaan. |
| Maito ja maitotuotteet | Lipopolysakkaridipitoisuus ≤ 400 EU/ml |
| | Vain yksi laatuluokka olemassa olevista neljästä luokasta. |
| | Mikrobiologisella toleranssialueella Itävallan Milchhygieneverordnung-säädöksessä vahvistetut alarajat ovat ne ylärajat, jotka hyväksytään laatumerkillä varustettujen tuotteiden osalta. Jos toleranssialue on lainsäädännön mukaan esimerkiksi 1–3, laatumerkissä hyväksytään arvot vain yhteen asti. |
| | Hiiva- ja homepitoisuus fermentoiduissa maitotuotteissa ≤ 10/ml, voissa ≤ 100/g, raejuustossa ≤ 1 000 /g. |
| Hunaja | Vesipitoisuus enintään 19 %, HMF-pitoisuus ≤ 20 ppm. |
| Vilja ja viljatuotteet | Vehnä: hl-paino 80 kg, gluteenipitoisuus 30 %, proteiinipitoisuus 14 %, sedimentaatioarvo 50 Eh, sakoluku 250 sekuntia; rukiin hl-paino 72 kg, amylogrammi 500 AE; panimoruis: proteiinipitoisuus enintään 12 %, täysjyvärukiin pitoisuus 90 %. |
| Öljykasvit ja ruokaöljyt | Happoluku (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroksidiluku (POZ) (tuoreet näytteet) 1,5. |
| Jäätelö | Kolmesta laatuluokasta vain korkeimman luokan (S) raakamaito. |
| | Bakteerimäärä ≤ 50 000 (toleranssialue + 30 000 ) |
| | Kaikki sallitut mikrobiologiset enimmäisarvot pienemmät kuin Itävallan Speiseeisverordnung-säädöksessä. |
| Hedelmät, kasvikset, ruokaperunat | Torjunta-aineiden ja rikkaruohomyrkyn käyttö ainoastaan integroidun tuotannon positiivisen luettelon mukaisesti, laatumerkillä varustettujen tuotteiden osalta sallitaan esimerkiksi vain noin 160 ainetta noin 300 kasvinsuojeluaineesta, jotka luetellaan Itävallan Pflanzenschutzmittelgesetz-säädöksessä. |
| | Perunoiden typpilannoituksessa sallitaan vain 100 kg puhdasta typpeä/hehtaari (hyvä viljelykäytäntö Itävallassa: 175 kg). |
| | Jätevesilientä ei saa käyttää. |
| | Lannoitusta ei saa tehdä ilman maaperäanalyysia eikä lannoituksessa saa ylittää ravinnetasoa C (ravinteiden optimaalinen saanti). |

(70)

Laatumerkki myönnettiin vain tuotteille, jotka täyttävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (24) 24 a artiklan b kohdassa säädetyt laatuvaatimukset. Tuotteet, jotka täyttivät laatumerkin käytön edellyttämät laatukriteerit, täyttivät seuraavat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen (25) 47 kohdan mukaiset tiukemmat vaatimukset.

24

25

Tuote

Vaatimus

Naudan- ja vasikanliha

pH 36-arvo < 5,8 vähintään 36 tunnin ajan.

Sianliha

PSE-sianliha: pH 1-arvo vähintään 30 minuuttia teurastuksen jälkeen: vähintään 6,0.

Vain luokkien S ja E liha hyväksytään

DFE-sianliha: pH 12-arvo vähintään 12 tuntia teurastuksen jälkeen: enintään 5,8.

Kalkkuna

Bakteriologiset vaatimukset: bakteerien kokonaismäärä enintään L 50 000  KbE/cm2 ja enterobakteerien määrä enintään L 500 KbE/cm2 ennen paloittelua, vastaavat arvot L 100 000 KbE/cm2 ja L 1 000 KbE/cm2 paloittelun jälkeen.

2

2

2

2

Kananmunat

Vain lattiakasvatus ja vapaa laidun

Osallistuminen salmonellan ehkäisy- ja torjuntaohjelmaan.

Maito ja maitotuotteet

Lipopolysakkaridipitoisuus ≤ 400 EU/ml

Vain yksi laatuluokka olemassa olevista neljästä luokasta.

Mikrobiologisella toleranssialueella Itävallan Milchhygieneverordnung-säädöksessä vahvistetut alarajat ovat ne ylärajat, jotka hyväksytään laatumerkillä varustettujen tuotteiden osalta. Jos toleranssialue on lainsäädännön mukaan esimerkiksi 1–3, laatumerkissä hyväksytään arvot vain yhteen asti.

Hiiva- ja homepitoisuus fermentoiduissa maitotuotteissa ≤ 10/ml, voissa ≤ 100/g, raejuustossa ≤ 1 000 /g.

Hunaja

Vesipitoisuus enintään 19 %, HMF-pitoisuus ≤ 20 ppm.

Vilja ja viljatuotteet

Vehnä: hl-paino 80 kg, gluteenipitoisuus 30 %, proteiinipitoisuus 14 %, sedimentaatioarvo 50 Eh, sakoluku 250 sekuntia; rukiin hl-paino 72 kg, amylogrammi 500 AE; panimoruis: proteiinipitoisuus enintään 12 %, täysjyvärukiin pitoisuus 90 %.

Öljykasvit ja ruokaöljyt

Happoluku (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroksidiluku (POZ) (tuoreet näytteet) 1,5.

Jäätelö

Kolmesta laatuluokasta vain korkeimman luokan (S) raakamaito.

Bakteerimäärä ≤ 50 000 (toleranssialue + 30 000 )

Kaikki sallitut mikrobiologiset enimmäisarvot pienemmät kuin Itävallan Speiseeisverordnung-säädöksessä.

Hedelmät, kasvikset, ruokaperunat

Torjunta-aineiden ja rikkaruohomyrkyn käyttö ainoastaan integroidun tuotannon positiivisen luettelon mukaisesti, laatumerkillä varustettujen tuotteiden osalta sallitaan esimerkiksi vain noin 160 ainetta noin 300 kasvinsuojeluaineesta, jotka luetellaan Itävallan Pflanzenschutzmittelgesetz-säädöksessä.

Perunoiden typpilannoituksessa sallitaan vain 100 kg puhdasta typpeä/hehtaari (hyvä viljelykäytäntö Itävallassa: 175 kg).

Jätevesilientä ei saa käyttää.

Lannoitusta ei saa tehdä ilman maaperäanalyysia eikä lannoituksessa saa ylittää ravinnetasoa C (ravinteiden optimaalinen saanti).

| (71) | Merkeissä alkuperäalueena pidettiin aluetta, jolla tuote jalostettiin ja jolta määrittävät raaka-aineet (wertbestimmende Rohstoffe) olivat peräisin. Kolmasosa näistä raaka-aineista voi olla peräisin muilta alueilta, jos niitä ei voida viljellä alkuperäalueella tai hankkia sieltä. |
| --- | --- |

(71)

Merkeissä alkuperäalueena pidettiin aluetta, jolla tuote jalostettiin ja jolta määrittävät raaka-aineet (wertbestimmende Rohstoffe) olivat peräisin. Kolmasosa näistä raaka-aineista voi olla peräisin muilta alueilta, jos niitä ei voida viljellä alkuperäalueella tai hankkia sieltä.

| (72) | Tuoreiden munien tuotannossa munijakanojen on täytynyt syntyä ja kasvaa asianomaisella alueella. Naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, kalkkunan- ja karitsanlihan tuotannossa eläinten on täytynyt syntyä asiaomaisella alueella. |
| --- | --- |

(72)

Tuoreiden munien tuotannossa munijakanojen on täytynyt syntyä ja kasvaa asianomaisella alueella. Naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, kalkkunan- ja karitsanlihan tuotannossa eläinten on täytynyt syntyä asiaomaisella alueella.

| (73) | Laatumerkissä käytetyn logon osalta Itävallan viranomaiset liittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamiinsa tietoihin mukaan säännöt, joita sovellettiin vuoteen 1999 saakka. Kyseiset tiedot osoittavat, että niin säädöksissä (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) kuin hakulomakkeissa (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) käytettiin johdanto-osan 65 kappaleessa esitettyä logoa. |
| --- | --- |

(73)

Laatumerkissä käytetyn logon osalta Itävallan viranomaiset liittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamiinsa tietoihin mukaan säännöt, joita sovellettiin vuoteen 1999 saakka. Kyseiset tiedot osoittavat, että niin säädöksissä (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) kuin hakulomakkeissa (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) käytettiin johdanto-osan 65 kappaleessa esitettyä logoa.

26

27

28

| (74) | Vuoden 1999 jälkeen laatumerkissä käytetty logo oli sama kuin edellä johdanto-osan 64 kappaleessa esitetty logo. |
| --- | --- |

(74)

Vuoden 1999 jälkeen laatumerkissä käytetty logo oli sama kuin edellä johdanto-osan 64 kappaleessa esitetty logo.

Tukikelpoiset kustannukset järjestelmässä

Tukikelpoiset kustannukset järjestelmässä

| (75) | Laatumerkin osalta voidaan päätellä niiden tietojen perusteella, jotka esitetään ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa ja jotka liittyvät tukijärjestelmään NN 34A/2000, että tukea myönnettiin mainoskampanjoiden kustannuksiin parantamaan kuluttajien laatutietoisuutta ja edistämään laatumerkkiä. Tavoitteena oli saada laatumerkistä ohjenuora ostosten tekoon (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

Laatumerkin osalta voidaan päätellä niiden tietojen perusteella, jotka esitetään ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa ja jotka liittyvät tukijärjestelmään NN 34A/2000, että tukea myönnettiin mainoskampanjoiden kustannuksiin parantamaan kuluttajien laatutietoisuutta ja edistämään laatumerkkiä. Tavoitteena oli saada laatumerkistä ohjenuora ostosten tekoon (Orientierungshilfe beim Einkauf).

| (76) | Luomumerkin osalta tukea myönnettiin mainoskampanjoista aiheutuviin kustannuksiin antamaan kuluttajille tietoa luomumerkillä varustetuista tuotteista, vaatimuksista, jotka merkin saamiseksi oli täytettävä, ja yleisesti ottaen luomutuotannosta. |
| --- | --- |

(76)

Luomumerkin osalta tukea myönnettiin mainoskampanjoista aiheutuviin kustannuksiin antamaan kuluttajille tietoa luomumerkillä varustetuista tuotteista, vaatimuksista, jotka merkin saamiseksi oli täytettävä, ja yleisesti ottaen luomutuotannosta.

| (77) | Kampanjat koostuivat mainonnasta painetuissa ja sähköisissä tiedotusvälineissä, myyntipisteissä ja julkisissa tapahtumissa, tiedotuspisteissä (laatu- tai luomumerkillä varustetuista tuotteista kertovat esitteet), esittelylehtisissä sekä tuotemaistajaisissa messuilla ja muissa julkisissa tilaisuuksissa sekä muista keinoista, joilla pyrittiin kiinnittämään tuottajien huomio, kuten (supermarkettien) lattiatarrat, joissa on laatu- ja luomumerkistä kertovia tunnuksia ja tietoja. Kampanjoissa keskityttiin kerrallaan eri tuoteryhmiin riippuen paikallisesta tilanteesta ja markkinatilanteesta. |
| --- | --- |

(77)

Kampanjat koostuivat mainonnasta painetuissa ja sähköisissä tiedotusvälineissä, myyntipisteissä ja julkisissa tapahtumissa, tiedotuspisteissä (laatu- tai luomumerkillä varustetuista tuotteista kertovat esitteet), esittelylehtisissä sekä tuotemaistajaisissa messuilla ja muissa julkisissa tilaisuuksissa sekä muista keinoista, joilla pyrittiin kiinnittämään tuottajien huomio, kuten (supermarkettien) lattiatarrat, joissa on laatu- ja luomumerkistä kertovia tunnuksia ja tietoja. Kampanjoissa keskityttiin kerrallaan eri tuoteryhmiin riippuen paikallisesta tilanteesta ja markkinatilanteesta.

| (78) | Itävallan viranomaisten toimenpiteestä NN 34A/2000 esittämien tietojen mukaan myyntipisteissä toteutetussa mainonnassa tai toteutetuissa toimissa ja julkisissa tapahtumissa vuosina 2002–2008 ei viitattu mihinkään yksittäisiin tuottajiin eikä tavaramerkkeihin. Sen sijaan niissä esitettiin ainoastaan tietoa laatumerkkiin liittyvistä tuotteen laatuvaatimuksista ja laaduntarkastuksista, jotta kuluttajat huomaisivat kyseisellä merkillä varustettujen tuotteiden erityisen laadun. Tukea myyntipisteissä toteutettaviin toimiin saivat kaikki yritykset, jotka halusivat järjestää tällaisia kampanjoita tiloissaan. Yritykset eivät itse saaneet suoraa tukea ilmoitetusta tukijärjestelmästä. |
| --- | --- |

(78)

Itävallan viranomaisten toimenpiteestä NN 34A/2000 esittämien tietojen mukaan myyntipisteissä toteutetussa mainonnassa tai toteutetuissa toimissa ja julkisissa tapahtumissa vuosina 2002–2008 ei viitattu mihinkään yksittäisiin tuottajiin eikä tavaramerkkeihin. Sen sijaan niissä esitettiin ainoastaan tietoa laatumerkkiin liittyvistä tuotteen laatuvaatimuksista ja laaduntarkastuksista, jotta kuluttajat huomaisivat kyseisellä merkillä varustettujen tuotteiden erityisen laadun. Tukea myyntipisteissä toteutettaviin toimiin saivat kaikki yritykset, jotka halusivat järjestää tällaisia kampanjoita tiloissaan. Yritykset eivät itse saaneet suoraa tukea ilmoitetusta tukijärjestelmästä.

| (79) | Lisäksi tuotteen alkuperän, jos se mainittiin, tuli Itävallan viranomaisten mukaan olla toissijainen viesti tukea saavassa mainonnassa. Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet edustavat esimerkit painetusta ja audiovisuaalisesta mainonnasta sen havainnollistamiseksi, miten mainokset oli suunniteltu sen varmistamiseksi, että alkuperästä kertova viesti oli aina toissijaisessa asemassa. |
| --- | --- |

(79)

Lisäksi tuotteen alkuperän, jos se mainittiin, tuli Itävallan viranomaisten mukaan olla toissijainen viesti tukea saavassa mainonnassa. Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet edustavat esimerkit painetusta ja audiovisuaalisesta mainonnasta sen havainnollistamiseksi, miten mainokset oli suunniteltu sen varmistamiseksi, että alkuperästä kertova viesti oli aina toissijaisessa asemassa.

| (80) | Toimenpidettä NN 34A/2000 koskevista tiedoista käy ilmi, että osa luomumerkkiä koskevista toimenpiteistä liittyi EU:n osarahoittamiin menekinedistämistoimiin. |
| --- | --- |

(80)

Toimenpidettä NN 34A/2000 koskevista tiedoista käy ilmi, että osa luomumerkkiä koskevista toimenpiteistä liittyi EU:n osarahoittamiin menekinedistämistoimiin.

4.1.2   YLEISLUONTEISET MAINONTATOIMENPITEET

| (81) | Ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa esitetyistä tiedoista käy ilmi, että mainoskampanjat koskivat maitoa ja maitotuotteita, lihaa ja lihavalmisteita, kananmunia, hedelmiä, kasviksia ja perunoita, näistä raaka-aineista jalostettuja tuotteita sekä kukkia. |
| --- | --- |

(81)

Ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa esitetyistä tiedoista käy ilmi, että mainoskampanjat koskivat maitoa ja maitotuotteita, lihaa ja lihavalmisteita, kananmunia, hedelmiä, kasviksia ja perunoita, näistä raaka-aineista jalostettuja tuotteita sekä kukkia.

| (82) | Mainoskampanjat koostuivat mainonnasta painetuissa ja sähköisissä tiedotusvälineissä sekä myynninedistämisestä myyntipisteissä, messuilla ja julkisissa tapahtumissa. Myynninedistämisessä hyödynnettiin tiedotuspisteitä, joissa jaettiin tuotenäytteitä ja esitteitä mainostetuista tuotteista ja yritettiin muilla tavoin kiinnittää kuluttajien huomio, kuten tuotteiden testaaminen ja kilpailut (Gewinnspiele) sekä julisteet, liput ja lattiatarrat, jotka kertovat mainostetuista tuotteista. Lisäksi tuotettiin erilaista painettua ja muuta materiaalia eri tuotteiden tai tuoteryhmien edistämiseksi. Tällainen materiaali sisältää esittelylehtisiä, aikakauslehtiä, keittokirjoja, mainosvaatteita ja mainoslahjoja. |
| --- | --- |

(82)

Mainoskampanjat koostuivat mainonnasta painetuissa ja sähköisissä tiedotusvälineissä sekä myynninedistämisestä myyntipisteissä, messuilla ja julkisissa tapahtumissa. Myynninedistämisessä hyödynnettiin tiedotuspisteitä, joissa jaettiin tuotenäytteitä ja esitteitä mainostetuista tuotteista ja yritettiin muilla tavoin kiinnittää kuluttajien huomio, kuten tuotteiden testaaminen ja kilpailut (Gewinnspiele) sekä julisteet, liput ja lattiatarrat, jotka kertovat mainostetuista tuotteista. Lisäksi tuotettiin erilaista painettua ja muuta materiaalia eri tuotteiden tai tuoteryhmien edistämiseksi. Tällainen materiaali sisältää esittelylehtisiä, aikakauslehtiä, keittokirjoja, mainosvaatteita ja mainoslahjoja.

Järjestelmässä toteutetut konkreettiset kampanjat

Järjestelmässä toteutetut konkreettiset kampanjat

| (83) | Esimerkeissä, jotka ovat komission käytettävissä mainonnasta kyseiseltä ajanjaksolta, mainitaan tuotteen alkuperä kirjaimin ja tunnuksin laatumerkissä ja myös muualla mainosmateriaalissa. |
| --- | --- |

(83)

Esimerkeissä, jotka ovat komission käytettävissä mainonnasta kyseiseltä ajanjaksolta, mainitaan tuotteen alkuperä kirjaimin ja tunnuksin laatumerkissä ja myös muualla mainosmateriaalissa.

| (84) | Seuraavassa on muutama esimerkki vuoden 1995 vuosiraportista ja Itävallan komissiolle toimittamista esimerkeistä:






  — | Vuonna 1995 toteutettiin kampanja ”Geflügel aus Österreich”. Logon keskeisessä visuaalisessa kentässä esitetään Itävallan lippu. |
| --- | --- | --- |

(84)

Seuraavassa on muutama esimerkki vuoden 1995 vuosiraportista ja Itävallan komissiolle toimittamista esimerkeistä:

1995

—

Vuonna 1995 toteutettiin kampanja ”Geflügel aus Österreich”. Logon keskeisessä visuaalisessa kentässä esitetään Itävallan lippu.

| — | Eräs mainoskampanja vuodelta 1995 toteutettiin otsikolla ”Ruokahalulla Itävallasta” (”Appetit auf Österreich”). Logon keskeisessä visuaalisessa kentässä (sanan ”Österreich” kera) käytettiin Itävallan lippua taustana. Mainoksen kuvaavassa osiossa viitattiin selkeästi tuotteiden alkuperään ”Elintarvikkeita Itävallasta – miksi?” (”Lebensmittel aus Österreich – warum?”). |
| --- | --- |

—

Eräs mainoskampanja vuodelta 1995 toteutettiin otsikolla ”Ruokahalulla Itävallasta” (”Appetit auf Österreich”). Logon keskeisessä visuaalisessa kentässä (sanan ”Österreich” kera) käytettiin Itävallan lippua taustana. Mainoksen kuvaavassa osiossa viitattiin selkeästi tuotteiden alkuperään ”Elintarvikkeita Itävallasta – miksi?” (”Lebensmittel aus Österreich – warum?”).

| — | Itävaltalaisia kananmunia mainostava kampanja toteutettiin vuonna 1995 otsikolla ”Tuoreita korkealaatuisia kananmunia Itävallasta” (”Qualitätseier frisch aus Österreich”). |
| --- | --- |

—

Itävaltalaisia kananmunia mainostava kampanja toteutettiin vuonna 1995 otsikolla ”Tuoreita korkealaatuisia kananmunia Itävallasta” (”Qualitätseier frisch aus Österreich”).

| — | Komissiolle toimitetussa mansikoiden menekinedistämismateriaalissa tunnuslauseena oli ”Hedelmiä Itävallasta” (”Obst aus Österreich”). |
| --- | --- |

—

Komissiolle toimitetussa mansikoiden menekinedistämismateriaalissa tunnuslauseena oli ”Hedelmiä Itävallasta” (”Obst aus Österreich”).

| — | Vasikanlihan mainoskampanja toteutettiin teemalla ”Itävaltalaista naudanlihaa – aina herkullista” (”Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück”). |
| --- | --- |

—

Vasikanlihan mainoskampanja toteutettiin teemalla ”Itävaltalaista naudanlihaa – aina herkullista” (”Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück”).

| — | Sianlihaa mainostettiin teemalla ”Sianlihaa Itävallasta – tiedät, mitä syöt” (”Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst”). |
| --- | --- |

—

Sianlihaa mainostettiin teemalla ”Sianlihaa Itävallasta – tiedät, mitä syöt” (”Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst”).

| — | Juustoa mainostettiin teemalla ”Typisch Österreich, Käse mit Charakter”. |
| --- | --- |

—

Juustoa mainostettiin teemalla ”Typisch Österreich, Käse mit Charakter”.

| (85) | Vuoden 1996 vuosiraportissa tiivistettiin AMAn tehtävät seuraavanlaisesti: ”saada kotimaiset kuluttajat vakuuttuneiksi itävaltalaisten tuotteiden eduista huolimatta laajenevasta eurooppalaisesta elintarvikevalikoimasta” (”die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Sen jälkeen todetaan seuraavaa: ”Se, että itävaltalaiset tuotteet opittaisiin asettamaan etusijalle, on huomattava tekijä pyrittäessä säilyttämään omien maataloustuotteidemme markkinaosuus”. (”Diese Kultivierung der ”Präferenz für Osterreich” ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). Mainitun raportin mukaan AMA Marketingin ja kansallisten tuottajien välinen yhteistyö oli niin menestyksekästä, että ulkomaiset maidon- ja vointuottajat tuskin lainkaan pääsivät Itävallan markkinoille (30). |
| --- | --- |

(85)

Vuoden 1996 vuosiraportissa tiivistettiin AMAn tehtävät seuraavanlaisesti: ”saada kotimaiset kuluttajat vakuuttuneiksi itävaltalaisten tuotteiden eduista huolimatta laajenevasta eurooppalaisesta elintarvikevalikoimasta” (”die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Sen jälkeen todetaan seuraavaa: ”Se, että itävaltalaiset tuotteet opittaisiin asettamaan etusijalle, on huomattava tekijä pyrittäessä säilyttämään omien maataloustuotteidemme markkinaosuus”. (”Diese Kultivierung der ”Präferenz für Osterreich” ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). Mainitun raportin mukaan AMA Marketingin ja kansallisten tuottajien välinen yhteistyö oli niin menestyksekästä, että ulkomaiset maidon- ja vointuottajat tuskin lainkaan pääsivät Itävallan markkinoille (30).

1996

29

30

| (86) | Raportin viimeisessä luvussa nimeltään ”Isänmaanrakkaus kunniassa kaupankäynnissä ja kuluttajien silmissä” (”Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt”) todetaan, että kansallisten tuotteiden korkea markkinaosuus suhteessa muiden EU-tuotteiden mukanaan tuomaan kilpailuun oli turvattu (31). Raportissa mainitaan kampanjassa mukana olleet yritykset (vähittäiskauppiaat) (32) ja korostetaan, että punavalkoisen logon käytön yhteydessä tuotiin esille itävaltalaisista elintarvikkeista kuluttajille koituvia etuja. |
| --- | --- |

(86)

Raportin viimeisessä luvussa nimeltään ”Isänmaanrakkaus kunniassa kaupankäynnissä ja kuluttajien silmissä” (”Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt”) todetaan, että kansallisten tuotteiden korkea markkinaosuus suhteessa muiden EU-tuotteiden mukanaan tuomaan kilpailuun oli turvattu (31). Raportissa mainitaan kampanjassa mukana olleet yritykset (vähittäiskauppiaat) (32) ja korostetaan, että punavalkoisen logon käytön yhteydessä tuotiin esille itävaltalaisista elintarvikkeista kuluttajille koituvia etuja.

31

32

| (87) | Vuonna 1996 toteutetuista kampanjoista ja toimista voidaan mainita seuraavat esimerkkeinä:






  a) | Raportissa mainitaan kampanja ”Meidän voitamme ei voi korvata” (”Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden”) (33). |
| --- | --- | --- |

(87)

Vuonna 1996 toteutetuista kampanjoista ja toimista voidaan mainita seuraavat esimerkkeinä:

a)

Raportissa mainitaan kampanja ”Meidän voitamme ei voi korvata” (”Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden”) (33).

33

| b) | Vuosiraportissa mainitaan myös seuraavat kotimaiseen lihaan liittyvät kampanjat: ”Itävallan paras resepti” (”Österreichs bestes Rezept”), ”Naudanlihaa Itävallasta” (”Rindfleisch aus Österreich”) (34). Materiaalin levinneisyys vaikuttaa olleen laaja. Vuosiraportin mukaan esitteestä ”Vasikanlihaa Itävallasta” (”Kalbfleisch aus Österreich”) otettiin 400 000 kopiota ja esitteestä ”Mitä olet koskaan halunnut tietää lihasta” (”Alles über Fleisch”) 800 000 kopiota (35). |
| --- | --- |

b)

Vuosiraportissa mainitaan myös seuraavat kotimaiseen lihaan liittyvät kampanjat: ”Itävallan paras resepti” (”Österreichs bestes Rezept”), ”Naudanlihaa Itävallasta” (”Rindfleisch aus Österreich”) (34). Materiaalin levinneisyys vaikuttaa olleen laaja. Vuosiraportin mukaan esitteestä ”Vasikanlihaa Itävallasta” (”Kalbfleisch aus Österreich”) otettiin 400 000 kopiota ja esitteestä ”Mitä olet koskaan halunnut tietää lihasta” (”Alles über Fleisch”) 800 000 kopiota (35).

34

35

| (88) | Raportissa mainitaan myös kampanjat, joissa alkuperää ei mainita, kuten ”Maitoa – valkoista energiaa” (36) tai kouluissa iskulauseella ”Vastustamaton omena” (”Der unbesiegbare Apfel”) toteutettu kampanja (37). Viimeksi mainitussa ei viitata tavaramerkkeihin eikä tuotteen alkuperään vaan ainoastaan hedelmien yleisiin ominaisuuksiin (ravintoaineet, energia, vitamiinit ja kivennäisaineet). |
| --- | --- |

(88)

Raportissa mainitaan myös kampanjat, joissa alkuperää ei mainita, kuten ”Maitoa – valkoista energiaa” (36) tai kouluissa iskulauseella ”Vastustamaton omena” (”Der unbesiegbare Apfel”) toteutettu kampanja (37). Viimeksi mainitussa ei viitata tavaramerkkeihin eikä tuotteen alkuperään vaan ainoastaan hedelmien yleisiin ominaisuuksiin (ravintoaineet, energia, vitamiinit ja kivennäisaineet).

36

37

| (89) | Vuoden 1997 vuosikertomuksessa todetaan, että AMAn toimenpiteillä on onnistuttu ”rakentamaan esteitä muiden EU-tuotteiden maahantulolle” ja mainitaan esimerkkinä jogurtti, jossa kansalliset tuottajat onnistuivat voittamaan takaisin 15 prosentin markkinaosuuden ulkomaisilta tuottajilta (38). |
| --- | --- |

(89)

Vuoden 1997 vuosikertomuksessa todetaan, että AMAn toimenpiteillä on onnistuttu ”rakentamaan esteitä muiden EU-tuotteiden maahantulolle” ja mainitaan esimerkkinä jogurtti, jossa kansalliset tuottajat onnistuivat voittamaan takaisin 15 prosentin markkinaosuuden ulkomaisilta tuottajilta (38).

1997

38

| (90) | Vuonna 1999 osassa mainonnasta viitataan tiettyihin yrityksiin (esimerkiksi eräässä itävaltalaisista juustoista kertovassa painetussa mainoksessa mainitaan juustontuottaja [...] (39) ja itävaltalaisista kananmunista kertovassa mainoksessa mainitaan elintarvikealan vähittäisyritys [...] (40)). |
| --- | --- |

(90)

Vuonna 1999 osassa mainonnasta viitataan tiettyihin yrityksiin (esimerkiksi eräässä itävaltalaisista juustoista kertovassa painetussa mainoksessa mainitaan juustontuottaja [...] (39) ja itävaltalaisista kananmunista kertovassa mainoksessa mainitaan elintarvikealan vähittäisyritys [...] (40)).

1999

39

40

| (91) | AMAn laatumerkillä varustetussa jogurttimainoksessa mainittiin seuraava teksti ”Jogurttia Itävallasta” (41). |
| --- | --- |

(91)

AMAn laatumerkillä varustetussa jogurttimainoksessa mainittiin seuraava teksti ”Jogurttia Itävallasta” (41).

41

| (92) | Vuosien 1997, 1998 ja 1999 raporteissa mainitaan edellä kuvattujen kaltaisia kampanjoita ja iskulauseita. |
| --- | --- |

(92)

Vuosien 1997, 1998 ja 1999 raporteissa mainitaan edellä kuvattujen kaltaisia kampanjoita ja iskulauseita.

| (93) | Vuosien 2000 ja 2001 vuosiraporteissa viitataan seuraavanlaisiin kampanjoihin:






  a) | Maitoon liittyvä mainonta (”Frische Milch hat's in sich”) (42) |
| --- | --- | --- |

(93)

Vuosien 2000 ja 2001 vuosiraporteissa viitataan seuraavanlaisiin kampanjoihin:

2000

2001

a)

Maitoon liittyvä mainonta (”Frische Milch hat's in sich”) (42)

42

| b) | Koulumaitokampanja (43) |
| --- | --- |

b)

Koulumaitokampanja (43)

43

| c) | Kampanja ”Nuoriso 2000” (Jugend 2000) (44) |
| --- | --- |

c)

Kampanja ”Nuoriso 2000” (Jugend 2000) (44)

44

| d) | Esite yli 50-vuotiaille (45) |
| --- | --- |

d)

Esite yli 50-vuotiaille (45)

45

4.1.3   MAINONTATOIMENPITEET ITÄVALLAN ULKOPUOLELLA

| (94) | Mainontatoimenpiteiden tarkoituksena oli tiedottaa kuluttajille ja ammattilaisille itävaltalaisten tuotteiden tarjonnasta – tuotteiden mausta ja käytöstä ruoanlaitossa – ja kannustaa heitä kokeilemaan (ensimmäistä kertaa) näitä tuotteita. |
| --- | --- |

(94)

Mainontatoimenpiteiden tarkoituksena oli tiedottaa kuluttajille ja ammattilaisille itävaltalaisten tuotteiden tarjonnasta – tuotteiden mausta ja käytöstä ruoanlaitossa – ja kannustaa heitä kokeilemaan (ensimmäistä kertaa) näitä tuotteita.

| (95) | Mainoskampanjat koostuivat tiedotusvälineissä esitetyistä mainoksista, esitteistä ja lehtisistä, mainoslahjoista, tuotteiden testaamisesta ja suoramarkkinoinnista sähköpostitse. |
| --- | --- |

(95)

Mainoskampanjat koostuivat tiedotusvälineissä esitetyistä mainoksista, esitteistä ja lehtisistä, mainoslahjoista, tuotteiden testaamisesta ja suoramarkkinoinnista sähköpostitse.

| (96) | Itävaltalaisia tuotteita mainostettiin myös Itävallan ruokaviikoilla ja kansainvälisillä messuilla EU-maissa Itävallan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(96)

Itävaltalaisia tuotteita mainostettiin myös Itävallan ruokaviikoilla ja kansainvälisillä messuilla EU-maissa Itävallan ulkopuolella.

| (97) | Itävallan viranomaisten mukaan edellä mainitut ajanjaksolla 2002–2008 perityt maksut eivät johtaneet syrjivään vaikutukseen EY:n perustamissopimuksen 90 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 110 artikla) tarkoitetulla tavalla. Erityisesti viranomaisten mukaan ei ole viitteitä siitä, jos itävaltalaista alkuperää olevia tuotteita pidettiin kaupan Itävallan ulkopuolella, ne eivät voineet hyötyä toimenpiteestä samassa määrin kuin Itävallassa kaupan pidetyt tuotteet. |
| --- | --- |

(97)

Itävallan viranomaisten mukaan edellä mainitut ajanjaksolla 2002–2008 perityt maksut eivät johtaneet syrjivään vaikutukseen EY:n perustamissopimuksen 90 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 110 artikla) tarkoitetulla tavalla. Erityisesti viranomaisten mukaan ei ole viitteitä siitä, jos itävaltalaista alkuperää olevia tuotteita pidettiin kaupan Itävallan ulkopuolella, ne eivät voineet hyötyä toimenpiteestä samassa määrin kuin Itävallassa kaupan pidetyt tuotteet.

4.2   VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN

VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN

| (98) | AMAn laatu- ja luomumerkkien osalta voidaan todeta, että tukea myönnettiin laadunvarmistusjärjestelmien kehittämiseen (tutkimukset tuotannon laadun yleisestä parantamisesta, laadunvarmistusta koskevien asiakirjojen laatiminen ja jakaminen, asiaan liittyvien tietojärjestelmien kehittäminen AMA Marketingissa), laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin (ulkoisten tahojen paikalla tekemät tarkastukset ja laboratorioanalyysit). Lisenssinhaltijat maksoivat itse kaikki rutiininomaiset laaduntarkastukset. |
| --- | --- |

(98)

AMAn laatu- ja luomumerkkien osalta voidaan todeta, että tukea myönnettiin laadunvarmistusjärjestelmien kehittämiseen (tutkimukset tuotannon laadun yleisestä parantamisesta, laadunvarmistusta koskevien asiakirjojen laatiminen ja jakaminen, asiaan liittyvien tietojärjestelmien kehittäminen AMA Marketingissa), laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin (ulkoisten tahojen paikalla tekemät tarkastukset ja laboratorioanalyysit). Lisenssinhaltijat maksoivat itse kaikki rutiininomaiset laaduntarkastukset.

| (99) | Lisäksi ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa mainitaan toimenpide, joka koskee ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi ajanjakson 1995–1999 vuosiraporteissa mainitaan toimenpide, joka koskee ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönottoa.

4.3   TEKNISEN AVUN TOIMENPITEET

TEKNISEN AVUN TOIMENPITEET

4.3.1   TEKNINEN APU LAATU- JA LUOMUMERKKEIHIN

| (100) | Tukea myönnettiin yleisiin tiedotushankkeisiin, PR-toimiin yleisluonteisen tiedon jakamiseksi merkeistä sekä kilpailuihin, joita järjestettiin laatumerkkien edistämiseksi (Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Tukea myönnettiin yleisiin tiedotushankkeisiin, PR-toimiin yleisluonteisen tiedon jakamiseksi merkeistä sekä kilpailuihin, joita järjestettiin laatumerkkien edistämiseksi (Gewinnspiele).

| (101) | Tukikelpoisia kustannuksia olivat kustannukset, joita aiheutui tiedotuskokousten järjestämisestä ja lehtisten, katalogien, uutislehtien ja verkkojulkaisujen tuottamisesta. |
| --- | --- |

(101)

Tukikelpoisia kustannuksia olivat kustannukset, joita aiheutui tiedotuskokousten järjestämisestä ja lehtisten, katalogien, uutislehtien ja verkkojulkaisujen tuottamisesta.

| (102) | Tavoitteena oli antaa kuluttajille yleistä asiatietoa AMAn laatu- ja luomumerkkiohjelmasta, kuten laatumerkkiohjelman laatupainotteisuus, merkkien sisältö ja tarkastusjärjestelmät. |
| --- | --- |

(102)

Tavoitteena oli antaa kuluttajille yleistä asiatietoa AMAn laatu- ja luomumerkkiohjelmasta, kuten laatumerkkiohjelman laatupainotteisuus, merkkien sisältö ja tarkastusjärjestelmät.

| (103) | Itävallan viranomaisten antamien tietojen mukaan edellä mainitut toimenpiteet eivät liittyneet erityisiin tuoteryhmiin eivätkä ne houkutelleet kuluttajia ostamaan jotain tiettyä tuotetta. |
| --- | --- |

(103)

Itävallan viranomaisten antamien tietojen mukaan edellä mainitut toimenpiteet eivät liittyneet erityisiin tuoteryhmiin eivätkä ne houkutelleet kuluttajia ostamaan jotain tiettyä tuotetta.

4.3.2   TUOTTEITA KOSKEVIA YLEISLUONTEISIA TIETOJA, MYÖS MARKKINATUTKIMUSTA, KOSKEVA TEKNINEN APU

| (104) | Vuosiraporttien mukaan tukea myönnettiin vuosina 1995–1999 yleisiin tiedotus- ja PR-toimiin, messujen järjestämiseen ja messuille osallistumiseen sekä markkinatutkimukseen. |
| --- | --- |

(104)

Vuosiraporttien mukaan tukea myönnettiin vuosina 1995–1999 yleisiin tiedotus- ja PR-toimiin, messujen järjestämiseen ja messuille osallistumiseen sekä markkinatutkimukseen.

| (105) | Tukea saavien yleisten tiedotus- ja PR-toimien tarkoituksena oli esitellä elintarvikkeiden yleisiä ominaisuuksia sekä käsitellä yleisesti kiinnostavia huolenaiheita, esimeriksi tarjota neuvontaa ja tiedotusta, jos puhkeaa elintarvikeskandaaleita. PR-toimiin sisältyi myös viestintäperustan parantaminen tiedotusvälineissä ja käytetyissä kanavissa, kuten lehdistötiedotteet, lehdistötilaisuudet, lehdistöpalvelu, uutislehdet, avoimien ovien päivät ja lobbaus. |
| --- | --- |

(105)

Tukea saavien yleisten tiedotus- ja PR-toimien tarkoituksena oli esitellä elintarvikkeiden yleisiä ominaisuuksia sekä käsitellä yleisesti kiinnostavia huolenaiheita, esimeriksi tarjota neuvontaa ja tiedotusta, jos puhkeaa elintarvikeskandaaleita. PR-toimiin sisältyi myös viestintäperustan parantaminen tiedotusvälineissä ja käytetyissä kanavissa, kuten lehdistötiedotteet, lehdistötilaisuudet, lehdistöpalvelu, uutislehdet, avoimien ovien päivät ja lobbaus.

| (106) | Tukea myönnettiin myös kilpailujen, konferenssien, seminaarien ja työpajojen kaltaisten tapahtumien järjestämiseen Itävallassa sekä Itävalta-viikoilla ja messuilla muissa EU-maissa. |
| --- | --- |

(106)

Tukea myönnettiin myös kilpailujen, konferenssien, seminaarien ja työpajojen kaltaisten tapahtumien järjestämiseen Itävallassa sekä Itävalta-viikoilla ja messuilla muissa EU-maissa.

| (107) | Tukea markkinatutkimukseen myönnettiin tutkimusten valmisteluun (tutkimukset koskivat yleistä elintarvikemarkkinatietoa, markkinoiden kehittymistä, kuluttajien käyttäytymistä sekä trendejä asianomaisten maataloustuotteiden myynnissä ja myynnin analysointia). |
| --- | --- |

(107)

Tukea markkinatutkimukseen myönnettiin tutkimusten valmisteluun (tutkimukset koskivat yleistä elintarvikemarkkinatietoa, markkinoiden kehittymistä, kuluttajien käyttäytymistä sekä trendejä asianomaisten maataloustuotteiden myynnissä ja myynnin analysointia).

5.   TUKI-INTENSITEETIT

TUKI-INTENSITEETIT

| (108) | Tuki kattoi 100 prosenttia AMAn markkinointitoimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(108)

Tuki kattoi 100 prosenttia AMAn markkinointitoimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista.

| (109) | Itävallan viranomaisten esittämien tietojen mukaan laatutuotteisiin sekä laatu- ja luomutuotteiden tekniseen apuun ei koskaan myönnetty tukea yli 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(109)

Itävallan viranomaisten esittämien tietojen mukaan laatutuotteisiin sekä laatu- ja luomutuotteiden tekniseen apuun ei koskaan myönnetty tukea yli 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla.

| (110) | Itävallan viranomaiset vahvistivat, että laatumerkin käyttöä koskevien tarkastustoimenpiteiden tuki lakkautettiin vuoteen 2009 mennessä. |
| --- | --- |

(110)

Itävallan viranomaiset vahvistivat, että laatumerkin käyttöä koskevien tarkastustoimenpiteiden tuki lakkautettiin vuoteen 2009 mennessä.

6.   ARVIOINTI TUESTA

ARVIOINTI TUESTA

6.1   ONKO TOIMENPIDE TUKEA?

ONKO TOIMENPIDE TUKEA?

| (111) | Valtiontuen kieltävää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, jos jäsenvaltio myöntää tuen taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetään tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(111)

Valtiontuen kieltävää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, jos jäsenvaltio myöntää tuen taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetään tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   JÄSENVALTION MYÖNTÄMÄ TAI VALTION VAROISTA MAKSETTU TUKI

| (112) | Siltä osin kuin kyseessä on varojen luokittelu valion varoiksi, ei tarvitse erotella tapauksia, joissa tuen maksaa suoraan valtio ja joissa sen maksavat valtion kyseiseen tarkoitukseen nimeämät tai perustamat julkiset tai yksityiset elimet (46). |
| --- | --- |

(112)

Siltä osin kuin kyseessä on varojen luokittelu valion varoiksi, ei tarvitse erotella tapauksia, joissa tuen maksaa suoraan valtio ja joissa sen maksavat valtion kyseiseen tarkoitukseen nimeämät tai perustamat julkiset tai yksityiset elimet (46).

46

| (113) | Komissio panee merkille, että käsiteltävänä olevassa asiassa tukea ei myönnä suoraan valtio vaan AMA, joka on lainsäädännöllä perustettu ja valtion määräysvallassa oleva välittävä elin (ks. johdanto-osan 49 kappale). AMA hallinnoi AMA Marketingia ja omistaa sen kokonaan, minkä perusteella voidaan olettaa, että sillä on ratkaiseva vaikutusvalta AMA Marketingissa. Sen vuoksi AMAa ja AMA Marketingia arvioidaan tässä jaksossa yhdessä. Näin ollen on tarkasteltava, voidaanko AMAn keräämiä maksuja pitää valtion varoina, jotka ovat seurausta valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(113)

Komissio panee merkille, että käsiteltävänä olevassa asiassa tukea ei myönnä suoraan valtio vaan AMA, joka on lainsäädännöllä perustettu ja valtion määräysvallassa oleva välittävä elin (ks. johdanto-osan 49 kappale). AMA hallinnoi AMA Marketingia ja omistaa sen kokonaan, minkä perusteella voidaan olettaa, että sillä on ratkaiseva vaikutusvalta AMA Marketingissa. Sen vuoksi AMAa ja AMA Marketingia arvioidaan tässä jaksossa yhdessä. Näin ollen on tarkasteltava, voidaanko AMAn keräämiä maksuja pitää valtion varoina, jotka ovat seurausta valtion toiminnasta.

| (114) | AMA ja AMA Marketing on perustettu lainsäädännöllä. Valtio määrittää kyseisten elinten tavoitteet (AMA-perussäädöksen 2 §), hallintorakenteen (AMA-perussäädöksen 4–17 §) ja hallituksen koostumuksen (ks. myös johdanto-osan 118 kappale). Näin ollen kyseiset elimet ovat valtion määräysvallassa. Niiden markkinointitoimet rahoitetaan veronluonteisilla maksuilla (ks. johdanto-osan 49 ja 53 kappale) (47). AMA-perussäädöksessä (21a §:n 1 momentti) määritellään, mihin kerättyjä maksuja käytetään. AMAa valvovat valtion instituutiot, kuten Itävallan valtiontalouden tarkastusvirasto (48). Lisäksi AMA-perusäädöksen 29 §:ssä todetaan, että hallinnollisia menettelyjä suorittaessaan AMA soveltaa lakia yleisestä hallinnollisesta menettelystä (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

AMA ja AMA Marketing on perustettu lainsäädännöllä. Valtio määrittää kyseisten elinten tavoitteet (AMA-perussäädöksen 2 §), hallintorakenteen (AMA-perussäädöksen 4–17 §) ja hallituksen koostumuksen (ks. myös johdanto-osan 118 kappale). Näin ollen kyseiset elimet ovat valtion määräysvallassa. Niiden markkinointitoimet rahoitetaan veronluonteisilla maksuilla (ks. johdanto-osan 49 ja 53 kappale) (47). AMA-perussäädöksessä (21a §:n 1 momentti) määritellään, mihin kerättyjä maksuja käytetään. AMAa valvovat valtion instituutiot, kuten Itävallan valtiontalouden tarkastusvirasto (48). Lisäksi AMA-perusäädöksen 29 §:ssä todetaan, että hallinnollisia menettelyjä suorittaessaan AMA soveltaa lakia yleisestä hallinnollisesta menettelystä (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

| (115) | AMAn päätöksistä voidaan esittää kanne liittovaltion hallintotuomioistuimessa (Bundesverwaltungsgericht) (49). AMA-perussäädöksen vuoden 2004 version mukaan AMAn päätökset voidaan riitauttaa maa- ja metsätalousministeriössä. |
| --- | --- |

(115)

AMAn päätöksistä voidaan esittää kanne liittovaltion hallintotuomioistuimessa (Bundesverwaltungsgericht) (49). AMA-perussäädöksen vuoden 2004 version mukaan AMAn päätökset voidaan riitauttaa maa- ja metsätalousministeriössä.

49

| (116) | AMA-perussäädöksen mukaisen rahoitusosuuden keruu kuuluu AMAn toimivaltaan. AMAlla on toimivalta tarkastaa toimitiloja ja maatalousaloja sekä pyytää yrityksiltä, joiden on tämä maksu maksettava, selvityksiä tai todisteita (50). Piirihallintoviranomainen (Bezirksverwaltungsbehörde) voi määrätä AMA-perussäädöksen rikkomisesta enintään 3 630 euron suuruisen sakon (51). Pyrkimys kiertää AMA-sääntöjä on myös rangaistava teko. Jos sakkoa ei makseta, voidaan määrätä enintään kuuden viikon vankeusrangaistus (52). |
| --- | --- |

(116)

AMA-perussäädöksen mukaisen rahoitusosuuden keruu kuuluu AMAn toimivaltaan. AMAlla on toimivalta tarkastaa toimitiloja ja maatalousaloja sekä pyytää yrityksiltä, joiden on tämä maksu maksettava, selvityksiä tai todisteita (50). Piirihallintoviranomainen (Bezirksverwaltungsbehörde) voi määrätä AMA-perussäädöksen rikkomisesta enintään 3 630 euron suuruisen sakon (51). Pyrkimys kiertää AMA-sääntöjä on myös rangaistava teko. Jos sakkoa ei makseta, voidaan määrätä enintään kuuden viikon vankeusrangaistus (52).

50

51

52

| (117) | Itävallan viranomaisten mukaan maksun tarkoitus, soveltamisala ja enimmäismäärä määritellään AMA-perussäädöksessä (53). Maksun konkreettisen tason määrittää AMAn hallitus (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). AMAn hallitus määrittää maksun konkreettisen tason kunkin tuotteen markkinatilanteen, myynnin kehittymisen, Itävallan tuottajien ja ulkomaisten tuottajien tulotilanteen sekä markkinointitoimenpiteiden tarpeen ja aiheellisuuden perusteella (54). |
| --- | --- |

(117)

Itävallan viranomaisten mukaan maksun tarkoitus, soveltamisala ja enimmäismäärä määritellään AMA-perussäädöksessä (53). Maksun konkreettisen tason määrittää AMAn hallitus (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). AMAn hallitus määrittää maksun konkreettisen tason kunkin tuotteen markkinatilanteen, myynnin kehittymisen, Itävallan tuottajien ja ulkomaisten tuottajien tulotilanteen sekä markkinointitoimenpiteiden tarpeen ja aiheellisuuden perusteella (54).

53

54

| (118) | AMAn hallitus koostuu neljästä henkilöstä, jotka edustavat Itävallan maatalouskamaria (Landwirtschaftskammer Österreich), Itävallan liittovaltion työkamaria (Bundesarbeitskammer), Itävallan talouskamaria (Wirtschaftskammer Österreich) ja Itävallan keskusammattijärjestöä (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

AMAn hallitus koostuu neljästä henkilöstä, jotka edustavat Itävallan maatalouskamaria (Landwirtschaftskammer Österreich), Itävallan liittovaltion työkamaria (Bundesarbeitskammer), Itävallan talouskamaria (Wirtschaftskammer Österreich) ja Itävallan keskusammattijärjestöä (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

55

| (119) | Aloituspäätöksessä komissio tarkasti, sovelletaanko Pearle-oikeuskäytäntöä tarkasteltavana olevaan asiaan. Tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2004 asiassa Pearle (56) antamassaan tuomiossa, että välittävän elimen kaikilta jonkin kaupallisen alan yrityksiltä perimiä pakollisia maksuja ei katsota valtion varoiksi, jos seuraavat neljä kumulatiivista edellytystä täyttyvät:






  — | jonkin kaupallisen alan yrityksiä ja työntekijöitä edustava toimialajärjestö hyväksyy kyseisen toimenpiteen, eikä sitä käytetä välineenä valtion hyväksymän politiikan toteuttamiseksi, |
| --- | --- | --- |

(119)

Aloituspäätöksessä komissio tarkasti, sovelletaanko Pearle-oikeuskäytäntöä tarkasteltavana olevaan asiaan. Tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2004 asiassa Pearle (56) antamassaan tuomiossa, että välittävän elimen kaikilta jonkin kaupallisen alan yrityksiltä perimiä pakollisia maksuja ei katsota valtion varoiksi, jos seuraavat neljä kumulatiivista edellytystä täyttyvät:

56

—

jonkin kaupallisen alan yrityksiä ja työntekijöitä edustava toimialajärjestö hyväksyy kyseisen toimenpiteen, eikä sitä käytetä välineenä valtion hyväksymän politiikan toteuttamiseksi,

| — | näin hyväksytyt tavoitteet rahoitetaan kokonaisuudessaan alan yritysten maksamilla rahoitusosuuksilla, |
| --- | --- |

—

näin hyväksytyt tavoitteet rahoitetaan kokonaisuudessaan alan yritysten maksamilla rahoitusosuuksilla,

| — | työnantajien ja työntekijöiden edustajat päättävät rahoitustavasta ja rahoitusosuuksien prosenttiosuudesta tai suuruudesta kyseisen kaupallisen alan toimialajärjestössä valtion puuttumatta asiaan, |
| --- | --- |

—

työnantajien ja työntekijöiden edustajat päättävät rahoitustavasta ja rahoitusosuuksien prosenttiosuudesta tai suuruudesta kyseisen kaupallisen alan toimialajärjestössä valtion puuttumatta asiaan,

| — | rahoitusosuudet on pakko käyttää toimenpiteen rahoittamiseen ilman valtion mahdollisuutta puuttua asiaan. |
| --- | --- |

—

rahoitusosuudet on pakko käyttää toimenpiteen rahoittamiseen ilman valtion mahdollisuutta puuttua asiaan.

| (120) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, ettei kyseinen järjestelmä täytä kaikkia näitä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(120)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, ettei kyseinen järjestelmä täytä kaikkia näitä edellytyksiä.

| (121) | Ensimmäisen edellytyksen osalta on todettava, että markkinointitoimenpiteiden rahoituksen hallinnointia ei hoida alaa edustava toimialajärjestö vaan AMA Marketing, joka on valtion perustama ja määräysvallassa oleva julkinen yhteisö (ks. johdanto-osan 49 kappale ja AMA-perussäädöksen 3 §). |
| --- | --- |

(121)

Ensimmäisen edellytyksen osalta on todettava, että markkinointitoimenpiteiden rahoituksen hallinnointia ei hoida alaa edustava toimialajärjestö vaan AMA Marketing, joka on valtion perustama ja määräysvallassa oleva julkinen yhteisö (ks. johdanto-osan 49 kappale ja AMA-perussäädöksen 3 §).

| (122) | Kolmannen edellytyksen suhteen voidaan todeta, että maksu ja rahoitusosuuksien enimmäismäärä määritetään lailla (eli AMA-perussäädöksellä) ja että maksun kerää valtion määräysvallassa oleva yhteisö, ei kaupallisen alan toimialajärjestö. Lisäksi AMA-perussäädöksen mukaan maksu on pakollinen (ks. johdanto-osan 53 kappale). Nämä osatekijät osoittavat valtion toimia tuen rahoitusmenetelmän osalta. |
| --- | --- |

(122)

Kolmannen edellytyksen suhteen voidaan todeta, että maksu ja rahoitusosuuksien enimmäismäärä määritetään lailla (eli AMA-perussäädöksellä) ja että maksun kerää valtion määräysvallassa oleva yhteisö, ei kaupallisen alan toimialajärjestö. Lisäksi AMA-perussäädöksen mukaan maksu on pakollinen (ks. johdanto-osan 53 kappale). Nämä osatekijät osoittavat valtion toimia tuen rahoitusmenetelmän osalta.

| (123) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva asia poikkeaa niistä edellytyksistä, joiden mukaisesti rahoitusosuuksien, joita arvioitiin tuomioistuimen asiassa Pearle antamassa tuomiossa, ei katsottu olevan valtion varoja. |
| --- | --- |

(123)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva asia poikkeaa niistä edellytyksistä, joiden mukaisesti rahoitusosuuksien, joita arvioitiin tuomioistuimen asiassa Pearle antamassa tuomiossa, ei katsottu olevan valtion varoja.

| (124) | Tuomioistuin vastasi 30 päivänä toukokuuta 2013 asiassa Doux Élevage ennakkoratkaisukysymykseen, joka koski valtion varojen käsitteen tulkintaa (57). |
| --- | --- |

(124)

Tuomioistuin vastasi 30 päivänä toukokuuta 2013 asiassa Doux Élevage ennakkoratkaisukysymykseen, joka koski valtion varojen käsitteen tulkintaa (57).

57

| (125) | Tuomiossaan tuomioistuin katsoi, että jos kansallinen viranomainen tekee päätöksen, jolla kansallisen viranomaisen hyväksymän toimialajärjestön piiriin kuuluva sopimus laajennetaan koskemaan kaikkia maatalousalalla työskenteleviä, ja sopimuksella otetaan käyttöön rahoitusosuus, jotta viestintään, myynninedistämiseen, ulkosuhteisiin, laadunvarmistamiseen, tutkimukseen ja asianomaisen alan intressien suojaamiseen liittyvät toimenpiteet voidaan toteuttaa, ja täten tehdään rahoitusosuudesta yleisesti ottaen pakollinen, kyseessä ei ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(125)

Tuomiossaan tuomioistuin katsoi, että jos kansallinen viranomainen tekee päätöksen, jolla kansallisen viranomaisen hyväksymän toimialajärjestön piiriin kuuluva sopimus laajennetaan koskemaan kaikkia maatalousalalla työskenteleviä, ja sopimuksella otetaan käyttöön rahoitusosuus, jotta viestintään, myynninedistämiseen, ulkosuhteisiin, laadunvarmistamiseen, tutkimukseen ja asianomaisen alan intressien suojaamiseen liittyvät toimenpiteet voidaan toteuttaa, ja täten tehdään rahoitusosuudesta yleisesti ottaen pakollinen, kyseessä ei ole valtiontuki.

| (126) | Tuomiossaan tuomioistuin katsoi, että kyseessä olevat rahoitusosuudet olivat peräisin yksityisiltä talouden toimijoilta, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa asianomaisilla markkinoilla, minkä vuoksi mekanismi ei merkinnyt valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. Kyseisten maksujen maksamisesta saatavat varat eivät kulkeneet valtion budjetin kautta tai muun julkisyhteisön kautta eikä valtio luopunut minkäänlaisista varoista (kuten esimerkiksi veroista tai maksuista), jotka olisi kansallisen lainsäädännön mukaan pitänyt maksaa valtion kassaan. |
| --- | --- |

(126)

Tuomiossaan tuomioistuin katsoi, että kyseessä olevat rahoitusosuudet olivat peräisin yksityisiltä talouden toimijoilta, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa asianomaisilla markkinoilla, minkä vuoksi mekanismi ei merkinnyt valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. Kyseisten maksujen maksamisesta saatavat varat eivät kulkeneet valtion budjetin kautta tai muun julkisyhteisön kautta eikä valtio luopunut minkäänlaisista varoista (kuten esimerkiksi veroista tai maksuista), jotka olisi kansallisen lainsäädännön mukaan pitänyt maksaa valtion kassaan.

| (127) | Toisin kuin mainittu asia, käsiteltävänä oleva asia ei koske toimialanjärjestön kollektiivisesti käyttöönottamia (vapaaehtoisia) rahoitusosuuksia. Kuten edellä johdanto-osan 53 kappaleessa osoitetaan, itävaltalaiset maatalous- ja elintarvikealan yritykset maksavat pakollisia AMA-perussäädöksellä käyttöönotettuja maksuja. Maksut eivät näin ollen ole luonteeltaan yksityisiä vaan valtion säädöksellä pakolliseksi asettamia. |
| --- | --- |

(127)

Toisin kuin mainittu asia, käsiteltävänä oleva asia ei koske toimialanjärjestön kollektiivisesti käyttöönottamia (vapaaehtoisia) rahoitusosuuksia. Kuten edellä johdanto-osan 53 kappaleessa osoitetaan, itävaltalaiset maatalous- ja elintarvikealan yritykset maksavat pakollisia AMA-perussäädöksellä käyttöönotettuja maksuja. Maksut eivät näin ollen ole luonteeltaan yksityisiä vaan valtion säädöksellä pakolliseksi asettamia.

| (128) | Lisäksi, toisin kuin asiassa Doux Élevage, AMAssa kyseessä eivät ole yksityisten organisaatioiden käyttöönottamat rahoitusosuudet. Kuten edellä johdanto-osan 49–54 kappaleessa osoitetaan, rahoitusosuudet ovat valtion asettamia ja niitä hallinnoi AMA, joka on AMA-perusäädöksellä perustettu ja valtion määräysvallassa oleva julkisoikeudellinen yhteisö. AMAn kokonaan omistama tytäryritys AMA Marketing hallinnoi järjestelmää. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi, toisin kuin asiassa Doux Élevage, AMAssa kyseessä eivät ole yksityisten organisaatioiden käyttöönottamat rahoitusosuudet. Kuten edellä johdanto-osan 49–54 kappaleessa osoitetaan, rahoitusosuudet ovat valtion asettamia ja niitä hallinnoi AMA, joka on AMA-perusäädöksellä perustettu ja valtion määräysvallassa oleva julkisoikeudellinen yhteisö. AMAn kokonaan omistama tytäryritys AMA Marketing hallinnoi järjestelmää.

| (129) | Asiassa Doux Élevage tuomioistuin katsoi, että kyseisten rahoitusosuuksien yksityinen luonne säilyi keskeytyksettä ja etteivät kansalliset viranomaiset itse asiassa voineet käyttää kyseisiä varoja lähinnä tukeakseen tiettyjä yrityksiä. Pikemminkin nimenomaan kyseiset toimialajärjestöt päättivät kyseisten varojen käytöstä, ja varat ohjattiin sitten kokonaan kyseisten järjestöjen määrittämien tavoitteiden täyttämiseen. Kyseiset varat eivät myöskään olleet jatkuvasti valtion valvonnassa eivätkä valtion viranomaisten käytettävissä. |
| --- | --- |

(129)

Asiassa Doux Élevage tuomioistuin katsoi, että kyseisten rahoitusosuuksien yksityinen luonne säilyi keskeytyksettä ja etteivät kansalliset viranomaiset itse asiassa voineet käyttää kyseisiä varoja lähinnä tukeakseen tiettyjä yrityksiä. Pikemminkin nimenomaan kyseiset toimialajärjestöt päättivät kyseisten varojen käytöstä, ja varat ohjattiin sitten kokonaan kyseisten järjestöjen määrittämien tavoitteiden täyttämiseen. Kyseiset varat eivät myöskään olleet jatkuvasti valtion valvonnassa eivätkä valtion viranomaisten käytettävissä.

| (130) | Tosin kuin asiassa Doux Élevage, käsiteltävänä olevassa asiassa tavoitteet, joihin AMA pyrkii, eivät ole näiden varojen käytöstä päättävän yksityisen organisaation asettamia vaan ne asetetaan säädöksessä, jolla kyseistä julkista yhteisöä säännellään (eli AMA-perussäädöksessä, ks. johdanto-osan 54 kappale). |
| --- | --- |

(130)

Tosin kuin asiassa Doux Élevage, käsiteltävänä olevassa asiassa tavoitteet, joihin AMA pyrkii, eivät ole näiden varojen käytöstä päättävän yksityisen organisaation asettamia vaan ne asetetaan säädöksessä, jolla kyseistä julkista yhteisöä säännellään (eli AMA-perussäädöksessä, ks. johdanto-osan 54 kappale).

| (131) | Sen vuoksi edellytykset, joita asiassa Doux Élevage sovellettiin oletukseen yksityisistä varoista, eivät täyty. |
| --- | --- |

(131)

Sen vuoksi edellytykset, joita asiassa Doux Élevage sovellettiin oletukseen yksityisistä varoista, eivät täyty.

| (132) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että AMAn suorittama kyseisten toimenpiteiden rahoitus on valtion toimenpiteistä johtuvaa ja että varat ovat sen vuoksi valtion varoja. |
| --- | --- |

(132)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että AMAn suorittama kyseisten toimenpiteiden rahoitus on valtion toimenpiteistä johtuvaa ja että varat ovat sen vuoksi valtion varoja.

6.1.2   VALIKOIVA ETU

| (133) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tukina pidetään sellaisia toimenpiteitä, jotka muodossa tai toisessa suosivat yrityksiä välittömästi tai välillisesti tai joita on pidettävä sellaisena taloudellisena etuna, jota edunsaajayritys ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (58). Lisäksi tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustuksen kaltaisia (59). Tuomioistuin myös totesi, että tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita suosiva viranomaisen toimenpide katsotaan osoitukseksi vastikkeettoman edun myöntämisestä siinäkin tapauksessa, että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla (60). |
| --- | --- |

(133)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tukina pidetään sellaisia toimenpiteitä, jotka muodossa tai toisessa suosivat yrityksiä välittömästi tai välillisesti tai joita on pidettävä sellaisena taloudellisena etuna, jota edunsaajayritys ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (58). Lisäksi tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustuksen kaltaisia (59). Tuomioistuin myös totesi, että tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita suosiva viranomaisen toimenpide katsotaan osoitukseksi vastikkeettoman edun myöntämisestä siinäkin tapauksessa, että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla (60).

58

59

60

| (134) | Toimenpide hyödyttää maataloustuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä toimivia yrityksiä, myös elintarviketeollisuutta (ks. johdanto-osan 46 kappale), mainonnan, laatutuotteiden tuen ja teknisen tuen välityksellä. |
| --- | --- |

(134)

Toimenpide hyödyttää maataloustuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä toimivia yrityksiä, myös elintarviketeollisuutta (ks. johdanto-osan 46 kappale), mainonnan, laatutuotteiden tuen ja teknisen tuen välityksellä.

| (135) | Tältä osin Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja siitä, keitä edunsaajat olivat ja kuinka paljon edunsaajia oli kussakin markkinointitoimenpiteessä. Itävallan viranomaiset vastasivat tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittaessaan, ettei ole mahdollista yksilöidä kunkin yksittäisen toimenpiteen edunsaajia, sillä järjestelmästä eivät hyötyneet vain logoja käyttävät tuottajat ja vähittäismyyjät vaan myös ne tuottajat, jotka eivät osallistuneet järjestelmään suoraan, ja siten koko ala. Itävalta väitti, että kyseisillä toimenpiteillä lisättiin kuluttajien tietämystä yleisesti ottaen, joten myös niiden tuottajien, jotka eivät osallistuneet järjestelmään, oli nostettava tuotteidensa laatua. |
| --- | --- |

(135)

Tältä osin Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja siitä, keitä edunsaajat olivat ja kuinka paljon edunsaajia oli kussakin markkinointitoimenpiteessä. Itävallan viranomaiset vastasivat tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittaessaan, ettei ole mahdollista yksilöidä kunkin yksittäisen toimenpiteen edunsaajia, sillä järjestelmästä eivät hyötyneet vain logoja käyttävät tuottajat ja vähittäismyyjät vaan myös ne tuottajat, jotka eivät osallistuneet järjestelmään suoraan, ja siten koko ala. Itävalta väitti, että kyseisillä toimenpiteillä lisättiin kuluttajien tietämystä yleisesti ottaen, joten myös niiden tuottajien, jotka eivät osallistuneet järjestelmään, oli nostettava tuotteidensa laatua.

| (136) | Komissio myös pyysi aloituspäätöksessä Itävaltaa selventämään, missä määrin elintarviketeollisuus hyötyi markkinointitoimenpiteistä. Itävallan viranomaiset turvautuivat samaan perusteluun kuin edellä (johdanto-osan 135 kappale). |
| --- | --- |

(136)

Komissio myös pyysi aloituspäätöksessä Itävaltaa selventämään, missä määrin elintarviketeollisuus hyötyi markkinointitoimenpiteistä. Itävallan viranomaiset turvautuivat samaan perusteluun kuin edellä (johdanto-osan 135 kappale).

| (137) | Oikeuskäytännön mukaan (61) toimenpiteen valikoiva luonne säilyy silloinkin, kun toimenpidettä sovelletaan koko alaan (mutta ei muihin aloihin). Itävallan viranomaisten väitteet siitä, että toimenpide on luonteeltaan yleinen, on hylättävä. |
| --- | --- |

(137)

Oikeuskäytännön mukaan (61) toimenpiteen valikoiva luonne säilyy silloinkin, kun toimenpidettä sovelletaan koko alaan (mutta ei muihin aloihin). Itävallan viranomaisten väitteet siitä, että toimenpide on luonteeltaan yleinen, on hylättävä.

61

6.1.3   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

| (138) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (62). Tuki, jota myönnetään unionin sisäiselle kaupalle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (63). |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (62). Tuki, jota myönnetään unionin sisäiselle kaupalle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (63).

62

63

| (139) | Maataloustuotteilla käytävä kauppa oli unionissa huomattavan suurta vuosina 1995–2008. Esimerkiksi vuonna 2004 unionin sisäisessä kaupassa maataloustuotteita tuotiin noin 183 miljardin euron edestä ja vietiin noin 187 miljardin euron edestä, mikä on noin 57 prosenttia maatalouden 324 miljardin euron kokonaistuotannosta (64). |
| --- | --- |

(139)

Maataloustuotteilla käytävä kauppa oli unionissa huomattavan suurta vuosina 1995–2008. Esimerkiksi vuonna 2004 unionin sisäisessä kaupassa maataloustuotteita tuotiin noin 183 miljardin euron edestä ja vietiin noin 187 miljardin euron edestä, mikä on noin 57 prosenttia maatalouden 324 miljardin euron kokonaistuotannosta (64).

64

| (140) | Kun otetaan huomioon maataloustuotteilla kyseisellä ajanjaksolla käyty huomattava unionin sisäinen kauppa, voidaan katsoa, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tälle tuovat vahvistukset myös jotkin AMAn omista lausunnoista sen kyseiseltä ajanjaksolta esittämissä vuosiraporteissa (ks. edellä johdanto-osan 84–90 kappale). Lausunnot osoittavat AMAn olleen selvillä siitä, että markkinointitoimenpiteet olivat omiaan edistämään kotimaista tuotantoa, joka kilpailee muiden jäsenvaltioiden tuotannon kanssa. |
| --- | --- |

(140)

Kun otetaan huomioon maataloustuotteilla kyseisellä ajanjaksolla käyty huomattava unionin sisäinen kauppa, voidaan katsoa, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tälle tuovat vahvistukset myös jotkin AMAn omista lausunnoista sen kyseiseltä ajanjaksolta esittämissä vuosiraporteissa (ks. edellä johdanto-osan 84–90 kappale). Lausunnot osoittavat AMAn olleen selvillä siitä, että markkinointitoimenpiteet olivat omiaan edistämään kotimaista tuotantoa, joka kilpailee muiden jäsenvaltioiden tuotannon kanssa.

| (141) | Edellä esitetyn perusteella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet ovat mainitun artiklan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetyn perusteella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet ovat mainitun artiklan mukaista valtiontukea.

6.2   PÄÄTÖKSEN JA VOIMASSA OLEVAN TUEN AJALLINEN SOVELTAMISALA

PÄÄTÖKSEN JA VOIMASSA OLEVAN TUEN AJALLINEN SOVELTAMISALA

| (142) | Vuoden 2012 aloituspäätös koski ilmoittamattomia AMA-markkinointitoimenpiteitä tukijärjestelmässä NN 34/2000 ja kumotun komission päätöksen NN 34A/2000 soveltamisalaan kuuluneita AMAn toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(142)

Vuoden 2012 aloituspäätös koski ilmoittamattomia AMA-markkinointitoimenpiteitä tukijärjestelmässä NN 34/2000 ja kumotun komission päätöksen NN 34A/2000 soveltamisalaan kuuluneita AMAn toimenpiteitä.

| (143) | Kun otetaan huomioon, että AMA-perussäädöstä ja sen täytäntöönpanomääräyksiä on muutettu lukuisia kertoja, että useita menettelyvaiheita on toteutettu ja että tuki koostuu useista eripituisista toimenpiteistä, on määritettävä toimenpiteiden tarkat aloitus- ja lopetuspäivämäärät ja sen myötä päätöksen ajallinen soveltamisaika. |
| --- | --- |

(143)

Kun otetaan huomioon, että AMA-perussäädöstä ja sen täytäntöönpanomääräyksiä on muutettu lukuisia kertoja, että useita menettelyvaiheita on toteutettu ja että tuki koostuu useista eripituisista toimenpiteistä, on määritettävä toimenpiteiden tarkat aloitus- ja lopetuspäivämäärät ja sen myötä päätöksen ajallinen soveltamisaika.

| (144) | Itävallan viranomaisten mukaan markkinointitoimenpiteitä on sovellettu vuodesta 1994 eli jo ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan 143 tai 144 artiklan mukaisesti (ks. johdanto-osan 34 kappale), eikä niitä voida sen vuoksi pitää voimassa olevana tukena. Sen vuoksi toimenpiteitä tulisi pitää uutena tukena, josta ei ilmoitettu, liittymispäivämäärästä eli 1 päivästä tammikuuta 1995. Kyseistä päivämäärää olisi sen vuoksi pidettävä tuen myöntämisen aloituspäivämääränä. |
| --- | --- |

(144)

Itävallan viranomaisten mukaan markkinointitoimenpiteitä on sovellettu vuodesta 1994 eli jo ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan 143 tai 144 artiklan mukaisesti (ks. johdanto-osan 34 kappale), eikä niitä voida sen vuoksi pitää voimassa olevana tukena. Sen vuoksi toimenpiteitä tulisi pitää uutena tukena, josta ei ilmoitettu, liittymispäivämäärästä eli 1 päivästä tammikuuta 1995. Kyseistä päivämäärää olisi sen vuoksi pidettävä tuen myöntämisen aloituspäivämääränä.

| (145) | Lisäksi, kuten johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, Itävallan viranomaiset väittävät 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään toimittaneensa AMAn markkinointitoimenpiteistä komissiolle täytetyn ilmoituslomakkeen, johon komissio ei reagoinut säädetyn kahden kuukauden määräajan kuluessa (65). Viranomaiset katsovat, että kyseessä oli pätevä ilmoitus ja että kyseisen kahden kuukauden määräajan päätyttyä tukea olisi pidettävä hyväksyttynä ja siten voimassa olevana tukena. Samoja perusteluja käytetään oikeudellisessa lausunnossa, joka on liitetty 25 päivänä helmikuuta 2015 toimitettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(145)

Lisäksi, kuten johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, Itävallan viranomaiset väittävät 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään toimittaneensa AMAn markkinointitoimenpiteistä komissiolle täytetyn ilmoituslomakkeen, johon komissio ei reagoinut säädetyn kahden kuukauden määräajan kuluessa (65). Viranomaiset katsovat, että kyseessä oli pätevä ilmoitus ja että kyseisen kahden kuukauden määräajan päätyttyä tukea olisi pidettävä hyväksyttynä ja siten voimassa olevana tukena. Samoja perusteluja käytetään oikeudellisessa lausunnossa, joka on liitetty 25 päivänä helmikuuta 2015 toimitettuihin tietoihin.

65

| (146) | Komissio kiistää tämän väitteen. Koska toimenpiteitä toteutettiin jo ennen vuotta 1997, edellä mainittua kirjettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisena pätevänä ilmoituksena toimenpiteistä, eikä tukea sen vuoksi katsota voimassa olevaksi tueksi. Lorenz-tuomion mukaan tuki katsottaisiin voimassa olevaksi tueksi ainoastaan, jos sitä ei olisi vielä pantu täytäntöön, kun toimenpiteestä ilmoitettiin komissiolle; jos kyseessä on tuki, jota ei aiemmin ollut pantu täytäntöön, tuki voitiin katsoa voimassa olevaksi tueksi ainoastaan, jos jäsenvaltio kahden kuukauden määräajan jälkeen oli antanut komissiolle ennakkoilmoituksen. Itävallan viranomaiset ovat kuitenkin toteuttaneet toimenpiteet ennen virallista ilmoitusta, eivätkä ne ole antaneet komissiolle mitään ennakkoilmoitusta. Näin ollen edellä mainittu 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätty kirje ei muuta käsiteltävänä olevaa toimenpidettä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaiseksi voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(146)

Komissio kiistää tämän väitteen. Koska toimenpiteitä toteutettiin jo ennen vuotta 1997, edellä mainittua kirjettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisena pätevänä ilmoituksena toimenpiteistä, eikä tukea sen vuoksi katsota voimassa olevaksi tueksi. Lorenz-tuomion mukaan tuki katsottaisiin voimassa olevaksi tueksi ainoastaan, jos sitä ei olisi vielä pantu täytäntöön, kun toimenpiteestä ilmoitettiin komissiolle; jos kyseessä on tuki, jota ei aiemmin ollut pantu täytäntöön, tuki voitiin katsoa voimassa olevaksi tueksi ainoastaan, jos jäsenvaltio kahden kuukauden määräajan jälkeen oli antanut komissiolle ennakkoilmoituksen. Itävallan viranomaiset ovat kuitenkin toteuttaneet toimenpiteet ennen virallista ilmoitusta, eivätkä ne ole antaneet komissiolle mitään ennakkoilmoitusta. Näin ollen edellä mainittu 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivätty kirje ei muuta käsiteltävänä olevaa toimenpidettä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaiseksi voimassa olevaksi tueksi.

| (147) | Ottaen huomioon edellä esitetyt tiedot ja näkökohdat komissio tulee tämän päätöksen ajallisen soveltamisajan osalta siihen tulokseen, että kaikkien AMAn markkinointitoimenpiteiden alkamispäivämäärä on 1 päivä tammikuuta 1995 (ks. johdanto-osan 34 ja 144 kappale). |
| --- | --- |

(147)

Ottaen huomioon edellä esitetyt tiedot ja näkökohdat komissio tulee tämän päätöksen ajallisen soveltamisajan osalta siihen tulokseen, että kaikkien AMAn markkinointitoimenpiteiden alkamispäivämäärä on 1 päivä tammikuuta 1995 (ks. johdanto-osan 34 ja 144 kappale).

| (148) | Täytäntöönpanon päättymispäivämäärän osalta Itävallan viranomaiset vahvistivat 14 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että toimenpiteet, jotka on ilmoitettu tukijärjestelmäksi N 239/2004, liittyvät osaan AMAn toimenpiteistä, joita on tutkittu asianumerolla NN 34/2000 (sen jälkeen kun toimenpiteitä oli muutettu tuntuvasti, jotta ne olisivat sovellettavien sääntöjen mukaisia (ks. johdanto-osan 39 kappale). |
| --- | --- |

(148)

Täytäntöönpanon päättymispäivämäärän osalta Itävallan viranomaiset vahvistivat 14 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että toimenpiteet, jotka on ilmoitettu tukijärjestelmäksi N 239/2004, liittyvät osaan AMAn toimenpiteistä, joita on tutkittu asianumerolla NN 34/2000 (sen jälkeen kun toimenpiteitä oli muutettu tuntuvasti, jotta ne olisivat sovellettavien sääntöjen mukaisia (ks. johdanto-osan 39 kappale).

| (149) | Mainitussa kirjeessä Itävallan viranomaiset vahvistivat, että vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla AMA Marketing ei toteuttanut muita tukitoimenpiteitä kuin asioiden NN 34A/2000 ja N 239/2004 (ja niiden myöhempien pidennysten (66)) piiriin kuuluvia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(149)

Mainitussa kirjeessä Itävallan viranomaiset vahvistivat, että vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla AMA Marketing ei toteuttanut muita tukitoimenpiteitä kuin asioiden NN 34A/2000 ja N 239/2004 (ja niiden myöhempien pidennysten (66)) piiriin kuuluvia toimenpiteitä.

66

| (150) | Itävallan viranomaisten toimittamista tiedoista käy ilmi, että hyväksytty tukijärjestelmä N 570/1998 ei liity AMAn markkinointitoimenpiteisiin, jotka kuuluvat tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(150)

Itävallan viranomaisten toimittamista tiedoista käy ilmi, että hyväksytty tukijärjestelmä N 570/1998 ei liity AMAn markkinointitoimenpiteisiin, jotka kuuluvat tämän päätöksen soveltamisalaan.

| (151) | AMAn luomu- ja laatumerkkien osalta tuen myöntäminen päättyi 31 päivänä joulukuuta 2008, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006 (ks. johdanto-osan 15 ja 19 kappale). |
| --- | --- |

(151)

AMAn luomu- ja laatumerkkien osalta tuen myöntäminen päättyi 31 päivänä joulukuuta 2008, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006 (ks. johdanto-osan 15 ja 19 kappale).

| (152) | Muita AMAn markkinointitoimenpiteitä sovellettiin 20 päivään lokakuuta 2004 eli päivämäärään, jona päätös N 239/2004 hyväksyttiin (ks. edellä 1.4 luku ja johdanto-osan 39 kappale). Tämä päätös kattaa sen vuoksi ajanjakson 1.1.1995–31.12.2008 kaikkien toimenpiteiden osalta, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden osalta kyseessä oleva ajanjakso on 1.1.1995–31.12.2006, ja muita markkinointitoimenpiteitä, joiden osalta kyseessä oleva ajanjakso on 1.1.1995–20.10.2004. |
| --- | --- |

(152)

Muita AMAn markkinointitoimenpiteitä sovellettiin 20 päivään lokakuuta 2004 eli päivämäärään, jona päätös N 239/2004 hyväksyttiin (ks. edellä 1.4 luku ja johdanto-osan 39 kappale). Tämä päätös kattaa sen vuoksi ajanjakson 1.1.1995–31.12.2008 kaikkien toimenpiteiden osalta, lukuun ottamatta luomumerkkiin liittyviä mainontatoimenpiteitä, joiden osalta kyseessä oleva ajanjakso on 1.1.1995–31.12.2006, ja muita markkinointitoimenpiteitä, joiden osalta kyseessä oleva ajanjakso on 1.1.1995–20.10.2004.

7.   TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

| (153) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta käy ilmi, että komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan mukaan uudet tuet, jotka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sääntöjenvastaisia. Mainitun asetuksen 2 artiklassa säädetään velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta. |
| --- | --- |

(153)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta käy ilmi, että komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan mukaan uudet tuet, jotka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sääntöjenvastaisia. Mainitun asetuksen 2 artiklassa säädetään velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta.

| (154) | Itävalta ei ilmoittanut komissiolle, kuten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan olisi vaadittu, toimenpiteet käyttöönottavista määräyksistä ja maksusta, joilla ne rahoitettiin, ennen toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(154)

Itävalta ei ilmoittanut komissiolle, kuten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan olisi vaadittu, toimenpiteet käyttöönottavista määräyksistä ja maksusta, joilla ne rahoitettiin, ennen toimenpiteiden toteuttamista.

| (155) | Kuten edellä 6 luvussa osoitetaan, Itävallan toteuttamat toimenpiteet ovat valtiontukea. Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, markkinointitoimenpiteitä on toteutettu vuodesta 1994 alkaen, eli ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan koskaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan 143 tai 144 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi tuki oli uutta tukea liittymishetkellä, ja Itävallan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa siitä. Koska asianmukaista ilmoitusta ei ole annettu, tuki on sääntöjenvastaista SEUT-sopimuksen asianomaisten määräysten mukaisesti (ks. tämän osalta myös johdanto-osan 144 kappale). |
| --- | --- |

(155)

Kuten edellä 6 luvussa osoitetaan, Itävallan toteuttamat toimenpiteet ovat valtiontukea. Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, markkinointitoimenpiteitä on toteutettu vuodesta 1994 alkaen, eli ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävalta liittyi Euroopan unioniin. Itävallan viranomaiset eivät kuitenkaan koskaan ilmoittaneet AMAn toimenpiteistä komissiolle Itävallan tasavallan liittymisasiakirjan 143 tai 144 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi tuki oli uutta tukea liittymishetkellä, ja Itävallan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa siitä. Koska asianmukaista ilmoitusta ei ole annettu, tuki on sääntöjenvastaista SEUT-sopimuksen asianomaisten määräysten mukaisesti (ks. tämän osalta myös johdanto-osan 144 kappale).

| (156) | Lisäksi, kuten kuvataan johdanto-osan 9, 36 ja 148 kappaleessa, 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivättyä kirjettä tai 19 päivänä joulukuuta 2002 päivättyä kirjettä ei voida pitää pätevänä ilmoituksena tästä uudesta tuesta. |
| --- | --- |

(156)

Lisäksi, kuten kuvataan johdanto-osan 9, 36 ja 148 kappaleessa, 23 päivänä kesäkuuta 1997 päivättyä kirjettä tai 19 päivänä joulukuuta 2002 päivättyä kirjettä ei voida pitää pätevänä ilmoituksena tästä uudesta tuesta.

8.   ARVIO TUKIEN SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

ARVIO TUKIEN SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

8.1   TUOTTEIDEN ALKUPERÄÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

TUOTTEIDEN ALKUPERÄÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

| (157) | Unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission päätöksen NN 34A/2000 siltä perustalta, että vuoden AMA-perussäädös oli ristiriitainen. Rahoitusosuuden tarkoitusperään liittyvässä säädöksen 21a §:ssä viitattiin kansallisiin tuotteisiin. Tarkemmin sanottuna 1 momentissa viitattiin tavoitteeseen, joka oli ”kotimaisten maa- ja metsätaloustuotteiden ja niistä saatavien tuotteiden myynnin edistäminen ja takaaminen” (67). Mainitun pykälän 2 momentissa viitattiin ”muiden markkinointitoimenpiteiden edistämiseen (erityisesti palvelusuoritukset ja asiaan liittyvät henkilöstökulut)”. |
| --- | --- |

(157)

Unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission päätöksen NN 34A/2000 siltä perustalta, että vuoden AMA-perussäädös oli ristiriitainen. Rahoitusosuuden tarkoitusperään liittyvässä säädöksen 21a §:ssä viitattiin kansallisiin tuotteisiin. Tarkemmin sanottuna 1 momentissa viitattiin tavoitteeseen, joka oli ”kotimaisten maa- ja metsätaloustuotteiden ja niistä saatavien tuotteiden myynnin edistäminen ja takaaminen” (67). Mainitun pykälän 2 momentissa viitattiin ”muiden markkinointitoimenpiteiden edistämiseen (erityisesti palvelusuoritukset ja asiaan liittyvät henkilöstökulut)”.

67

| (158) | Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan vuoden 1992 AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentissa oleva rajoitus kansallisiin tuotteisiin herättää epäilyksiä kyseisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, ja komission olisi pitänyt näiden epäilysten vuoksi aloittaa muodollinen tutkintamenettely (68). |
| --- | --- |

(158)

Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan vuoden 1992 AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentissa oleva rajoitus kansallisiin tuotteisiin herättää epäilyksiä kyseisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, ja komission olisi pitänyt näiden epäilysten vuoksi aloittaa muodollinen tutkintamenettely (68).

68

| (159) | Kysymys tuotteen kansallisesta alkuperästä on sen vuoksi osatekijä, joka vaatii seikkaperäistä tarkastelua. |
| --- | --- |

(159)

Kysymys tuotteen kansallisesta alkuperästä on sen vuoksi osatekijä, joka vaatii seikkaperäistä tarkastelua.

| (160) | Kantelijoiden mukaan merkit ja tuetut toimenpiteet olivat ainoastaan itävaltalaisten tuottajien käytettävissä. Kantelijat väittivät tältä osin, että vuoden 1992 AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentin nojalla vain itävaltalaiset tuottajat pystyivät hyötymään tuetuista mainontatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(160)

Kantelijoiden mukaan merkit ja tuetut toimenpiteet olivat ainoastaan itävaltalaisten tuottajien käytettävissä. Kantelijat väittivät tältä osin, että vuoden 1992 AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentin nojalla vain itävaltalaiset tuottajat pystyivät hyötymään tuetuista mainontatoimenpiteistä.

| (161) | Tämän suhteen Itävallan viranomaiset ovat selventäneet 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että AMAn laatumerkki ja AMAn luomumerkki olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä tuotteiden alkuperästä riippumatta. Itävallan viranomaiset toimittivat 5 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä AMA Marketingin antamat uudet sisäiset säännöt, jotka Itävallan liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristönsuojelu- ja vesitalousministeriö (BMLFUW) oli hyväksynyt. Kyseisillä säännöillä säännellään näiden merkkien myöntämistä. Kyseisten sääntöjen mukaan nämä merkit voidaan myöntää mille tahansa tuotteille riippumatta siitä, tulevatko ne Itävallasta vai muista jäsenvaltioista, jos tuotteet täyttävät laatuvaatimukset. Lisäksi Itävallan viranomaiset sitoutuivat muuttamaan vuoden 1992 AMA-perussäädöstä. Säädöksen muutos tuli voimaan heinäkuussa 2007. AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentti ei ole tuosta lähtien enää sisältänyt viittausta ”kansallisiin” tuotteisiin (69). |
| --- | --- |

(161)

Tämän suhteen Itävallan viranomaiset ovat selventäneet 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että AMAn laatumerkki ja AMAn luomumerkki olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä tuotteiden alkuperästä riippumatta. Itävallan viranomaiset toimittivat 5 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä AMA Marketingin antamat uudet sisäiset säännöt, jotka Itävallan liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristönsuojelu- ja vesitalousministeriö (BMLFUW) oli hyväksynyt. Kyseisillä säännöillä säännellään näiden merkkien myöntämistä. Kyseisten sääntöjen mukaan nämä merkit voidaan myöntää mille tahansa tuotteille riippumatta siitä, tulevatko ne Itävallasta vai muista jäsenvaltioista, jos tuotteet täyttävät laatuvaatimukset. Lisäksi Itävallan viranomaiset sitoutuivat muuttamaan vuoden 1992 AMA-perussäädöstä. Säädöksen muutos tuli voimaan heinäkuussa 2007. AMA-perussäädöksen 21a §:n 1 momentti ei ole tuosta lähtien enää sisältänyt viittausta ”kansallisiin” tuotteisiin (69).

69

| (162) | Kesäkuun 30 päivän 2007 jälkeinen ajanjakso ei näin ollen aiheuta erityisiä ongelmia tuotteiden alkuperän tai kyseisistä merkeistä tai toimenpiteistä hyötyvien tahojen suhteen, mutta on tarkasteltava seikkaperäisemmin ajanjaksoa ennen kyseistä päivämäärää. Koska järjestelmään sisältyvät toimenpiteet ovat erityyppisiä ja viittauksella kansalliseen alkuperään on erilainen painoarvo, kutakin toimenpidettä on tarkasteltava erikseen. |
| --- | --- |

(162)

Kesäkuun 30 päivän 2007 jälkeinen ajanjakso ei näin ollen aiheuta erityisiä ongelmia tuotteiden alkuperän tai kyseisistä merkeistä tai toimenpiteistä hyötyvien tahojen suhteen, mutta on tarkasteltava seikkaperäisemmin ajanjaksoa ennen kyseistä päivämäärää. Koska järjestelmään sisältyvät toimenpiteet ovat erityyppisiä ja viittauksella kansalliseen alkuperään on erilainen painoarvo, kutakin toimenpidettä on tarkasteltava erikseen.

| (163) | Laatumerkin osalta voidaan todeta, että tammikuusta 2000 alkaen AMA-perussäädöksen täytäntöönpanossa (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) ei viitattu kansallisiin tuotteisiin vaan katettiin kaikki tuotteet niiden alkuperästä riippumatta. Alkuperän ilmoittamista koskevassa 23 §:ssä viitataan nimenomaisesti alueeseen (esimerkiksi Tiroli tai Baijeri) tai maahan (esimerkiksi Itävalta, Ranska) tuotteen alkuperäpaikkana, mikä osoittaa, että mikä tahansa alue/maa voitiin nimetä tuotteiden alkuperäpaikaksi. Väite siitä, että laatumerkki oli vain kansallisten (eli itävaltalaisten) tuotteiden käytettävissä, on hylättävä kyseisen päivämäärän jälkeisen ajanjakson osalta. |
| --- | --- |

(163)

Laatumerkin osalta voidaan todeta, että tammikuusta 2000 alkaen AMA-perussäädöksen täytäntöönpanossa (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) ei viitattu kansallisiin tuotteisiin vaan katettiin kaikki tuotteet niiden alkuperästä riippumatta. Alkuperän ilmoittamista koskevassa 23 §:ssä viitataan nimenomaisesti alueeseen (esimerkiksi Tiroli tai Baijeri) tai maahan (esimerkiksi Itävalta, Ranska) tuotteen alkuperäpaikkana, mikä osoittaa, että mikä tahansa alue/maa voitiin nimetä tuotteiden alkuperäpaikaksi. Väite siitä, että laatumerkki oli vain kansallisten (eli itävaltalaisten) tuotteiden käytettävissä, on hylättävä kyseisen päivämäärän jälkeisen ajanjakson osalta.

| (164) | Lisäksi kaikki tuotteen alkuperää koskevat määräykset sisältävät seuraavan määritelmän ilmaisulle ”kotimainen” (heimisch): ”Näissä ohjeissa ilmaisulla ”kotimainen” viitataan tuotteen alkuperäpaikaksi täsmennettyyn alueeseen” (”Wird in diesen Richtlinien der Begriff ”heimisch” verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Myös tämä osoittaa, että täytäntöönpanosäädöksissä käytetty viittaus ”kansallisiin tuotteisiin” ei tarkoita ainoastaan itävaltalaisia tuotteita vaan alkuperäpaikkana saattoi olla mikä tahansa alue. |
| --- | --- |

(164)

Lisäksi kaikki tuotteen alkuperää koskevat määräykset sisältävät seuraavan määritelmän ilmaisulle ”kotimainen” (heimisch): ”Näissä ohjeissa ilmaisulla ”kotimainen” viitataan tuotteen alkuperäpaikaksi täsmennettyyn alueeseen” (”Wird in diesen Richtlinien der Begriff ”heimisch” verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Myös tämä osoittaa, että täytäntöönpanosäädöksissä käytetty viittaus ”kansallisiin tuotteisiin” ei tarkoita ainoastaan itävaltalaisia tuotteita vaan alkuperäpaikkana saattoi olla mikä tahansa alue.

70

| (165) | Luomumerkissä viitataan sinällään ennen kaikkea tuotteen erityisiin laatuvaatimuksiin. Asianomaisissa järjestelmään kuuluvissa logoissa viitattiin LUOMUUN pääasiallisena viestinä, ja logot olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä. Alkuperä voitiin mainita vain toissijaisena viestinä. |
| --- | --- |

(165)

Luomumerkissä viitataan sinällään ennen kaikkea tuotteen erityisiin laatuvaatimuksiin. Asianomaisissa järjestelmään kuuluvissa logoissa viitattiin LUOMUUN pääasiallisena viestinä, ja logot olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä. Alkuperä voitiin mainita vain toissijaisena viestinä.

| (166) | Siltä osin kuin kyseessä on laatutuotteiden tuki, kyseistä tukea myönnettiin laadunvarmistusjärjestelmien kehittämiseen, laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin (johdanto-osan 98 kappale). Nämä toimenpiteet eivät myöskään sinällään rajoittuneet tiettyä kansallista alkuperää oleviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(166)

Siltä osin kuin kyseessä on laatutuotteiden tuki, kyseistä tukea myönnettiin laadunvarmistusjärjestelmien kehittämiseen, laaduntarkastuksiin ja luomutuotteiden tarkastuksiin (johdanto-osan 98 kappale). Nämä toimenpiteet eivät myöskään sinällään rajoittuneet tiettyä kansallista alkuperää oleviin tuotteisiin.

| (167) | Yleisluonteiseen mainontaan tarkoitettu tuki ei aiheuta asianomaisten tuotteiden alkuperään liittyviä ongelmia, sillä kampanjoissa mainostettiin tuotetta tai viitattiin siihen aivan yleisluonteisesti mainitsematta tuotteen alkuperää millään lailla. |
| --- | --- |

(167)

Yleisluonteiseen mainontaan tarkoitettu tuki ei aiheuta asianomaisten tuotteiden alkuperään liittyviä ongelmia, sillä kampanjoissa mainostettiin tuotetta tai viitattiin siihen aivan yleisluonteisesti mainitsematta tuotteen alkuperää millään lailla.

8.2   SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT

SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT

| (168) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(168)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (169) | Ilmoituksessaan, joka koskee valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymistä (71), komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia on arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(169)

Ilmoituksessaan, joka koskee valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymistä (71), komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia on arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen perusteella.

71

| (170) | Ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2006 sovellettiin vuosien 2000–2006 suuntaviivoja. Maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevia suuntaviivoja vuosiksi 2007–2013 (72), jäljempänä ’vuosien 2007–2013 suuntaviivat’, sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 suuntaviivojen 194 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(170)

Ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2006 sovellettiin vuosien 2000–2006 suuntaviivoja. Maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevia suuntaviivoja vuosiksi 2007–2013 (72), jäljempänä ’vuosien 2007–2013 suuntaviivat’, sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 suuntaviivojen 194 kohdan mukaisesti.

72

| (171) | Tältä osin on huomautettava, että vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdan mukaan jäsenvaltioilla oli 31 päivään joulukuuta 2007 kestävä siirtymäkausi, jonka aikana niiden oli muutettava järjestelmät suuntaviivojen mukaisiksi. Voimassa oleva tuki määritellään asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdassa. Käsiteltävänä olevaan asiaan sovellettavassa mainitun asetuksen 1 artiklan b alakohdan ii alakohdassa säädetään, että voimassa olevalla tuella tarkoitetaan ”hyväksyttyjä tukia eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka komissio tai neuvosto on hyväksynyt”. |
| --- | --- |

(171)

Tältä osin on huomautettava, että vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdan mukaan jäsenvaltioilla oli 31 päivään joulukuuta 2007 kestävä siirtymäkausi, jonka aikana niiden oli muutettava järjestelmät suuntaviivojen mukaisiksi. Voimassa oleva tuki määritellään asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdassa. Käsiteltävänä olevaan asiaan sovellettavassa mainitun asetuksen 1 artiklan b alakohdan ii alakohdassa säädetään, että voimassa olevalla tuella tarkoitetaan ”hyväksyttyjä tukia eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka komissio tai neuvosto on hyväksynyt”.

| (172) | Komissio hyväksyi tukijärjestelmän NN 34A/2000 30 päivänä kesäkuuta 2004. Kantelijat nostivat kuitenkin syyskuussa 2004 päätöksestä kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin), joka kumosi komission päätöksen 18 päivänä marraskuuta 2009 antamallaan tuomiolla. Itävalta haki tähän tuomioon muutosta. Unionin tuomioistuin hylkäsi muutoksenhaun ja piti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion voimassa 27 päivän lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(172)

Komissio hyväksyi tukijärjestelmän NN 34A/2000 30 päivänä kesäkuuta 2004. Kantelijat nostivat kuitenkin syyskuussa 2004 päätöksestä kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (nykyisin unionin yleinen tuomioistuin), joka kumosi komission päätöksen 18 päivänä marraskuuta 2009 antamallaan tuomiolla. Itävalta haki tähän tuomioon muutosta. Unionin tuomioistuin hylkäsi muutoksenhaun ja piti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion voimassa 27 päivän lokakuuta 2011.

| (173) | Itävallan viranomaiset väittävät, että tarkasteltavana oleva asia on voimassa olevaa tukea ja että sitä oli arvioitava vuosien 2007–2013 uusien suuntaviivojen mukaisesti vasta 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. Itävallan viranomaiset viittaavat 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa myös luottamuksensuojan periaatteeseen ja toteavat, että komission päätös kumottiin vasta vuonna 2011. |
| --- | --- |

(173)

Itävallan viranomaiset väittävät, että tarkasteltavana oleva asia on voimassa olevaa tukea ja että sitä oli arvioitava vuosien 2007–2013 uusien suuntaviivojen mukaisesti vasta 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. Itävallan viranomaiset viittaavat 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa myös luottamuksensuojan periaatteeseen ja toteavat, että komission päätös kumottiin vasta vuonna 2011.

| (174) | Oikeuskäytännössä todetaan luottamuksensuojan osalta (73) seuraavaa: ”myöskään silloin kun kumoamiskanne on nostettu, tuensaajalla ei voi olla tällaista varmuutta, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”. Käsiteltävänä olevassa asiassa ei tämän vuoksi voida vedota luottamuksensuojaan. |
| --- | --- |

(174)

Oikeuskäytännössä todetaan luottamuksensuojan osalta (73) seuraavaa: ”myöskään silloin kun kumoamiskanne on nostettu, tuensaajalla ei voi olla tällaista varmuutta, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”. Käsiteltävänä olevassa asiassa ei tämän vuoksi voida vedota luottamuksensuojaan.

73

| (175) | Tämän seurauksena tukijärjestelmää NN 34A/2000 ei voida pitää voimassa olevana tukena 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksen perusteella, eikä vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdassa vahvistettua siirtymäkautta näin ollen sovelleta. Tukijärjestelmä olisi pitänyt saattaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien. |
| --- | --- |

(175)

Tämän seurauksena tukijärjestelmää NN 34A/2000 ei voida pitää voimassa olevana tukena 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksen perusteella, eikä vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdassa vahvistettua siirtymäkautta näin ollen sovelleta. Tukijärjestelmä olisi pitänyt saattaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaiseksi 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien.

8.3   TUKI MAINONTATOIMENPITEISIIN

TUKI MAINONTATOIMENPITEISIIN

| (176) | Mainontatoimenpiteiden osalta ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille on arvioitava valtion osallistumisesta maatalous- ja kalastustuotteiden myynninedistämiseen annetun komission tiedonannon (74), jäljempänä ’vuoden 1986 tiedonanto’, sekä maataloustuotteiden ja tiettyjen EY:n perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomien tuotteiden, kalastustuotteita lukuun ottamatta, mainontaan myönnettävää kansallista tukea koskevien puitesääntöjen (75), jäljempänä ’mainonnan vuoden 1987 puitesäännöt’, perusteella. |
| --- | --- |

(176)

Mainontatoimenpiteiden osalta ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille on arvioitava valtion osallistumisesta maatalous- ja kalastustuotteiden myynninedistämiseen annetun komission tiedonannon (74), jäljempänä ’vuoden 1986 tiedonanto’, sekä maataloustuotteiden ja tiettyjen EY:n perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomien tuotteiden, kalastustuotteita lukuun ottamatta, mainontaan myönnettävää kansallista tukea koskevien puitesääntöjen (75), jäljempänä ’mainonnan vuoden 1987 puitesäännöt’, perusteella.

74

75

| (177) | Tuki, joka on myönnetty 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen, on arvioitava valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annettujen yhteisön suuntaviivojen (76), jäljempänä ’mainonnan vuoden 2001 suuntaviivat’, perusteella. |
| --- | --- |

(177)

Tuki, joka on myönnetty 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen, on arvioitava valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annettujen yhteisön suuntaviivojen (76), jäljempänä ’mainonnan vuoden 2001 suuntaviivat’, perusteella.

76

| (178) | Arvioidessaan maataloustuotteiden mainontaan 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen myönnettyä valtiontukea komissio soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen VI.D jaksoa. |
| --- | --- |

(178)

Arvioidessaan maataloustuotteiden mainontaan 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen myönnettyä valtiontukea komissio soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen VI.D jaksoa.

8.3.1   MAINONNAN PIIRIIN KUULUMINEN

| (179) | Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjä sovelletaan mainontaan, joka määriteltiin miksi tahansa toiminnaksi, jossa hyödynnetään tiedotusvälineitä (kuten lehtiä, radiota, televisiota tai julisteita) ja jonka tavoitteena on saada kuluttajat ostamaan mainonnan kohteena oleva tuote. Puitesääntöjä ei sen sijaan sovelleta menekinedistämiseen laajemmassa merkityksessä, kuten tieteellisen tiedon jakamiseen suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestämiseen tai niihin osallistumiseen taikka markkinatutkimuksiin (77). |
| --- | --- |

(179)

Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjä sovelletaan mainontaan, joka määriteltiin miksi tahansa toiminnaksi, jossa hyödynnetään tiedotusvälineitä (kuten lehtiä, radiota, televisiota tai julisteita) ja jonka tavoitteena on saada kuluttajat ostamaan mainonnan kohteena oleva tuote. Puitesääntöjä ei sen sijaan sovelleta menekinedistämiseen laajemmassa merkityksessä, kuten tieteellisen tiedon jakamiseen suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestämiseen tai niihin osallistumiseen taikka markkinatutkimuksiin (77).

menekinedistämiseen laajemmassa merkityksessä

77

| (180) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen soveltamisala on periaatteessa sama kuin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen edellä kuvattu soveltamisala. Joitakin eroja kuitenkin on. Ensimmäinen olennainen muutos oli se, että talouden toimijat lisättiin mainonnan mahdollisiin kohteisiin (78). Toinen muutos koski sitä seikkaa, että mainonnan määritelmää laajennettiin kattamaan kuluttajille myyntipisteissä suunnatut mainontatoimet (kuten aineiston jakaminen kuluttajille mainostarkoituksessa) (79). |
| --- | --- |

(180)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen soveltamisala on periaatteessa sama kuin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen edellä kuvattu soveltamisala. Joitakin eroja kuitenkin on. Ensimmäinen olennainen muutos oli se, että talouden toimijat lisättiin mainonnan mahdollisiin kohteisiin (78). Toinen muutos koski sitä seikkaa, että mainonnan määritelmää laajennettiin kattamaan kuluttajille myyntipisteissä suunnatut mainontatoimet (kuten aineiston jakaminen kuluttajille mainostarkoituksessa) (79).

78

79

| (181) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen IV.D jakson soveltamisala on sama kuin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen (80). |
| --- | --- |

(181)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen IV.D jakson soveltamisala on sama kuin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen (80).

80

| (182) | Niin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjä kuin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoja sovelletaan mainontatoimiin muttei menekinedistämistoimiin. Viimeksi mainitun ryhmän tuki luokitellaan tekniseksi avuksi, jonka osalta sovelletaan erityisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(182)

Niin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjä kuin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoja sovelletaan mainontatoimiin muttei menekinedistämistoimiin. Viimeksi mainitun ryhmän tuki luokitellaan tekniseksi avuksi, jonka osalta sovelletaan erityisiä sääntöjä.

| (183) | Käsiteltävänä olevassa asiassa tukea myönnettiin mainoskampanjoihin, joissa käytettiin erilaisia tiedotusvälineitä ja muita keinoja julkisuuden lisäämiseksi. Mainoskampanjat koskivat






  — | luomu- ja laatumerkkejä, |
| --- | --- | --- |

(183)

Käsiteltävänä olevassa asiassa tukea myönnettiin mainoskampanjoihin, joissa käytettiin erilaisia tiedotusvälineitä ja muita keinoja julkisuuden lisäämiseksi. Mainoskampanjat koskivat

—

luomu- ja laatumerkkejä,

| — | geneerisiä tuotteita ja |
| --- | --- |

—

geneerisiä tuotteita ja

| — | mainontaa Itävallan ulkopuolella |
| --- | --- |

—

mainontaa Itävallan ulkopuolella

| (184) | Itävallan viranomaisten toimittamista tiedoista voidaan päätellä, että toimenpiteiden tavoitteena oli houkutella kuluttajia ostamaan kyseistä tuotetta (ks. johdanto-osan 75 ja 94 kappale). Edellä mainitut toimenpiteet kuuluvat näin ollen mainonnan piiriin, ja niitä on arvioitava asianomaisten sovellettavien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(184)

Itävallan viranomaisten toimittamista tiedoista voidaan päätellä, että toimenpiteiden tavoitteena oli houkutella kuluttajia ostamaan kyseistä tuotetta (ks. johdanto-osan 75 ja 94 kappale). Edellä mainitut toimenpiteet kuuluvat näin ollen mainonnan piiriin, ja niitä on arvioitava asianomaisten sovellettavien sääntöjen perusteella.

8.3.2   MAINONTATUKI AJANJAKSOLLA 1.1.1995–31.12.2001

Soveltuvuusedellytykset

Soveltuvuusedellytykset

| (185) | Ennen 1 päivää tammikuuta 2002 myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava vuoden 1986 tiedonannon ja mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen perusteella (johdanto-osan 176 kappale). |
| --- | --- |

(185)

Ennen 1 päivää tammikuuta 2002 myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava vuoden 1986 tiedonannon ja mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen perusteella (johdanto-osan 176 kappale).

Yleiset edellytykset

Yleiset edellytykset

| (186) | Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohdassa kielletään mainonta, joka liittyy tiettyihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(186)

Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohdassa kielletään mainonta, joka liittyy tiettyihin yrityksiin.

| (187) | Puitesääntöjen 3 kohdan mukaan mainonnan tulisi koskea vähintään yhtä seuraavista luokista (myönteiset perusteet):






  — | ylijäämäiset maataloustuotteet, |
| --- | --- | --- |

(187)

Puitesääntöjen 3 kohdan mukaan mainonnan tulisi koskea vähintään yhtä seuraavista luokista (myönteiset perusteet):

myönteiset perusteet

—

ylijäämäiset maataloustuotteet,

| — | uudet tuotteet tai korvaavat tuotteet, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää, |
| --- | --- |

—

uudet tuotteet tai korvaavat tuotteet, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää,

| — | tiettyjen alueiden kehittäminen, |
| --- | --- |

—

tiettyjen alueiden kehittäminen,

| — | pk-yritysten kehittäminen, tai |
| --- | --- |

—

pk-yritysten kehittäminen, tai

| — | korkealaatuisten tuotteiden ja terveyttä edistävien elintarvikkeiden mainonta. |
| --- | --- |

—

korkealaatuisten tuotteiden ja terveyttä edistävien elintarvikkeiden mainonta.

| (188) | Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 4 kohdan mukaan edellä mainittujen sääntöjen nojalla myönnetty tuki ei myöskään saa ylittää määrää, jonka ala itse on osoittanut tiettyyn mainoskampanjaan. Tämä merkitsee, että enintään 100 prosentin tuki-intensiteetti voidaan sallia, mutta ainoastaan, jos kyseinen ala itse maksaa vähintään 50 prosenttia kustannuksista, joko vapaaehtoisina rahoitusosuuksina tai veronluonteisten maksujen tai pakollisten rahoitusosuuksien välityksellä. Näin ollen sallitaan enintään 100 prosentin tuki-intensiteetti. |
| --- | --- |

(188)

Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 4 kohdan mukaan edellä mainittujen sääntöjen nojalla myönnetty tuki ei myöskään saa ylittää määrää, jonka ala itse on osoittanut tiettyyn mainoskampanjaan. Tämä merkitsee, että enintään 100 prosentin tuki-intensiteetti voidaan sallia, mutta ainoastaan, jos kyseinen ala itse maksaa vähintään 50 prosenttia kustannuksista, joko vapaaehtoisina rahoitusosuuksina tai veronluonteisten maksujen tai pakollisten rahoitusosuuksien välityksellä. Näin ollen sallitaan enintään 100 prosentin tuki-intensiteetti.

EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan rikkominen

EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan rikkominen

| (189) | Sekä vuoden 1986 tiedonannon 2 kohdassa että mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.1 kohdassa (81) korostetaan, että mainonnan tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos menekinedistämismateriaali on EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) vastaista. |
| --- | --- |

(189)

Sekä vuoden 1986 tiedonannon 2 kohdassa että mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.1 kohdassa (81) korostetaan, että mainonnan tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos menekinedistämismateriaali on EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) vastaista.

81

| (190) | Vuoden 1986 tiedonannon 2.1 kohdan mukaan SEUT-sopimuksen 34 artiklaa ei rikota, jos yleisluonteisissa menekinedistämiskampanjoissa ei viitata tuotteen alkuperään, jos muissa jäsenvaltioissa toteutetaan vienninedistämiskampanjoita tai jos kotimarkkinoilla toteutetaan kampanjoita, joissa edistetään tuotteen erityisominaisuuksia tai tuotelajeja ja joihin ei sisälly muita erityisiä viittauksia tuotteen kansalliseen alkuperään kuin ne, jotka käyvät ilmi kyseisen tuotteen ominaisuuksista tai tuotelajista taikka tuotteen tavanomaisesta nimityksestä. |
| --- | --- |

(190)

Vuoden 1986 tiedonannon 2.1 kohdan mukaan SEUT-sopimuksen 34 artiklaa ei rikota, jos yleisluonteisissa menekinedistämiskampanjoissa ei viitata tuotteen alkuperään, jos muissa jäsenvaltioissa toteutetaan vienninedistämiskampanjoita tai jos kotimarkkinoilla toteutetaan kampanjoita, joissa edistetään tuotteen erityisominaisuuksia tai tuotelajeja ja joihin ei sisälly muita erityisiä viittauksia tuotteen kansalliseen alkuperään kuin ne, jotka käyvät ilmi kyseisen tuotteen ominaisuuksista tai tuotelajista taikka tuotteen tavanomaisesta nimityksestä.

| (191) | Vuoden 1986 tiedonannon 2.2 kohdan mukaan seuraavat kampanjat sitä vastoin selkeästi rikkovat EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla): menekinedistämiskampanjat, joissa kuluttajia neuvotaan ostamaan kansallisia tuotteita vain siksi, että ne ovat kansallista alkuperää, tai menekinedistämiskampanjat, joilla pyritään saamaan kuluttajat luopumaan muiden jäsenvaltioiden tuotteiden ostamisesta tai väheksytään kyseisiä tuotteita kuluttajien silmissä (kielteinen menekinedistäminen). |
| --- | --- |

(191)

Vuoden 1986 tiedonannon 2.2 kohdan mukaan seuraavat kampanjat sitä vastoin selkeästi rikkovat EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla): menekinedistämiskampanjat, joissa kuluttajia neuvotaan ostamaan kansallisia tuotteita vain siksi, että ne ovat kansallista alkuperää, tai menekinedistämiskampanjat, joilla pyritään saamaan kuluttajat luopumaan muiden jäsenvaltioiden tuotteiden ostamisesta tai väheksytään kyseisiä tuotteita kuluttajien silmissä (kielteinen menekinedistäminen).

| (192) | Vuoden 1986 tiedonannon 2.3 kohdan mukaan jäsenvaltion kotimarkkinoilla toteutettuja menekinedistämiskampanjoita voidaan vastustaa EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) nojalla, koska on viitattu tuotteiden kansalliseen alkuperään ja jollei tiettyjä rajoitteita ole noudatettu. |
| --- | --- |

(192)

Vuoden 1986 tiedonannon 2.3 kohdan mukaan jäsenvaltion kotimarkkinoilla toteutettuja menekinedistämiskampanjoita voidaan vastustaa EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) nojalla, koska on viitattu tuotteiden kansalliseen alkuperään ja jollei tiettyjä rajoitteita ole noudatettu.

| (193) | Vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan menekinedistämiskampanjat, joissa huomio kiinnitetään jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden lajeihin tai ominaisuuksiin, eivät käytännössä rajoitu kansallisiin tai alueellisiin erikoistuotteisiin, ja niissä kiinnitetään usein huomio jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden erityisiin ominaisuuksiin ja kansalliseen alkuperään, vaikka kyseiset tuotteet ja niiden ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin muualla tuotetuilla tuotteilla. Jos tällaisissa menekinedistämiskampanjoissa asetetaan aiheetonta painoarvoa tuotteiden kansalliselle alkuperälle, on vaara, että rikotaan EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). |
| --- | --- |

(193)

Vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan menekinedistämiskampanjat, joissa huomio kiinnitetään jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden lajeihin tai ominaisuuksiin, eivät käytännössä rajoitu kansallisiin tai alueellisiin erikoistuotteisiin, ja niissä kiinnitetään usein huomio jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden erityisiin ominaisuuksiin ja kansalliseen alkuperään, vaikka kyseiset tuotteet ja niiden ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin muualla tuotetuilla tuotteilla. Jos tällaisissa menekinedistämiskampanjoissa asetetaan aiheetonta painoarvoa tuotteiden kansalliselle alkuperälle, on vaara, että rikotaan EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla).

| (194) | Vuoden 1986 suuntaviivoissa kehotetaan tästä syystä jäsenvaltioita varmistamaan erityisesti, että seuraavia ohjeita noudatetaan tarkoin:






  — | Tuottajamaan saa ilmaista sanallisesti tai tunnusten avulla, jos viittaukset toisaalta tuotteen ominaisuuksiin ja tuotelajeihin ja toisaalta tuotteen kansalliseen alkuperään ovat keskenään tasapainossa. |
| --- | --- | --- |

(194)

Vuoden 1986 suuntaviivoissa kehotetaan tästä syystä jäsenvaltioita varmistamaan erityisesti, että seuraavia ohjeita noudatetaan tarkoin:

—

Tuottajamaan saa ilmaista sanallisesti tai tunnusten avulla, jos viittaukset toisaalta tuotteen ominaisuuksiin ja tuotelajeihin ja toisaalta tuotteen kansalliseen alkuperään ovat keskenään tasapainossa.

| — | Kansallista alkuperää koskevien viittausten olisi täydennettävä kuluttajille suunnattua kampanjan pääasiallista viestiä, eivätkä ne saisi olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan tuote. |
| --- | --- |

—

Kansallista alkuperää koskevien viittausten olisi täydennettävä kuluttajille suunnattua kampanjan pääasiallista viestiä, eivätkä ne saisi olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan tuote.

| — | Tuotteiden ominaisuuksista oli sallittua mainita muun muassa maku, aromi, tuoreus, kypsyysaste, tuotteen rahoille tuoma vastine, ravintoarvo, saatavilla olevat lajit, hyödyllisyys (reseptit jne.). Sen sijaan oli vältettävä superlatiiveja, kuten ”paras”, ”maukkain”, ”hienoin”, ja senkaltaisia ilmaisuja kuin ”aito ja alkuperäinen”. Samoin oli vältettävä menekinedistämiskampanjoita, jotka johtavat tuotteen vertaamiseen muiden jäsenvaltioiden tuotteisiin sen vuoksi, että tuotteen kansallinen alkuperä mainitaan. Laaduntarkastuksiin olisi viitattava ainoastaan, jos tuotteen ominaisuuksiin sovelletaan aitoa ja objektiivista tarkastusjärjestelmää. |
| --- | --- |

—

Tuotteiden ominaisuuksista oli sallittua mainita muun muassa maku, aromi, tuoreus, kypsyysaste, tuotteen rahoille tuoma vastine, ravintoarvo, saatavilla olevat lajit, hyödyllisyys (reseptit jne.). Sen sijaan oli vältettävä superlatiiveja, kuten ”paras”, ”maukkain”, ”hienoin”, ja senkaltaisia ilmaisuja kuin ”aito ja alkuperäinen”. Samoin oli vältettävä menekinedistämiskampanjoita, jotka johtavat tuotteen vertaamiseen muiden jäsenvaltioiden tuotteisiin sen vuoksi, että tuotteen kansallinen alkuperä mainitaan. Laaduntarkastuksiin olisi viitattava ainoastaan, jos tuotteen ominaisuuksiin sovelletaan aitoa ja objektiivista tarkastusjärjestelmää.

Arviointi

Arviointi

| (195) | Itävallan viranomaiset väittävät 25 päivänä helmikuuta 2015 toimitettuihin tietoihin liitetyssä oikeudellisessa lausunnossa, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) rikkomista on arvioitava ”historialliselta näkökannalta” ja ettei ajanjaksolla 1995–2002 tuomioistuinkäsittelyssä ollut asiaa, jossa tekstin ja merkin graafisen viestin olisi katsottu rikkoneen EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa. Komission mielestä tämä perustelu ei osu asian ytimeen. Kuten edellä käy ilmi, niin vuoden 1986 tiedonantoon (82) kuin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöihin sisältyy jäsenvaltioille nimenomaisia ja yksityiskohtaisia ohjeita siitä, kuinka toimenpiteet tulisi suunnitella, jotta vältettäisiin EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan rikkominen. |
| --- | --- |

(195)

Itävallan viranomaiset väittävät 25 päivänä helmikuuta 2015 toimitettuihin tietoihin liitetyssä oikeudellisessa lausunnossa, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) rikkomista on arvioitava ”historialliselta näkökannalta” ja ettei ajanjaksolla 1995–2002 tuomioistuinkäsittelyssä ollut asiaa, jossa tekstin ja merkin graafisen viestin olisi katsottu rikkoneen EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa. Komission mielestä tämä perustelu ei osu asian ytimeen. Kuten edellä käy ilmi, niin vuoden 1986 tiedonantoon (82) kuin mainonnan vuoden 1987 puitesääntöihin sisältyy jäsenvaltioille nimenomaisia ja yksityiskohtaisia ohjeita siitä, kuinka toimenpiteet tulisi suunnitella, jotta vältettäisiin EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan rikkominen.

82

| (196) | Niiden tietojen perusteella, joita komissiolla oli käytettävissään ajanjaksolta ennen vuotta 2002, ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko mainontatoimenpiteet edellä mainittuja sääntöjä, kun aloituspäätös hyväksyttiin. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot edellä mainittujen edellytysten suhteen. |
| --- | --- |

(196)

Niiden tietojen perusteella, joita komissiolla oli käytettävissään ajanjaksolta ennen vuotta 2002, ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko mainontatoimenpiteet edellä mainittuja sääntöjä, kun aloituspäätös hyväksyttiin. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot edellä mainittujen edellytysten suhteen.

| (197) | Itävallan viranomaisten 14 päivänä syyskuuta 2012 antama vastaus ei sisältänyt tarpeeksi tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi (Itävallan viranomaiset vain viittasivat ajanjakson 1995–2001 vuosiraportteihin). Sen vuoksi lähetettiin näitä seikkoja koskeva uusi tietopyyntö 19 päivänä helmikuuta 2014, ja Itävallan vastaus siihen saatiin 5 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(197)

Itävallan viranomaisten 14 päivänä syyskuuta 2012 antama vastaus ei sisältänyt tarpeeksi tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi (Itävallan viranomaiset vain viittasivat ajanjakson 1995–2001 vuosiraportteihin). Sen vuoksi lähetettiin näitä seikkoja koskeva uusi tietopyyntö 19 päivänä helmikuuta 2014, ja Itävallan vastaus siihen saatiin 5 päivänä toukokuuta 2014.

| (198) | Viimeksi mainitussa vastauksessaan Itävallan viranomaiset totesivat, että mainoskampanjat koskivat ylijäämäisiä maataloustuotteita ja/tai korkealaatuisia tuotteita. Näin ollen noudatettiin myönteisiä perusteita, jotka vahvistetaan mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 3 kohdassa. |
| --- | --- |

(198)

Viimeksi mainitussa vastauksessaan Itävallan viranomaiset totesivat, että mainoskampanjat koskivat ylijäämäisiä maataloustuotteita ja/tai korkealaatuisia tuotteita. Näin ollen noudatettiin myönteisiä perusteita, jotka vahvistetaan mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 3 kohdassa.

myönteisiä perusteita

| (199) | Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan mainonnassa ei viitattu tiettyihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(199)

Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan mainonnassa ei viitattu tiettyihin yrityksiin.

| (200) | Tuen enimmäisintensiteetin osalta voidaan todeta, että alalta perittyjen maksujen osuus oli yli 50 prosenttia tuen määrästä (ks. myös johdanto-osan 43 ja 56 kappale). Näin ollen mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 4 kohdassa tuki-intensiteetin osalta vahvistettu peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(200)

Tuen enimmäisintensiteetin osalta voidaan todeta, että alalta perittyjen maksujen osuus oli yli 50 prosenttia tuen määrästä (ks. myös johdanto-osan 43 ja 56 kappale). Näin ollen mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 4 kohdassa tuki-intensiteetin osalta vahvistettu peruste täyttyy.

Tuen enimmäisintensiteetin

| (201) | Aloituspäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksenä, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) mahdollisesti rikotaan. Komission alustavan kannan mukaan laatumerkissä oleva viittaus kansalliseen alkuperään ei vaikuttanut toissijaiselta (ks. johdanto-osan 65 kappale). Komissio totesi myös, että mainosmateriaalissa viittaus tuotteen alkuperään ei useinkaan rajoittunut laatumerkkiin vaan alkuperä mainittiin myös muualla mainoksessa (ks. johdanto-osan 83 kappale). |
| --- | --- |

(201)

Aloituspäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksenä, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) mahdollisesti rikotaan. Komission alustavan kannan mukaan laatumerkissä oleva viittaus kansalliseen alkuperään ei vaikuttanut toissijaiselta (ks. johdanto-osan 65 kappale). Komissio totesi myös, että mainosmateriaalissa viittaus tuotteen alkuperään ei useinkaan rajoittunut laatumerkkiin vaan alkuperä mainittiin myös muualla mainoksessa (ks. johdanto-osan 83 kappale).

EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa

mahdollisesti rikotaan

| (202) | Sen vuoksi aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia pyydettiin kuvaamaan laatu- ja luomumerkkien ulkomuotoa ajanjaksolla 1995–2001 ja toimittamaan edustavia näytteitä menekinedistämismateriaalista, jossa merkkejä käytettiin. |
| --- | --- |

(202)

Sen vuoksi aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia pyydettiin kuvaamaan laatu- ja luomumerkkien ulkomuotoa ajanjaksolla 1995–2001 ja toimittamaan edustavia näytteitä menekinedistämismateriaalista, jossa merkkejä käytettiin.

| (203) | Itävallan viranomaiset vastasivat 14 päivänä syyskuuta 2012, että nämä tiedot oli jo esitetty ajanjaksolta 1995–2004 toimitetuissa, valtiontukea käsitelleissä vuosiraporteissa. Komissio vastasi 19 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, etteivät kyseiset tiedot riittäneet sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi, ja pyysi yksityiskohtaista selvitystä (eli ilmoituslomakkeita) sen perustalta, mitä sääntöjä oli sovellettu toimenpiteen toteuttamishetkellä. Tämä arviointi toimitettiin 5 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä vastauksella. |
| --- | --- |

(203)

Itävallan viranomaiset vastasivat 14 päivänä syyskuuta 2012, että nämä tiedot oli jo esitetty ajanjaksolta 1995–2004 toimitetuissa, valtiontukea käsitelleissä vuosiraporteissa. Komissio vastasi 19 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, etteivät kyseiset tiedot riittäneet sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi, ja pyysi yksityiskohtaista selvitystä (eli ilmoituslomakkeita) sen perustalta, mitä sääntöjä oli sovellettu toimenpiteen toteuttamishetkellä. Tämä arviointi toimitettiin 5 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä vastauksella.

| (204) | Erityyppisten mainontatoimien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia erityisiä perusteita analysoidaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(204)

Erityyppisten mainontatoimien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia erityisiä perusteita analysoidaan jäljempänä.

Tuki yleisluonteiseen mainontaan

Tuki yleisluonteiseen mainontaan

| (205) | Siltä osin kuin kyseessä on viittaus tiettyihin yrityksiin joissakin mainoskampanjoissa (johdanto-osan 90 kappale), komissio panee merkille, että mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohdan mukaan tuki tiettyihin yrityksiin liittyvään mainontaan on kiellettyä. |
| --- | --- |

(205)

Siltä osin kuin kyseessä on viittaus tiettyihin yrityksiin joissakin mainoskampanjoissa (johdanto-osan 90 kappale), komissio panee merkille, että mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohdan mukaan tuki tiettyihin yrityksiin liittyvään mainontaan on kiellettyä.

| (206) | Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa, että mainitut yritykset olivat osallistuneet kampanjan (Druck und Werbeeinschaltung) joidenkin kustannusten maksamiseen. Tällaisia tiettyihin yrityksiin viittaavia kampanjoita ei kuitenkaan voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla (mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohta). Se seikka, että yritykset osallistuivat kampanjasta aiheutuviin kustannuksiin, ei muuta tätä arviota. |
| --- | --- |

(206)

Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 toimittamissaan tiedoissa, että mainitut yritykset olivat osallistuneet kampanjan (Druck und Werbeeinschaltung) joidenkin kustannusten maksamiseen. Tällaisia tiettyihin yrityksiin viittaavia kampanjoita ei kuitenkaan voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla (mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.2 kohta). Se seikka, että yritykset osallistuivat kampanjasta aiheutuviin kustannuksiin, ei muuta tätä arviota.

| (207) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että joissakin yleisluonteisissa mainoskampanjoissa viitattiin nimenomaisesti tuotteen alkuperään (eli Itävaltaan) (ks. johdanto-osan 84 ja 90 kappaleessa annetut esimerkit). |
| --- | --- |

(207)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että joissakin yleisluonteisissa mainoskampanjoissa viitattiin nimenomaisesti tuotteen alkuperään (eli Itävaltaan) (ks. johdanto-osan 84 ja 90 kappaleessa annetut esimerkit).

joissakin yleisluonteisissa mainoskampanjoissa

| (208) | Näin ollen toimenpiteet eivät olleet mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.1 (83) ja 2.2 kohdan mukaisia ja rikkoivat EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Sen vuoksi komissio katsoo, että ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.1999 myönnetty tuki mainontatoimenpiteisiin, joissa viitataan tuotteiden alkuperään tai tiettyihin yrityksiin, ei sovellu sisämarkkinoille (84). |
| --- | --- |

(208)

Näin ollen toimenpiteet eivät olleet mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 2.1 (83) ja 2.2 kohdan mukaisia ja rikkoivat EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Sen vuoksi komissio katsoo, että ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.1999 myönnetty tuki mainontatoimenpiteisiin, joissa viitataan tuotteiden alkuperään tai tiettyihin yrityksiin, ei sovellu sisämarkkinoille (84).

83

84

| (209) | Ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2001 mainoskampanjoissa viitattiin vain tuotteen erityisominaisuuksiin tai tuotelajeihin, eikä tuotteiden kansalliseen alkuperään viitattu. |
| --- | --- |

(209)

Ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2001 mainoskampanjoissa viitattiin vain tuotteen erityisominaisuuksiin tai tuotelajeihin, eikä tuotteiden kansalliseen alkuperään viitattu.

| (210) | Sen vuoksi kampanjoissa ei viimeksi mainitulla ajanjaksolla rikottu EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa, ja kampanjat olivat näin ollen mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että ne soveltuvat sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(210)

Sen vuoksi kampanjoissa ei viimeksi mainitulla ajanjaksolla rikottu EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa, ja kampanjat olivat näin ollen mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että ne soveltuvat sisämarkkinoille.

Tuki laatumerkkiin

Tuki laatumerkkiin

| (211) | Itävallan viranomaiset totesivat 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa laatumerkin osalta, että käytettiin samoja merkkejä, jotka oli hyväksytty komission asiassa N 589/2008 tekemässä päätöksessä. Itävallan viranomaiset katsovat näin ollen, että viittaus kansalliseen alkuperään oli toissijaisessa asemassa. |
| --- | --- |

(211)

Itävallan viranomaiset totesivat 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa laatumerkin osalta, että käytettiin samoja merkkejä, jotka oli hyväksytty komission asiassa N 589/2008 tekemässä päätöksessä. Itävallan viranomaiset katsovat näin ollen, että viittaus kansalliseen alkuperään oli toissijaisessa asemassa.

laatumerkin

| (212) | Komissio ei ole samaa mieltä Itävallan viranomaisten kanssa. Kuten edellä (johdanto-osan 65 kappale) osoitetaan, laatumerkissä käytettiin toista logoa ajanjaksolla 1995–1999. Tuossa logossa viittaus alkuperään ei ollut toissijainen laatua koskeneeseen logon viestiin verrattuna. Sekä visuaalinen viesti (Itävallan lippu) että käytetty teksti osoittavat, että Itävalta oli pääasiallinen viesti. |
| --- | --- |

(212)

Komissio ei ole samaa mieltä Itävallan viranomaisten kanssa. Kuten edellä (johdanto-osan 65 kappale) osoitetaan, laatumerkissä käytettiin toista logoa ajanjaksolla 1995–1999. Tuossa logossa viittaus alkuperään ei ollut toissijainen laatua koskeneeseen logon viestiin verrattuna. Sekä visuaalinen viesti (Itävallan lippu) että käytetty teksti osoittavat, että Itävalta oli pääasiallinen viesti.

1995–1999

| (213) | Näin ollen ei noudatettu vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohtaa, jonka mukaan kansallista alkuperää koskevien viittausten olisi täydennettävä kuluttajille suunnattua kampanjan pääasiallista viestiä eivätkä ne saisi olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.1999 myönnetty tuki laatumerkkiin ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(213)

Näin ollen ei noudatettu vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohtaa, jonka mukaan kansallista alkuperää koskevien viittausten olisi täydennettävä kuluttajille suunnattua kampanjan pääasiallista viestiä eivätkä ne saisi olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotetaan ostamaan tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.1999 myönnetty tuki laatumerkkiin ei sovellu sisämarkkinoille.

| (214) | Ajanjakson 1.1.2000–31.12.2001 osalta komissio katsoo, että uudet logot, jotka olivat samat kuin asiassa N 589/2008 tehdyssä komission päätöksessä arvioidut logot, ovat mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen edellytysten mukaiset, ja näin ollen komissio katsoo, että asiaan liittyvä tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(214)

Ajanjakson 1.1.2000–31.12.2001 osalta komissio katsoo, että uudet logot, jotka olivat samat kuin asiassa N 589/2008 tehdyssä komission päätöksessä arvioidut logot, ovat mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen edellytysten mukaiset, ja näin ollen komissio katsoo, että asiaan liittyvä tuki soveltuu sisämarkkinoille.

Tuki luomumerkkiin

Tuki luomumerkkiin

| (215) | Luomulogon mainontatoimenpiteissä käytettiin, kuten johdanto-osan 65 kappaleessa osoitetaan, samoja logoja kuin vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(215)

Luomulogon mainontatoimenpiteissä käytettiin, kuten johdanto-osan 65 kappaleessa osoitetaan, samoja logoja kuin vuoden 2002 jälkeisellä ajanjaksolla.

| (216) | Koska tämäntyyppisessä mainonnassa huomio kiinnitetään jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden lajeihin tai ominaisuuksiin, toimet kuuluvat vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan soveltamisalaan. Kyseisen kohdan mukaan tuotteen kansalliselle alkuperälle ei saa asettaa aiheetonta painoarvoa. |
| --- | --- |

(216)

Koska tämäntyyppisessä mainonnassa huomio kiinnitetään jäsenvaltiossa tuotettujen tuotteiden lajeihin tai ominaisuuksiin, toimet kuuluvat vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan soveltamisalaan. Kyseisen kohdan mukaan tuotteen kansalliselle alkuperälle ei saa asettaa aiheetonta painoarvoa.

| (217) | Logosta oli kaksi versiota, ja ensimmäisessä niistä ei viitattu lainkaan tuotteiden alkuperään. Toisessa mainittiin tuotteiden alkuperä toissijaisena viestinä. Ensimmäinen versio ei aiheuttanut ongelmia sen suhteen, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) mahdollisesti rikottaisiin. Toisen osalta vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan edellytykset täyttyivät seuraavista syistä:






  — | Logossa säilyi kohtuullinen tasapaino toisaalta sen välillä, että viitattiin tuotteen ominaisuuksiin (eli luomuun), ja toisaalta että yksilöitiin tuottajamaa sanallisesti tai tunnuksen avulla. |
| --- | --- | --- |

(217)

Logosta oli kaksi versiota, ja ensimmäisessä niistä ei viitattu lainkaan tuotteiden alkuperään. Toisessa mainittiin tuotteiden alkuperä toissijaisena viestinä. Ensimmäinen versio ei aiheuttanut ongelmia sen suhteen, että EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla) mahdollisesti rikottaisiin. Toisen osalta vuoden 1986 tiedonannon 2.3.1 kohdan edellytykset täyttyivät seuraavista syistä:

—

Logossa säilyi kohtuullinen tasapaino toisaalta sen välillä, että viitattiin tuotteen ominaisuuksiin (eli luomuun), ja toisaalta että yksilöitiin tuottajamaa sanallisesti tai tunnuksen avulla.

| — | Kansallista alkuperää koskeva viittaus täydensi kuluttajille suunnattua pääasiallista viestiä eikä se ollut pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotettiin ostamaan tuote. |
| --- | --- |

—

Kansallista alkuperää koskeva viittaus täydensi kuluttajille suunnattua pääasiallista viestiä eikä se ollut pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotettiin ostamaan tuote.

| — | Tuotteen ominaisuuksilla tarkoitettiin tuotteen objektiivisia ominaisuuksia, eikä käytetty superlatiiveja, jotka olisivat johtanet menekinedistetyn tuotteen vertaamiseen muiden jäsenvaltioiden tuotteisiin. |
| --- | --- |

—

Tuotteen ominaisuuksilla tarkoitettiin tuotteen objektiivisia ominaisuuksia, eikä käytetty superlatiiveja, jotka olisivat johtanet menekinedistetyn tuotteen vertaamiseen muiden jäsenvaltioiden tuotteisiin.

| — | Laaduntarkastuksiin viitattiin ainoastaan, kun tuotteen ominaisuuksiin sovellettiin AMAn aitoa ja objektiivista tarkastusjärjestelmää. |
| --- | --- |

—

Laaduntarkastuksiin viitattiin ainoastaan, kun tuotteen ominaisuuksiin sovellettiin AMAn aitoa ja objektiivista tarkastusjärjestelmää.

| (218) | Näin ollen luomumerkin mainontatuki ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 noudatti vuoden 1986 tiedonannon edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(218)

Näin ollen luomumerkin mainontatuki ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 noudatti vuoden 1986 tiedonannon edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille.

Mainonta Itävallan ulkopuolella

Mainonta Itävallan ulkopuolella

| (219) | Itävallan ulkopuolella järjestettyihin mainoskampanjoihin ei sisältynyt muita erityisiä viittauksia tuotteen alkuperään kuin ne, jotka ilmenevät kyseisen tuotteen ominaisuuksista tai tuotelajeista taikka tuotteen tavanomaisesta nimityksestä. Kyseiset kampanjat noudattivat näin ollen vuoden 1986 tiedonannon 2.1 kohtaa eivätkä rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). |
| --- | --- |

(219)

Itävallan ulkopuolella järjestettyihin mainoskampanjoihin ei sisältynyt muita erityisiä viittauksia tuotteen alkuperään kuin ne, jotka ilmenevät kyseisen tuotteen ominaisuuksista tai tuotelajeista taikka tuotteen tavanomaisesta nimityksestä. Kyseiset kampanjat noudattivat näin ollen vuoden 1986 tiedonannon 2.1 kohtaa eivätkä rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla).

| (220) | Näin ollen tuki mainontaan Itävallan ulkopuolella ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 noudatti vuoden 1986 tiedonannon edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(220)

Näin ollen tuki mainontaan Itävallan ulkopuolella ajanjaksolla 1.1.1995–31.12.2001 noudatti vuoden 1986 tiedonannon edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille.

8.3.3   MAINONTATUKI AJANJAKSOLLA 1.1.2002–31.12.2006: LAATU- JA LUOMUMERKIT

| (221) | Mainontatoimien tuen oli ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006 noudatettava vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistettuja edellytyksiä. Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 18 kohdan mukaan maataloustuotteiden menekinedistämis- ja mainontatoimia oli arvioitava mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(221)

Mainontatoimien tuen oli ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006 noudatettava vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistettuja edellytyksiä. Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 18 kohdan mukaan maataloustuotteiden menekinedistämis- ja mainontatoimia oli arvioitava mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen mukaisesti.

| (222) | Tammikuun 1 päivästä 2002 alkaen sovellettiin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoja ja ne korvasivat vuoden 1986 tiedonannon ja mainonnan vuoden 1987 puitesäännöt (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 69 ja 75 kohta). Sen vuoksi komissio perustaa ajanjaksoa 1.1.2002–31.12.2006 koskevan arviointinsa mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(222)

Tammikuun 1 päivästä 2002 alkaen sovellettiin mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoja ja ne korvasivat vuoden 1986 tiedonannon ja mainonnan vuoden 1987 puitesäännöt (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 69 ja 75 kohta). Sen vuoksi komissio perustaa ajanjaksoa 1.1.2002–31.12.2006 koskevan arviointinsa mainonnan vuoden 2001 suuntaviivoihin.

| (223) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 12 kohdan mukaan maataloustuotteiden ja muiden tuotteiden mainontaan tarkoitetun tuen ei tulisi muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (kielteinen peruste) ja tulisi edistää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä (myönteinen peruste), jotta se soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(223)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 12 kohdan mukaan maataloustuotteiden ja muiden tuotteiden mainontaan tarkoitetun tuen ei tulisi muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (kielteinen peruste) ja tulisi edistää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä (myönteinen peruste), jotta se soveltuisi sisämarkkinoille.

Kielteiset perusteet

Kielteiset perusteet

| (224) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 18 kohdan mukaan tukea ei voitu myöntää mainoskampanjoihin, jos ne ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Kyseisessä artiklassa kielletään tuonnin määrälliset rajoitukset ja kaikki toimenpiteet, jotka aiheuttavat jäsenvaltioiden välillä vastaavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(224)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 18 kohdan mukaan tukea ei voitu myöntää mainoskampanjoihin, jos ne ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Kyseisessä artiklassa kielletään tuonnin määrälliset rajoitukset ja kaikki toimenpiteet, jotka aiheuttavat jäsenvaltioiden välillä vastaavia vaikutuksia.

| (225) | Tukea ei voitu myöntää mainontaan, joka liittyy suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin. Jos julkisista varoista rahoitettuja mainontatoimia toteutti yksityisyritys, tällaisen yrityksen valinta oli tehtävä markkinaperiaatteiden mukaisesti (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 29 ja 30 kohta). |
| --- | --- |

(225)

Tukea ei voitu myöntää mainontaan, joka liittyy suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin. Jos julkisista varoista rahoitettuja mainontatoimia toteutti yksityisyritys, tällaisen yrityksen valinta oli tehtävä markkinaperiaatteiden mukaisesti (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 29 ja 30 kohta).

| (226) | Kampanjat eivät myöskään voineet olla ristiriidassa yhteisön johdetun oikeuden kanssa, ja niiden oli eritoten oltava direktiivin 2000/13/EY säännösten mukaisia (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 25–28 kohta). |
| --- | --- |

(226)

Kampanjat eivät myöskään voineet olla ristiriidassa yhteisön johdetun oikeuden kanssa, ja niiden oli eritoten oltava direktiivin 2000/13/EY säännösten mukaisia (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 25–28 kohta).

Myönteiset perusteet

Myönteiset perusteet

| (227) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 31 ja 32 kohdan mukaan mainonnan oli koskettava ylijäämäisiä maataloustuotteita tai lajeja, joita ei hyödynnetä riittävästi, taikka uusia tuotteita tai korvaavia tuotteita, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää, taikka korkealaatuisia tuotteita, tiettyjen alueiden kehitystä tai pk-yritysten kehitystä, jotta tukeen voitaisiin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(227)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 31 ja 32 kohdan mukaan mainonnan oli koskettava ylijäämäisiä maataloustuotteita tai lajeja, joita ei hyödynnetä riittävästi, taikka uusia tuotteita tai korvaavia tuotteita, joiden osalta ei vielä ole ylijäämää, taikka korkealaatuisia tuotteita, tiettyjen alueiden kehitystä tai pk-yritysten kehitystä, jotta tukeen voitaisiin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaista poikkeusta.

| (228) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 4 luvussa yksilöitiin edellä mainittujen myönteisten perusteiden soveltaminen tietyntyyppiseen mainontaan eli mainontatukeen, jossa alkuperä muodostaa osan viestiä (4.1 jakso) ja laatutuotteiden mainontatukeen (4.2 jakso). |
| --- | --- |

(228)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 4 luvussa yksilöitiin edellä mainittujen myönteisten perusteiden soveltaminen tietyntyyppiseen mainontaan eli mainontatukeen, jossa alkuperä muodostaa osan viestiä (4.1 jakso) ja laatutuotteiden mainontatukeen (4.2 jakso).

Mainonta, jossa alkuperä on osa viestiä

Mainonta, jossa alkuperä on osa viestiä

| (229) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 23 kohdan mukaan tuottajamaan saisi ilmaista sanallisesti tai tunnusten avulla, jos viittaukset toisaalta tuotteen ominaisuuksiin ja tuotelajeihin ja toisaalta tuotteen kansalliseen alkuperään olivat keskenään tasapainossa. Kansallista alkuperää koskevien viittausten oli täydennettävä kuluttajille suunnattua pääasiallista viestiä eivätkä ne voineet olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotettiin ostamaan tuote. Mainonnan, jossa tuotteen (alueellinen) alkuperä mainitaan toissijaisena viestinä, ei katsottu rikkovan EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Arvioidakseen, oliko alkuperä todella toissijainen viesti, komissio ottaisi huomioon alkuperään viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen (myös kuvien ja yleisesittelyn) yleisen osuuden ja tuotteen ainutlaatuisiin ominaisuuksiin (se osa viestistä, joka ei kohdistu alkuperään) viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen osuuden (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 40 ja 41 kohta). |
| --- | --- |

(229)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 23 kohdan mukaan tuottajamaan saisi ilmaista sanallisesti tai tunnusten avulla, jos viittaukset toisaalta tuotteen ominaisuuksiin ja tuotelajeihin ja toisaalta tuotteen kansalliseen alkuperään olivat keskenään tasapainossa. Kansallista alkuperää koskevien viittausten oli täydennettävä kuluttajille suunnattua pääasiallista viestiä eivätkä ne voineet olla pääsyynä siihen, miksi kuluttajia kehotettiin ostamaan tuote. Mainonnan, jossa tuotteen (alueellinen) alkuperä mainitaan toissijaisena viestinä, ei katsottu rikkovan EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 34 artikla). Arvioidakseen, oliko alkuperä todella toissijainen viesti, komissio ottaisi huomioon alkuperään viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen (myös kuvien ja yleisesittelyn) yleisen osuuden ja tuotteen ainutlaatuisiin ominaisuuksiin (se osa viestistä, joka ei kohdistu alkuperään) viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen osuuden (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 40 ja 41 kohta).

Laatutuotteiden mainostaminen

Laatutuotteiden mainostaminen

| (230) | Kun tukea myönnettiin erityiset laatuvaatimukset täyttäviin tuotteisiin, sen tuli olla kaikkien yhteisössä tuotettujen tuotteiden käytettävissä tuotteiden alkuperästä riippumatta. Jäsenvaltioiden oli myös tunnustettava muissa jäsenvaltioissa tehtyjen vastaavien tarkastusten tulokset (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 49 kohta). |
| --- | --- |

(230)

Kun tukea myönnettiin erityiset laatuvaatimukset täyttäviin tuotteisiin, sen tuli olla kaikkien yhteisössä tuotettujen tuotteiden käytettävissä tuotteiden alkuperästä riippumatta. Jäsenvaltioiden oli myös tunnustettava muissa jäsenvaltioissa tehtyjen vastaavien tarkastusten tulokset (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 49 kohta).

Erityisesti luomutuotteita koskeva mainonta

Erityisesti luomutuotteita koskeva mainonta

| (231) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 55 kohdan mukaan tuki voitiin sallia ainoastaan, jos tuotteet, joissa on viittauksia luonnonmukaiseen tuotantotapaan, täyttivät neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 vaatimukset. Kaikkiin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden tuottajiin ja jalostajiin oli sovellettava mainitussa asetuksessa säädettyä tarkastusjärjestelmää. |
| --- | --- |

(231)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 55 kohdan mukaan tuki voitiin sallia ainoastaan, jos tuotteet, joissa on viittauksia luonnonmukaiseen tuotantotapaan, täyttivät neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 vaatimukset. Kaikkiin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden tuottajiin ja jalostajiin oli sovellettava mainitussa asetuksessa säädettyä tarkastusjärjestelmää.

Arviointi

Arviointi

| (232) | Soveltaessaan edellä mainittuja säännöksiä laatu- ja luomumerkkiä koskeviin mainontatoimenpiteisiin ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006 komissio tekee seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

(232)

Soveltaessaan edellä mainittuja säännöksiä laatu- ja luomumerkkiä koskeviin mainontatoimenpiteisiin ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006 komissio tekee seuraavat päätelmät:

| (233) | Laatumerkki ja toinen kahdesta luomumerkin eri versiosta (ks. johdanto-osan 64 kappale) sisälsivät viittauksen tuotteen alkuperään, mutta kyseistä viestiä voidaan pitää toissijaisena tuotteen (luonnonmukaista) laatua koskevaan pääasialliseen viestiin nähden. Viittaus tuotteen alkuperään sijaitsi toissijaisessa paikassa niin graafisessa viestissä (tausta) kuin logon tekstissä. |
| --- | --- |

(233)

Laatumerkki ja toinen kahdesta luomumerkin eri versiosta (ks. johdanto-osan 64 kappale) sisälsivät viittauksen tuotteen alkuperään, mutta kyseistä viestiä voidaan pitää toissijaisena tuotteen (luonnonmukaista) laatua koskevaan pääasialliseen viestiin nähden. Viittaus tuotteen alkuperään sijaitsi toissijaisessa paikassa niin graafisessa viestissä (tausta) kuin logon tekstissä.

| (234) | Merkkien rakenteen osalta komissio panee merkille, että merkkien keskiosassa oli kenttä, jossa teksti ”AMA Gütesiegel” tai ”BIO” oli hallitsevassa asemassa, ja tuotteen alkuperä ilmoitettiin huomattavasti pienemmillä kirjaimilla. Sivulla olevat kentät esitettiin kansallisissa väreissä (esimerkiksi punainen ja valkoinen Itävallan osalta), eikä tuotantomaata yksilöity lisätunnuksin. Keskikenttä täytti merkkien visuaalisesti hallitsevan osan ja vei noin 65 prosenttia merkin kokonaisleveydestä (ks. johdanto-osan 64 kappale). Itävallan viranomaiset ovat lisäksi täsmentäneet, että kaikessa molempia merkkejä koskevassa mainonnassa tuotteen laatu oli pääasiallinen viesti ja tuotteen alkuperä, jos se mainittiin, oli vain toissijainen viesti (ks. johdanto-osan 79 kappale). |
| --- | --- |

(234)

Merkkien rakenteen osalta komissio panee merkille, että merkkien keskiosassa oli kenttä, jossa teksti ”AMA Gütesiegel” tai ”BIO” oli hallitsevassa asemassa, ja tuotteen alkuperä ilmoitettiin huomattavasti pienemmillä kirjaimilla. Sivulla olevat kentät esitettiin kansallisissa väreissä (esimerkiksi punainen ja valkoinen Itävallan osalta), eikä tuotantomaata yksilöity lisätunnuksin. Keskikenttä täytti merkkien visuaalisesti hallitsevan osan ja vei noin 65 prosenttia merkin kokonaisleveydestä (ks. johdanto-osan 64 kappale). Itävallan viranomaiset ovat lisäksi täsmentäneet, että kaikessa molempia merkkejä koskevassa mainonnassa tuotteen laatu oli pääasiallinen viesti ja tuotteen alkuperä, jos se mainittiin, oli vain toissijainen viesti (ks. johdanto-osan 79 kappale).

| (235) | Itävallan viranomaisten mukaan luomumerkki myönnettiin vain luonnonmukaisille tuotteille, jotka olivat asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 säädettyjen edellytysten mukaisia (ks. johdanto-osan 69 kappale). |
| --- | --- |

(235)

Itävallan viranomaisten mukaan luomumerkki myönnettiin vain luonnonmukaisille tuotteille, jotka olivat asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 säädettyjen edellytysten mukaisia (ks. johdanto-osan 69 kappale).

| (236) | Itävallan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että direktiivin 2000/13/EY säännöksiä noudatettiin tuetussa mainonnassa (ks. johdanto-osan 68 kappale). |
| --- | --- |

(236)

Itävallan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että direktiivin 2000/13/EY säännöksiä noudatettiin tuetussa mainonnassa (ks. johdanto-osan 68 kappale).

| (237) | Mainonta ei liittynyt suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin. Itävallan viranomaiset ovat täsmentäneet, että mainonnassa myyntipisteessä ei mainostettu yrityksiä eikä tuotteita nimeltä eikä myyntipisteen omistaja hyötynyt tuesta (ks. johdanto-osan 78 kappale). |
| --- | --- |

(237)

Mainonta ei liittynyt suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin. Itävallan viranomaiset ovat täsmentäneet, että mainonnassa myyntipisteessä ei mainostettu yrityksiä eikä tuotteita nimeltä eikä myyntipisteen omistaja hyötynyt tuesta (ks. johdanto-osan 78 kappale).

| (238) | Itävallan viranomaiset ovat täsmentäneet, että kaikkien AMA Marketingin rahoittamien mainontatoimien toteuttajina olivat yksityiset yritykset, jotka oli valittu julkisella tarjouskilpailulla (ks. johdanto-osan 52 kappale). |
| --- | --- |

(238)

Itävallan viranomaiset ovat täsmentäneet, että kaikkien AMA Marketingin rahoittamien mainontatoimien toteuttajina olivat yksityiset yritykset, jotka oli valittu julkisella tarjouskilpailulla (ks. johdanto-osan 52 kappale).

| (239) | Lisäksi Itävallan viranomaisten mukaan laatumerkin käyttö oli avoin kaikille unionissa tuotetuille tuotteille, jos ne täyttivät merkin käyttöä koskevat erityisvaatimukset. Nämä erityisvaatimukset joko koskivat tuotteen laatua tai rajoittuivat varmistamaan tuotteen osoitetun maantieteellisen alkuperän. Erityisvaatimukset oli joka tapauksessa mahdollista täyttää siitä riippumatta, miltä maantieteelliseltä alueelta tuote oli peräisin (ks. johdanto-osan 161 kappale). |
| --- | --- |

(239)

Lisäksi Itävallan viranomaisten mukaan laatumerkin käyttö oli avoin kaikille unionissa tuotetuille tuotteille, jos ne täyttivät merkin käyttöä koskevat erityisvaatimukset. Nämä erityisvaatimukset joko koskivat tuotteen laatua tai rajoittuivat varmistamaan tuotteen osoitetun maantieteellisen alkuperän. Erityisvaatimukset oli joka tapauksessa mahdollista täyttää siitä riippumatta, miltä maantieteelliseltä alueelta tuote oli peräisin (ks. johdanto-osan 161 kappale).

| (240) | Aloituspäätöksessä komissio huomautti, ettei sillä ollut tietoja siitä, tunnustettiinko vastaavat muissa jäsenvaltiossa suoritetut tarkastukset. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, että tällaiset tarkastukset tunnustettiin, ja toimittivat tätä tulevat todisteet. |
| --- | --- |

(240)

Aloituspäätöksessä komissio huomautti, ettei sillä ollut tietoja siitä, tunnustettiinko vastaavat muissa jäsenvaltiossa suoritetut tarkastukset. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, että tällaiset tarkastukset tunnustettiin, ja toimittivat tätä tulevat todisteet.

| (241) | Vaikka Itävallan viranomaiset vahvistivat, että vuodesta 2002 alkaen laatu- ja luomumerkki olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä, komissio oli aloituspäätöksessä epäilevällä kannalla, koska viittaus kansallisiin tuotteisiin toimenpiteiden keskeisessä oikeusperustassa eli AMA-perussäädöksessä poistettiin vasta vuonna 2007 (ks. johdanto-osan 161 kappale). |
| --- | --- |

(241)

Vaikka Itävallan viranomaiset vahvistivat, että vuodesta 2002 alkaen laatu- ja luomumerkki olivat kaikkien tuotteiden käytettävissä riippumatta tuotteiden alkuperästä, komissio oli aloituspäätöksessä epäilevällä kannalla, koska viittaus kansallisiin tuotteisiin toimenpiteiden keskeisessä oikeusperustassa eli AMA-perussäädöksessä poistettiin vasta vuonna 2007 (ks. johdanto-osan 161 kappale).

| (242) | Tietoja toimittaessaan Itävallan viranomaiset esittivät uudet sisäiset säännöt, joiden mukaan merkit olivat avoinna kaikille tuotteille, sekä tiedot, joiden mukaan jotkin Itävallan ulkopuoliset tuotteet olivat tosiaankin saaneet merkin vuoden 2001 jälkeen. Viranomaiset myös vahvistivat uudelleen, että vuoden 2002 jälkeen sääntöjä oli sovellettu kaikkiin tuotteisiin tuotteiden alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

(242)

Tietoja toimittaessaan Itävallan viranomaiset esittivät uudet sisäiset säännöt, joiden mukaan merkit olivat avoinna kaikille tuotteille, sekä tiedot, joiden mukaan jotkin Itävallan ulkopuoliset tuotteet olivat tosiaankin saaneet merkin vuoden 2001 jälkeen. Viranomaiset myös vahvistivat uudelleen, että vuoden 2002 jälkeen sääntöjä oli sovellettu kaikkiin tuotteisiin tuotteiden alkuperästä riippumatta.

| (243) | Aloituspäätöksessä komissio totesi, ettei ollut selvää, oliko AMAn uudet sisäiset säännöt pantu tehokkaasti täytäntöön jo 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen, vai oliko 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen sovellettu siirtymäkautta, jonka aikana tukea edelleen myönnettiin vanhojen sääntöjen mukaisesti. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset ilmoittivat, ettei tällaista siirtymäkautta sovellettu. |
| --- | --- |

(243)

Aloituspäätöksessä komissio totesi, ettei ollut selvää, oliko AMAn uudet sisäiset säännöt pantu tehokkaasti täytäntöön jo 26 päivästä syyskuuta 2002 alkaen, vai oliko 26 päivän syyskuuta 2002 jälkeen sovellettu siirtymäkautta, jonka aikana tukea edelleen myönnettiin vanhojen sääntöjen mukaisesti. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset ilmoittivat, ettei tällaista siirtymäkautta sovellettu.

| (244) | Aloituspäätöksen johdanto-osan 175 kappaleessa komissio totesi, ettei sillä ollut käytettävissään tarpeeksi tietoja sen arvioimiseksi, sovelletaanko valtiontukisääntöjä edellä johdanto-osan 80 kappaleessa mainittuihin osarahoitettuihin luomumerkin menekinedistämistoimiin. Tätä varten Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja toimenpiteistä ajatellen niiden valtiontukihyväksyntää sekä ohjelmakauden kestosta. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset totesivat, että luomumerkin menekinedistämistoimet olivat osa Itävallan osarahoittamaa luomutuotteiden tiedotus- ja menekinedistämisohjelmaa. |
| --- | --- |

(244)

Aloituspäätöksen johdanto-osan 175 kappaleessa komissio totesi, ettei sillä ollut käytettävissään tarpeeksi tietoja sen arvioimiseksi, sovelletaanko valtiontukisääntöjä edellä johdanto-osan 80 kappaleessa mainittuihin osarahoitettuihin luomumerkin menekinedistämistoimiin. Tätä varten Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja toimenpiteistä ajatellen niiden valtiontukihyväksyntää sekä ohjelmakauden kestosta. Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset totesivat, että luomumerkin menekinedistämistoimet olivat osa Itävallan osarahoittamaa luomutuotteiden tiedotus- ja menekinedistämisohjelmaa.

| (245) | Itävallan viranomaiset totesivat 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa myös seuraavaa: Vuosina 2002–2008 (20.9.2002–15.9.2005) toteutettiin luomutuotteiden osarahoitettua tiedotus- ja menekinedistämisohjelmaa. Tämä ohjelma oli hyväksytty 22 päivänä elokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä C (2002) 3116 (85). Lisäksi 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä C (2007) 3299 luomumerkkiä varten hyväksyttiin toinen kolmivuotinen ohjelma (1.10.2007–30.9.2010) (86). |
| --- | --- |

(245)

Itävallan viranomaiset totesivat 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa myös seuraavaa: Vuosina 2002–2008 (20.9.2002–15.9.2005) toteutettiin luomutuotteiden osarahoitettua tiedotus- ja menekinedistämisohjelmaa. Tämä ohjelma oli hyväksytty 22 päivänä elokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä C (2002) 3116 (85). Lisäksi 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä C (2007) 3299 luomumerkkiä varten hyväksyttiin toinen kolmivuotinen ohjelma (1.10.2007–30.9.2010) (86).

85

86

| (246) | Edellä mainituista syistä tuki mainontatoimenpiteisiin, jotka toteutettiin ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006, oli mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen ja siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltui sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(246)

Edellä mainituista syistä tuki mainontatoimenpiteisiin, jotka toteutettiin ajanjaksolla 1.1.2002–31.12.2006, oli mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen ja siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltui sisämarkkinoille.

8.3.4   MAINOSKAMPANJAT ITÄVALLAN ULKOPUOLELLA JA YLEISLUONTEINEN MAINONTA ITÄVALLASSA VUOSINA 2002–2004 (87)

87

| (247) | Mainoskampanjat voitiin hyväksyä, jos ne järjesti jäsenvaltio toisen jäsenvaltion markkinoilla suorasti tai epäsuorasti tai jos ne järjestettiin tukea myöntävän jäsenvaltion kotimaanmarkkinoilla ja tuotetta mainostettiin täysin yleisluonteisesti mainitsematta tuotteen kansallista alkuperää (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan a–b alakohta). |
| --- | --- |

(247)

Mainoskampanjat voitiin hyväksyä, jos ne järjesti jäsenvaltio toisen jäsenvaltion markkinoilla suorasti tai epäsuorasti tai jos ne järjestettiin tukea myöntävän jäsenvaltion kotimaanmarkkinoilla ja tuotetta mainostettiin täysin yleisluonteisesti mainitsematta tuotteen kansallista alkuperää (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan a–b alakohta).

| (248) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen mukaisesti komissio suhtautui myönteisesti mainoskampanjoihin, jotka toteutettiin tietyn jäsenvaltion tai alueen maataloustuotteiden tai muiden tuotteiden esittelemiseksi kuluttajille. Tällaisten kampanjoiden ensisijainen kohde saattoi olla tuotteen alkuperä edellyttäen, että kampanja toteutettiin maataloustuotteen tai muun tuotteen tuottavan jäsenvaltion tai alueen ulkopuolella. Kampanjat piti rajoittaa kyseisten tuotteiden objektiivisesta erityisluonteesta kertomiseen, eikä niihin periaatteessa saanut sisältyä subjektiivisia väitteitä tuotteiden laadusta (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 35–39 kohta). |
| --- | --- |

(248)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen mukaisesti komissio suhtautui myönteisesti mainoskampanjoihin, jotka toteutettiin tietyn jäsenvaltion tai alueen maataloustuotteiden tai muiden tuotteiden esittelemiseksi kuluttajille. Tällaisten kampanjoiden ensisijainen kohde saattoi olla tuotteen alkuperä edellyttäen, että kampanja toteutettiin maataloustuotteen tai muun tuotteen tuottavan jäsenvaltion tai alueen ulkopuolella. Kampanjat piti rajoittaa kyseisten tuotteiden objektiivisesta erityisluonteesta kertomiseen, eikä niihin periaatteessa saanut sisältyä subjektiivisia väitteitä tuotteiden laadusta (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 35–39 kohta).

| (249) | Niiden tietojen perusteella, joita oli aloituspäätöksen hyväksymishetkellä saatavilla vuosien 2002–2004 yleisluonteisesta mainonnasta ja mainonnasta Itävallan ulkopuolella (ks. aloituspäätöksen 2.7.1.2 ja 2.7.1.3 jakso), ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko toimenpiteet mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan b alakohdassa sekä 29, 30 ja 39 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(249)

Niiden tietojen perusteella, joita oli aloituspäätöksen hyväksymishetkellä saatavilla vuosien 2002–2004 yleisluonteisesta mainonnasta ja mainonnasta Itävallan ulkopuolella (ks. aloituspäätöksen 2.7.1.2 ja 2.7.1.3 jakso), ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko toimenpiteet mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan b alakohdassa sekä 29, 30 ja 39 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä.

| (250) | Sen vuoksi aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot edellä mainittujen säännösten suhteen. |
| --- | --- |

(250)

Sen vuoksi aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot edellä mainittujen säännösten suhteen.

Myönteiset perusteet

Myönteiset perusteet

| (251) | Jäsenvaltion ulkopuolella toteutettujen mainoskampanjoiden ja jäsenvaltiossa toteutetun yleisluonteisen mainonnan tuli noudattaa mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen myönteisiä perusteita (ks. johdanto-osan 227 ja 228 kappale). |
| --- | --- |

(251)

Jäsenvaltion ulkopuolella toteutettujen mainoskampanjoiden ja jäsenvaltiossa toteutetun yleisluonteisen mainonnan tuli noudattaa mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen myönteisiä perusteita (ks. johdanto-osan 227 ja 228 kappale).

| (252) | Lisäksi mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 47 kohdan mukaan edellytyksenä korkealaatuisten tuotteiden mainonnassa oli, että kyseiset tuotteet täyttävät asianmukaisessa yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä standardeja tai eritelmiä selvästi korkeammat tai yksityiskohtaisemmat standardit tai eritelmät. |
| --- | --- |

(252)

Lisäksi mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 47 kohdan mukaan edellytyksenä korkealaatuisten tuotteiden mainonnassa oli, että kyseiset tuotteet täyttävät asianmukaisessa yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä standardeja tai eritelmiä selvästi korkeammat tai yksityiskohtaisemmat standardit tai eritelmät.

| (253) | Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 60 kohdan mukaan mainontaan tarkoitetun suoran tuen määrä ei saisi yleisesti ottaen olla yli 50 prosenttia kustannuksista ja alan yritysten oli maksettava vähintään 50 prosenttia kustannuksista, jos suora tuki maksetaan yleisiin käyttötarkoituksiin varatuista valtion varoista. Alan oma rahoitusosuus saattoi myös olla peräisin veronluonteisista maksuista tai pakollisista rahoitusosuuksista. |
| --- | --- |

(253)

Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 60 kohdan mukaan mainontaan tarkoitetun suoran tuen määrä ei saisi yleisesti ottaen olla yli 50 prosenttia kustannuksista ja alan yritysten oli maksettava vähintään 50 prosenttia kustannuksista, jos suora tuki maksetaan yleisiin käyttötarkoituksiin varatuista valtion varoista. Alan oma rahoitusosuus saattoi myös olla peräisin veronluonteisista maksuista tai pakollisista rahoitusosuuksista.

| (254) | Niiden tietojen perusteella, joita komissiolla oli käytettävissään yleisluonteisen mainonnan ja Itävallan ulkopuolisen mainonnan osalta aloituspäätöksen hyväksymishetkellä vuosilta 2002–2004, ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko toimenpiteet edellä mainittuja sääntöjä. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 32 kohdassa vahvistetun edellytyksen osalta (aloituspäätöksen johdanto-osan 174 kappale). |
| --- | --- |

(254)

Niiden tietojen perusteella, joita komissiolla oli käytettävissään yleisluonteisen mainonnan ja Itävallan ulkopuolisen mainonnan osalta aloituspäätöksen hyväksymishetkellä vuosilta 2002–2004, ei ollut mahdollista arvioida, noudattivatko toimenpiteet edellä mainittuja sääntöjä. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 32 kohdassa vahvistetun edellytyksen osalta (aloituspäätöksen johdanto-osan 174 kappale).

| (255) | Itävalta viittasi 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa tietoihin, jotka se oli toimittanut 13 päivänä joulukuuta 2002. Kyseiset tiedot sisältävät kuitenkin ainoastaan konkreettisia esimerkkejä ja toimenpiteen kansallisen oikeusperustan. Sen vuoksi komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä Itävallan viranomaisia täyttämään asianomaiset ilmoituslomakkeet ja toimittamaan ne komissiolle. Itävallan viranomaiset toimittivat 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa pyydetyt ilmoituslomakkeet. Lomakkeiden sisältämissä tiedoissa annettiin kuitenkin vain yleisluonteinen kuvaus järjestelmän edellytyksistä, eivätkä tiedot riittäneet toimenpiteiden asianmukaiseen arviointiin. |
| --- | --- |

(255)

Itävalta viittasi 14 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan vastauksessa tietoihin, jotka se oli toimittanut 13 päivänä joulukuuta 2002. Kyseiset tiedot sisältävät kuitenkin ainoastaan konkreettisia esimerkkejä ja toimenpiteen kansallisen oikeusperustan. Sen vuoksi komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä Itävallan viranomaisia täyttämään asianomaiset ilmoituslomakkeet ja toimittamaan ne komissiolle. Itävallan viranomaiset toimittivat 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa pyydetyt ilmoituslomakkeet. Lomakkeiden sisältämissä tiedoissa annettiin kuitenkin vain yleisluonteinen kuvaus järjestelmän edellytyksistä, eivätkä tiedot riittäneet toimenpiteiden asianmukaiseen arviointiin.

| (256) | Komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä toimenpiteestä lisätietoja. Itävalta vahvisti 25 päivänä helmikuuta 2015 antamassaan vastauksessa, että






  a) | mainoskampanjoissa mainostettiin tuotteita pelkästään yleisluonteisesti eikä viitattu lainkaan tuotteiden kansalliseen alkuperään (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan a–b alakohta); |
| --- | --- | --- |

(256)

Komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä toimenpiteestä lisätietoja. Itävalta vahvisti 25 päivänä helmikuuta 2015 antamassaan vastauksessa, että

a)

mainoskampanjoissa mainostettiin tuotteita pelkästään yleisluonteisesti eikä viitattu lainkaan tuotteiden kansalliseen alkuperään (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 19 kohdan a–b alakohta);

| b) | tukea ei myönnetty mainontaan, joka liittyy suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 29 kohta); |
| --- | --- |

b)

tukea ei myönnetty mainontaan, joka liittyy suoraan jonkin tietyn yrityksen tai yritysten tuotteisiin (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 29 kohta);

| c) | yksityiset yritykset, jotka toteuttivat julkisista varoista rahoitettuja mainontatoimia, valittiin markkinaperiaatteiden mukaisesti (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 30 kohta); |
| --- | --- |

c)

yksityiset yritykset, jotka toteuttivat julkisista varoista rahoitettuja mainontatoimia, valittiin markkinaperiaatteiden mukaisesti (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 30 kohta);

| d) | kampanjat rajoitettiin kyseisten tuotteiden objektiivisesta erityisluonteesta kertomiseen, eikä niihin sisältynyt subjektiivisia väitteitä tuotteiden laadusta (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 35–39 kohta); |
| --- | --- |

d)

kampanjat rajoitettiin kyseisten tuotteiden objektiivisesta erityisluonteesta kertomiseen, eikä niihin sisältynyt subjektiivisia väitteitä tuotteiden laadusta (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 35–39 kohta);

| e) | mainonnan tarkoituksena oli korkealaatuisten tuotteiden menekinedistäminen (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 31 ja 32 kohta). Kyseiset standardit tai eritelmät olivat asianmukaisessa yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä standardeja tai eritelmiä selvästi korkeammat tai yksityiskohtaisemmat. |
| --- | --- |

e)

mainonnan tarkoituksena oli korkealaatuisten tuotteiden menekinedistäminen (mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 31 ja 32 kohta). Kyseiset standardit tai eritelmät olivat asianmukaisessa yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä standardeja tai eritelmiä selvästi korkeammat tai yksityiskohtaisemmat.

| (257) | Edellä mainituista syistä tuki Itävallan ulkopuolella toteutettuihin mainoskampanjoihin ja yleisluonteiseen mainontaan Itävallassa vuosina 2002–2004 oli mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen ja siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(257)

Edellä mainituista syistä tuki Itävallan ulkopuolella toteutettuihin mainoskampanjoihin ja yleisluonteiseen mainontaan Itävallassa vuosina 2002–2004 oli mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen ja siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille.

8.3.5   MAINONTATUKI AJANJAKSOLLA 2007–2008

| (258) | Arvioidessaan maataloustuotteiden mainontaan 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen myönnettyä valtiontukea komissio soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen VI.D jaksoa. |
| --- | --- |

(258)

Arvioidessaan maataloustuotteiden mainontaan 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen myönnettyä valtiontukea komissio soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivojen VI.D jaksoa.

Laatua koskeva mainonta

Laatua koskeva mainonta

| (259) | Aloituspäätöksen hyväksymishetkellä komissiolla ei ollut riittävästi tietoja arvioidakseen, olivatko kyseiset toimenpiteet vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia. Tältä osin komissiolla oli tiettyjä epäilyksiä edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen vaatimuksista. |
| --- | --- |

(259)

Aloituspäätöksen hyväksymishetkellä komissiolla ei ollut riittävästi tietoja arvioidakseen, olivatko kyseiset toimenpiteet vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia. Tältä osin komissiolla oli tiettyjä epäilyksiä edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen vaatimuksista.

| (260) | Komissio eritoten kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion muutoksiin, jotka vahvistettiin vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohdan c alakohdassa (virkkeen loppuosa), 155 kohdassa (toinen virke) ja 158 kohdassa. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot, joista ilmenisi, että laatua koskevat mainontatoimenpiteet olivat edellä mainittujen suuntaviivojen edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

(260)

Komissio eritoten kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion muutoksiin, jotka vahvistettiin vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohdan c alakohdassa (virkkeen loppuosa), 155 kohdassa (toinen virke) ja 158 kohdassa. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot, joista ilmenisi, että laatua koskevat mainontatoimenpiteet olivat edellä mainittujen suuntaviivojen edellytysten mukaisia.

| (261) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohdan mukaan yhteisössä toteutettavia mainoskampanjoita varten myönnetyn valtiontuen voitiin katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen mukaista, jos seuraavat edellytykset täyttyivät:






  — | mainoskampanja koski laatutuotteita, jotka määritellään tuotteiksi, jotka täyttävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (88) 32 artiklan mukaisesti vahvistettavat perusteet yhteisössä tunnustettujen nimitysten osalta (suojatut alkuperänimitykset (SAN), suojatut maantieteelliset merkinnät (SMM) tai muut alkuperämerkinnät, jotka ovat yhteisön lainsäädännön mukaisesti suojattuja) tai kansallisten tai alueellisten laatumerkkien osalta, |
| --- | --- | --- |

(261)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohdan mukaan yhteisössä toteutettavia mainoskampanjoita varten myönnetyn valtiontuen voitiin katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen mukaista, jos seuraavat edellytykset täyttyivät:

—

mainoskampanja koski laatutuotteita, jotka määritellään tuotteiksi, jotka täyttävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (88) 32 artiklan mukaisesti vahvistettavat perusteet yhteisössä tunnustettujen nimitysten osalta (suojatut alkuperänimitykset (SAN), suojatut maantieteelliset merkinnät (SMM) tai muut alkuperämerkinnät, jotka ovat yhteisön lainsäädännön mukaisesti suojattuja) tai kansallisten tai alueellisten laatumerkkien osalta,

88

| — | mainoskampanja ei koskenut yhden tai useamman tietyn yrityksen tuotteita, |
| --- | --- |

—

mainoskampanja ei koskenut yhden tai useamman tietyn yrityksen tuotteita,

| — | mainoskampanja oli direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan mukainen, ja se noudatti lisäksi merkintöjä koskevia erityissääntöjä, joita on vahvistettu eri tuotteille, kuten viinille, maitotuotteille, kananmunille ja siipikarjalle (vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 152 kohdan j alakohta). |
| --- | --- |

—

mainoskampanja oli direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan mukainen, ja se noudatti lisäksi merkintöjä koskevia erityissääntöjä, joita on vahvistettu eri tuotteille, kuten viinille, maitotuotteille, kananmunille ja siipikarjalle (vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 152 kohdan j alakohta).

| (262) | Itävallan viranomaisten 30 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamien tietojen mukaan vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohtaa noudatettiin. |
| --- | --- |

(262)

Itävallan viranomaisten 30 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamien tietojen mukaan vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 153 kohtaa noudatettiin.

| (263) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 155 kohdan mukaan kansallisten tai alueellisten laatumerkkien tapauksessa tuotteiden alkuperä voitiin mainita (vain) toissijaisena viestinä. Arvioidakseen, oliko alkuperä toissijainen viesti, komission oli otettava huomioon alkuperään viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen (myös kuvien ja yleisesittelyn) yleinen osuus ja tuotteen ainutlaatuisiin ominaisuuksiin (se osa viestistä, joka ei kohdistunut alkuperään) viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen osuus. |
| --- | --- |

(263)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 155 kohdan mukaan kansallisten tai alueellisten laatumerkkien tapauksessa tuotteiden alkuperä voitiin mainita (vain) toissijaisena viestinä. Arvioidakseen, oliko alkuperä toissijainen viesti, komission oli otettava huomioon alkuperään viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen (myös kuvien ja yleisesittelyn) yleinen osuus ja tuotteen ainutlaatuisiin ominaisuuksiin (se osa viestistä, joka ei kohdistunut alkuperään) viittaavan tekstin ja/tai tunnuksen osuus.

| (264) | Itävallan viranomaiset vahvistivat 30 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamissaan tiedoissa, että vuonna 2007 käytetyt merkit olivat samat kuin komission vuonna 2004 tekemässä päätöksessä hyväksytyt merkit (ks. myös johdanto-osan 233 kappale). Komissio viittaa tähän arviointiin ja katsoo sen vuoksi, että vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 155 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(264)

Itävallan viranomaiset vahvistivat 30 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamissaan tiedoissa, että vuonna 2007 käytetyt merkit olivat samat kuin komission vuonna 2004 tekemässä päätöksessä hyväksytyt merkit (ks. myös johdanto-osan 233 kappale). Komissio viittaa tähän arviointiin ja katsoo sen vuoksi, että vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 155 kohdan edellytykset täyttyvät.

| (265) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 156 kohdan mukaan suoran tuen intensiteetti ei voinut ylittää 50:tä prosenttia. Jos ala vastasi vähintään 50 prosentista kustannuksia, riippumatta siitä, missä muodossa rahoitusosuus oli, tukea voitiin myöntää enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kuten edellä osoitetaan (johdanto-osan 200 kappale), tämä edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(265)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 156 kohdan mukaan suoran tuen intensiteetti ei voinut ylittää 50:tä prosenttia. Jos ala vastasi vähintään 50 prosentista kustannuksia, riippumatta siitä, missä muodossa rahoitusosuus oli, tukea voitiin myöntää enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kuten edellä osoitetaan (johdanto-osan 200 kappale), tämä edellytys täyttyy.

| (266) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 158 kohdan mukaan oli ilmoitettava erikseen mainontatoimista, joiden vuotuinen talousarvio ylittää 5 miljoonaa euroa. Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (johdanto-osan 45 kappale) voidaan päätellä, että tämä edellytys täyttyy, sillä laatumerkin vuotuinen talousarvio vuosina 2007 ja 2008 oli alle 5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(266)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 158 kohdan mukaan oli ilmoitettava erikseen mainontatoimista, joiden vuotuinen talousarvio ylittää 5 miljoonaa euroa. Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (johdanto-osan 45 kappale) voidaan päätellä, että tämä edellytys täyttyy, sillä laatumerkin vuotuinen talousarvio vuosina 2007 ja 2008 oli alle 5 miljoonaa euroa.

| (267) | Edellä mainituista syistä mainontatoimenpiteet, jotka toteutettiin vuosina 2007–2008, ovat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(267)

Edellä mainituista syistä mainontatoimenpiteet, jotka toteutettiin vuosina 2007–2008, ovat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille.

| (268) | Komissio panee tältä osin merkille, että luomumerkkiä koskevien mainontatoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuoden 2006 lopussa, eikä kyseisiä toimenpiteitä sen vuoksi arvioida vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisesti (ks. johdanto-osan 15 kappale). |
| --- | --- |

(268)

Komissio panee tältä osin merkille, että luomumerkkiä koskevien mainontatoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuoden 2006 lopussa, eikä kyseisiä toimenpiteitä sen vuoksi arvioida vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisesti (ks. johdanto-osan 15 kappale).

luomumerkkiä koskevien mainontatoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuoden 2006 lopussa

Yleisluonteinen mainonta

Yleisluonteinen mainonta

| (269) | Yleisluonteista mainontaa ja kolmansissa maissa toteutettavaa mainontaa koskevat säännökset eivät ole merkityksellisiä vuosien 2007–2008 kannalta, koska kyseisiä toimia koskevien tukitoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuonna 2004, kun hyväksyttiin tukijärjestelmä N 239/2004, kuten kuvataan johdanto-osan 39 kappaleessa. |
| --- | --- |

(269)

Yleisluonteista mainontaa ja kolmansissa maissa toteutettavaa mainontaa koskevat säännökset eivät ole merkityksellisiä vuosien 2007–2008 kannalta, koska kyseisiä toimia koskevien tukitoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuonna 2004, kun hyväksyttiin tukijärjestelmä N 239/2004, kuten kuvataan johdanto-osan 39 kappaleessa.

8.4   TEKNISEN AVUN TOIMENPITEET JA LAATUTUOTTEIDEN TUKI AJANJAKSOLLA 1995–1999

TEKNISEN AVUN TOIMENPITEET JA LAATUTUOTTEIDEN TUKI AJANJAKSOLLA 1995–1999

| (270) | Maatalousalaan on sovellettu erityisiä valtiontuen suuntaviivoja vasta 1 päivästä tammikuuta 2000. Ennen kyseistä päivämäärää myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella ja ottaen huomioon komission tuolloin soveltama vakiintunut käytäntö (ks. edellä johdanto-osan 169 kappale). |
| --- | --- |

(270)

Maatalousalaan on sovellettu erityisiä valtiontuen suuntaviivoja vasta 1 päivästä tammikuuta 2000. Ennen kyseistä päivämäärää myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella ja ottaen huomioon komission tuolloin soveltama vakiintunut käytäntö (ks. edellä johdanto-osan 169 kappale).

8.4.1   MENEKINEDISTÄMINEN LAAJEMMASSA MERKITYKSESSÄ JA TEKNISEN AVUN TOIMENPITEET AJANJAKSOLLA 1995–1999

| (271) | Menekinedistämistoiminta laajemmassa merkityksessä, kuten tieteellisen tiedon jakaminen suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestäminen tai osallistuminen tällaisiin tapahtumiin taikka markkinatutkimukset, suljettiin pois mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen soveltamisalasta puitesääntöjen 1.1 kohdan nojalla. Sikäli kuin kyseessä ovat näiden toimintojen menot, oli komission vakiintuneena käytäntönä katsoa, että enintään 100 prosentin tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti (89). |
| --- | --- |

(271)

Menekinedistämistoiminta laajemmassa merkityksessä, kuten tieteellisen tiedon jakaminen suurelle yleisölle, messujen, näyttelyiden tai vastaavien tapahtumien järjestäminen tai osallistuminen tällaisiin tapahtumiin taikka markkinatutkimukset, suljettiin pois mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen soveltamisalasta puitesääntöjen 1.1 kohdan nojalla. Sikäli kuin kyseessä ovat näiden toimintojen menot, oli komission vakiintuneena käytäntönä katsoa, että enintään 100 prosentin tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti (89).

89

| (272) | Lisäksi komissio omaksui käytäntönsä ja toimintapolitiikkansa mukaisesti suotuisan kannan pehmeisiin tukitoimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli antaa teknistä apua maatalousalalla. Esimerkiksi sallittiin enintään 100 prosentin tuki tukikelpoisista kustannuksista, kun toimenpiteillä levitettiin uusia tekniikoita. |
| --- | --- |

(272)

Lisäksi komissio omaksui käytäntönsä ja toimintapolitiikkansa mukaisesti suotuisan kannan pehmeisiin tukitoimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli antaa teknistä apua maatalousalalla. Esimerkiksi sallittiin enintään 100 prosentin tuki tukikelpoisista kustannuksista, kun toimenpiteillä levitettiin uusia tekniikoita.

| (273) | Edellä 4.3 luvussa kuvatut AMAn markkinointitoimenpiteet kuuluvat kyseisten luokkien piiriin. |
| --- | --- |

(273)

Edellä 4.3 luvussa kuvatut AMAn markkinointitoimenpiteet kuuluvat kyseisten luokkien piiriin.

| (274) | Tarkasteltavana olevien toimenpiteiden tavoitteena oli jakaa yleisluonteista tietoa järjestämällä yleisiä tiedotushankkeita. Tavoitteena oli antaa kuluttajille asiatietoa, eikä toimenpiteillä houkuteltu asiakkaita ostamaan jotain erityistä tuotetta. |
| --- | --- |

(274)

Tarkasteltavana olevien toimenpiteiden tavoitteena oli jakaa yleisluonteista tietoa järjestämällä yleisiä tiedotushankkeita. Tavoitteena oli antaa kuluttajille asiatietoa, eikä toimenpiteillä houkuteltu asiakkaita ostamaan jotain erityistä tuotetta.

| (275) | Sen vuoksi toimenpiteet olivat komission tuolloisen käytännön mukaisia ja niillä pyrittiin oikeutettuun tavoitteeseen. Myös tuki-intensiteetti, joka oli 100 prosenttia, noudatti tuen enimmäisintensiteettiä, joka tuolloin katsottiin oikeasuhteiseksi ottaen huomioon kyseinen tavoite ja vähäiset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(275)

Sen vuoksi toimenpiteet olivat komission tuolloisen käytännön mukaisia ja niillä pyrittiin oikeutettuun tavoitteeseen. Myös tuki-intensiteetti, joka oli 100 prosenttia, noudatti tuen enimmäisintensiteettiä, joka tuolloin katsottiin oikeasuhteiseksi ottaen huomioon kyseinen tavoite ja vähäiset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan.

| (276) | Tuki menekinedistämiseen laajemmassa merkityksessä vuosina 1995–1999 noudatti komission tuolloista vakiintunutta käytäntöä, ja komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet soveltuivat sen vuoksi sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(276)

Tuki menekinedistämiseen laajemmassa merkityksessä vuosina 1995–1999 noudatti komission tuolloista vakiintunutta käytäntöä, ja komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet soveltuivat sen vuoksi sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti.

8.4.2   LAATUTUOTTEISIIN LIITTYVÄ TEKNINEN APU, NEUVONTAPALVELUT JA VALVONTATOIMET AJANJAKSOLLA 1.1.1995–31.12.1999

| (277) | Kun kyseessä oli tuki tekniseen apuun ja neuvontapalveluihin laadunvarmistusjärjestelmien perustamisen yhteydessä komissio katsoi, että tällaiset palvelut olivat ”pehmeää tukea”, joka oli yleisen edun mukaista ja oikeasuhteista (kun erityisesti otetaan huomioon, ettei se vaikuttanut kilpailuedellytyksiin mitenkään merkittävissä määrin), ja tuki oli näin ollen sisämarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(277)

Kun kyseessä oli tuki tekniseen apuun ja neuvontapalveluihin laadunvarmistusjärjestelmien perustamisen yhteydessä komissio katsoi, että tällaiset palvelut olivat ”pehmeää tukea”, joka oli yleisen edun mukaista ja oikeasuhteista (kun erityisesti otetaan huomioon, ettei se vaikuttanut kilpailuedellytyksiin mitenkään merkittävissä määrin), ja tuki oli näin ollen sisämarkkinoille soveltuvaa.

| (278) | Toimenpiteitä, joita kuvataan 4.3 luvussa, voidaan pitää tällaisena pehmeänä tukena, joka komission tuolloisen vakiintuneen käytännön mukaan katsottiin sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(278)

Toimenpiteitä, joita kuvataan 4.3 luvussa, voidaan pitää tällaisena pehmeänä tukena, joka komission tuolloisen vakiintuneen käytännön mukaan katsottiin sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (279) | Sikäli kuin kyseessä ovat valvontatoimet, joilla varmistetaan toimialan hallinnoimien laatua tai jäljitettävyyttä koskevien standardien noudattaminen, komissio, joka oli kertonut jäsenvaltioille lähestymistavastaan kotieläintaloutta käsitellessä kirjeessä (90), salli johdonmukaisesti enintään 100 prosentin tuen pakollisista tarkastuksista aiheutuviin kustannuksiin. Tämäkin perustui ajatukseen siitä, että tuella ajettiin yhteistä etua ja se oli oikeasuhteista, kun eritoten otetaan huomioon tällaisen epäsuoran tuen vähäiset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(279)

Sikäli kuin kyseessä ovat valvontatoimet, joilla varmistetaan toimialan hallinnoimien laatua tai jäljitettävyyttä koskevien standardien noudattaminen, komissio, joka oli kertonut jäsenvaltioille lähestymistavastaan kotieläintaloutta käsitellessä kirjeessä (90), salli johdonmukaisesti enintään 100 prosentin tuen pakollisista tarkastuksista aiheutuviin kustannuksiin. Tämäkin perustui ajatukseen siitä, että tuella ajettiin yhteistä etua ja se oli oikeasuhteista, kun eritoten otetaan huomioon tällaisen epäsuoran tuen vähäiset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan.

90

| (280) | Itävallan viranomaisia pyydettiin kyseisten toimenpiteiden osalta selittämään, olivatko AMAn tarkastukset pakollisia vai ei, ja jos ne eivät olleet pakollisia, ilmoittamaan, noudatettiinko tuen enimmäisintensiteettiä. |
| --- | --- |

(280)

Itävallan viranomaisia pyydettiin kyseisten toimenpiteiden osalta selittämään, olivatko AMAn tarkastukset pakollisia vai ei, ja jos ne eivät olleet pakollisia, ilmoittamaan, noudatettiinko tuen enimmäisintensiteettiä.

| (281) | Toimittaessaan tietoja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset vastasivat että kyseiset tarkastukset olivat AMAn täytäntöönpanosäädösten mukaan pakollisia ja että tuen enimmäisintensiteettiä noudatettiin. |
| --- | --- |

(281)

Toimittaessaan tietoja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset vastasivat että kyseiset tarkastukset olivat AMAn täytäntöönpanosäädösten mukaan pakollisia ja että tuen enimmäisintensiteettiä noudatettiin.

| (282) | Näin ollen edellytykset tuen soveltumiseksi sisämarkkinoille täyttyvät. |
| --- | --- |

(282)

Näin ollen edellytykset tuen soveltumiseksi sisämarkkinoille täyttyvät.

8.5   VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN VUOSINA 2000–2006

VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN VUOSINA 2000–2006

| (283) | Tukea maksettiin niin luomumerkin kuin laatumerkin osalta laatujärjestelmien ja laaduntarkastusten kehittämiseen liittyviin toimintoihin. Tämä on tukea laatutuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen, mitä on arvioitava vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(283)

Tukea maksettiin niin luomumerkin kuin laatumerkin osalta laatujärjestelmien ja laaduntarkastusten kehittämiseen liittyviin toimintoihin. Tämä on tukea laatutuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen, mitä on arvioitava vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdan mukaisesti.

Sovellettavat säännöt

Sovellettavat säännöt

| (284) | Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdassa vahvistetaan edellytykset, joilla voitiin myöntää tukea laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen. |
| --- | --- |

(284)

Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdassa vahvistetaan edellytykset, joilla voitiin myöntää tukea laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen.

| (285) | Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.2 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää muun muassa konsulttipalveluihin, teknisiin tutkimuksiin, toteutettavuuteen ja suunnitteluun liittyviin tutkimuksiin, markkinatutkimuksiin sekä laadunvarmistusjärjestelmien käyttöönottoon. Pk-yritysten osalta tuki sai olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla tai 50 prosenttia tukikelpoisista menoista sen mukaan, kumpi määrä oli suurempi. Suurten yritysten osalta sovellettiin vain ensin mainittua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(285)

Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.2 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää muun muassa konsulttipalveluihin, teknisiin tutkimuksiin, toteutettavuuteen ja suunnitteluun liittyviin tutkimuksiin, markkinatutkimuksiin sekä laadunvarmistusjärjestelmien käyttöönottoon. Pk-yritysten osalta tuki sai olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla tai 50 prosenttia tukikelpoisista menoista sen mukaan, kumpi määrä oli suurempi. Suurten yritysten osalta sovellettiin vain ensin mainittua enimmäismäärää.

| (286) | Kuten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohdassa täsmennetään, komissio katsoi, ettei tukea pitäisi myöntää valmistajan toteuttamiin rutiininomaisiin laaduntarkastuksiin. Tukea voitiin myöntää vain tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai merkkien valvonnasta vastaavia laitoksia. Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.4 kohdan mukaan tuki asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin sallittiin enintään 100 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(286)

Kuten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohdassa täsmennetään, komissio katsoi, ettei tukea pitäisi myöntää valmistajan toteuttamiin rutiininomaisiin laaduntarkastuksiin. Tukea voitiin myöntää vain tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai merkkien valvonnasta vastaavia laitoksia. Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.4 kohdan mukaan tuki asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin sallittiin enintään 100 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista.

| (287) | Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.5 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää alkuvaiheessa enintään 100 prosenttia kustannuksiin, joita aiheutuu tunnustettuihin laadunvarmistusjärjestelmiin kuuluvien laatumerkkien ja etikettien käytön valvonnasta vastaavien elinten suorittamista tarkastuksista. Näitä tukia oli alennettava asteittain niin, että ne poistuivat tuen aloittamisesta seitsemänteen vuoteen mennessä. |
| --- | --- |

(287)

Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.5 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää alkuvaiheessa enintään 100 prosenttia kustannuksiin, joita aiheutuu tunnustettuihin laadunvarmistusjärjestelmiin kuuluvien laatumerkkien ja etikettien käytön valvonnasta vastaavien elinten suorittamista tarkastuksista. Näitä tukia oli alennettava asteittain niin, että ne poistuivat tuen aloittamisesta seitsemänteen vuoteen mennessä.

Arviointi

Arviointi

| (288) | Laadunvarmistusta koskevien asiakirjojen laatimiseen ja jakamiseen sekä tietojärjestelmien kehittämiseen AMA Marketingissa myönnetyn tuen tarkoituksena oli rahoittaa AMA Marketingin (julkinen yhteisö, ei talouden toimija) hallinnollisia kustannuksia, ja tämän vuoksi tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon, jakeluun tai kaupan pitämiseen tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(288)

Laadunvarmistusta koskevien asiakirjojen laatimiseen ja jakamiseen sekä tietojärjestelmien kehittämiseen AMA Marketingissa myönnetyn tuen tarkoituksena oli rahoittaa AMA Marketingin (julkinen yhteisö, ei talouden toimija) hallinnollisia kustannuksia, ja tämän vuoksi tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon, jakeluun tai kaupan pitämiseen tarkoitettua valtiontukea.

| (289) | Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa kuvataan, jos käytettiin luomu- tai laatumerkkiä, laaduntarkastusten tukea oli saatavilla ulkoisiin tarkastuksiin, joita suorittivat kyseiseen tarkoitukseen valitut elimet. Luomu- ja laatumerkkien käyttöä koskeviin tarkastuksiin myönnettiin tukea 100 prosenttia, kun taas rutiinitarkastusten kustannuksista vastasivat lisenssinhaltijat eikä kyseisiin tarkastuksiin maksettu tukea. |
| --- | --- |

(289)

Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa kuvataan, jos käytettiin luomu- tai laatumerkkiä, laaduntarkastusten tukea oli saatavilla ulkoisiin tarkastuksiin, joita suorittivat kyseiseen tarkoitukseen valitut elimet. Luomu- ja laatumerkkien käyttöä koskeviin tarkastuksiin myönnettiin tukea 100 prosenttia, kun taas rutiinitarkastusten kustannuksista vastasivat lisenssinhaltijat eikä kyseisiin tarkastuksiin maksettu tukea.

| (290) | Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, että laaduntarkastusten tuki ei koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Näin ollen vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.2 kohdan edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(290)

Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, että laaduntarkastusten tuki ei koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Näin ollen vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.2 kohdan edellytykset täyttyivät.

| (291) | Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset eivät esittäneet riittävästi tietoja vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3, 13.4 ja 13.5 kohdan arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(291)

Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset eivät esittäneet riittävästi tietoja vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3, 13.4 ja 13.5 kohdan arvioimiseksi.

| (292) | Sen vuoksi komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä vielä kerran toimenpiteestä lisätietoja. Itävalta vahvisti helmikuussa 2015 antamassaan vastauksessa, että






  a) | tukea ei myönnetty valmistajan toteuttamiin rutiininomaisiin laaduntarkastuksiin (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohta); |
| --- | --- | --- |

(292)

Sen vuoksi komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään tietopyynnössä vielä kerran toimenpiteestä lisätietoja. Itävalta vahvisti helmikuussa 2015 antamassaan vastauksessa, että

a)

tukea ei myönnetty valmistajan toteuttamiin rutiininomaisiin laaduntarkastuksiin (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohta);

| b) | tukea myönnettiin vain tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai merkkien valvonnasta vastaavia laitoksia (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohta); |
| --- | --- |

b)

tukea myönnettiin vain tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai merkkien valvonnasta vastaavia laitoksia (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.3 kohta);

| c) | tuki asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin sallittiin enintään 100 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.4 kohta). |
| --- | --- |

c)

tuki asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin sallittiin enintään 100 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13.4 kohta).

| (293) | Toimittaessaan aiemmin tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset olivat jo vahvistaneet, että tukia alennettiin asteittain ja ne poistettiin kokonaan vuonna 2009. Koska vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaan tukea on alennettava asteittain, kyseisten suuntaviivojen 13.5 kohdan edellytykset täyttyivät näin ollen kaikkien 31 päivään joulukuuta 2006 myönnettyjen toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(293)

Toimittaessaan aiemmin tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä huhtikuuta 2014 Itävallan viranomaiset olivat jo vahvistaneet, että tukia alennettiin asteittain ja ne poistettiin kokonaan vuonna 2009. Koska vuosien 2000–2006 suuntaviivojen mukaan tukea on alennettava asteittain, kyseisten suuntaviivojen 13.5 kohdan edellytykset täyttyivät näin ollen kaikkien 31 päivään joulukuuta 2006 myönnettyjen toimenpiteiden osalta.

| (294) | Koska kyseisiä tukia myönnettiin kuitenkin myös 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen (eli vuosina 2007 ja 2008), kyseiseen ajanjaksoon sovelletaan vuosien 2007–2013 suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(294)

Koska kyseisiä tukia myönnettiin kuitenkin myös 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen (eli vuosina 2007 ja 2008), kyseiseen ajanjaksoon sovelletaan vuosien 2007–2013 suuntaviivoja.

| (295) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivat erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoista kahdessa näkökohdassa: luetteloa tukityypeistä on hienosäädetty (91), ja tämäntyyppinen tuki on ollut ainoastaan alkutuottajien käytettävissä (92). |
| --- | --- |

(295)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivat erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoista kahdessa näkökohdassa: luetteloa tukityypeistä on hienosäädetty (91), ja tämäntyyppinen tuki on ollut ainoastaan alkutuottajien käytettävissä (92).

91

92

| (296) | Näin ollen sellaiset vuoden 2007 jälkeen jatketut toimenpiteet, jotka hyödyttävät alkutuottajia, ovat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuvat sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(296)

Näin ollen sellaiset vuoden 2007 jälkeen jatketut toimenpiteet, jotka hyödyttävät alkutuottajia, ovat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuvat sisämarkkinoille.

| (297) | Jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettyjä tukia on kuitenkin arvioitava vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 99 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi viitataan jäljempänä 8.6.2 jaksossa tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(297)

Jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettyjä tukia on kuitenkin arvioitava vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 99 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi viitataan jäljempänä 8.6.2 jaksossa tehtyyn arviointiin.

| (298) | Sikäli kuin kyseessä on ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönotto (ks. johdanto-osan 99 kappale), aloituspäätöksen johdanto-osan 203 kappaleessa Itävallan viranomaisia kehotettiin ilmoittamaan, sovellettiinko kyseistä toimenpidettä myös vuoden 1999 jälkeen. Siinä tapauksessa, että vastaus tähän kysymykseen olisi myönteinen, Itävallan viranomaisia kehotettiin ilmoittamaan, täyttikö toimenpide vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(298)

Sikäli kuin kyseessä on ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönotto (ks. johdanto-osan 99 kappale), aloituspäätöksen johdanto-osan 203 kappaleessa Itävallan viranomaisia kehotettiin ilmoittamaan, sovellettiinko kyseistä toimenpidettä myös vuoden 1999 jälkeen. Siinä tapauksessa, että vastaus tähän kysymykseen olisi myönteinen, Itävallan viranomaisia kehotettiin ilmoittamaan, täyttikö toimenpide vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 13 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (299) | Helmikuussa 2015 antamassaan vastauksessa Itävalta ilmoitti, että AMA-ohjeiden mukaan ISO 9001:1994 -standardi tai mikään muukaan sertifiointi ei ollut koskaan ollut pakollinen (laatu- tai luomumerkki). Lisäksi Itävallan viranomaiset totesivat, ettei ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmää myöskään edellytetty eikä sovellettu. |
| --- | --- |

(299)

Helmikuussa 2015 antamassaan vastauksessa Itävalta ilmoitti, että AMA-ohjeiden mukaan ISO 9001:1994 -standardi tai mikään muukaan sertifiointi ei ollut koskaan ollut pakollinen (laatu- tai luomumerkki). Lisäksi Itävallan viranomaiset totesivat, ettei ISO 9002 -laadunvarmistusjärjestelmää myöskään edellytetty eikä sovellettu.

| (300) | Edellä mainituista syistä vuosina 2000–2006 myönnetty laatutuotteiden tuki on mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(300)

Edellä mainituista syistä vuosina 2000–2006 myönnetty laatutuotteiden tuki on mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen mukaista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille.

8.6   VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN AJANJAKSOLLA 1.1.2007–31.12.2008

VALTIONTUKI LAATUTUOTTEISIIN AJANJAKSOLLA 1.1.2007–31.12.2008

| (301) | Tällainen tuki on arvioitava vuosien 2007–2013 suuntaviivojen IV.J luvun nojalla. |
| --- | --- |

(301)

Tällainen tuki on arvioitava vuosien 2007–2013 suuntaviivojen IV.J luvun nojalla.

8.6.1   TUKI ALKUTUOTTAJILLE

| (302) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 98 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa alkutuottajille myönnetyn laatutuotteiden tuotantoon kannustavan valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (93) 14 artiklan edellytykset. |
| --- | --- |

(302)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 98 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa alkutuottajille myönnetyn laatutuotteiden tuotantoon kannustavan valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (93) 14 artiklan edellytykset.

93

| (303) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan mukaan tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos se myönnettiin 14 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin tukikelpoisiin kustannuksiin ja täytti asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 3–6 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(303)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan mukaan tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos se myönnettiin 14 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin tukikelpoisiin kustannuksiin ja täytti asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 3–6 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (304) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 2 kohdan mukaan tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon kannustamiseen saattoi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tällaisia olivat muun muassa seuraavat:






  a) | markkinatutkimukset, tuoteideointi ja -suunnittelu (mukaan luettuina hakemusten laatiminen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi); tunnustettujen varmentamislaitosten laadunvarmistus- ja vastaaville järjestelmille ensimmäistä kertaa annetuista varmentamisista perimät maksut; |
| --- | --- | --- |

(304)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 2 kohdan mukaan tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon kannustamiseen saattoi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tällaisia olivat muun muassa seuraavat:

a)

markkinatutkimukset, tuoteideointi ja -suunnittelu (mukaan luettuina hakemusten laatiminen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi); tunnustettujen varmentamislaitosten laadunvarmistus- ja vastaaville järjestelmille ensimmäistä kertaa annetuista varmentamisista perimät maksut;

| b) | laadunvarmistusjärjestelmien, kuten ISO 9000- tai 14000 -sarjan, ja HACCP-järjestelmien (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi), jäljitysjärjestelmien, järjestelmien, joilla varmistetaan aitous- ja markkinointinormien noudattaminen, sekä ympäristöauditointijärjestelmien käyttöönotto; |
| --- | --- |

b)

laadunvarmistusjärjestelmien, kuten ISO 9000- tai 14000 -sarjan, ja HACCP-järjestelmien (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi), jäljitysjärjestelmien, järjestelmien, joilla varmistetaan aitous- ja markkinointinormien noudattaminen, sekä ympäristöauditointijärjestelmien käyttöönotto;

| c) | toimivaltaisten viranomaisten yhteisön tai jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla toteuttamat tai niiden puolesta toteutetut pakolliset tarkastukset, ellei yhteisön lainsäädännössä edellytetty, että tuottajien on vastattava kyseisistä kustannuksista; |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisten viranomaisten yhteisön tai jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla toteuttamat tai niiden puolesta toteutetut pakolliset tarkastukset, ellei yhteisön lainsäädännössä edellytetty, että tuottajien on vastattava kyseisistä kustannuksista;

| d) | asetuksen (EY) N:o 1698/2005 liitteessä säädettyihin määriin asti mainitun asetuksen 32 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevan tuen osalta. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EY) N:o 1698/2005 liitteessä säädettyihin määriin asti mainitun asetuksen 32 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevan tuen osalta.

| (305) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 3 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää vain sellaisten palveluiden kustannuksiin ja/tai tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai näiden nimissä toimivia elimiä, taikka riippumattomia laitoksia, jotka vastaavat maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten, luonnonmukaista tuotantotapaa osoittavien merkintöjen tai laatumerkkien valvonnasta edellyttäen, että nämä nimitykset ja merkinnät olivat yhteisön lainsäädännön mukaisia. Tukea ei voitu myöntää investointimenoihin. |
| --- | --- |

(305)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 3 kohdan mukaan tukea voitiin myöntää vain sellaisten palveluiden kustannuksiin ja/tai tarkastuksiin, joiden tekijät tai teettäjät ovat kolmansia osapuolia, kuten toimivaltaisia sääntelyviranomaisia tai näiden nimissä toimivia elimiä, taikka riippumattomia laitoksia, jotka vastaavat maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten, luonnonmukaista tuotantotapaa osoittavien merkintöjen tai laatumerkkien valvonnasta edellyttäen, että nämä nimitykset ja merkinnät olivat yhteisön lainsäädännön mukaisia. Tukea ei voitu myöntää investointimenoihin.

| (306) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 4 kohdan mukaan tukea ei voitu myöntää viljelijän tai valmistajan itse toteuttamista tarkastuksista aiheutuviin kustannuksiin tai kun yhteisön lainsäädännössä säädetään, että tuottajat vastaavat tarkastuskustannuksista, tarkentamatta maksujen tosiasiallista tasoa. |
| --- | --- |

(306)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 4 kohdan mukaan tukea ei voitu myöntää viljelijän tai valmistajan itse toteuttamista tarkastuksista aiheutuviin kustannuksiin tai kun yhteisön lainsäädännössä säädetään, että tuottajat vastaavat tarkastuskustannuksista, tarkentamatta maksujen tosiasiallista tasoa.

| (307) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 5 kohdassa säädettiin, että lukuun ottamatta asetuksen 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettua tukea, tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa eikä siihen voinut liittyä tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- |

(307)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 5 kohdassa säädettiin, että lukuun ottamatta asetuksen 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettua tukea, tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa eikä siihen voinut liittyä tuottajille maksettavia suoria tukia.

| (308) | Kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella. Jos palvelujen suorittajat olivat tuottajaryhmiä tai muita maatalouden keskinäistä tukea tarjoavia järjestöjä, ryhmän jäsenyys ei saanut olla edellytyksenä palvelujen saamiselle ja osallistuminen hallinnollisiin kustannuksiin oli rajoitettava palvelun tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

(308)

Kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella. Jos palvelujen suorittajat olivat tuottajaryhmiä tai muita maatalouden keskinäistä tukea tarjoavia järjestöjä, ryhmän jäsenyys ei saanut olla edellytyksenä palvelujen saamiselle ja osallistuminen hallinnollisiin kustannuksiin oli rajoitettava palvelun tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 6 kohta).

| (309) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 100 kohdan mukaisesti komissio ei sallinut valtiontukea suurille yrityksille aiheutuneisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(309)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 100 kohdan mukaisesti komissio ei sallinut valtiontukea suurille yrityksille aiheutuneisiin kustannuksiin.

| (310) | Useimmat alkutuottajien tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen aineelliset edellytykset olivat samat kuin edellä kuvatuissa vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa. Viitataan 8.5 jaksossa tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(310)

Useimmat alkutuottajien tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen aineelliset edellytykset olivat samat kuin edellä kuvatuissa vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa. Viitataan 8.5 jaksossa tehtyyn arviointiin.

| (311) | Edelliseen kauteen verrattuna aineelliset muutokset liittyivät siihen, että tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena (tuettujen palvelujen muodossa) ja että kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella. Itävallan viranomaiset vahvistivat, että kyseiset edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(311)

Edelliseen kauteen verrattuna aineelliset muutokset liittyivät siihen, että tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena (tuettujen palvelujen muodossa) ja että kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella. Itävallan viranomaiset vahvistivat, että kyseiset edellytykset täyttyivät.

| (312) | Alkutuottajille myönnetty laatutuotteiden tuki on näin ollen vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaista. Siksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(312)

Alkutuottajille myönnetty laatutuotteiden tuki on näin ollen vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaista. Siksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti.

8.6.2   TUKI JALOSTUKSEN JA KAUPAN PITÄMISEN ALALLA TOIMIVILLE YRITYKSILLE

Sovellettavat säännöt

Sovellettavat säännöt

| (313) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 99 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnetyn laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen kannustavan valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (94) 5 artiklassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(313)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 99 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnetyn laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen kannustavan valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (94) 5 artiklassa vahvistetut edellytykset.

94

| (314) | Asetus (EY) N:o 70/2001 korvattiin komission asetuksella (EY) N:o 800/2008 (95) (vuosien 2008–2013 yleinen ryhmäpoikkeusasetus), jonka 43 artiklan mukaan kaikkia viittauksia asetukseen (EY) N:o 70/2001 tuli pitää viittauksina asetukseen (EY) N:o 800/2008. Asetus (EY) N:o 800/2008 tuli, kuten asetuksen 45 artiklasta ilmenee, voimaan asetuksen julkaisua Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuranneena 20 päivänä eli 29 päivänä elokuuta 2008. Näin ollen käsiteltävänä olevaan tukeen sovellettiin ajanjaksolla 1.1.2007–28.8.2008 asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohtaa ja kyseisen päivämäärän jälkeen ryhdyttiin soveltamaan asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 artiklaa. |
| --- | --- |

(314)

Asetus (EY) N:o 70/2001 korvattiin komission asetuksella (EY) N:o 800/2008 (95) (vuosien 2008–2013 yleinen ryhmäpoikkeusasetus), jonka 43 artiklan mukaan kaikkia viittauksia asetukseen (EY) N:o 70/2001 tuli pitää viittauksina asetukseen (EY) N:o 800/2008. Asetus (EY) N:o 800/2008 tuli, kuten asetuksen 45 artiklasta ilmenee, voimaan asetuksen julkaisua Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuranneena 20 päivänä eli 29 päivänä elokuuta 2008. Näin ollen käsiteltävänä olevaan tukeen sovellettiin ajanjaksolla 1.1.2007–28.8.2008 asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohtaa ja kyseisen päivämäärän jälkeen ryhdyttiin soveltamaan asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 artiklaa.

95

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (315) | Konsulttipalvelujen osalta näissä artikloissa säädetään samoista edellytyksistä: tukea voitiin myöntää pk-yrityksille, ulkopuolisten konsulttien tarjoamista konsulttipalveluista aiheutuvat kustannukset olivat tukikelpoisia, tuki-intensiteetti sai olla enintään 50 prosenttia palvelujen tukikelpoisista kustannuksista, ja kyseiset palvelut eivät saaneet olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan. |
| --- | --- |

(315)

Konsulttipalvelujen osalta näissä artikloissa säädetään samoista edellytyksistä: tukea voitiin myöntää pk-yrityksille, ulkopuolisten konsulttien tarjoamista konsulttipalveluista aiheutuvat kustannukset olivat tukikelpoisia, tuki-intensiteetti sai olla enintään 50 prosenttia palvelujen tukikelpoisista kustannuksista, ja kyseiset palvelut eivät saaneet olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan.

| (316) | Niin alkutuotannon kuin jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta tuotantolaitosten nykyaikaistamiseen tarvittavia investointitukia, dokumentointijärjestelmän hoitamiseen sekä menetelmä- ja tuotevalvonnan toteuttamiseen tarkoitetut investoinnit mukaan luettuina, voitiin suuntaviivojen 101 kohdan mukaan myöntää ainoastaan vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa investointituen osalta vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(316)

Niin alkutuotannon kuin jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta tuotantolaitosten nykyaikaistamiseen tarvittavia investointitukia, dokumentointijärjestelmän hoitamiseen sekä menetelmä- ja tuotevalvonnan toteuttamiseen tarkoitetut investoinnit mukaan luettuina, voitiin suuntaviivojen 101 kohdan mukaan myöntää ainoastaan vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa investointituen osalta vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| (317) | Tältä osin komissio toi aloituspäätöksessä esille tiettyjä epäilyksiä kyseisten edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(317)

Tältä osin komissio toi aloituspäätöksessä esille tiettyjä epäilyksiä kyseisten edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetuista vaatimuksista.

| (318) | Erityisesti komissio kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion seuraaviin aineellisiin muutoksiin:






  a) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa sisämarkkinoille ei enää katsottu soveltuvaksi asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin myönnettävää tukea eikä tarkastuksiin, joita suorittavat tunnustettuihin laadunvarmistusjärjestelmiin kuuluvien laatumerkkien ja etikettien käytön valvonnasta vastaavat muut elimet, myönnettävää tukea. |
| --- | --- | --- |

(318)

Erityisesti komissio kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion seuraaviin aineellisiin muutoksiin:

a)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa sisämarkkinoille ei enää katsottu soveltuvaksi asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti suoritettuihin luonnonmukaisten tuotantomenetelmien tarkastuksiin myönnettävää tukea eikä tarkastuksiin, joita suorittavat tunnustettuihin laadunvarmistusjärjestelmiin kuuluvien laatumerkkien ja etikettien käytön valvonnasta vastaavat muut elimet, myönnettävää tukea.

| b) | Lisäksi huomio haluttiin erityisesti kiinnittää asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyihin vaatimuksiin. Kyseisten kohtien mukaan palvelut oli tarjottava luontoissuorituksena ja kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla yrityksillä oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi huomio haluttiin erityisesti kiinnittää asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyihin vaatimuksiin. Kyseisten kohtien mukaan palvelut oli tarjottava luontoissuorituksena ja kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla yrityksillä oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella.

| c) | Toinen merkittävä muutos verrattuna vuosien 2000–2006 suuntaviivoihin koskee erottelua alkutuotannon ja maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen välillä. Jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta tukea sai myöntää vain pk-yrityksille vuodesta 2007 lähtien, tukikelpoiset kustannukset rajattiin konsulttipalveluihin ja muihin palveluihin ja tuki-intensiteetti alennettiin 50 prosenttiin. Alkutuotannon tukea ei myöskään voitu myöntää suurille yrityksille. |
| --- | --- |

c)

Toinen merkittävä muutos verrattuna vuosien 2000–2006 suuntaviivoihin koskee erottelua alkutuotannon ja maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen välillä. Jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta tukea sai myöntää vain pk-yrityksille vuodesta 2007 lähtien, tukikelpoiset kustannukset rajattiin konsulttipalveluihin ja muihin palveluihin ja tuki-intensiteetti alennettiin 50 prosenttiin. Alkutuotannon tukea ei myöskään voitu myöntää suurille yrityksille.

Arviointi

Arviointi

| (319) | Alustavan tutkintamenettelyn aikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella oli epäselvää, muuttivatko Itävallan viranomaiset tutkinnan alla olevat toimenpiteet edellä mainittujen vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisiksi vuonna 2007. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja sen osoittamiseksi, että ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2007 laatutukitoimenpiteet olivat uusien 1 päivästä tammikuuta 2007 sovellettavien sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(319)

Alustavan tutkintamenettelyn aikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella oli epäselvää, muuttivatko Itävallan viranomaiset tutkinnan alla olevat toimenpiteet edellä mainittujen vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisiksi vuonna 2007. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja sen osoittamiseksi, että ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2007 laatutukitoimenpiteet olivat uusien 1 päivästä tammikuuta 2007 sovellettavien sääntöjen mukaisia.

| (320) | Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan, että velvoitetta mukauttaa säännöt uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007, kuten komissio oli sanonut (ks. myös johdanto-osan 172–173 kappale). Itävallan viranomaiset eivät sen vuoksi toimittaneet uusia tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Helmikuun 19 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen kehotti Itävallan viranomaisia toimittamaan tämän seikan osalta tarvittavat tiedot. Itävallan viranomaiset pitäytyivät 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa kannassa, jonka ne olivat ilmaisseet tietoja aiemmin toimittaessaan, eivätkä esittäneet muita tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(320)

Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan, että velvoitetta mukauttaa säännöt uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007, kuten komissio oli sanonut (ks. myös johdanto-osan 172–173 kappale). Itävallan viranomaiset eivät sen vuoksi toimittaneet uusia tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Helmikuun 19 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen kehotti Itävallan viranomaisia toimittamaan tämän seikan osalta tarvittavat tiedot. Itävallan viranomaiset pitäytyivät 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa kannassa, jonka ne olivat ilmaisseet tietoja aiemmin toimittaessaan, eivätkä esittäneet muita tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi.

| (321) | Joulukuun 17 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan tiedot, jotka tarvittaisiin laatutoimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Itävallan viranomaiset toistivat, että velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(321)

Joulukuun 17 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen pyysi Itävallan viranomaisia toimittamaan tiedot, jotka tarvittaisiin laatutoimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Itävallan viranomaiset toistivat, että velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007.

| (322) | Komissio haluaisi huomauttaa, että päinvastoin kuin Itävallan viranomaiset väittävät, velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin sääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 eikä 1 päivästä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

(322)

Komissio haluaisi huomauttaa, että päinvastoin kuin Itävallan viranomaiset väittävät, velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin sääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 eikä 1 päivästä tammikuuta 2008.

| (323) | Kun uudet säännöt tulivat voimaan (eli 1 päivänä tammikuuta 2007), asiassa T-375/04 (ks. johdanto-osan 22 kappale), joka johti 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksen NN 34A/2000 kumoamiseen, ei ollut vielä annettu tuomioistuimen tuomiota. Komission päätös kumottiin myöhemmin 18 päivänä marraskuuta 2009, ja tällä oli taannehtiva vaikutus. |
| --- | --- |

(323)

Kun uudet säännöt tulivat voimaan (eli 1 päivänä tammikuuta 2007), asiassa T-375/04 (ks. johdanto-osan 22 kappale), joka johti 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksen NN 34A/2000 kumoamiseen, ei ollut vielä annettu tuomioistuimen tuomiota. Komission päätös kumottiin myöhemmin 18 päivänä marraskuuta 2009, ja tällä oli taannehtiva vaikutus.

| (324) | Sen vuoksi Itävalta ei voinut kyseisen päätöksen perusteella katsoa tukea voimassa olevaksi tueksi vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(324)

Sen vuoksi Itävalta ei voinut kyseisen päätöksen perusteella katsoa tukea voimassa olevaksi tueksi vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 196 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (325) | Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan

  ”komission myönteinen päätös ei voi synnyttää tuensaajan perusteltua luottamusta yhtäältä silloin, kun kyseinen päätös on riitautettu kanteen nostamiselle asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuimet ovat sen sittemmin kumonneet, ja toisaalta silloin, kun määräaika kanteen nostamiselle ei ole päättynyt, tai jos kanne on nostettu, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan

”komission myönteinen päätös ei voi synnyttää tuensaajan perusteltua luottamusta yhtäältä silloin, kun kyseinen päätös on riitautettu kanteen nostamiselle asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuimet ovat sen sittemmin kumonneet, ja toisaalta silloin, kun määräaika kanteen nostamiselle ei ole päättynyt, tai jos kanne on nostettu, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”
   (96).

96

| (326) | Vaikka tämän jakson soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet oli katsottu sisämarkkinoille soveltuviksi 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä NN 34A/2000, kyseisen päätöksen perusteella ei syntynyt luottamuksensuojaa tuensaajien tai jäsenvaltion tasolla. Kumoamiskanne oli esitetty jo 17 päivänä syyskuuta 2004, ja asian käsittely oli kesken, kun uudet valtiontukisäännöt tulivat voimaan. Koska kumoamiskanteen käsittely oli kesken, Itävallan viranomaisten olisi näin ollen pitänyt soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(326)

Vaikka tämän jakson soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet oli katsottu sisämarkkinoille soveltuviksi 30 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä NN 34A/2000, kyseisen päätöksen perusteella ei syntynyt luottamuksensuojaa tuensaajien tai jäsenvaltion tasolla. Kumoamiskanne oli esitetty jo 17 päivänä syyskuuta 2004, ja asian käsittely oli kesken, kun uudet valtiontukisäännöt tulivat voimaan. Koska kumoamiskanteen käsittely oli kesken, Itävallan viranomaisten olisi näin ollen pitänyt soveltaa vuosien 2007–2013 suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2007.

| (327) | Kuten edellä on esitetty, maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivia yrityksiä koskevat säännöt ovat muuttuneet aineellisesti vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa. Koska Itävallan viranomaiset eivät mukauttaneet järjestelmää, toimenpiteet, jotka koskevat luomutuotteita, suuria yrityksiä ja muita kuin luontoissuorituksia (kuten kuvataan johdanto-osan 318 kappaleessa), eivät olleet vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät kyseiset tukitoimenpiteet soveltuneet sisämarkkinoille. Muut toimenpiteet (eli sikäli kuin ne eivät koske luomutuotteita, suuria yrityksiä ja muita kuin luontoissuorituksia koskevaa toimenpidettä (97)) olivat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuivat sen vuoksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(327)

Kuten edellä on esitetty, maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivia yrityksiä koskevat säännöt ovat muuttuneet aineellisesti vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa. Koska Itävallan viranomaiset eivät mukauttaneet järjestelmää, toimenpiteet, jotka koskevat luomutuotteita, suuria yrityksiä ja muita kuin luontoissuorituksia (kuten kuvataan johdanto-osan 318 kappaleessa), eivät olleet vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät kyseiset tukitoimenpiteet soveltuneet sisämarkkinoille. Muut toimenpiteet (eli sikäli kuin ne eivät koske luomutuotteita, suuria yrityksiä ja muita kuin luontoissuorituksia koskevaa toimenpidettä (97)) olivat vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisia ja soveltuivat sen vuoksi sisämarkkinoille.

97

8.7   TEKNINEN APU AJANJAKSOLLA 1.1.2000–31.12.2006

TEKNINEN APU AJANJAKSOLLA 1.1.2000–31.12.2006

| (328) | Tukea teknisen avun toimenpiteisiin ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2006 on arvioitava vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdan mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen 14.1 kohdan mukaan komissio piti tällaisia tukia ”pehmeinä tukina”, joilla edistettiin maatalouden elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä yhteisössä samalla, kun vaikutukset kilpailuun jäivät hyvin vähäisiksi. Tukea voitiin myöntää enintään 100 prosenttia muun muassa seuraavista toiminnoista aiheutuviin kustannuksiin: kilpailujen, näyttelyiden ja messujen järjestäminen, mukaan lukien tuki tällaisiin tapahtumiin osallistumisesta aiheutuneisiin kustannuksiin; ja muut toimet uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseksi, kuten pienimuotoiset pilottihankkeet tai kokeiluhankkeet. |
| --- | --- |

(328)

Tukea teknisen avun toimenpiteisiin ajanjaksolla 1.1.2000–31.12.2006 on arvioitava vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdan mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen 14.1 kohdan mukaan komissio piti tällaisia tukia ”pehmeinä tukina”, joilla edistettiin maatalouden elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä yhteisössä samalla, kun vaikutukset kilpailuun jäivät hyvin vähäisiksi. Tukea voitiin myöntää enintään 100 prosenttia muun muassa seuraavista toiminnoista aiheutuviin kustannuksiin: kilpailujen, näyttelyiden ja messujen järjestäminen, mukaan lukien tuki tällaisiin tapahtumiin osallistumisesta aiheutuneisiin kustannuksiin; ja muut toimet uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseksi, kuten pienimuotoiset pilottihankkeet tai kokeiluhankkeet.

| (329) | Myönnetyn tuen kokonaismäärä sai olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla tai, pk-yritysten osalta, 50 prosenttia tukikelpoisista menoista sen mukaan, kumpi määrä oli suurempi (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohta). Kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohta). |
| --- | --- |

(329)

Myönnetyn tuen kokonaismäärä sai olla enintään 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla tai, pk-yritysten osalta, 50 prosenttia tukikelpoisista menoista sen mukaan, kumpi määrä oli suurempi (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohta). Kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella (vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohta).

8.7.1   TEKNINEN APU LAATU- JA LUOMUMERKKIIN AJANJAKSOLLA 1.1.2000–31.12.2006

| (330) | Luomu- ja laatumerkkien ollessa kyseessä tukea myönnettiin yleisiin tiedostushankkeisiin, PR-toimiin yleisluonteisen tiedon jakamiseksi merkeistä ja laatumerkkiä koskeviin kilpailuihin (ks. johdanto-osan 100–103 kappale). Kyseisillä toimenpiteillä ei houkutella kuluttajia ostamaan jotain tiettyä tuotetta. Toimenpiteet ovat sen vuoksi pikemminkin yleisiä menekinedistämistoimenpiteitä ja pehmeitä tukia kuin mainontatoimenpiteitä, ja ne kuuluvat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(330)

Luomu- ja laatumerkkien ollessa kyseessä tukea myönnettiin yleisiin tiedostushankkeisiin, PR-toimiin yleisluonteisen tiedon jakamiseksi merkeistä ja laatumerkkiä koskeviin kilpailuihin (ks. johdanto-osan 100–103 kappale). Kyseisillä toimenpiteillä ei houkutella kuluttajia ostamaan jotain tiettyä tuotetta. Toimenpiteet ovat sen vuoksi pikemminkin yleisiä menekinedistämistoimenpiteitä ja pehmeitä tukia kuin mainontatoimenpiteitä, ja ne kuuluvat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdan soveltamisalaan.

| (331) | Tiedotustoimet kuuluvat uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemisen piiriin. Sisimmältään tällaiset yleiset toimenpiteet hyödyttävät kaikkia merkkiä käyttäviä tuottajia. |
| --- | --- |

(331)

Tiedotustoimet kuuluvat uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemisen piiriin. Sisimmältään tällaiset yleiset toimenpiteet hyödyttävät kaikkia merkkiä käyttäviä tuottajia.

| (332) | Teknisen avun toimenpiteistä aiheutuviin kustannuksiin tarkoitettu tuki kuuluu vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.1 kohdan soveltamisalaan. Tukijärjestelmään NN 34A/2000 liittyen toimitetuissa tiedoissa Itävallan viranomaiset tarkensivat, ettei tällainen tuki koskaan ylittänyt 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla (ks. johdanto-osan 109 kappale). Aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tietoja sen osoittamiseksi, että edellä mainittu todellakin piti paikkansa. Lisäksi viranomaisia pyydettiin ilmoittamaan, täyttyivätkö vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 ja 14.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset myös ajanjakson 2000–2001 osalta (98). |
| --- | --- |

(332)

Teknisen avun toimenpiteistä aiheutuviin kustannuksiin tarkoitettu tuki kuuluu vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.1 kohdan soveltamisalaan. Tukijärjestelmään NN 34A/2000 liittyen toimitetuissa tiedoissa Itävallan viranomaiset tarkensivat, ettei tällainen tuki koskaan ylittänyt 100 000 euroa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla (ks. johdanto-osan 109 kappale). Aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tietoja sen osoittamiseksi, että edellä mainittu todellakin piti paikkansa. Lisäksi viranomaisia pyydettiin ilmoittamaan, täyttyivätkö vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 ja 14.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset myös ajanjakson 2000–2001 osalta (98).

98

| (333) | Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, ettei kyseisten toimenpiteiden tuki koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohdan edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(333)

Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, ettei kyseisten toimenpiteiden tuki koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohdan edellytys täyttyi.

| (334) | Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytysten osalta komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään uudessa tietopyynnössä Itävallan viranomaisia toimittamaan tiedot, jotka tarvittiin sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan arvioinnin tekemiseksi. |
| --- | --- |

(334)

Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytysten osalta komissio pyysi 17 päivänä joulukuuta 2014 esittämässään uudessa tietopyynnössä Itävallan viranomaisia toimittamaan tiedot, jotka tarvittiin sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan arvioinnin tekemiseksi.

| (335) | Itävallan viranomaiset vahvistivat 25 päivänä helmikuuta 2015 antamassaan vastauksessa, että järjestelmä oli avoin kaikille tukikelpoisille toimijoille asianomaisella alueella perustuen puolueettomasti määriteltyihin edellytyksiin. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(335)

Itävallan viranomaiset vahvistivat 25 päivänä helmikuuta 2015 antamassaan vastauksessa, että järjestelmä oli avoin kaikille tukikelpoisille toimijoille asianomaisella alueella perustuen puolueettomasti määriteltyihin edellytyksiin. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytys täyttyi.

| (336) | Näin ollen teknisen avun tuki täytti vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset, ja komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(336)

Näin ollen teknisen avun tuki täytti vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset, ja komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti.

8.7.2   TEKNINEN APU GENEERISIIN TUOTTEISIIN AJANJAKSOLLA 1.1.2000–31.12.2004 (99)

99

| (337) | Johdanto-osan 104–107 kappaleessa kuvattu geneerisiä tuotteita koskeva teknisen avun toimenpiteiden tuki kuuluu vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.1 kohdan (neljäs luetelmakohta) soveltamisalaan. Komissiolla ei ollut aloituspäätöksen hyväksymishetkellä 14.2 ja 14.3 kohdan edellytysten osalta kyseiseltä ajanjaksolta käytettävissään tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida, täyttyivätkö kyseiset edellytykset. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(337)

Johdanto-osan 104–107 kappaleessa kuvattu geneerisiä tuotteita koskeva teknisen avun toimenpiteiden tuki kuuluu vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.1 kohdan (neljäs luetelmakohta) soveltamisalaan. Komissiolla ei ollut aloituspäätöksen hyväksymishetkellä 14.2 ja 14.3 kohdan edellytysten osalta kyseiseltä ajanjaksolta käytettävissään tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida, täyttyivätkö kyseiset edellytykset. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarvittavat tiedot.

| (338) | Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, ettei kyseisten toimenpiteiden tuki koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohdan edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(338)

Toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012 Itävallan viranomaiset vahvistivat, ettei kyseisten toimenpiteiden tuki koskaan ylittänyt 100 000 euron raja-arvoa tuensaajaa kohden kolmen vuoden ajanjaksolla. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.3 kohdan edellytys täyttyi.

| (339) | Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdassa edellytetään, että kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla on mahdollisuus saada tukea, ja komissio toteaa kyseisen edellytyksen täyttyvän, sillä teknisen avun toimenpiteet koskivat tuotteisiin liittyviä yleisluonteisia tietoja. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(339)

Vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdassa edellytetään, että kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla on mahdollisuus saada tukea, ja komissio toteaa kyseisen edellytyksen täyttyvän, sillä teknisen avun toimenpiteet koskivat tuotteisiin liittyviä yleisluonteisia tietoja. Siten vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdan edellytys täyttyi.

| (340) | Näin ollen teknisen avun tukea koskevat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen edellytykset täyttyivät. Siksi komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(340)

Näin ollen teknisen avun tukea koskevat vuosien 2000–2006 suuntaviivojen edellytykset täyttyivät. Siksi komissio katsoo, että tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti.

8.8   TEKNINEN APU AJANJAKSOLLA 1.1.2007–31.12.2008

TEKNINEN APU AJANJAKSOLLA 1.1.2007–31.12.2008

8.8.1   SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT

Tuki maatalouden alkutuottajille

Tuki maatalouden alkutuottajille

| (341) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 103 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa alkutuottajille teknistä apua varten myönnetyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan edellytykset. |
| --- | --- |

(341)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 103 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa alkutuottajille teknistä apua varten myönnetyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan edellytykset.

| (342) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukaan tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos se myönnettiin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin teknisten tukitoimien tukikelpoisiin kustannuksiin ja täytti asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(342)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukaan tuki soveltui sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos se myönnettiin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin teknisten tukitoimien tukikelpoisiin kustannuksiin ja täytti asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (343) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan d alakohdan (yritysten välisen tiedonvaihdon, kilpailujen, näyttelyiden ja messujen järjestäminen ja mainittuihin toimiin osallistuminen) mukaan tukea voitiin myöntää seuraaviin tukikelpoisiin kustannuksiin: osallistumismaksut, matkakulut, julkaisuista ja näyttelytilojen vuokraamisesta aiheutuvat kustannukset sekä kilpailuissa myönnettävät vertauskuvalliset palkinnot, joiden arvo on enintään 250 euroa palkintoa ja voittajaa kohti. |
| --- | --- |

(343)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan d alakohdan (yritysten välisen tiedonvaihdon, kilpailujen, näyttelyiden ja messujen järjestäminen ja mainittuihin toimiin osallistuminen) mukaan tukea voitiin myöntää seuraaviin tukikelpoisiin kustannuksiin: osallistumismaksut, matkakulut, julkaisuista ja näyttelytilojen vuokraamisesta aiheutuvat kustannukset sekä kilpailuissa myönnettävät vertauskuvalliset palkinnot, joiden arvo on enintään 250 euroa palkintoa ja voittajaa kohti.

| (344) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaan tukea voitiin myöntää kustannuksiin, jotka liittyivät tieteellisten tietojen jakamiseen ja tietoon muista maista peräisin oleville tuotteille avoinna olevista laatujärjestelmistä (viittaamatta yksittäisiin yrityksiin, tavaramerkkeihin tai alkuperään). |
| --- | --- |

(344)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaan tukea voitiin myöntää kustannuksiin, jotka liittyivät tieteellisten tietojen jakamiseen ja tietoon muista maista peräisin oleville tuotteille avoinna olevista laatujärjestelmistä (viittaamatta yksittäisiin yrityksiin, tavaramerkkeihin tai alkuperään).

| (345) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan tukea voitiin myöntää esitteiden tai verkkosivustojen kaltaisista julkaisuista aiheutuviin kustannuksiin, jos julkaisuissa esitellään jonkin tietyn alueen tai tuotteen tuottajia koskevia tietoja ja jos tiedot ja niiden esitystapa ovat puolueettomia ja kaikilla asianomaisilla tuottajilla on tasavertaiset mahdollisuudet olla edustettuina julkaisussa. |
| --- | --- |

(345)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan tukea voitiin myöntää esitteiden tai verkkosivustojen kaltaisista julkaisuista aiheutuviin kustannuksiin, jos julkaisuissa esitellään jonkin tietyn alueen tai tuotteen tuottajia koskevia tietoja ja jos tiedot ja niiden esitystapa ovat puolueettomia ja kaikilla asianomaisilla tuottajilla on tasavertaiset mahdollisuudet olla edustettuina julkaisussa.

| (346) | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan teknisiin tukitoimiin voitiin myöntää tukea enintään 100 prosenttia kustannuksista, jos seuraavat edellytykset täyttyivät: tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa eikä siihen saanut liittyä tuottajille maksettavia suoria tukia; kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella; jos teknisen tuen toimittajat olivat tuottajaryhmiä tai muita järjestöjä, ryhmän tai järjestön jäsenyys ei saanut olla edellytyksenä palvelujen saamiselle. Muiden kuin ryhmän jäsenten osallistuminen ryhmän tai järjestön hallinnollisiin kustannuksiin oli rajoitettava palvelun tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(346)

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan teknisiin tukitoimiin voitiin myöntää tukea enintään 100 prosenttia kustannuksista, jos seuraavat edellytykset täyttyivät: tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa eikä siihen saanut liittyä tuottajille maksettavia suoria tukia; kaikilla kyseisen alueen tukikelpoisilla toimijoilla oli oltava mahdollisuus saada tukea puolueettomasti määriteltyjen edellytysten perusteella; jos teknisen tuen toimittajat olivat tuottajaryhmiä tai muita järjestöjä, ryhmän tai järjestön jäsenyys ei saanut olla edellytyksenä palvelujen saamiselle. Muiden kuin ryhmän jäsenten osallistuminen ryhmän tai järjestön hallinnollisiin kustannuksiin oli rajoitettava palvelun tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin.

Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivat yritykset

Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivat yritykset

| (347) | Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 105 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille teknistä apua varten myönnetyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklassa vahvistetut edellytykset. Asetuksen (EY) N:o 70/2001 korvaavan asetuksen (EY) N:o 800/2008 43 artiklan mukaan kaikkia viittauksia asetukseen (EY) N:o 70/2001 tuli pitää viittauksina asetukseen (EY) N:o 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 105 kohdan mukaan komissio saattoi katsoa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille teknistä apua varten myönnetyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti, jos tuki täytti kaikki komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklassa vahvistetut edellytykset. Asetuksen (EY) N:o 70/2001 korvaavan asetuksen (EY) N:o 800/2008 43 artiklan mukaan kaikkia viittauksia asetukseen (EY) N:o 70/2001 tuli pitää viittauksina asetukseen (EY) N:o 800/2008 (100).

100

| (348) | Asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohdassa vahvistettujen edellytysten osalta viitataan edellä olevaan johdanto-osan 315 kappaleeseen. |
| --- | --- |

(348)

Asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohdassa vahvistettujen edellytysten osalta viitataan edellä olevaan johdanto-osan 315 kappaleeseen.

| (349) | Asetuksen (EY) N:o 800/2008 27 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan b alakohdan mukaan osallistumiseen messuille ja näyttelyihin myönnettävän tuen intensiteetti sai olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja tukikelpoisia kustannuksia olivat kustannukset, jotka aiheutuvat messu- tai näyttelyosaston vuokraamisesta, pystyttämisestä ja hoitamisesta, kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn. |
| --- | --- |

(349)

Asetuksen (EY) N:o 800/2008 27 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan b alakohdan mukaan osallistumiseen messuille ja näyttelyihin myönnettävän tuen intensiteetti sai olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja tukikelpoisia kustannuksia olivat kustannukset, jotka aiheutuvat messu- tai näyttelyosaston vuokraamisesta, pystyttämisestä ja hoitamisesta, kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn.

8.8.2   ARVIOINTI TEKNISESTÄ AVUSTA (ALKUTUOTTAJAT SEKÄ JALOSTUS JA KAUPAN PITÄMINEN)

Tuki maatalouden alkutuottajille

Tuki maatalouden alkutuottajille

| (350) | Komissio katsoo, että aineelliselta osin säännöt, joita sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 maatalouden alkutuottajien tekniseen apuun, ovat lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset. Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdassa luetellut tukikelpoiset kustannukset ovat aineelliselta osin lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdassa luetellut kustannukset (101). Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 4 kohdassa vahvistetut edellytykset ovat lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdassa vahvistetut edellytykset. Toisin kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa kuitenkin todettiin, että tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa. Tämän seikan suhteen Itävallan viranomaiset huomauttivat, että tekninen apu oli jo ennen vuotta 2007 myönnetty tuettujen palvelujen muodossa. |
| --- | --- |

(350)

Komissio katsoo, että aineelliselta osin säännöt, joita sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2007 maatalouden alkutuottajien tekniseen apuun, ovat lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset. Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdassa luetellut tukikelpoiset kustannukset ovat aineelliselta osin lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14 kohdassa luetellut kustannukset (101). Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 4 kohdassa vahvistetut edellytykset ovat lähes samat kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivojen 14.2 kohdassa vahvistetut edellytykset. Toisin kuin vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa kuitenkin todettiin, että tuki oli myönnettävä luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa. Tämän seikan suhteen Itävallan viranomaiset huomauttivat, että tekninen apu oli jo ennen vuotta 2007 myönnetty tuettujen palvelujen muodossa.

101

| (351) | Viitataan edellä 8.7 jaksossa tehtyyn arviointiin sisämarkkinoille soveltuvuudesta. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltui sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(351)

Viitataan edellä 8.7 jaksossa tehtyyn arviointiin sisämarkkinoille soveltuvuudesta. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseinen tuki soveltui sisämarkkinoille.

Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivat yritykset

Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimivat yritykset

| (352) | Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille tarkoitetun teknisen avun osalta vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa tehtiin tuntuvia muutoksia edellisiin sääntöihin verrattuna. Sen vuoksi tässä luokassa on tehtävä erillinen arviointi. Aloituspäätöksen hyväksymishetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella oli epäselvää, muuttivatko Itävallan viranomaiset tutkinnan alla olevat teknisen avun toimenpiteet suuntaviivoissa vahvistettujen edellä mainittujen edellytysten mukaisiksi vuonna 2007. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja sen osoittamiseksi, että ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2008 toimenpiteet olivat uusien sääntöjen mukaisia. Tältä osin komissio toi esille epäilyksiä kyseisten edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetuista vaatimuksista. Erityisesti komissio kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion seuraaviin aineellisiin muutoksiin:






  — | alkutuotannon erottaminen maataloustuotteiden jalostuksesta ja kaupan pitämisestä, |
| --- | --- | --- |

(352)

Jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille tarkoitetun teknisen avun osalta vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa tehtiin tuntuvia muutoksia edellisiin sääntöihin verrattuna. Sen vuoksi tässä luokassa on tehtävä erillinen arviointi. Aloituspäätöksen hyväksymishetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella oli epäselvää, muuttivatko Itävallan viranomaiset tutkinnan alla olevat teknisen avun toimenpiteet suuntaviivoissa vahvistettujen edellä mainittujen edellytysten mukaisiksi vuonna 2007. Sen vuoksi Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan lisätietoja sen osoittamiseksi, että ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2008 toimenpiteet olivat uusien sääntöjen mukaisia. Tältä osin komissio toi esille epäilyksiä kyseisten edellytysten täyttymisen suhteen, sillä edellytykset erosivat vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa vahvistetuista vaatimuksista. Erityisesti komissio kiinnitti Itävallan viranomaisten huomion seuraaviin aineellisiin muutoksiin:

—

alkutuotannon erottaminen maataloustuotteiden jalostuksesta ja kaupan pitämisestä,

| — | jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta ainoastaan pk-yritysten tuki voitiin vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, tukikelpoiset kustannukset rajoitettiin konsulttipalveluihin ja messuille ja näyttelyihin osallistumiseen sekä tuki-intensiteetti alennettiin 50 prosenttiin. |
| --- | --- |

—

jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta ainoastaan pk-yritysten tuki voitiin vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, tukikelpoiset kustannukset rajoitettiin konsulttipalveluihin ja messuille ja näyttelyihin osallistumiseen sekä tuki-intensiteetti alennettiin 50 prosenttiin.

| (353) | Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan, että velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007, kuten komissio oli sanonut (ks. myös johdanto-osan 172–175 kappale). Itävallan viranomaiset eivät sen vuoksi toimittaneet uusia tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Helmikuun 19 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen kehotti Itävaltaa toimittamaan tämän seikan osalta tarvittavat tiedot. Itävallan viranomaiset pitäytyivät 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa kannassa, jonka ne olivat ilmaisseet tietoja toimittaessaan vuonna 2012, eivätkä esittäneet muita tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(353)

Itävallan viranomaiset väittivät 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan, että velvoitetta mukauttaa järjestelmä uusiin valtiontukisääntöihin sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2008 eikä 1 päivästä tammikuuta 2007, kuten komissio oli sanonut (ks. myös johdanto-osan 172–175 kappale). Itävallan viranomaiset eivät sen vuoksi toimittaneet uusia tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi. Helmikuun 19 päivänä 2014 esittämässään tietopyynnössä komissio jälleen kehotti Itävaltaa toimittamaan tämän seikan osalta tarvittavat tiedot. Itävallan viranomaiset pitäytyivät 30 päivänä huhtikuuta 2014 antamassaan vastauksessa kannassa, jonka ne olivat ilmaisseet tietoja toimittaessaan vuonna 2012, eivätkä esittäneet muita tietoja sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi.

| (354) | Viitataan edellä johdanto-osan 322–326 kappaleessa esitettyihin perusteluihin, joita sovelletaan myös tässä jaksossa tarkoitetun tyyppiseen tukeen. |
| --- | --- |

(354)

Viitataan edellä johdanto-osan 322–326 kappaleessa esitettyihin perusteluihin, joita sovelletaan myös tässä jaksossa tarkoitetun tyyppiseen tukeen.

| (355) | Edellä mainituista syistä ja sikäli kuin maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille teknistä apua varten ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2008 myönnetty tuki ei noudattanut uusia edellytyksiä, jotka vahvistettiin kyseisen tukiluokan osalta vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa (eli tuki suurille yrityksille, tuki osallistumiseen ensimmäisen kerran messuille, yli 50 prosentin tuki-intensiteetti minkä tahansa muun palvelun kuin konsulttipalvelujen osalta, osallistuminen messuille tuki-intensiteetin ollessa yli 50 prosenttia taikka luontoissuoritukset) (johdanto-osan 350 kappale), komissio katsoo, ettei tällainen tuki soveltunut sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(355)

Edellä mainituista syistä ja sikäli kuin maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille teknistä apua varten ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2008 myönnetty tuki ei noudattanut uusia edellytyksiä, jotka vahvistettiin kyseisen tukiluokan osalta vuosien 2007–2013 suuntaviivoissa (eli tuki suurille yrityksille, tuki osallistumiseen ensimmäisen kerran messuille, yli 50 prosentin tuki-intensiteetti minkä tahansa muun palvelun kuin konsulttipalvelujen osalta, osallistuminen messuille tuki-intensiteetin ollessa yli 50 prosenttia taikka luontoissuoritukset) (johdanto-osan 350 kappale), komissio katsoo, ettei tällainen tuki soveltunut sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) mukaisesti.

| (356) | Muiden kuin edellisessä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat perusteet eivät ole muuttuneet verrattuna vuosien 2000–2006 suuntaviivoihin. Viitataan johdanto-osan 328 kappaleessa ja sen jälkeisissä kappaleissa tehtyyn arviointiin sisämarkkinoille soveltuvuudesta. Kyseiset toimenpiteet soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(356)

Muiden kuin edellisessä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat perusteet eivät ole muuttuneet verrattuna vuosien 2000–2006 suuntaviivoihin. Viitataan johdanto-osan 328 kappaleessa ja sen jälkeisissä kappaleissa tehtyyn arviointiin sisämarkkinoille soveltuvuudesta. Kyseiset toimenpiteet soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille.

8.9   VERONLUONTEISET MAKSUT JA SITOVA YHTEYS TUKEEN

VERONLUONTEISET MAKSUT JA SITOVA YHTEYS TUKEEN

| (357) | Koska tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet rahoitetaan veronluonteisilla maksuilla, komission on arvioitava niin rahoitettuja toimenpiteitä (eli tosiasiallisesti myönnettyä tukea) kuin rahoitustapaa. |
| --- | --- |

(357)

Koska tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet rahoitetaan veronluonteisilla maksuilla, komission on arvioitava niin rahoitettuja toimenpiteitä (eli tosiasiallisesti myönnettyä tukea) kuin rahoitustapaa.

| (358) | Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on tukea arvioidessaan otettava huomioon myös tuen rahoitustapa, jos se, erityisesti kun on kyse pakollisista maksuosuuksista, on erottamaton osa tukitoimenpidettä (102). |
| --- | --- |

(358)

Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on tukea arvioidessaan otettava huomioon myös tuen rahoitustapa, jos se, erityisesti kun on kyse pakollisista maksuosuuksista, on erottamaton osa tukitoimenpidettä (102).

102

| (359) | Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (103), ja veron määrällä olisi oltava suora vaikutus valtiontuen määrään (104). |
| --- | --- |

(359)

Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (103), ja veron määrällä olisi oltava suora vaikutus valtiontuen määrään (104).

103

104

8.9.1   AJANJAKSO 1995–2001

| (360) | Aloituspäätöksen johdanto-osan 235 kappaleessa näiden perusteiden soveltaminen tutkinnan alla oleviin toimenpiteisiin sai komission tekemään seuraavat alustavat päätelmät: ensimmäinen peruste vaikutti täyttyvän, sillä Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kerätyt maksut käytettiin yksinomaan päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden hyväksi (ks. johdanto-osan 53 kappale). |
| --- | --- |

(360)

Aloituspäätöksen johdanto-osan 235 kappaleessa näiden perusteiden soveltaminen tutkinnan alla oleviin toimenpiteisiin sai komission tekemään seuraavat alustavat päätelmät: ensimmäinen peruste vaikutti täyttyvän, sillä Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kerätyt maksut käytettiin yksinomaan päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden hyväksi (ks. johdanto-osan 53 kappale).

| (361) | Sen kysymyksen osalta, vaikuttiko kerättyjen maksujen määrä suoraan valtiontuen määrään, komissiolla ei ollut aloituspäätöksen hyväksymishetkellä käytettävissään kaikkia tietoja, jotka se olisi tarvinnut arvioidakseen, täyttyikö tämä peruste. Tätä varten Itävallan viranomaisia kehotettiin selittämään, oliko kyseisen tuen määrä suoraan yhteydessä maksuista saatuihin tuloihin, eli vahvistettiinko tuen määrä ennakolta vai riippuiko se AMAn konkreettisista markkinointitarpeista. |
| --- | --- |

(361)

Sen kysymyksen osalta, vaikuttiko kerättyjen maksujen määrä suoraan valtiontuen määrään, komissiolla ei ollut aloituspäätöksen hyväksymishetkellä käytettävissään kaikkia tietoja, jotka se olisi tarvinnut arvioidakseen, täyttyikö tämä peruste. Tätä varten Itävallan viranomaisia kehotettiin selittämään, oliko kyseisen tuen määrä suoraan yhteydessä maksuista saatuihin tuloihin, eli vahvistettiinko tuen määrä ennakolta vai riippuiko se AMAn konkreettisista markkinointitarpeista.

| (362) | Komissio myös totesi, että sen olisi tutkittava, aiheuttaako järjestelmän rahoitus syrjintää tuontituotteiden ja Itävallassa tuotettujen tuotteiden välillä (105) tai vietyjen kansallisten tuotteiden ja kansallisilla markkinoilla kaupan pidettyjen kansallisten tuotteiden välillä (106), jos se havaitsee tarvittavat tiedot saatuaan, että maksut ovat erottamaton osa tukitoimenpidettä (aloituspäätöksen johdanto-osan 236 kappale). |
| --- | --- |

(362)

Komissio myös totesi, että sen olisi tutkittava, aiheuttaako järjestelmän rahoitus syrjintää tuontituotteiden ja Itävallassa tuotettujen tuotteiden välillä (105) tai vietyjen kansallisten tuotteiden ja kansallisilla markkinoilla kaupan pidettyjen kansallisten tuotteiden välillä (106), jos se havaitsee tarvittavat tiedot saatuaan, että maksut ovat erottamaton osa tukitoimenpidettä (aloituspäätöksen johdanto-osan 236 kappale).

105

106

| (363) | Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tietoja näistä seikoista. Eritoten niitä kehotettiin ilmoittamaan, oliko AMA-perussäädöksen 21c §:n 2 momentti, jonka mukaan Itävallan ulkopuolelta tulevat tavarat on vapautettu maksusta (ks. johdanto-osan 58 kappale) voimassa jo vuonna 1995 vai lisättiinkö se säädöstä myöhemmin muuttamalla. Lisäksi jäsenvaltiota kehotettiin selittämään, pystyivätkö itävaltalaista alkuperää olevat tuotteet, joita pidettiin kaupan Itävallan ulkopuolella, hyötymään toimenpiteestä samassa määrin kuin Itävallassa kaupan pidetyt tuotteet. |
| --- | --- |

(363)

Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tietoja näistä seikoista. Eritoten niitä kehotettiin ilmoittamaan, oliko AMA-perussäädöksen 21c §:n 2 momentti, jonka mukaan Itävallan ulkopuolelta tulevat tavarat on vapautettu maksusta (ks. johdanto-osan 58 kappale) voimassa jo vuonna 1995 vai lisättiinkö se säädöstä myöhemmin muuttamalla. Lisäksi jäsenvaltiota kehotettiin selittämään, pystyivätkö itävaltalaista alkuperää olevat tuotteet, joita pidettiin kaupan Itävallan ulkopuolella, hyötymään toimenpiteestä samassa määrin kuin Itävallassa kaupan pidetyt tuotteet.

| (364) | Aloituspäätöksen johdanto-osan 237 kappaleessa komissio korosti, että sen oli myös tarkastettava, oliko maksun periminen maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden vastaista. Tässä yhteydessä sen oli arvioitava, vaikuttivatko maksut lopputuotteiden hintaan ja aiheutuiko tästä kotimaisten tuotteiden syrjintää verrattuna tuontituotteisiin. |
| --- | --- |

(364)

Aloituspäätöksen johdanto-osan 237 kappaleessa komissio korosti, että sen oli myös tarkastettava, oliko maksun periminen maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden vastaista. Tässä yhteydessä sen oli arvioitava, vaikuttivatko maksut lopputuotteiden hintaan ja aiheutuiko tästä kotimaisten tuotteiden syrjintää verrattuna tuontituotteisiin.

| (365) | Aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tältä osin tiedot, joista ilmenisi se prosenttiosuus asianomaisista myyntihinnoista, jonka maksu kattoi, ja selittämään, missä määrin maksun aiheuttama mahdollinen kielteinen vaikutus kompensoitui samaisella maksulla rahoitettujen toimenpiteiden myönteisillä vaikutuksilla. Lisäksi Itävallan viranomaisia kehotettiin selittämään, ovatko asianomaisten tuotteiden hinnat lähinnä markkinavetoisia. |
| --- | --- |

(365)

Aloituspäätöksessä Itävallan viranomaisia kehotettiin toimittamaan tältä osin tiedot, joista ilmenisi se prosenttiosuus asianomaisista myyntihinnoista, jonka maksu kattoi, ja selittämään, missä määrin maksun aiheuttama mahdollinen kielteinen vaikutus kompensoitui samaisella maksulla rahoitettujen toimenpiteiden myönteisillä vaikutuksilla. Lisäksi Itävallan viranomaisia kehotettiin selittämään, ovatko asianomaisten tuotteiden hinnat lähinnä markkinavetoisia.

| (366) | Itävallan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan komissiolle, että ulkomaiset tuotteet oli vapautettu maksun maksamisesta AMA-perussäädöksen 2c §:n 2 momentin mukaisesti. Vapautusta sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 1994 lähtien eli koko arviointiajanjakson ajan. |
| --- | --- |

(366)

Itävallan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä syyskuuta 2012 tietoja toimittaessaan komissiolle, että ulkomaiset tuotteet oli vapautettu maksun maksamisesta AMA-perussäädöksen 2c §:n 2 momentin mukaisesti. Vapautusta sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 1994 lähtien eli koko arviointiajanjakson ajan.

| (367) | Sikäli kuin kyseessä on suhde maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteisiin, Itävallan viranomaiset totesivat toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012, ettei ollut mahdollisista määrittää sitä prosenttiosuutta myyntihinnoista, jonka maksu kattoi. Tämä johtui siitä, että hinnat muodostuivat asianomaisten markkinoiden tarjonnan ja kysynnän perusteella ja etteivät viranomaiset puuttuneet asiaan toiminnallaan. |
| --- | --- |

(367)

Sikäli kuin kyseessä on suhde maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteisiin, Itävallan viranomaiset totesivat toimittaessaan tietoja 14 päivänä syyskuuta 2012, ettei ollut mahdollisista määrittää sitä prosenttiosuutta myyntihinnoista, jonka maksu kattoi. Tämä johtui siitä, että hinnat muodostuivat asianomaisten markkinoiden tarjonnan ja kysynnän perusteella ja etteivät viranomaiset puuttuneet asiaan toiminnallaan.

| (368) | Samaisessa vastauksessa Itävallan viranomaiset väittivät, ettei kerättyjen maksujen määrällä ollut suoraa vaikutusta valtiontuen määrään. AMA-maksusta saatavien tulojen lisäksi oli muita rahoituslähteitä. Maksusta saatavien nettotulojen ja EU-varojen (osarahoitettujen toimien ollessa kyseessä) lisäksi toimenpiteiden rahoittamiseen saatiin muita tuloja talouden toimijoiden maksamista lisenssimaksuista ja AMA-kaupasta tulevista myyntituloista (esimerkiksi keittokirjat). |
| --- | --- |

(368)

Samaisessa vastauksessa Itävallan viranomaiset väittivät, ettei kerättyjen maksujen määrällä ollut suoraa vaikutusta valtiontuen määrään. AMA-maksusta saatavien tulojen lisäksi oli muita rahoituslähteitä. Maksusta saatavien nettotulojen ja EU-varojen (osarahoitettujen toimien ollessa kyseessä) lisäksi toimenpiteiden rahoittamiseen saatiin muita tuloja talouden toimijoiden maksamista lisenssimaksuista ja AMA-kaupasta tulevista myyntituloista (esimerkiksi keittokirjat).

| (369) | Itävallan viranomaiset osoittivat itse asiassa, että osaa AMAn toimenpiteiden rahoituksesta ei saatu maksusta (107), eikä tuen määrä (joka puolestaan vaikutti tosiasiallisesti toteutettujen toimenpiteiden laajuuteen) näin ollen ollut yksinomaisesti riippuvainen maksusta saaduista tuloista; maksuista saatavia tuloja ei myöskään osoitettu yksinomaisesti tuen rahoitukseen (108). |
| --- | --- |

(369)

Itävallan viranomaiset osoittivat itse asiassa, että osaa AMAn toimenpiteiden rahoituksesta ei saatu maksusta (107), eikä tuen määrä (joka puolestaan vaikutti tosiasiallisesti toteutettujen toimenpiteiden laajuuteen) näin ollen ollut yksinomaisesti riippuvainen maksusta saaduista tuloista; maksuista saatavia tuloja ei myöskään osoitettu yksinomaisesti tuen rahoitukseen (108).

107

108

| (370) | Näin ollen komissio katsoo, etteivät oikeuskäytännön mukaiset sitovaa yhteyttä koskevat perusteet täyttyneet ajanjaksolla 1995–2001. |
| --- | --- |

(370)

Näin ollen komissio katsoo, etteivät oikeuskäytännön mukaiset sitovaa yhteyttä koskevat perusteet täyttyneet ajanjaksolla 1995–2001.

8.9.2   AJANJAKSO 2002–2008

| (371) | Itävallan viranomaisia myös kehotettiin toimittamaan tiedot, joita komissio tarvitsi arvioidakseen, oliko toimenpiteen veronluonteinen rahoitus (maksu) erottamaton osa tukitoimenpiteitä ajanjaksolla 2002–2008 (aloituspäätöksen johdanto-osan 238 kappale). |
| --- | --- |

(371)

Itävallan viranomaisia myös kehotettiin toimittamaan tiedot, joita komissio tarvitsi arvioidakseen, oliko toimenpiteen veronluonteinen rahoitus (maksu) erottamaton osa tukitoimenpiteitä ajanjaksolla 2002–2008 (aloituspäätöksen johdanto-osan 238 kappale).

| (372) | Edellä mainituista syistä ja kun otetaan huomioon, että rahoituslähteet olivat samat, komissio katsoo, ettei maksun ja valtiontukitoimenpiteiden välillä ollut sitovaa yhteyttä myöskään ajanjaksolla 2002–2008. |
| --- | --- |

(372)

Edellä mainituista syistä ja kun otetaan huomioon, että rahoituslähteet olivat samat, komissio katsoo, ettei maksun ja valtiontukitoimenpiteiden välillä ollut sitovaa yhteyttä myöskään ajanjaksolla 2002–2008.

9.   PÄÄTELMÄ TUEN OLEMASSAOLOSTA JA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

PÄÄTELMÄ TUEN OLEMASSAOLOSTA JA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

| (373) | Edellä esitetyistä syistä ja sen estämättä, mitä jäljempänä johdanto-osan 378 kappaleessa todetaan, AMAn markkinointitoimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(373)

Edellä esitetyistä syistä ja sen estämättä, mitä jäljempänä johdanto-osan 378 kappaleessa todetaan, AMAn markkinointitoimenpiteet ovat valtiontukea.

| (374) | Edellä esitetyistä syistä ja sen estämättä, mitä jäljempänä johdanto-osan 378 kappaleessa todetaan, johdanto-osan 208 ja 213 kappaleessa, 327 kappaleen kolmannessa virkkeessä ja 355 kappaleessa tarkoitetut tukitoimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille. Muut edellä arvioidut toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(374)

Edellä esitetyistä syistä ja sen estämättä, mitä jäljempänä johdanto-osan 378 kappaleessa todetaan, johdanto-osan 208 ja 213 kappaleessa, 327 kappaleen kolmannessa virkkeessä ja 355 kappaleessa tarkoitetut tukitoimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille. Muut edellä arvioidut toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille.

| (375) | Korvauksia, jotka myöntämisajankohtanaan olivat vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (109) säädettyjen edellytysten mukaiset, ei katsota tueksi. Kaikki tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen aikaan ryhmäpoikkeuksen tai hyväksytyn tukijärjestelmän mukaiset edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenkaltaiseen tukeen sovellettavien tuen enimmäisintensiteettien rajoissa. |
| --- | --- |

(375)

Korvauksia, jotka myöntämisajankohtanaan olivat vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (109) säädettyjen edellytysten mukaiset, ei katsota tueksi. Kaikki tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen aikaan ryhmäpoikkeuksen tai hyväksytyn tukijärjestelmän mukaiset edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenkaltaiseen tukeen sovellettavien tuen enimmäisintensiteettien rajoissa.

109

10.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (376) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (110), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (111). Tuomioistuin on todennut tältä osin, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (112). |
| --- | --- |

(376)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (110), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (111). Tuomioistuin on todennut tältä osin, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (112).

110

111

112

| (377) | Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (113), jäljempänä ’menettelyasetus’, 16 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.” |
| --- | --- |

(377)

Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (113), jäljempänä ’menettelyasetus’, 16 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”

113

| (378) | Menettelyasetuksen 17 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty vastaanottajalle. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika keskeytyy niin pitkäksi aikaa, kun komission päätöstä käsitellään unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(378)

Menettelyasetuksen 17 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty vastaanottajalle. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika keskeytyy niin pitkäksi aikaa, kun komission päätöstä käsitellään unionin tuomioistuimessa.

| (379) | Tämän menettelyn käynnistävä kantelu vastaanotettiin 21 päivänä syyskuuta 1999 (ks. johdanto-osan 4 kappale), ja komissio rekisteröi järjestelmän ilmoittamattomaksi tueksi vuonna 2000 (ks. johdanto-osan 8 kappale). Lisäksi vuoden 2004 päätöksessä vahvistettiin se seikka, että komissio oli hallinnollisista syistä päättänyt jakaa menettelyn kahteen osaan (ks. johdanto-osan 10 kappale) ja arvioida erikseen toimenpiteet ennen vuotta 2003 ja sen jälkeen. Menettelyn jakamista kahteen osaan olivat pyytäneet Itävallan viranomaiset 8 päivänä maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

(379)

Tämän menettelyn käynnistävä kantelu vastaanotettiin 21 päivänä syyskuuta 1999 (ks. johdanto-osan 4 kappale), ja komissio rekisteröi järjestelmän ilmoittamattomaksi tueksi vuonna 2000 (ks. johdanto-osan 8 kappale). Lisäksi vuoden 2004 päätöksessä vahvistettiin se seikka, että komissio oli hallinnollisista syistä päättänyt jakaa menettelyn kahteen osaan (ks. johdanto-osan 10 kappale) ja arvioida erikseen toimenpiteet ennen vuotta 2003 ja sen jälkeen. Menettelyn jakamista kahteen osaan olivat pyytäneet Itävallan viranomaiset 8 päivänä maaliskuuta 2004.

| (380) | Edellä mainitut toimet (vuoden 2004 päätöksellä tehty menettelyn jakaminen kahteen osaan) ja kirjeet (Itävallan 8 päivänä maaliskuuta 2004 päivätty pyyntö) ovat neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklan mukaisia vanhentumisajan keskeyttäviä tapahtumia. |
| --- | --- |

(380)

Edellä mainitut toimet (vuoden 2004 päätöksellä tehty menettelyn jakaminen kahteen osaan) ja kirjeet (Itävallan 8 päivänä maaliskuuta 2004 päivätty pyyntö) ovat neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklan mukaisia vanhentumisajan keskeyttäviä tapahtumia.

| (381) | Tämä merkitsee, että komissio on valtuudet määrätä takaisinperintä 1 päivästä tammikuuta 1995 eli siitä päivästä, jona Itävalta liittyi Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(381)

Tämä merkitsee, että komissio on valtuudet määrätä takaisinperintä 1 päivästä tammikuuta 1995 eli siitä päivästä, jona Itävalta liittyi Euroopan unioniin.

| (382) | Komission päätöksestä NN 34A/2000 nostettiin kanne unionin yleisessä tuomioistuimessa 30 päivänä kesäkuuta 2004, ja asiassa annettuun tuomioon haettiin muutosta unionin tuomioistuimessa 27 päivänä tammikuuta 2010. Unionin tuomioistuimen tuomio annettiin 27 päivänä lokakuuta 2011 (ks. edellä johdanto-osan 22 kappale). Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti vanhentumisaika näin ollen keskeytyi ajanjaksoksi 30.6.2004–27.10.2011. |
| --- | --- |

(382)

Komission päätöksestä NN 34A/2000 nostettiin kanne unionin yleisessä tuomioistuimessa 30 päivänä kesäkuuta 2004, ja asiassa annettuun tuomioon haettiin muutosta unionin tuomioistuimessa 27 päivänä tammikuuta 2010. Unionin tuomioistuimen tuomio annettiin 27 päivänä lokakuuta 2011 (ks. edellä johdanto-osan 22 kappale). Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti vanhentumisaika näin ollen keskeytyi ajanjaksoksi 30.6.2004–27.10.2011.

| (383) | Edellä esitetyistä syistä takaisinperintää koskeva kymmenen vuoden vanhentumisaika ei ole päättynyt tässä päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden osalta. Itävallan viranomaisten on sen vuoksi perittävä takaisin edellä johdanto-osan 374 kappaleessa täsmennetty sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki. |
| --- | --- |

(383)

Edellä esitetyistä syistä takaisinperintää koskeva kymmenen vuoden vanhentumisaika ei ole päättynyt tässä päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden osalta. Itävallan viranomaisten on sen vuoksi perittävä takaisin edellä johdanto-osan 374 kappaleessa täsmennetty sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki.

| (384) | Menettelyasetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(384)

Menettelyasetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (385) | Menettelyasetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaan ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”. |
| --- | --- |

(385)

Menettelyasetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaan ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”.

| (386) | Jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti takaisinperintäpäätösten toteuttamiseksi käyttöönottamilla välineillä olisi pantava takaisinperintäpäätös täysimääräisesti täytäntöön. Jäsenvaltioiden toteuttamien kansallisten toimenpiteiden olisikin johdettava komission päätöksen tehokkaaseen ja välittömään täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(386)

Jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti takaisinperintäpäätösten toteuttamiseksi käyttöönottamilla välineillä olisi pantava takaisinperintäpäätös täysimääräisesti täytäntöön. Jäsenvaltioiden toteuttamien kansallisten toimenpiteiden olisikin johdettava komission päätöksen tehokkaaseen ja välittömään täytäntöönpanoon.

| (387) | Jos ilmoittamattomasta tuesta tehdään kielteinen päätös ja varsinkin jos aikaa on kulunut huomattavasti, komissio voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti turvautua arvioihin takaisinperittävistä määristä (114). |
| --- | --- |

(387)

Jos ilmoittamattomasta tuesta tehdään kielteinen päätös ja varsinkin jos aikaa on kulunut huomattavasti, komissio voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti turvautua arvioihin takaisinperittävistä määristä (114).

114

| (388) | Komissio haluaisi huomauttaa, ettei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”yhdessäkään yhteisön oikeuden säännöksessä edellytetä, että komissio vahvistaisi palautettavan tuen tarkan määrän määrätessään yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palauttamisesta. Riittää, että komission päätökseen sisältyy seikat, joiden avulla sen adressaatti voi itse määritellä tämän määrän ilman kohtuuttomia vaikeuksia.” (115) |
| --- | --- |

(388)

Komissio haluaisi huomauttaa, ettei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”yhdessäkään yhteisön oikeuden säännöksessä edellytetä, että komissio vahvistaisi palautettavan tuen tarkan määrän määrätessään yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palauttamisesta. Riittää, että komission päätökseen sisältyy seikat, joiden avulla sen adressaatti voi itse määritellä tämän määrän ilman kohtuuttomia vaikeuksia.” (115)

115

| (389) | Kun otetaan huomioon joidenkin toimenpiteiden luonne (eli toimenpiteet, jotka koskevat epäsuoraa tukea suurelle määrälle edunsaajia), komissio ei tässä päätöksessä pysty määrittämään tarkkaa tuensaajakohtaista määrää kunkin toimenpiteen osalta, josta takaisinperintä on määrätty. |
| --- | --- |

(389)

Kun otetaan huomioon joidenkin toimenpiteiden luonne (eli toimenpiteet, jotka koskevat epäsuoraa tukea suurelle määrälle edunsaajia), komissio ei tässä päätöksessä pysty määrittämään tarkkaa tuensaajakohtaista määrää kunkin toimenpiteen osalta, josta takaisinperintä on määrätty.

| (390) | Sen vuoksi komissio toteaa, että Itävallan viranomaisten tutkintajaksolla ilmoittamat summat (ks. johdanto-osan 43–45 kappale) muodostavat lähtökohdan sen määrittämiseksi, kuinka paljon tukea on kultakin tuensaajalta perittävä takaisin. Sisämarkkinoille soveltumattomien tukien luokat ja asianomaiset ajanjaksot on yksilöity tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(390)

Sen vuoksi komissio toteaa, että Itävallan viranomaisten tutkintajaksolla ilmoittamat summat (ks. johdanto-osan 43–45 kappale) muodostavat lähtökohdan sen määrittämiseksi, kuinka paljon tukea on kultakin tuensaajalta perittävä takaisin. Sisämarkkinoille soveltumattomien tukien luokat ja asianomaiset ajanjaksot on yksilöity tässä päätöksessä.

| (391) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan viranomaisten on takaisinperintämenettelyn yhteydessä esitettävä ja toimitettava komissiolle kohtuullinen menetelmä tuensaajakohtaisen tuen määrittämiseksi komission kanssa tehtävän lojaalin yhteistyön hengessä, |
| --- | --- |

(391)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan viranomaisten on takaisinperintämenettelyn yhteydessä esitettävä ja toimitettava komissiolle kohtuullinen menetelmä tuensaajakohtaisen tuen määrittämiseksi komission kanssa tehtävän lojaalin yhteistyön hengessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta on toteuttanut seuraavien toimenpiteiden hyväksi seuraavilla ajanjaksoilla, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea:

| — | tuki yleisluonteiseen mainontaan 1.1.2000–31.12.2001, |
| --- | --- |

—

tuki yleisluonteiseen mainontaan 1.1.2000–31.12.2001,

| — | mainontatuki 1.1.2002–31.12.2006, |
| --- | --- |

—

mainontatuki 1.1.2002–31.12.2006,

| — | tuki mainoskampanjoihin Itävallan ulkopuolella / tällaisten mainoskampanjoiden välityksellä saatava tuki ja yleisluonteinen mainonta Itävallassa 1.1.2002–1.1.2004, |
| --- | --- |

—

tuki mainoskampanjoihin Itävallan ulkopuolella / tällaisten mainoskampanjoiden välityksellä saatava tuki ja yleisluonteinen mainonta Itävallassa 1.1.2002–1.1.2004,

| — | tuki laatua koskevaan mainontaan 1.1.2007–31.12.2008, |
| --- | --- |

—

tuki laatua koskevaan mainontaan 1.1.2007–31.12.2008,

| — | tuki menekinedistämistoimiin laajemmassa merkityksessä / tällaisten toimien välityksellä sekä teknisen avun toimenpiteet 1.1.1995–31.12.1999, |
| --- | --- |

—

tuki menekinedistämistoimiin laajemmassa merkityksessä / tällaisten toimien välityksellä sekä teknisen avun toimenpiteet 1.1.1995–31.12.1999,

| — | tuki laatutuotteisiin liittyvän teknisen avun, neuvontapalvelujen ja valvontatoimien muodossa 1.1.1995–31.12.1999, |
| --- | --- |

—

tuki laatutuotteisiin liittyvän teknisen avun, neuvontapalvelujen ja valvontatoimien muodossa 1.1.1995–31.12.1999,

| — | tuki laatutuotteisiin 1.1.2000–31.12.2006, |
| --- | --- |

—

tuki laatutuotteisiin 1.1.2000–31.12.2006,

| — | tuki teknisen avun muodossa 1.1.2000–31.12.2006, |
| --- | --- |

—

tuki teknisen avun muodossa 1.1.2000–31.12.2006,

| — | tuki teknisen avun muodossa geneerisiin tuotteisiin 1.1.2000–31.12.2004, |
| --- | --- |

—

tuki teknisen avun muodossa geneerisiin tuotteisiin 1.1.2000–31.12.2004,

| — | tuki teknisen avun muodossa 1.1.2007–31.12.2008 alkutuottajille. |
| --- | --- |

—

tuki teknisen avun muodossa 1.1.2007–31.12.2008 alkutuottajille.

2 artikla

Seuraavat valtiontukijärjestelmät, jotka Itävalta on toteuttanut sääntöjenvastaisesti rikkoen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, eivät sovellu sisämarkkinoille jäljempänä mainittujen ajanjaksojen osalta:

| — | tuki yleisluonteiseen mainontaan 1.1.1995–31.12.1999, |
| --- | --- |

—

tuki yleisluonteiseen mainontaan 1.1.1995–31.12.1999,

| — | tuki laatumerkkiin 1.1.1995–31.12.1999, |
| --- | --- |

—

tuki laatumerkkiin 1.1.1995–31.12.1999,

| — | tuki laatutuotteisiin 1.1.2007–31.12.2008, |
| --- | --- |

—

tuki laatutuotteisiin 1.1.2007–31.12.2008,

| — | tekninen apu jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille 1.1.2007–31.12.2008. |
| --- | --- |

—

tekninen apu jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille 1.1.2007–31.12.2008.

3 artikla

Edellä 2 artiklassa tarkoitetun järjestelmän perusteella myönnetyt yksittäiset tuet eivät ole valtiontukea, jos ne myöntämishetkellään täyttivät neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (116) 2 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa vahvistetut ja tuolloin sovelletut edellytykset.

4 artikla

Edellä 2 artiklassa tarkoitetun tukijärjestelmän perusteella myönnetyt yksittäiset tuet, jotka myöntämishetkellään täyttivät asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa tai missä tahansa muussa hyväksytyssä tukijärjestelmässä vahvistetut edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille tähän tukityyppiin sovellettavaan enimmäisintensiteettiin saakka.

5 artikla

Itävallan on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta.

Takaisinperittävistä summista on kannettava korkoa summien maksupäivästä aina niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (117) V luvun säännösten mukaisesti.

6 artikla

Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

Itävallan on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

7 artikla

Itävallan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 2 artiklassa tarkoitettujen tukijärjestelmien nojalla ja kunkin tuensaajan kyseisen järjestelmän nojalla saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 2 artiklassa tarkoitettujen tukijärjestelmien nojalla ja kunkin tuensaajan kyseisen järjestelmän nojalla saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | tuensaajilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

b)

tuensaajilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

Itävallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 2 artiklassa tarkoitetun tukijärjestelmän nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti, valtiontuki SA.15836, 12.6.2012, C(2012) 3760 final (EUVL C 301, 5.10.2012, s. 22).

1

(2)  Asia C-47/10 P, Itävallan tasavalta v. Scheucher-Fleisch GmbH ja muut, ECLI:EU:C:2011:698.

2

(3)  Asia T-375/04, Scheucher-Fleisch GmbH ja muut v. Euroopan yhteisöjen komissio, ECLI:EU:T:2009:445.

3

(4)  Samoja perusteluja käytetään oikeudellisessa lausunnossa, joka on liitetty 26. helmikuuta 2015 toimitettuihin tietoihin.

4

(5)  Laatu- ja luomumerkkiä koskevat AMAn toimenpiteet, joita on 26. syyskuuta 2002 lähtien toteutettu muutettujen sisäisten sääntöjen perusteella, hyväksyttiin komission asiassa NN 34A/2000 30. kesäkuuta 2004 tekemällä päätöksellä (ks. johdanto-osan 10–16 kappale).

5

(6)  
  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

6

(7)  
  EYVL C 252, 12.9.2001, s. 5.

7

(8)  Kuten edellä johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, tukijärjestelmässä NN 34A/2000 luomumerkkiin liittyvät mainontatoimenpiteet oli ajallisesti rajoitettu kestämään 31. maaliskuuta 2006 asti ja luomumerkkiin liittyvät laatutukitoimenpiteet 31. joulukuuta 2008 asti.

8

(9)  Ks. alaviite 1.

9

(10)  Asiakirja Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL:ssä L 1, 1.1.1995, s. 1).

10

(11)  Viittaus komission päätökseen N88/98.

11

(12)  Ks. johdanto-osan 145 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

12

(13)  Nämä raportit toimitettiin 16. lokakuuta 2000 päivätyn Itävallan viranomaisten kirjeen liitteessä; kyseisellä kirjeellä viranomaiset vastasivat komission 19. kesäkuuta 2000 esittämään lisätietopyyntöön.

13

(14)  Nämä raportit toimitettiin 14. syyskuuta 2012 päivätyllä Itävallan viranomaisten kirjeellä.

14

(15)  Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich (BGBl.) 376/1992.

15

(16)  Neuvoston direktiivi 92/50/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114).

17

(18)  
  Syyskuun 14 päivänä 2012 päivätyn kirjeen liitteen 31–47 kohta. Tiedot koostuvat varsinaisesta asiakirjasta ja sen liitteistä.

18

(19)  Kyseiset merkit esitetään komission päätöksen NN 34A/2000 johdanto-osan 13 kappaleessa.

19

(20)  Tätä logoa käytettiin myös ajanjaksolla 1999–2002.

20

(21)  Merkkiä käytetään vuoden 2000 tuotekohtaisissa määräyksissä (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29).

22

(23)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2092/91, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1991, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa (EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1).

23

(24)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).

24

(25)  Näitä vaatimuksia kuvataan komission päätöksen NN 34A/2000 johdanto-osan 59 kappaleessa.

25

(26)  AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch, huhtikuu 1999, Richtlinien Frischfleisch, huhtikuu 1997, Richtlinien Frischfleisch, huhtikuu 1997 (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998), Richtlinien Frischfleisch vom Februar 1996, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

(27)  Helmikuulta 1997.

27

(28)  Itävallan viranomaisten mukaan kyseistä lomaketta käytettiin 31. joulukuuta 2000 saakka.

28

(29)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 3.

29

(30)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 12.

30

(31)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 35.

31

(32)  [...] – tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

32

(33)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 15.

33

(34)  Molemmat esimerkit mainitaan AMAn vuoden 1996 toimintakertomuksessa (Tätigkeitsbericht) sivulla 17.

34

(35)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 19.

35

(36)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 13.

36

(37)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1996, sivu 26.

37

(38)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 1997, sivu 3. ”Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der ”Geschmack der Natur” am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden
  ”.

38

Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

39

(40)  Ibid.

40

(41)  Tämä mainosesimerkki löytyy AMAn vuoden 1999 toimintakertomuksen (Tätigkeitsbericht) sivulta 10.

41

(42)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 2000, sivu 9.

42

(43)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 2000, sivu 10.

43

(44)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 2000, sivu 11.

44

(45)  AMAn toimintakertomus (Tätigkeitsbericht) 2000, sivu 12.

45

(46)  Tuomiot, jotka on annettu 13.3.2001 asiassa C-379/98, Preussen Elektra, ECLI:EU:C:2001:160, 58 kohta, ja 20.11.2003 asiassa C-126/01, GEMO, ECLI:EU:C:2003:622, 23 kohta.

46

(47)  Tiedot toimitettu 14.9.2012.

47

(48)  Ibid.

48

(49)  AMA-perussäädöksen 21i §.

49

(50)  AMA-perussäädöksen 21k §.

50

(51)  AMA-perussäädöksen 21l §.

51

(52)  AMA-perussäädöksen 211 §:n 2 momentti.

52

(53)  21a §:n 1 momentti sekä 21c ja 21d §.

53

(54)  Ks. alaviite 47.

54

(55)  AMA-perussäädöksen 11 §:n 1 momentti.

55

(56)  Tuomioistuimen asiassa C-345/02, Pearle, 15.7.2004 antama tuomio, ECLI:EU:C:2004:448, 35–38 kohta.

56

(57)  Asiassa C-677/11, Doux Élevage SNC ja Coopérative agricole GBP-ARREE v. Ministère de l'Agriculture, 30.5.2013 annettu tuomio, ECLI:EU:C:2013:348, 32, 35 ja 38 kohta.

57

(58)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-280/00, Altmark, ECLI:EU:C:2003:415, 84 kohta.

58

(59)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-355/00, Freskot AE v, Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, 83 kohta.

59

(60)  Tuomioistuimen asiassa 78/76, Steinike & Weinlig, 22.3.1977 antama tuomio, ECLI:EU:C:1977:52, 22 kohta.

60

(61)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 31 kohta.

61

(62)  Tuomioistuimen tuomio asiassa 730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, ECLI:EU:C:1980:209, 11 ja 12 kohta.

62

(63)  Ks. erityisesti tuomioistuimen tuomio asiassa 102/87, Ranskan tasavalta v. komissio, ECLI:EU:C:1988:391.

63

(64)  
  Lähde: Eurostat.

64

Lähde

(65)  Sen mukaisesti, mitä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) 1 artiklan b kohdan iii alakohdassa yhdessä 4 artiklan 6 kohdan kanssa säädetään, ja jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kahden kuukauden kuluessa ilmoituksesta, asianomainen jäsenvaltio voi ottaa toimenpiteen käyttöön ilmoitettuaan asiasta ennakolta komissiolle, jollei komissio tee päätöstä 15 työpäivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta. Asetus (EY) N:o 659/1999 tuli voimaan vuonna 1999, eikä sitä sen vuoksi sovelleta kyseiseen, vuodelta 1997 peräisin olevaan kirjeeseen. Edellä mainittuja asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännöksiä pidettiin kuitenkin niin kutsutun Lorenz-oikeuskäytännön kodifikaationa (tuomioistuimen tuomio asiassa 120/73, Lorenz, ECLI:EU:C:1973:152, 4–6 kohta). Kyseisen oikeuskäytännön mukaan tuki katsotaan hyväksytyksi ja voimassa olevaksi tueksi, kun on kulunut kaksi kuukautta ilmoituksesta ja ennakkoilmoituksesta eikä komissio ole asiaan reagoinut.

65

(66)  N 175/2006, N 589/2008 ja N 496/2009.

66

(67)  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

(68)  Asia T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH ja muut v. Euroopan yhteisöjen komissio, ECLI:EU:T:2009:445, 86 ja 87 kohta.

68

(69)  BGBl. Teil I, Nr. 55/2007.

69

(70)  Tämä viittaus sisältyy kaikkiin tuotteiden alkuperää koskeviin pykäliin tuoreen lihan logoa koskevissa säännöissä vuodesta 1995 lähtien.

70

(71)  
  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  
  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

72

(73)  C-199/06 CELF/SIDE, ECLI:EU:C:2008:79, 68 kohta.

73

(74)  
  EYVL C 272, 28.10.1986, s. 3.

74

(75)  
  EYVL C 302, 12.11.1987, s. 6.

75

(76)  
  EYVL C 252, 12.9.2001, s. 5.

76

(77)  Mainonnan vuoden 1987 puitesääntöjen 1.1 kohta.

77

(78)  Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 5 kohdan b alakohta.

78

(79)  Mainonnan vuoden 2001 suuntaviivojen 7 kohta.

79

(80)  Vuosien 2007–2013 suuntaviivojen 152 kohdan a alakohta.

80

(81)  Olisi pantava merkille, että mainonnan puitesääntöjen 2.1.1 kohdassa (yhdessä alaviitteen 1 kanssa) viitataan suoraan komission vuoden 1986 tiedonannossa esitettyihin ohjeisiin.

81

(82)  Kuten ilmenee vuoden 1986 tiedonannon tekstistä, tiedonannossa pyrittiin antamaan ohjeistusta, jolla varmistettaisiin, että jäsenvaltioiden toteuttamat menekinedistämiskampanjat pysyttelevät tuomioistuimen oikeuskäytännön sallimissa rajoissa (erityisesti asia 222/82 Apple & Pear Development Council v. K.J. Lewis Ltd ja muut, EU:C:1983:370).

82

(83)  Viitaten vuoden 1986 tiedonantoon.

83

(84)  Ks. myös edellä johdanto-osan 65 kappale.

84

(85)  Toimenpiteet kokonaistalousarvio oli 4 165 399 euroa, ja se sai EU:lta osarahoitusta 2 082 699 euroa ja kansallista rahoitusta 709 721,78 euroa. Loput rahoitettiin AMAn perimällä maksulla.

85

(86)  Kokonaistalousarvio oli 2 659 974 euroa. Vuosina 2007 ja 2008 EU:n osuus oli 550 047 euroa ja kansallinen osuus 142 967 euroa.

86

(87)  Vuoden 2004 jälkeinen ajanjakso kuuluu päätöksen N 239/2004 soveltamisalaan. Ks. edellä johdanto-osan 39 kappale.

87

(88)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

88

(89)  Ks. tältä osin esimerkiksi komission päätökset asioissa N 570/1998 (mainitaan jo edellä johdanto-osan 41 kappaleessa), N 662/1998 (komission päätös, tehty 30.4.1999, SG(99) D/ 3095) ja C(1999) 4227 (komission päätös 2000/132/EY, tehty 25 päivänä marraskuuta 1999, toimenpiteestä, jonka Saksa aikoo toteuttaa Mecklenburg-Vorpommernin maataloustuotteiden menekin edistämiseksi (EYVL L 37, 12.2.2000, s. 31)). Tässä jaksossa tehtävää arviointia varten komissio viittaa kyseisissä päätöksissä tehtyyn arviointiin.

89

(90)  Ehdotus tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden kotieläinten ja kotieläintuotteiden alalle myöntämiä tukia. N:o S/75/29416, 29.9.1975.

90

(91)  Ks. jäljempänä johdanto-osan 304 kappale.

91

(92)  Ks. yksityiskohtainen analyysi vuosien 2007–2013 suuntaviivojen IV.J luvusta jäljempänä 8.6 jaksossa.

92

(93)  Komission asetus (EY) N:o 1857/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuotannon alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3).

93

(94)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33).

94

(95)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

95

(96)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-1/09, Centre d'exportation du livre français (CELF) ja Ministre de la Culture et de la Communication v. Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), ECLI:EU:C:2010:136, 45 kohta.

96

(97)  Toisin kuin edellisessä oikeuskehyksessä, kyseiset luokat eivät enää vuosien 2007–2013 suuntaviivojen mukaisesti olleet tukikelpoisia. Ks. johdanto-osan 318 kappale.

97

(98)  Tietojen toimittamisen viiteajanjakson osalta Itävallan viranomaisia kehitettiin ottamaan huomioon edellä johdanto-osan 243 kappaleessa esitetyt huomautukset siitä, oliko siirtymäkautta sovellettu (vai ei).

98

(99)  Vuoden 2004 jälkeiset yleisluonteiset toimenpiteet kuuluivat komission päätöksen N 239/2004 soveltamisalaan (ks. myös edellä johdanto-osan 20 kappale). Johdanto-osan 22 kappaleessa ja sen jälkeisissä kappaleissa mainitut tuomioistuimen tuomiot eivät ole vaikuttaneet kyseiseen päätökseen.

99

(100)  Kuten edellä johdanto-osan 314 kappaleessa selitetään, käsiteltävänä olevaan tukeen sovellettiin ajanjaksolla 1.1.2007–28.8.2008 asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a ja b alakohtaa ja kyseisen päivämäärän jälkeen ryhdyttiin soveltamaan asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 ja 27 artiklaa. Kyseisissä artikloissa kuitenkin sovelletaan samoja edellytyksiä, joten edellä mainittujen ajanjaksojen arviointeja ei tarvitse erotella toisistaan.

100

(101)  Vuosien 2000–2006 suuntaviivoissa esitetään ohjeellinen luettelo teknisen avun piiriin kuuluvista toiminnoista.

101

(102)  Yhdistetyissä asioissa C-261/01 ja C-262/01, Van Calster, 21.10.2003 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:2003:571, 49 kohta.

102

(103)  Asiassa C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, 13.1.2005 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:2005:10, 26 kohta, yhdistetyissä asioissa C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), 27.10.2005 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:2005:657, 46–49 kohta.

103

(104)  Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, mainittu edellä alaviitteessä 102, 28 kohta, ja asiassa C-41/05, Air Liquide, 15.6.2006 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:2006:403, 46 kohta.

104

(105)  Kotimaisten tuotteiden ja vientituotteiden välisen syrjinnän osalta ks. muun muassa asiassa C-234/99, Nygard, 23.4.2002 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:2002:244, 21–22 kohta.

105

(106)  Kotimaisten ja tuontituotteiden välisen syrjinnän osalta ks. muun muassa yhdistetyissä asioissa C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ja C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, 11.3.1992 annettu tuomioistuimen tuomio, ECLI:EU:C:1992:118, 26 kohta.

106

(107)  Lisenssien osuus oli 25. helmikuuta 2015 toimitettujen tietojen mukaan 2,01–2,84 prosenttia vuotuisista tuloista. AMA-kaupasta saatujen myyntitulojen osuus oli 0,08–0,48 prosenttia vuotuisista tuloista.

107

(108)  Ks. esimerkiksi vuoden 2001 tilanne: Kuten käy ilmi edellä johdanto-osan 43 ja 56 kappaleessa esitetyistä taulukoista, maksuja kerättiin 15 miljoonan euron edestä, mutta tukea maksettiin vain 12 miljoonaa euroa. Vaikka summat ja osuudet vaihtelevat vuosittain (joinakin vuosina tuen määrä ylitti kerätyt maksut), on selvää, ettei kerättyjen maksujen määrä suoraan johtanut tiettyyn tukitasoon.

108

(109)  Komission asetus (EY) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1), komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5), komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30), komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9), komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9), komission asetus (EY) N:o 1535/2007, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 35), komission asetus (EY) N:o 1860/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla (EUVL L 325, 28.10.2004, s. 4).

109

(110)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

110

(111)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

111

(112)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 64–65 kohta.

112

(113)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

113

(114)  Asia T-366/00, Scott SA v. komissio, ECLI:EU:T:2007:99, 96 kohta.

114

(115)  Asia C-480/98, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:2000:559, 25 kohta.

115

(116)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

116

(117)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EYVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

---

| 27.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 260/153

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1701,

annettu 19 päivänä elokuuta 2016,

esitysmuotoa koskevien sääntöjen vahvistamisesta kalastus- ja vesiviljelyalan tiedonkeruuta koskevien työsuunnitelmien toimittamista varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5304)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (1) ja erityisesti sen 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden keräävän kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden keräävän kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköisesti tiedonkeruuta koskevat työsuunnitelmat neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 (3) 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköisesti tiedonkeruuta koskevat työsuunnitelmat neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 (3) 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy työsuunnitelmat täytäntöönpanosäädöksillä viimeistään sen vuoden 31 päivänä joulukuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy työsuunnitelmat täytäntöönpanosäädöksillä viimeistään sen vuoden 31 päivänä joulukuuta, josta alkaen työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 508/2014 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan menettelyjä, muotoa ja aikatauluja koskevat säännöt kyseisten työsuunnitelmien toimittamista varten. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 508/2014 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan menettelyjä, muotoa ja aikatauluja koskevat säännöt kyseisten työsuunnitelmien toimittamista varten.

| (5) | On aiheellista ottaa huomioon uusimmat yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin tietoihin liittyvät vaatimukset, jotka esitetään unionin monivuotisessa ohjelmassa kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (4), ja ilmoittaa, mitä tietoja jäsenvaltioiden on työohjelmiaan toimittaessaan esitettävä, jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus unionin monivuotisen ohjelman kanssa ja sen yhtenäinen täytäntöönpano koko unionissa. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista ottaa huomioon uusimmat yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin tietoihin liittyvät vaatimukset, jotka esitetään unionin monivuotisessa ohjelmassa kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (4), ja ilmoittaa, mitä tietoja jäsenvaltioiden on työohjelmiaan toimittaessaan esitettävä, jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus unionin monivuotisen ohjelman kanssa ja sen yhtenäinen täytäntöönpano koko unionissa.

| (6) | Komissio on ottanut huomioon tieteellis-teknis-taloudellisen kalatalouskomitean (STECF) suositukset. Asiaa käsitteleviin asiantuntijaryhmiin kokoontuneita jäsenvaltioiden edustajia on myös kuultu. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on ottanut huomioon tieteellis-teknis-taloudellisen kalatalouskomitean (STECF) suositukset. Asiaa käsitteleviin asiantuntijaryhmiin kokoontuneita jäsenvaltioiden edustajia on myös kuultu.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan meri- ja kalatalousrahaston komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan meri- ja kalatalousrahaston komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Työohjelmien sisältö

1.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklassa tarkoitettujen, kautta 2017–2019 koskevien tiedonkeruun työohjelmien sisältö esitetään tämän päätöksen liitteessä olevan mallin mukaisesti.

2.   Kyseisessä liitteessä sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (5), komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 404/2011 (6), asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 ja unionin monivuotisessa ohjelmassa annettuja määritelmiä.

3.   Jäsenvaltioiden laatimiin työohjelmiin on sisällyttävä kuvaukset seuraavista:

| a) | unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti kerättävät tiedot; |
| --- | --- |

a)

unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti kerättävät tiedot;

| b) | tiedonkeruun aika- ja aluejako ja toistumistiheys; |
| --- | --- |

b)

tiedonkeruun aika- ja aluejako ja toistumistiheys;

| c) | tietolähde sekä menettelyt ja menetelmät, joita käyttäen tiedot kerätään ja käsitellään loppukäyttäjille tarjottaviksi tietokokonaisuuksiksi; |
| --- | --- |

c)

tietolähde sekä menettelyt ja menetelmät, joita käyttäen tiedot kerätään ja käsitellään loppukäyttäjille tarjottaviksi tietokokonaisuuksiksi;

| d) | laadunvarmistus ja -valvontakehys tietojen riittävän laadun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

laadunvarmistus ja -valvontakehys tietojen riittävän laadun varmistamiseksi;

| e) | miten ja milloin tiedot ovat saatavilla ottaen huomioon tieteellisten lausuntojen loppukäyttäjien määrittelemät tarpeet; |
| --- | --- |

e)

miten ja milloin tiedot ovat saatavilla ottaen huomioon tieteellisten lausuntojen loppukäyttäjien määrittelemät tarpeet;

| f) | kansainväliset ja alueelliset yhteistyö- ja koordinointijärjestelyt, mukaan luettuina kahdenväliset ja monenväliset sopimukset; sekä |
| --- | --- |

f)

kansainväliset ja alueelliset yhteistyö- ja koordinointijärjestelyt, mukaan luettuina kahdenväliset ja monenväliset sopimukset; sekä

| g) | miten unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainväliset velvoitteet on otettu huomioon. |
| --- | --- |

g)

miten unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainväliset velvoitteet on otettu huomioon.

4.   Edellä mainittujen kuvausten sisällön ja muodon on vastattava 2–8 artiklassa esitettyjä ja tämän päätöksen liitteessä edelleen tarkennettuja vaatimuksia.

2 artikla

Unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti kerättävät tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä liitteessä I mainitut tiedot unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti.

2.   Unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden ja työohjelman taulukoiden ja tekstin välinen vastaavuus esitetään liitteessä II.

3 artikla

Tiedonkeruun aika- ja aluejako sekä toistumistiheys

1.   Ajallista ja alueellista jaottelua ja toistumistiheyttä koskevien täsmennysten osalta on noudatettava unionin monivuotisen ohjelman III luvussa asetettuja vaatimuksia. Jos kyseisiä vaatimuksia ei ole asetettu, jäsenvaltioiden on vahvistettava ja kuvattava aika- ja aluejakoa tai toistumistiheyttä koskevat täsmennykset ottaen huomioon historialliset aikasarjat, kustannustehokkuus, mahdollinen asiaan liittyvä merialuetason koordinointi ja loppukäyttäjien tarpeet.

2.   Tiedonkeruun aika- ja aluejako ja toistumistiheys on ilmoitettava

| a) | taulukossa 4A ja taulukossa 4B kaupallista kalastusta koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta; |
| --- | --- |

a)

taulukossa 4A ja taulukossa 4B kaupallista kalastusta koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta;

| b) | taulukossa 1A ja taulukossa 1B tieteellisistä tutkimuksista ja kaupallisesta kalastuksesta saatujen biologisten tietojen osalta; |
| --- | --- |

b)

taulukossa 1A ja taulukossa 1B tieteellisistä tutkimuksista ja kaupallisesta kalastuksesta saatujen biologisten tietojen osalta;

| c) | taulukossa 1D virkistyskalastuksia koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta; |
| --- | --- |

c)

taulukossa 1D virkistyskalastuksia koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta;

| d) | taulukossa 1E asianomaisia anadromisia ja katadromisia lajeja koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta; |
| --- | --- |

d)

taulukossa 1E asianomaisia anadromisia ja katadromisia lajeja koskevan otannan aikana saatujen tietojen osalta;

| e) | taulukossa 1G tieteellisistä tutkimuksista saatujen tietojen osalta; |
| --- | --- |

e)

taulukossa 1G tieteellisistä tutkimuksista saatujen tietojen osalta;

| f) | taulukossa 3A kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta; |
| --- | --- |

f)

taulukossa 3A kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta;

| g) | taulukossa 3B vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta; ja |
| --- | --- |

g)

taulukossa 3B vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta; ja

| h) | taulukossa 3C jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta. |
| --- | --- |

h)

taulukossa 3C jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta.

4 artikla

Tietolähde sekä tietojen keruun ja käsittelyn menettelyt ja menetelmät

1.   Jos tiedot kerätään ensisijassa asetuksen (EY) N:o 199/2008 nojalla sen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevan määrittelyn mukaisesti, tietolähde on kerrottava

| a) | taulukossa 1C; |
| --- | --- |

a)

taulukossa 1C;

| b) | taulukossa 1D; |
| --- | --- |

b)

taulukossa 1D;

| c) | taulukossa 1E; |
| --- | --- |

c)

taulukossa 1E;

| d) | taulukossa 3A; |
| --- | --- |

d)

taulukossa 3A;

| e) | tekstikentässä 3A; |
| --- | --- |

e)

tekstikentässä 3A;

| f) | taulukossa 3B; |
| --- | --- |

f)

taulukossa 3B;

| g) | tekstikentässä 3B; |
| --- | --- |

g)

tekstikentässä 3B;

| h) | taulukossa 3C; ja |
| --- | --- |

h)

taulukossa 3C; ja

| i) | tekstikentässä 3C. |
| --- | --- |

i)

tekstikentässä 3C.

2.   Jos tiedot kerätään muiden säädösten kuin asetuksen (EY) N:o 199/2008 nojalla mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevan määrittelyn mukaisesti, tietolähde on kerrottava

| a) | taulukossa 2A; |
| --- | --- |

a)

taulukossa 2A;

| b) | tekstikentässä 2A; |
| --- | --- |

b)

tekstikentässä 2A;

| c) | taulukossa 3A, soveltuvissa tapauksissa; ja |
| --- | --- |

c)

taulukossa 3A, soveltuvissa tapauksissa; ja

| d) | tekstikentässä 3A, soveltuvissa tapauksissa. |
| --- | --- |

d)

tekstikentässä 3A, soveltuvissa tapauksissa.

3.   Jos unionin monivuotisessa ohjelmassa viitataan pilottitutkimukseen tai yksinkertaistettuihin menetelmiin, jäsenvaltioiden on kuvattava kyseinen tutkimus mukaan luettuina sen tavoite, kesto, menetelmät ja odotetut tulokset

| a) | 1 jakson pilottitutkimuksessa 1; |
| --- | --- |

a)

1 jakson pilottitutkimuksessa 1;

| b) | 1 jakson pilottitutkimuksessa 2; |
| --- | --- |

b)

1 jakson pilottitutkimuksessa 2;

| c) | 3 jakson pilottitutkimuksessa 3; ja |
| --- | --- |

c)

3 jakson pilottitutkimuksessa 3; ja

| d) | 3 jakson pilottitutkimuksessa 4. |
| --- | --- |

d)

3 jakson pilottitutkimuksessa 4.

4.   Otantasuunnitelma on kuvattava taulukossa 4A, tekstikentässä 4A ja taulukossa 4B. Viiteperusjoukko, jota käytetään perusjoukon valinnassa otoksen poimimista varten, on kuvattava taulukossa 4C ja taulukossa 4D. Jos otannan suorittavat tarkkailijat aluksella tai maissa, on ilmoitettava saalisosa, josta otos poimitaan, eli tarkennettava, ovatko mukana kaikki saaliiseen sisältyvät lajit, vain kaupalliset lajit vai ainoastaan tietyt taksonit.

5.   Sosiaalisiin ja taloudellisiin muuttujiin liittyvien menetelmien sekä muuttujien määrittelyn ja laskennan on soveltuvissa tapauksissa vastattava yhteisesti hyväksyttyjä Euroopan komission asiantuntijaelinten antamia ohjeita. Jos näin ei ole, jäsenvaltioiden on kuvattava ja perusteltava valittu toimintatapa selkeästi

| a) | tekstikentässä 3A; |
| --- | --- |

a)

tekstikentässä 3A;

| b) | tekstikentässä 3B; ja |
| --- | --- |

b)

tekstikentässä 3B; ja

| c) | tekstikentässä 3C. |
| --- | --- |

c)

tekstikentässä 3C.

6.   Jäsenvaltioiden on koordinoitava menetelmien suunnittelua ja käyttöönottoa EU:n laajuisesti tai alueellisesti, jotta voidaan korjata tietoja ja korvata puuttuvat tiedot niiden otantasuunnitelman osien osalta, joista ei poimittu otosta tai joita koskeva otos oli riittämätön. Puuttuvien tietojen korvaamismenetelmien yhteydessä on otettava huomioon kansainvälisten tilastolaitosten hyväksymät ohjeet ja menetelmät. Puuttuvia tietoja korvaavat tiedot on merkittävä selvästi, kun ne ilmoitetaan loppukäyttäjille.

5 artikla

Laadunvarmistus ja laadunvalvonta

1.   Laadunvarmistus- ja -valvontakehys on soveltuvissa tapauksissa kuvattava julkisissa asiakirjoissa, joihin viitataan työohjelmissa. Siinä vahvistetaan yleiset periaatteet, menetelmät ja välineet ohjeistukseksi ja osoitukseksi vaikuttavasta yhteisestä eurooppalaisen ja kansallisen tason toimintatavasta.

2.   Laadunvarmistuksen menetelmät on kuvattava

| a) | taulukossa 5A saaliita koskevien otantajärjestelyjen, virkistyskalastusta koskevien otantajärjestelyjen, anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien otantajärjestelyjen ja merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten osalta; |
| --- | --- |

a)

taulukossa 5A saaliita koskevien otantajärjestelyjen, virkistyskalastusta koskevien otantajärjestelyjen, anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien otantajärjestelyjen ja merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten osalta;

| b) | taulukossa 5B kalastustoimintaa koskevien muuttujien, kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen, vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen ja jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta; |
| --- | --- |

b)

taulukossa 5B kalastustoimintaa koskevien muuttujien, kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen, vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen ja jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta;

| c) | tekstikentässä 2A; |
| --- | --- |

c)

tekstikentässä 2A;

| d) | tekstikentässä 3A; |
| --- | --- |

d)

tekstikentässä 3A;

| e) | tekstikentässä 3B; ja |
| --- | --- |

e)

tekstikentässä 3B; ja

| f) | tekstikentässä 3C. |
| --- | --- |

f)

tekstikentässä 3C.

3.   Jos tiedot on määrä kerätä otannalla, jäsenvaltioiden on käytettävä tilastollisesti luotettavia suunnitelmia, jotka noudattavat komission, Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES), STECF:n tai Euroopan komission muiden asiantuntijaelinten antamia hyvän käytännön suuntaviivoja. Otantajärjestelyjen kuvauksessa on esittävä, niihin kuitenkaan rajoittumatta, tavoitteet, suunnitelma, odotettavissa olevat toteutukseen liittyvät ongelmat (mukaan luettuina kieltäytymiset ja vastaamatta jättämiset), tietojen arkistointi, laadunvarmistusmenettelyt ja analyysimenetelmät. Kuvauksessa on myös määriteltävä otantayksiköt, otantakehikot ja se, kuinka ne kattavat kohdepopulaation (myös kattavuuden arviointiperusteet), ositussuunnitelmat ja otoksen valintamenetelmät ensimmäisen, toisen ja alemman asteen otantayksiköiden osalta. Silloin kun määrälliset tavoitteet voidaan määritellä, ne voidaan täsmentää joko suoraan otoskoon tai otantasuhteen avulla tai saavutettavien tarkkuus- ja luotettavuustasojen määrittelyllä. Laskentatietojen osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava, kattavatko ne kaikki perusjoukon osat, mitkä osat perusjoukosta puuttuvat ja miten nämä puuttuvat osat estimoidaan. Otantatietojen laatu on, tapauksen mukaan, osoitettava tarkkuuteen ja harhan mahdollisuuteen liittyvillä laatuindikaattoreilla.

6 artikla

Tietojen saatavuus loppukäyttäjien kannalta

Se, milloin tiedot on tarkoitus saattaa loppukäyttäjien saataville, ilmoitetaan taulukossa 6A.

7 artikla

Alueelliset ja kansainväliset yhteistyö- ja koordinointijärjestelyt

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava taulukossa 7A, mihin asiaankuuluviin alueellisiin ja kansainvälisiin kokouksiin ne osallistuvat, ja taulukossa 7B, mitä jatkotoimia ne toteuttavat suositusten johdosta, jotka on hyväksytty merialuetasolla tai EU:n tasolla. Jos suositusten johdosta ei toteuteta jatkotoimia, jäsenvaltioiden on esitettävä syyt taulukon 7B kohdassa ”Huomautuksia”. Vaikutukset, joita kyseisistä suosituksista aiheutuu niiden tiedonkeruulle, on ilmoitettava.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava taulukossa 7C kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot muiden jäsenvaltioiden kanssa tehdyistä sopimuksista. Tiedoissa tarkennetaan, mikä jäsenvaltio kerää minkäkin osan tiedoista ja varmistaa tiedonkeruun kattavuuden, mikä on sopimuksen kesto ja mikä jäsenvaltio vastaa tietojen toimittamisesta loppukäyttäjille.

3.   Unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 lueteltuja merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia rajoittamatta jäsenvaltiot voivat ottaa loppukäyttäjien tarpeet huomioon, kun ne laativat tutkimus- tai otantasuunnitelmia edellyttäen, että tämä ei vaikuta kielteisesti tuloksiin ja että asiaa koordinoidaan merialuetasolla. Jäsenvaltiot voivat sopia tiettyjen tehtävien ja rahoitusosuuksien uudelleenjaosta muiden samalla alueella sijaitsevien jäsenvaltioiden kanssa. Jos tehtävien jaosta muiden jäsenvaltioiden kanssa päästään sopimukseen, (fyysinen ja/tai rahallinen) osallistuminen kuhunkin yksittäiseen tutkimukseen sekä tietojen raportointia ja siirtoa koskevat kunkin jäsenvaltion velvoitteet on mainittava tekstikentässä 1G.

8 artikla

Kansainväliset velvoitteet

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikki niiden kansainvälisiin velvoitteisiin perustuvat asian kannalta merkitykselliset tiedonkeruuvaatimukset

| a) | taulukossa 1A; |
| --- | --- |

a)

taulukossa 1A;

| b) | taulukossa 1B; |
| --- | --- |

b)

taulukossa 1B;

| c) | taulukossa 1C; |
| --- | --- |

c)

taulukossa 1C;

| d) | taulukossa 4A; |
| --- | --- |

d)

taulukossa 4A;

| e) | taulukossa 4B; |
| --- | --- |

e)

taulukossa 4B;

| f) | taulukossa 7B; ja |
| --- | --- |

f)

taulukossa 7B; ja

| g) | taulukossa 7C. |
| --- | --- |

g)

taulukossa 7C.

Tätä sovelletaan alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin / alueellisiin kalastuselimiin, joiden sopimuspuolia kyseiset jäsenvaltiot tai unioni ovat, sekä kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin, joiden puitteissa niiden laivastot toimivat.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 199/2008, annettu 25 päivänä helmikuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2011, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2011, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1).

6

---

LIITE I

SISÄLTÖ

1 jakso:   Biologiset tiedot

Taulukko 1A: Luettelo vaadituista kannoista

Taulukko 1B: Otantasuunnitelma biologisia muuttujia varten

Taulukko 1C: Otannan intensiteetti biologisia muuttujia varten

Taulukko 1D Virkistyskalastus

Pilottitutkimus 1: Virkistyskalastuksen saaliiden suhteellinen osuus kaupallisen kalastuksen saaliista

Taulukko 1E: Anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien tietojen keruu makeassa vedessä

Tekstikenttä 1E: Anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien tietojen keruu makeassa vedessä

Taulukko 1F: Lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen tahattomat sivusaaliit

Pilottitutkimus 2: Kalastuksen taso ja kalastuksesta elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemiin kohdistuva vaikutus

Taulukko 1G: Luettelo merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista

Tekstikenttä 1G: Luettelo merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista

Taulukko 1H: Tieteellisiin tutkimuksiin liittyvien tietojen keruu ja levitys

2 jakso:   Kalastustoimintaa koskevat tiedot

Taulukko 2A: Kalastustoiminnan muuttujia koskeva tiedonkeruustrategia

Tekstikenttä 2A: Kalastustoiminnan muuttujia koskeva tiedonkeruustrategia

3 jakso:   Taloudelliset ja sosiaaliset tiedot

Taulukko 3A: Kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Tekstikenttä 3A: Kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Pilottitutkimus 3: Työllisyyttä koskevat tiedot koulutustason ja kansallisuuden mukaan

Taulukko 3B: Vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Tekstikenttä 3B: Vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Pilottitutkimus 4: Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot

Taulukko 1C: Jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Tekstikenttä 3C: Jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

4 jakso:   Otantastrategia kaupallista kalastusta koskevia biologisia tietoja varten

Taulukko 4A: Biologisiin tietoihin liittyvän otantasuunnitelman kuvaus

Tekstikenttä 4A: Biologisiin tietoihin liittyvän otantasuunnitelman kuvaus

Taulukko 4B: Biologisiin tietoihin liittyvän otantakehikon kuvaus

Taulukko 4C: Kalastustiedot jäsenvaltioittain

Taulukko 4D: Purkamispaikat

5 jakso:   Tietojen laatu

Taulukko 5A: Biologisiin tietoihin liittyvä laadunvarmistuskehys

Taulukko 5B: Sosioekonomisiin tietoihin liittyvä laadunvarmistuskehys

6 jakso:   Tietojen saatavuus

Taulukko 6A: Tietojen saatavuus

7 jakso:   Koordinointi

Taulukko 7A: Suunniteltu alueellinen ja kansainvälinen koordinointi

Taulukko 7B: Suosituksiin ja sopimuksiin liittyvät jatkotoimet

Taulukko 7C: Kahden- ja monenväliset sopimukset

1 JAKSO

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1A

Luettelo vaadituista kannoista

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Pohjois-Atlantti | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Pohjois-Atlantti | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Pohjois-Atlantti

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Pohjois-Atlantti

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohtaa sekä tämän päätöksen 2, 3 ja 8 artiklaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yleiskuva tiedonkeruusta alueen/kannan tasolla. Kaikkien otokseen sisältyvien yksilöiden laji on määritettävä ja pituus mitattava, jos mahdollista.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Reference years (Viitevuodet) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden, johon / vuodet, joihin tiedot tosiasiallisesti viittaavat. Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla. Ilmoittakaa viitevuosi/-vuodet muodossa ”2013–2015”. |
| Species (Lajit) | Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Area/Stock (Alue/kanta) | Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan alueen unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B tai 1C mukaisesti (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId). |
| Selected for sampling (Valittu otantaan) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko laji/kanta valittu otantaan. Ilmoittakaa ”Y” (kyllä), jos laji/kanta on valittu otantaan vähintään yhden tämän liitteen taulukossa 1B mainitun muuttujan osalta. |
| Average landings in the reference years (tons) (Viitevuosien keskimääräiset puretut saaliit (tonnia)) | Kunkin lajin ja kannan keskimääräinen purettu saalis viimeisimmän kolmen vuoden viitejakson ajalta. Purkamistietoja ilmoittaessaan jäsenvaltio ottaa huomioon seuraavat säännöt: | Jos lajin purettuja saaliita ei ole lainkaan, ilmoitetaan ”None”. |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Reference years (Viitevuodet)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden, johon / vuodet, joihin tiedot tosiasiallisesti viittaavat. Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla. Ilmoittakaa viitevuosi/-vuodet muodossa ”2013–2015”.

Species (Lajit)

Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Area/Stock (Alue/kanta)

Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan alueen unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B tai 1C mukaisesti (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId).

Selected for sampling (Valittu otantaan) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko laji/kanta valittu otantaan. Ilmoittakaa ”Y” (kyllä), jos laji/kanta on valittu otantaan vähintään yhden tämän liitteen taulukossa 1B mainitun muuttujan osalta.

Average landings in the reference years (tons) (Viitevuosien keskimääräiset puretut saaliit (tonnia))

Kunkin lajin ja kannan keskimääräinen purettu saalis viimeisimmän kolmen vuoden viitejakson ajalta. Purkamistietoja ilmoittaessaan jäsenvaltio ottaa huomioon seuraavat säännöt:

Jos lajin purettuja saaliita ei ole lainkaan, ilmoitetaan ”None”.

| | Jos keskimääräinen purettu saalis on alle 200 tonnia, kyseistä määrää ei ilmoiteta vaan sen tilalle merkitään ”< 200”. |
| --- | --- |

Jos keskimääräinen purettu saalis on alle 200 tonnia, kyseistä määrää ei ilmoiteta vaan sen tilalle merkitään ”< 200”.

| | Jos keskimääräinen purettu saalis on yli 200 tonnia, ilmoitetaan keskimääräinen purettu määrä viimeisimmän kolmen vuoden viitejakson ajalta. Keskimääräistä purettua saalista tarkoittava luku voidaan pyöristää lähimpään 5:een tai 10 tonniin. |
| --- | --- |

Jos keskimääräinen purettu saalis on yli 200 tonnia, ilmoitetaan keskimääräinen purettu määrä viimeisimmän kolmen vuoden viitejakson ajalta. Keskimääräistä purettua saalista tarkoittava luku voidaan pyöristää lähimpään 5:een tai 10 tonniin.

EU TAC (if any) (EU:n TAC (jos on))

(%)

Koskee vain kantoja, joihin sovelletaan TAC- ja kiintiöasetuksia. Tässä sarakkeessa jäsenvaltio ilmoittaa

| — | ”None” (ei ole), jos jäsenvaltiolla ei ole osuutta kyseisen kannan EU:n TACista. |
| --- | --- |

—

”None” (ei ole), jos jäsenvaltiolla ei ole osuutta kyseisen kannan EU:n TACista.

| — | tarkan osuuden, jos jäsenvaltiolla on osuus kyseisen kannan EU:n TACista. |
| --- | --- |

—

tarkan osuuden, jos jäsenvaltiolla on osuus kyseisen kannan EU:n TACista.

Share (%) in EU landings (Osuus (%) EU:n puretusta saaliista)

Sovelletaan i) kaikkiin kantoihin Välimerellä sekä ii) kaikkiin sellaisiin kantoihin Välimeren ulkopuolella, joille ei ole vielä määritelty TACia. Tässä sarakkeessa jäsenvaltio ilmoittaa

| — | ”None” (ei ole), jos jäsenvaltiolla ei ole kyseisen kannan purettuja saaliita. |
| --- | --- |

—

”None” (ei ole), jos jäsenvaltiolla ei ole kyseisen kannan purettuja saaliita.

| — | tarkan osuuden, jos jäsenvaltiolla on kyseisen kannan purettuja saaliita ja jos jäsenvaltio haluaa vedota kynnysarvoon. |
| --- | --- |

—

tarkan osuuden, jos jäsenvaltiolla on kyseisen kannan purettuja saaliita ja jos jäsenvaltio haluaa vedota kynnysarvoon.

Treshold (Kynnysarvo) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko kyseisen lajin/kannan osalta unionin monivuotisen ohjelman V luvun mukaisesti kynnysarvoa.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 1B

Otantasuunnitelma biologisia muuttujia varten

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | Ei sovelleta | |
| PRT | Nephrops norvegius | Pohjois-Atlantti | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IV

X

X

X

Ei sovelleta

PRT

Nephrops norvegius

Pohjois-Atlantti

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA07

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohtaa sekä tämän päätöksen 2, 3 ja 8 artiklaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Tässä taulukossa lueteltujen lajien osalta kerätään biologisia muuttujia (pituus, ikä, paino, sukupuolijakauma, sukukypsyys ja jälkeläistuotto) koskevat tiedot. Ilmoittakaa kunkin muuttujan ja vuoden kohdalla ”X”, jos tiedonkeruu on suoritettu tai suunnitteilla. Tämän taulukon avulla on voitava määritellä, minkä vuoden/vuosien osalta jäsenvaltio kerää tiedot.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Species (Lajit) | Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Area/Stock (Alue/kanta) | Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId). |
| Frequency (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa otannan toistumistiheyden (”M” (kuukausittain), ”Q” (neljännesvuosittain), ”A” (vuosittain), ”O” (muu) – tarkentakaa). |
| Length (Pituus) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta pituuden osalta tehdään. |
| Age (Ikä) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta iän osalta tehdään. |
| Weight (Paino) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta painon osalta tehdään. |
| Sex ratio (Sukupuolijakauma) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta sukupuolijakauman osalta tehdään. |
| Sexual maturity (Sukukypsyys) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta sukukypsyyden osalta tehdään. |
| Fecundity (Jälkeläistuotto) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta jälkeläistuoton osalta tehdään. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Species (Lajit)

Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Area/Stock (Alue/kanta)

Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId).

Frequency (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa otannan toistumistiheyden (”M” (kuukausittain), ”Q” (neljännesvuosittain), ”A” (vuosittain), ”O” (muu) – tarkentakaa).

Length (Pituus)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta pituuden osalta tehdään.

Age (Ikä)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta iän osalta tehdään.

Weight (Paino)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta painon osalta tehdään.

Sex ratio (Sukupuolijakauma)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta sukupuolijakauman osalta tehdään.

Sexual maturity (Sukukypsyys)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta sukukypsyyden osalta tehdään.

Fecundity (Jälkeläistuotto)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jolloin otanta jälkeläistuoton osalta tehdään.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 1C

Otannan intensiteetti biologisia muuttujia varten

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IIIa, IV, VIId | ikä | Kaupallinen | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IIIa, IV, VIId | sukupuoli | Tutkimukset | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IIIa, IV, VIId | sukukypsyys | Kaupallinen | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | IIIa, IV, VIId | pituus | Kaupallinen | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Pohjois-Atlantti | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Kaupallinen | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Pohjois-Atlantti | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Tutkimukset | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Pohjois-Atlantti | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Tutkimukset | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Välimeri ja Mustameri | GFCM | GSA09 | | Kaupallinen | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IIIa, IV, VIId

ikä

Kaupallinen

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IIIa, IV, VIId

sukupuoli

Tutkimukset

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IIIa, IV, VIId

sukukypsyys

Kaupallinen

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

IIIa, IV, VIId

pituus

Kaupallinen

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Pohjois-Atlantti

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Kaupallinen

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Pohjois-Atlantti

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Tutkimukset

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Pohjois-Atlantti

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Tutkimukset

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Välimeri ja Mustameri

GFCM

GSA09

Kaupallinen

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohtaa ja IV lukua sekä tämän päätöksen 2 artiklaa, 4 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Selittäkää biologisten muuttujien osalta suunniteltu otantastrategia.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio) | Jos otanta on suoritettu alueellisesti koordinoitavan ohjelman mukaisesti, luetellaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Muussa tapauksessa ilmoitetaan otannasta vastaava jäsenvaltio. Yhteydet suunniteltuihin alueellisiin ja kansainvälisiin koordinointijärjestelyihin tai kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin (tarvittaessa) ilmoitetaan kohdassa ”Comments” (Huomautuksia). |
| Sampling year (Otantavuosi) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunniteltujen tavoitteiden osalta vuoden tai vuodet. Eri vuodet ilmoitetaan taulukon eri riveillä. Kaikki asiaankuuluvat vuodet on mainittava. |
| Species (Lajit) | Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Area/Stock (Alue/kanta) | Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId). |
| Variable (Muuttujat) | Jäsenvaltio ilmoittaa tiedot tämän liitteen taulukossa 1B mainituista muuttujista (pituus, ikä, paino, sukupuolijakauma, sukukypsyys ja jälkeläistuotto). Tämän liitteen taulukossa 1B ilmoitetun laji- ja muuttujayhdistelmän on vastattava näitä tietoja. |
| Data sources (Tietolähteet) | Jäsenvaltiot kuvaavat avainsanoin tärkeimmät tietolähteet (esim. tutkimukset, kaupalliset näytteet, markkinoilta otetut näytteet, poisheitetystä saaliista otetut näytteet). Jäsenvaltio ilmoittaa erikseen ”kaupallista kalastusta” (commercial fisheries) ja ”tutkimuksia” (surveys) varten suunnitellusta otannasta. |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Kansallisella tasolla mitattavien yksilöiden suunniteltu vähimmäismäärä) | Jäsenvaltio ilmoittaa kansallisella tasolla mitattavien kalojen suunnitellun vähimmäismäärän. Määritelkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lyhyesti menetelmät, joilla kyseiset arvot on saatu (esim. aikaisempi otanta, simulointi). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Alueellisella tasolla mitattavien yksilöiden suunniteltu vähimmäismäärä) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun kalojen vähimmäismäärän, joka poimitaan otokseen osana alueellisesti koordinoitua ohjelmaa, jos sellainen on, tai muussa tapauksessa ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). Määritelkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lyhyesti menetelmät, joilla kyseiset arvot on saatu (esim. aikaisemmat otannat, simulointi). |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio)

Jos otanta on suoritettu alueellisesti koordinoitavan ohjelman mukaisesti, luetellaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Muussa tapauksessa ilmoitetaan otannasta vastaava jäsenvaltio. Yhteydet suunniteltuihin alueellisiin ja kansainvälisiin koordinointijärjestelyihin tai kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin (tarvittaessa) ilmoitetaan kohdassa ”Comments” (Huomautuksia).

Sampling year (Otantavuosi)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunniteltujen tavoitteiden osalta vuoden tai vuodet. Eri vuodet ilmoitetaan taulukon eri riveillä. Kaikki asiaankuuluvat vuodet on mainittava.

Species (Lajit)

Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien/kantojen (latinalaisen) nimen, joiden osalta on taulukoiden 1A, 1B ja 1C mukaan tehtävä biologisia muuttujia koskeva otanta, kaikilta alueilta, joilla jäsenvaltion kalastuslaivasto toimii.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Area/Stock (Alue/kanta)

Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId).

Variable (Muuttujat)

Jäsenvaltio ilmoittaa tiedot tämän liitteen taulukossa 1B mainituista muuttujista (pituus, ikä, paino, sukupuolijakauma, sukukypsyys ja jälkeläistuotto). Tämän liitteen taulukossa 1B ilmoitetun laji- ja muuttujayhdistelmän on vastattava näitä tietoja.

Data sources (Tietolähteet)

Jäsenvaltiot kuvaavat avainsanoin tärkeimmät tietolähteet (esim. tutkimukset, kaupalliset näytteet, markkinoilta otetut näytteet, poisheitetystä saaliista otetut näytteet). Jäsenvaltio ilmoittaa erikseen ”kaupallista kalastusta” (commercial fisheries) ja ”tutkimuksia” (surveys) varten suunnitellusta otannasta.

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Kansallisella tasolla mitattavien yksilöiden suunniteltu vähimmäismäärä)

Jäsenvaltio ilmoittaa kansallisella tasolla mitattavien kalojen suunnitellun vähimmäismäärän. Määritelkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lyhyesti menetelmät, joilla kyseiset arvot on saatu (esim. aikaisempi otanta, simulointi).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Alueellisella tasolla mitattavien yksilöiden suunniteltu vähimmäismäärä)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun kalojen vähimmäismäärän, joka poimitaan otokseen osana alueellisesti koordinoitua ohjelmaa, jos sellainen on, tai muussa tapauksessa ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). Määritelkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lyhyesti menetelmät, joilla kyseiset arvot on saatu (esim. aikaisemmat otannat, simulointi).

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 1D

Virkistyskalastus

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | Gadus morhua | Y | | | Y | Y | Y | Kansalliset estimaatit kalastusmatkojen ja saalista koskevien paikalla tehtävien tutkimusten lukumääristä pyyntiponnistusyksikköä kohden | |
| NLD | 2017 | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | Anguilla anguilla | Y | | | Y | Y | Y | Kansalliset estimaatit vapaa-ajankalastajien ja kalapäiväkirjojen lukumääristä | |
| GBR | 2017 | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | Hait | N | | | Y | Y | Y | Kansalliset estimaatit kalastusmatkojen ja saalista koskevien paikalla tehtävien tutkimusten lukumääristä pyyntiponnistusyksikköä kohden | |
| DEU | 2017 | Itämeri | ICES | Hait ja rauskut | Y | Ei saaliita | | N | N | | | |
| | | Itämeri | ICES | | | | | | | | | |
| | | Itämeri | ICES | | | | | | | | | |
| | | Pohjois-Atlantti | ICES | | | | | | | | | |
| | | Pohjois-Atlantti | ICES | | | | | | | | | |
| | | Pohjois-Atlantti | ICES | | | | | | | | | |
| | | Välimeri ja Mustameri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Välimeri ja Mustameri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Välimeri ja Mustameri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

Gadus morhua

Y

Y

Y

Y

Kansalliset estimaatit kalastusmatkojen ja saalista koskevien paikalla tehtävien tutkimusten lukumääristä pyyntiponnistusyksikköä kohden

NLD

2017

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

Anguilla anguilla

Y

Y

Y

Y

Kansalliset estimaatit vapaa-ajankalastajien ja kalapäiväkirjojen lukumääristä

GBR

2017

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

Hait

N

Y

Y

Y

Kansalliset estimaatit kalastusmatkojen ja saalista koskevien paikalla tehtävien tutkimusten lukumääristä pyyntiponnistusyksikköä kohden

DEU

2017

Itämeri

ICES

Hait ja rauskut

Y

Ei saaliita

N

N

Itämeri

ICES

Itämeri

ICES

Pohjois-Atlantti

ICES

Pohjois-Atlantti

ICES

Pohjois-Atlantti

ICES

Välimeri ja Mustameri

GFCM

Välimeri ja Mustameri

GFCM

Välimeri ja Mustameri

GFCM

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan iv alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa ja 4 artiklan 1 kohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 3 nojalla kerättäviä tietoja, jotka kattavat myös anadromisten ja katadromisten lajien meriveden ja makean veden vaiheiden aikana virkistyskalastuksessa saadut saaliit.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Sampling year (Otantavuosi) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden. |
| Area/EMU (Alue/EMU) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 3 mukaista nimeämiskäytäntöä.
  Ankeriaan tapauksessa ilmoitetaan ankeriaanhoitoyksikkö (EMU). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Species (Lajit) | Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien (latinalaisen, jos mahdollista) nimen, joiden osalta virkistyskalastusta koskeva otanta on unionin monivuotisen ohjelman taulukon 3 mukaisesti tehtävä tai on määritelty pilottitutkimuksilla ja/tai virkistyskalastukseen liittyvillä hoitotarpeilla (alueittain). Kaikki lajit on ilmoitettava, myös ne, joita ei esiinny jäsenvaltiossa. |
| Applicable (Species present in the MS?) (Sovellettavuus (esiintyykö lajia jäsenvaltiossa?)) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, esiintyykö lajia jäsenvaltiossa. |
| Reasons for not sampling (Syyt otannan ulkopuolelle sulkemiselle) | Jos lajia esiintyy jäsenvaltiossa mutta siitä ei kerätä tietoja, jäsenvaltio ilmoittaa syyn(syyt) (vapaa teksti), miksi kyseisestä lajista ei oteta näytteitä, ja esittää, tapauksen mukaan, erilliset viittaukset (esim. lajia ei esiinny alueella, maan määräykset ja lait, sopii vaadittuun kynnysarvoon). |
| Treshold (Kynnysarvo) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko mainitun lajin osalta unionin monivuotisen ohjelman V luvun mukaisesti kynnysarvoa. |
| Annual estimate of catch? (Vuotuinen saalisarvio?) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus antaa vuotuinen saalisarvio (paino ja/tai lukumäärät). |
| Annual percentage of cath composition data? (Vapautetun saaliin vuotuinen prosenttiosuus?) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus määrittää vapautetun saaliin vuotuinen prosenttiosuus (vapautettujen kalojen määrä). |
| Collection of catch composition data? (Saaliin koostumusta koskevien tietojen keruu?) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus esittää saaliin koostumusta (esim. pituus) koskevat tiedot. |
| Type of Survey (Tutkimuksen laji) | Jäsenvaltio ilmoittaa, minkälaisella tutkimuksella virkistyskalastusta koskevat tiedot on tarkoitus kerätä (esim. paikalla tehtävät tutkimukset, puhelintutkimukset, kalapäiväkirjat jne. tai jokin niiden yhdistelmä). |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Sampling year (Otantavuosi)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden.

Area/EMU (Alue/EMU)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 3 mukaista nimeämiskäytäntöä.

Ankeriaan tapauksessa ilmoitetaan ankeriaanhoitoyksikkö (EMU).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Species (Lajit)

Jäsenvaltio ilmoittaa niiden lajien (latinalaisen, jos mahdollista) nimen, joiden osalta virkistyskalastusta koskeva otanta on unionin monivuotisen ohjelman taulukon 3 mukaisesti tehtävä tai on määritelty pilottitutkimuksilla ja/tai virkistyskalastukseen liittyvillä hoitotarpeilla (alueittain). Kaikki lajit on ilmoitettava, myös ne, joita ei esiinny jäsenvaltiossa.

Applicable (Species present in the MS?) (Sovellettavuus (esiintyykö lajia jäsenvaltiossa?))

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, esiintyykö lajia jäsenvaltiossa.

Reasons for not sampling (Syyt otannan ulkopuolelle sulkemiselle)

Jos lajia esiintyy jäsenvaltiossa mutta siitä ei kerätä tietoja, jäsenvaltio ilmoittaa syyn(syyt) (vapaa teksti), miksi kyseisestä lajista ei oteta näytteitä, ja esittää, tapauksen mukaan, erilliset viittaukset (esim. lajia ei esiinny alueella, maan määräykset ja lait, sopii vaadittuun kynnysarvoon).

Treshold (Kynnysarvo) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko mainitun lajin osalta unionin monivuotisen ohjelman V luvun mukaisesti kynnysarvoa.

Annual estimate of catch? (Vuotuinen saalisarvio?) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus antaa vuotuinen saalisarvio (paino ja/tai lukumäärät).

Annual percentage of cath composition data? (Vapautetun saaliin vuotuinen prosenttiosuus?) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus määrittää vapautetun saaliin vuotuinen prosenttiosuus (vapautettujen kalojen määrä).

Collection of catch composition data? (Saaliin koostumusta koskevien tietojen keruu?) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko mainitun lajin osalta tarkoitus esittää saaliin koostumusta (esim. pituus) koskevat tiedot.

Type of Survey (Tutkimuksen laji)

Jäsenvaltio ilmoittaa, minkälaisella tutkimuksella virkistyskalastusta koskevat tiedot on tarkoitus kerätä (esim. paikalla tehtävät tutkimukset, puhelintutkimukset, kalapäiväkirjat jne. tai jokin niiden yhdistelmä).

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Pilottitutkimus 1

Virkistyskalastuksen saaliiden suhteellinen osuus kaupallisen kalastuksen saaliista

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman V luvun 4 kohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 4 artiklan 3 kohdan a alakohtaa.

| 1. | Pilottitutkimuksen tarkoitus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilottitutkimuksen kesto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pilottitutkimuksen menetelmät ja odotetut tulokset |
| --- | --- |

3.

(enintään 900 sanaa)

Taulukko 1E

Anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien tietojen keruu makeassa vedessä

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery/Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | NASCO | Salmo salar | | | JOKI AAA | poikanen | I | sähkökalastus | koepaikkoja | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | NASCO | Salmo salar | | | JOKI AAA | vaelluspoikanen | I | pyydys | vaelluspoikasia | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | NASCO | Salmo salar | | | JOKI AAA | täysikasvuinen | I | laskuri | laskureita | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | NASCO | Salmo salar | | | JOKI AAA | täysikasvuinen | F | näytteenotto | näytteitä | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JOKI EEE | lasiankerias | I | sähkökalastus | koepaikkoja | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JOKI EEE | kelta-ankerias | I | pyydys | vaelluspoikasia | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Itämeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JOKI EEE | hopea-ankerias | I | laskuri | laskureita | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK pohjoinen | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | lasiankerias | F | näytteenotto | näytteitä | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK pohjoinen | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | kelta-ankerias | I | pyydys | pyydyksiä | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK pohjoinen | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | hopea-ankerias | I | sähkökalastus | koepaikkoja | 20 | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery/Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Itämeri

NASCO

Salmo salar

JOKI AAA

poikanen

I

sähkökalastus

koepaikkoja

40

FIN

2017-2020

Itämeri

NASCO

Salmo salar

JOKI AAA

vaelluspoikanen

I

pyydys

vaelluspoikasia

4 000

FIN

2017-2020

Itämeri

NASCO

Salmo salar

JOKI AAA

täysikasvuinen

I

laskuri

laskureita

1

FIN

2017-2020

Itämeri

NASCO

Salmo salar

JOKI AAA

täysikasvuinen

F

näytteenotto

näytteitä

100

FIN

2017-2020

Itämeri

ICES

Anguilla anguilla

JOKI EEE

lasiankerias

I

sähkökalastus

koepaikkoja

40

FIN

2017-2020

Itämeri

ICES

Anguilla anguilla

JOKI EEE

kelta-ankerias

I

pyydys

vaelluspoikasia

4 000

FIN

2017-2020

Itämeri

ICES

Anguilla anguilla

JOKI EEE

hopea-ankerias

I

laskuri

laskureita

1

GBR

2017-2020

UK pohjoinen

ICES

Anguilla anguilla

N/A

lasiankerias

F

näytteenotto

näytteitä

100

GBR

2017-2020

UK pohjoinen

ICES

Anguilla anguilla

N/A

kelta-ankerias

I

pyydys

pyydyksiä

1

GBR

2017-2020

UK pohjoinen

ICES

Anguilla anguilla

N/A

hopea-ankerias

I

sähkökalastus

koepaikkoja

20

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan b ja c alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa ja 4 artiklan 1 kohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 1E nojalla kerättäviä tietoja. Käyttäkää tätä taulukkoa yleiskuvan antamiseksi anadromisten ja katadromisten lajien makean veden kaupallisesta kalastuksesta kerättävistä tiedoista.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Sampling period (Otantajakso) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantajakson. |
| Area (Alue) | Ankeriaan tapauksessa ilmoitetaan ankeriaanhoitoyksikkö (EMU).
  Kaikissa muissa tapauksissa ilmoitetaan vesistöalue. |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Species (Lajit) | Jäsenvaltio ilmoittaa lajin (latinalaisen) nimen. Kaikki lajit on ilmoitettava, myös ne, joita ei esiinny jäsenvaltiossa. |
| Applicable (Sovellettavuus) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, esiintyykö lajia jäsenvaltiossa tai onko lajin kalastus kielletty. |
| Reasons for not sampling (Syyt otannan ulkopuolelle sulkemiselle) | Jos lajia esiintyy jäsenvaltiossa mutta siitä ei kerätä tietoja, jäsenvaltio ilmoittaa syy(t) (vapaa teksti), miksi kyseisestä lajista ei poimita otosta (esim. lajia ei esiinny alueella, jäsenvaltiossa sovellettavat määräykset ja lait, noudatetaan vaadittua kynnysarvoa). |
| Water body (Vesistö) | Jäsenvaltio ilmoittaa otannassa käytettäväksi valitun joen/vesistön nimen. |
| Life stage (Elinkierron vaihe) | Jäsenvaltio ilmoittaa lajin elinkierron vaiheen (esim. täysikasvuinen, lasiankerias, hopea-ankerias). |
| Fishery / Independant data collection (Kalastukseen perustuva / riippumaton tiedonkeruu) | Jäsenvaltio ilmoittaa, saadaanko tiedot kaupallisista saaliista (kalastus) vai muista lähteistä kuin kaupallisista saaliista (riippumaton). |
| Method (Menetelmä) | Jäsenvaltio ilmoittaa tietolähteen (-lähteet) (esim. pyydys, laskuri, aluspäiväkirjat tai jokin niiden yhdistelmä), jo(i)sta tiedot on tarkoitus saada. |
| Unit (Yksikkö) | Kunkin menetelmän osalta ilmoitetaan suunniteltu tietojen raportoinnin yksikkö (esim. pyydysten lukumäärä, laskurien lukumäärä, sähkökalastusten lukumäärä). |
| Planned nos (Suunnitellut lukumäärät) | Jäsenvaltio ilmoittaa valitun yksikön osalta suunnitellun määrällisen tavoitteen (lukumääräisesti). |
| Frequency (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa otannan toistumistiheyden (”M” (kuukausittain), ”Q” (neljännesvuosittain), ”A” (vuosittain), ”O” (muu) – tarkentakaa). |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Sampling period (Otantajakso)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantajakson.

Area (Alue)

Ankeriaan tapauksessa ilmoitetaan ankeriaanhoitoyksikkö (EMU).

Kaikissa muissa tapauksissa ilmoitetaan vesistöalue.

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Species (Lajit)

Jäsenvaltio ilmoittaa lajin (latinalaisen) nimen. Kaikki lajit on ilmoitettava, myös ne, joita ei esiinny jäsenvaltiossa.

Applicable (Sovellettavuus) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, esiintyykö lajia jäsenvaltiossa tai onko lajin kalastus kielletty.

Reasons for not sampling (Syyt otannan ulkopuolelle sulkemiselle)

Jos lajia esiintyy jäsenvaltiossa mutta siitä ei kerätä tietoja, jäsenvaltio ilmoittaa syy(t) (vapaa teksti), miksi kyseisestä lajista ei poimita otosta (esim. lajia ei esiinny alueella, jäsenvaltiossa sovellettavat määräykset ja lait, noudatetaan vaadittua kynnysarvoa).

Water body (Vesistö)

Jäsenvaltio ilmoittaa otannassa käytettäväksi valitun joen/vesistön nimen.

Life stage (Elinkierron vaihe)

Jäsenvaltio ilmoittaa lajin elinkierron vaiheen (esim. täysikasvuinen, lasiankerias, hopea-ankerias).

Fishery / Independant data collection (Kalastukseen perustuva / riippumaton tiedonkeruu)

Jäsenvaltio ilmoittaa, saadaanko tiedot kaupallisista saaliista (kalastus) vai muista lähteistä kuin kaupallisista saaliista (riippumaton).

Method (Menetelmä)

Jäsenvaltio ilmoittaa tietolähteen (-lähteet) (esim. pyydys, laskuri, aluspäiväkirjat tai jokin niiden yhdistelmä), jo(i)sta tiedot on tarkoitus saada.

Unit (Yksikkö)

Kunkin menetelmän osalta ilmoitetaan suunniteltu tietojen raportoinnin yksikkö (esim. pyydysten lukumäärä, laskurien lukumäärä, sähkökalastusten lukumäärä).

Planned nos (Suunnitellut lukumäärät)

Jäsenvaltio ilmoittaa valitun yksikön osalta suunnitellun määrällisen tavoitteen (lukumääräisesti).

Frequency (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa otannan toistumistiheyden (”M” (kuukausittain), ”Q” (neljännesvuosittain), ”A” (vuosittain), ”O” (muu) – tarkentakaa).

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 1E

Anadromisia ja katadromisia lajeja koskevien tietojen keruu makeassa vedessä

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan b ja c alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa.

| Valittu tiedonkeruumenetelmä.

  (enintään 250 sanaa aluetta kohden) |
| --- |

Valittu tiedonkeruumenetelmä.

(enintään 250 sanaa aluetta kohden)

Taulukko 1F

Lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen tahattomat sivusaaliit

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Pohjan-meri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | | pohjalajit merellä | SCT SD1-5 | linnut | | |
| FRA | 2017-2018 | Välimeri ja Mustameri | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Pohjan-meri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Pohjan-meri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

pohjalajit merellä

SCT SD1-5

linnut

FRA

2017-2018

Välimeri ja Mustameri

GFCM

FRA

2017-2018

Pohjan-meri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 3 kohdan a alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 1D nojalla kerättäviä tietoja. Selittäkää suunniteltu otantastrategia.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Sampling period/year(s) (Otantajakso / -vuosi(vuodet)) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantajakson. Ilmoittakaa viitevuosi/-vuodet muodossa ”2017–2018”. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Sub-ares/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue) | Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId). |
| Scheme (Järjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn: ”at markets” (markkinoilla), ”at sea” (merellä), niiden yhdistelmä tai ”other” (muu). Arvojen on vastattava tämän liitteen taulukossa 4A ja taulukossa 4B ilmoitettuja arvoja, jollei käytössä ole kohdennettuja järjestelyjä. |
| Stratum ID code (Ositteen tunniste) | Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Arvojen on vastattava tämän liitteen taulukossa 4A ja taulukossa 4B ilmoitettuja arvoja, jollei käytössä ole kohdennettuja järjestelyjä. |
| Group of vulnerable species (Vaarantuneiden lajien ryhmä) | Jäsenvaltio ilmoittaa lajiryhmän unionin monivuotisen ohjelman III luvun 3 kohdan a alakohdan perusteella. |
| Expected occurence of recordings (Odotettu rekisteröityjen tapausten esiintyvyys) | Jäsenvaltio ilmoittaa, unionin monivuotisen ohjelman taulukon 1D mukaisesti, tahattomana sivusaaliina pyydettyjä yksilöitä, vapautetut mukaan luettuina, koskevien rekisteröintien odotetun esiintyvyyden. Ilmoittakaa (+/–) lukumäärä tai merkitkää ”X”. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Sampling period/year(s) (Otantajakso / -vuosi(vuodet))

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantajakson. Ilmoittakaa viitevuosi/-vuodet muodossa ”2017–2018”.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Sub-ares/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue)

Jäsenvaltio ilmoittaa mainitun lajin/kannan kalastusalueen (esim. GSA 16; ICES-alueet I ja II; ICES-alueet IIIa, IV ja VIId).

Scheme (Järjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn: ”at markets” (markkinoilla), ”at sea” (merellä), niiden yhdistelmä tai ”other” (muu). Arvojen on vastattava tämän liitteen taulukossa 4A ja taulukossa 4B ilmoitettuja arvoja, jollei käytössä ole kohdennettuja järjestelyjä.

Stratum ID code (Ositteen tunniste)

Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Arvojen on vastattava tämän liitteen taulukossa 4A ja taulukossa 4B ilmoitettuja arvoja, jollei käytössä ole kohdennettuja järjestelyjä.

Group of vulnerable species (Vaarantuneiden lajien ryhmä)

Jäsenvaltio ilmoittaa lajiryhmän unionin monivuotisen ohjelman III luvun 3 kohdan a alakohdan perusteella.

Expected occurence of recordings (Odotettu rekisteröityjen tapausten esiintyvyys)

Jäsenvaltio ilmoittaa, unionin monivuotisen ohjelman taulukon 1D mukaisesti, tahattomana sivusaaliina pyydettyjä yksilöitä, vapautetut mukaan luettuina, koskevien rekisteröintien odotetun esiintyvyyden. Ilmoittakaa (+/–) lukumäärä tai merkitkää ”X”.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Pilottitutkimus 2

Kalastuksen taso ja kalastuksesta elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemiin kohdistuva vaikutus

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 3 kohdan c alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 4 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.

| 1. | Pilottitutkimuksen tarkoitus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilottitutkimuksen kesto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pilottitutkimuksen menetelmät ja odotetut tulokset |
| --- | --- |

3.

(enintään 900 sanaa)

Taulukko 1G

Luettelo merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Demersal Young Fish Survey | | | | | | IVc | syys-lokakuu | Vuosittain | 10 | Kalasaaliit | 33 | Fig 7.1 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | heinäkuu | Vuosittain | 15 | Kaiut | 50 | Fig 7.2 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | heinäkuu | X | 15 | Planktonsaaliit | 15 | Fig 7.2 | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Demersal Young Fish Survey

IVc

syys-lokakuu

Vuosittain

10

Kalasaaliit

33

Fig 7.1

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

heinäkuu

Vuosittain

15

Kaiut

50

Fig 7.2

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

heinäkuu

X

15

Planktonsaaliit

15

Fig 7.2

ICES PGIPS

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman IV ja V lukua sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää, mitä unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 mainittuja merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia ja mitä muita tutkimuksia jäsenvaltio suorittaa.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Name of the survey (Tutkimuksen nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen nimen. Pakollisilla tutkimuksilla nimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty nimi. |
| Acronym (Lyhytnimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen lyhytnimen. Pakollisilla tutkimuksilla lyhytnimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty lyhytnimi. |
| Mandatory (Pakollinen) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, mainitaanko tutkimus unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10. |
| Treshold (Kynnysarvo) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko unionin monivuotisen ohjelman V luvun 7 kohdan mukaan kynnysarvoa. Jos ”Y” (kyllä), antakaa yksityiskohtaisemmat tiedot tämän liitteen tekstikentässä 1G. |
| Agreed at RCG level (Sovittu alueellisen koordinointiryhmän tasolla) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tutkimuksesta sovittu merialuetasolla. |
| MS participation (Jäsenvaltioiden osallistuminen) | Ilmoittakaa, osallistuuko tutkimukseen muita jäsenvaltioita, sekä osallistumisen muoto [”F” (rahoitus), ”T” (tekninen), ”E” (pyyntiponnistus) tai ”C” (yhdistelmä)]. Antakaa yksityiskohtaisemmat tiedot tämän liitteen tekstikentässä 1G. Jos tutkimukseen ei osallistu muita jäsenvaltioita, tähän kenttään merkitään ”NA” (ei sovelleta). |
| Area(s) covered (Alue(et) | Jäsenvaltio ilmoittaa alueet, joita tutkimus suunnitelman mukaan koskee. Pakollisten tutkimusten osalta alueen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty alue. |
| Period (month) (Ajanjakso (kuukausina)) | Jäsenvaltio ilmoittaa ajan (kuukausina), jonka tutkimus suunnitelman mukaan kattaa. Pakollisten tutkimusten osalta ajanjakson on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty jakso. |
| Frequncy (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen toistumistiheyden: ”Annual” (Vuosittain),”Biennial” (Kahden vuoden välein),”Triennial” (Kolmen vuoden välein) jne. |
| Days at sea planned (Suunnitellut merelläolopäivät) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellut merelläolopäivät kansallisella tasolla. |
| Type of sampling activities (Otantojen laji) | Jäsenvaltio ilmoittaa perusotantojen lajin. Perusotantoja ovat ne, joista on sovittu tutkimuksen suunnittelusta vastaavassa ryhmässä, eivät lisäotannat. Merkitkää kukin otantalaji erilliselle riville. Jäsenvaltioiden toivotaan käyttävän seuraavia luokkia: kalasaaliit, CTD (johtokyky, lämpötila, tiheys), planktonsaaliit jne. |
| Planned target (Asetettu tavoite) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunniteltujen otantojen määrän. |
| Map (Kartta) | Jäsenvaltio merkitsee karttaviittauksen, tämän liitteen tekstikentän 1G mukaisesti. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Asianomainen kansainvälinen suunnitteluryhmä – RFMO/RFO/IO) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen suunnittelusta vastaavan kansainvälisen ryhmän ja sitä vastaavan RFMO/RFO/IO:n.
  Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| International database (Kansainvälinen tietokanta) | Jäsenvaltio ilmoittaa sen kansainvälisen tietokannan nimen, johon tieteellisen tutkimuksen puitteissa kerätyt tiedot liittyvät, tai merkitsevät ”no existing database” (ei tietokantaa). Tämä koskee kansainvälisen tietokannan olemassaoloa, ei tietojen tallentamista. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Name of the survey (Tutkimuksen nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen nimen. Pakollisilla tutkimuksilla nimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty nimi.

Acronym (Lyhytnimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen lyhytnimen. Pakollisilla tutkimuksilla lyhytnimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty lyhytnimi.

Mandatory (Pakollinen) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, mainitaanko tutkimus unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10.

Treshold (Kynnysarvo) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko unionin monivuotisen ohjelman V luvun 7 kohdan mukaan kynnysarvoa. Jos ”Y” (kyllä), antakaa yksityiskohtaisemmat tiedot tämän liitteen tekstikentässä 1G.

Agreed at RCG level (Sovittu alueellisen koordinointiryhmän tasolla)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tutkimuksesta sovittu merialuetasolla.

MS participation (Jäsenvaltioiden osallistuminen)

Ilmoittakaa, osallistuuko tutkimukseen muita jäsenvaltioita, sekä osallistumisen muoto [”F” (rahoitus), ”T” (tekninen), ”E” (pyyntiponnistus) tai ”C” (yhdistelmä)]. Antakaa yksityiskohtaisemmat tiedot tämän liitteen tekstikentässä 1G. Jos tutkimukseen ei osallistu muita jäsenvaltioita, tähän kenttään merkitään ”NA” (ei sovelleta).

Area(s) covered (Alue(et)

Jäsenvaltio ilmoittaa alueet, joita tutkimus suunnitelman mukaan koskee. Pakollisten tutkimusten osalta alueen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty alue.

Period (month) (Ajanjakso (kuukausina))

Jäsenvaltio ilmoittaa ajan (kuukausina), jonka tutkimus suunnitelman mukaan kattaa. Pakollisten tutkimusten osalta ajanjakson on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty jakso.

Frequncy (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen toistumistiheyden: ”Annual” (Vuosittain),”Biennial” (Kahden vuoden välein),”Triennial” (Kolmen vuoden välein) jne.

Days at sea planned (Suunnitellut merelläolopäivät)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellut merelläolopäivät kansallisella tasolla.

Type of sampling activities (Otantojen laji)

Jäsenvaltio ilmoittaa perusotantojen lajin. Perusotantoja ovat ne, joista on sovittu tutkimuksen suunnittelusta vastaavassa ryhmässä, eivät lisäotannat. Merkitkää kukin otantalaji erilliselle riville. Jäsenvaltioiden toivotaan käyttävän seuraavia luokkia: kalasaaliit, CTD (johtokyky, lämpötila, tiheys), planktonsaaliit jne.

Planned target (Asetettu tavoite)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunniteltujen otantojen määrän.

Map (Kartta)

Jäsenvaltio merkitsee karttaviittauksen, tämän liitteen tekstikentän 1G mukaisesti.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Asianomainen kansainvälinen suunnitteluryhmä – RFMO/RFO/IO)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen suunnittelusta vastaavan kansainvälisen ryhmän ja sitä vastaavan RFMO/RFO/IO:n.

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

International database (Kansainvälinen tietokanta)

Jäsenvaltio ilmoittaa sen kansainvälisen tietokannan nimen, johon tieteellisen tutkimuksen puitteissa kerätyt tiedot liittyvät, tai merkitsevät ”no existing database” (ei tietokantaa). Tämä koskee kansainvälisen tietokannan olemassaoloa, ei tietojen tallentamista.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 1G

Luettelo merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman IV lukua sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 7 artiklan 3 kohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää, mitä unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 mainittuja merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia on tarkoitus toteuttaa. Jäsenvaltiot tarkentavat, mainitaanko tieteellinen tutkimus unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 vai onko kyseessä lisätutkimus.

| 1. | Tutkimuksen tavoitteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tutkimuksessa käytettyjen menetelmien kuvaus. Pakollisten tutkimusten osalta linkit ohjekirjoihin. Liittäkää mukaan graafinen esitys (kartta) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kansainvälisesti koordinoitujen tutkimusten osalta esittäkää tutkimukseen osallistuvat jäsenvaltiot/alukset sekä tutkimuksen suunnittelusta vastaava kansainvälinen ryhmä |
| --- | --- |

3.

| 4. | Soveltuvissa tapauksissa kuvatkaa mahdollinen kansainvälisellä tasolla toteutettu tehtävien jako (fyysinen tai rahoitusta koskeva) ja käytetty kustannustenjakosopimus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selittäkää, mihin kynnysarvoja sovelletaan |
| --- | --- |

5.

(enintään 450 sanaa tutkimusta kohden)

Taulukko 1H

Tieteellisiin tutkimuksiin liittyvien tietojen keruu ja levitys

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Turskaa koskevat biologiset tiedot, IVa | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Kilohailia koskevat biologiset tiedot, IVa | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Sillin poikaset | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | CTD-tiedot nostokertaa kohden | A | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Troolissa olevat roskat | A | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Troolissa oleva pohjaeläimistö | A | N | |
| NLD | Internation Blue whiting Acoustic survey | BWAS | Mustakitaturskaa koskevat akustiset/biologiset tiedot | C | Y | |
| NLD | Internation Blue whiting survey | BWAS | Merinisäkkäitä koskevat havainnot | A | N | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | Makrillin mädintuotanto | C | Y | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | CTD-tiedot nostokertaa kohden | C | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Piikkimakrillia koskevat biologiset tiedot | C | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Keltajuovamulloa koskevat biologiset tiedot | C | Y | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Turskaa koskevat biologiset tiedot, IVa

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Kilohailia koskevat biologiset tiedot, IVa

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Sillin poikaset

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

CTD-tiedot nostokertaa kohden

A

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Troolissa olevat roskat

A

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Troolissa oleva pohjaeläimistö

A

N

NLD

Internation Blue whiting Acoustic survey

BWAS

Mustakitaturskaa koskevat akustiset/biologiset tiedot

C

Y

NLD

Internation Blue whiting survey

BWAS

Merinisäkkäitä koskevat havainnot

A

N

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

Makrillin mädintuotanto

C

Y

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

CTD-tiedot nostokertaa kohden

C

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Piikkimakrillia koskevat biologiset tiedot

C

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Keltajuovamulloa koskevat biologiset tiedot

C

Y

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman IV lukua. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää tämän liitteen taulukossa 1G kuvattujen merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten yhteydessä kerättäviä tietoja.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Name of the survey (Tutkimuksen nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen nimen. Pakollisilla tutkimuksilla nimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty nimi. |
| Acronym (Lyhytnimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen lyhytnimen. Pakollisilla tutkimuksilla lyhytnimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty lyhytnimi. |
| Type of data collected (Kerättyjen tietojen laji) | Jäsenvaltio ilmoittaa kerättyjen tietojen lajin. Merkitkää kukin tietolaji erilliselle riville. Jäsenvaltioiden toivotaan käyttävän seuraavia luokkia: kannan biologiset tiedot, kannan kalanpoikasia koskevat tiedot, kannan mädintuotanto, CTD-tiedot nostokertaa kohden, roskaisuus nostokertaa kohden, merinisäkkäitä, kilpikonnia ja merilintuja koskevat havainnot, troolissa oleva pohjaeläimistö jne. Useita lajeja koskevissa tutkimuksissa voidaan eri kantoja ryhmitellä yhteen. |
| Core/Additional variable (Perus-/lisämuuttuja) | Perusmuuttujia ovat ne, joita koskevat tiedot saadaan tutkimussuunnitelman perusotannoista. Lisämuuttujia ovat kaikki muut. Lisämuuttujia koskeva raportointi ei ole pakollista. |
| Used as basis of advice (Käytetään lausunnon perustana) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko odotettavissa, että kerättyjä tietoja käytetään lausuntojen pohjana. Jäsenvaltio voi täsmentää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lausunnon lajin (kalakanta-arvio, integroitu ekosysteemiarvio, kansallinen lausunto jne.). |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Name of the survey (Tutkimuksen nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen nimen. Pakollisilla tutkimuksilla nimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty nimi.

Acronym (Lyhytnimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa tutkimuksen lyhytnimen. Pakollisilla tutkimuksilla lyhytnimen on oltava sama kuin unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 10 käytetty lyhytnimi.

Type of data collected (Kerättyjen tietojen laji)

Jäsenvaltio ilmoittaa kerättyjen tietojen lajin. Merkitkää kukin tietolaji erilliselle riville. Jäsenvaltioiden toivotaan käyttävän seuraavia luokkia: kannan biologiset tiedot, kannan kalanpoikasia koskevat tiedot, kannan mädintuotanto, CTD-tiedot nostokertaa kohden, roskaisuus nostokertaa kohden, merinisäkkäitä, kilpikonnia ja merilintuja koskevat havainnot, troolissa oleva pohjaeläimistö jne. Useita lajeja koskevissa tutkimuksissa voidaan eri kantoja ryhmitellä yhteen.

Core/Additional variable (Perus-/lisämuuttuja)

Perusmuuttujia ovat ne, joita koskevat tiedot saadaan tutkimussuunnitelman perusotannoista. Lisämuuttujia ovat kaikki muut. Lisämuuttujia koskeva raportointi ei ole pakollista.

Used as basis of advice (Käytetään lausunnon perustana) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko odotettavissa, että kerättyjä tietoja käytetään lausuntojen pohjana. Jäsenvaltio voi täsmentää kohdassa ”Comments” (Huomautukset) lausunnon lajin (kalakanta-arvio, integroitu ekosysteemiarvio, kansallinen lausunto jne.).

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

2 JAKSO

KALASTUSTOIMINTAA KOSKEVAT TIEDOT

Taulukko 2A

Kalastustoiminnan muuttujia koskeva tiedonkeruustrategia

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | Pyyntiponnistus | Puomitroolarit | 18-< 24 m | Kaikki kalastusmuodot | I | Myynti-ilmoitukset | 50 % | Y | Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | 5 % | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | Pyyntiponnistus | Puomitroolarit | 40 m tai pidemmät | OTBDEF8090 | Y | Kalastuspäiväkirjat, VMS-tiedot, myynti-ilmoitukset | 100 % | N | Ei ole | NA | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | Saaliiden purkamiset | Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset | 12-< 18 m | Kaikki kalastusmuodot | I | Kalastuslomakkeet, myynti-ilmoitukset | 75 % | Y | Epäsuora tutkimus | 10 % | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | Saaliiden purkamiset | | | Kaikki kalastusmuodot | N | NA | NA | Y | Muuhun kuin todennäköisyys-otantaan perustuva tutkimus | 5 % | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | Kapasiteetti | | | Kaikki kalastusmuodot | I | Kalastuspäiväkirjat, myynti-ilmoitukset | 90 % | Y | Laskentatutkimus | 100 % | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Pohjois-Atlantti | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Välimeri ja Mustameri | Välimeri ja Mustameri | | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

Pyyntiponnistus

Puomitroolarit

18-< 24 m

Kaikki kalastusmuodot

I

Myynti-ilmoitukset

50 %

Y

Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

5 %

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

Pyyntiponnistus

Puomitroolarit

40 m tai pidemmät

OTBDEF8090

Y

Kalastuspäiväkirjat, VMS-tiedot, myynti-ilmoitukset

100 %

N

Ei ole

NA

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

Saaliiden purkamiset

Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset

12-< 18 m

Kaikki kalastusmuodot

I

Kalastuslomakkeet, myynti-ilmoitukset

75 %

Y

Epäsuora tutkimus

10 %

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

Saaliiden purkamiset

Kaikki kalastusmuodot

N

NA

NA

Y

Muuhun kuin todennäköisyys-otantaan perustuva tutkimus

5 %

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

Kapasiteetti

Kaikki kalastusmuodot

I

Kalastuspäiväkirjat, myynti-ilmoitukset

90 %

Y

Laskentatutkimus

100 %

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Pohjois-Atlantti

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

FRA

Välimeri ja Mustameri

Välimeri ja Mustameri

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 4 kohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 4 artiklan 2 kohdan a alakohtaa. Sen tarkoituksena on esittää ja kuvailla menetelmät estimaattien johtamiseksi edustavista otoksista, kun tietoja ei asetuksen (EU) N:o 1224/2009 nojalla tarvitse ilmoittaa tai kun asetuksen (EU) N:o 1224/2009 nojalla ilmoitetut tiedot eivät ole oikealla aggregointitasolla aiottuun tieteelliseen käyttöön nähden.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Supra region (Supra-alue) | Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (III taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet). |
| Variable group (Muuttujaryhmä) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 4 mukaista nimeämiskäytäntöä. Arvot voidaan ilmoittaa muuttujaa kohden eikä muuttujaryhmää kohden, jos muuttujaryhmän sisällä eri muuttujille käytetään eri lähteitä. |
| Fishing technique (Kalastusmenetelmä) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5B mukaista nimeämiskäytäntöä. Merkitkää asteriskilla, jos laivastonosa on ryhmitelty yhteen yhden tai useamman muun laivastonosan kanssa tiedonkeruutarkoituksia varten. Käytöstä poissa olevat alukset ilmoitetaan omana laivastonosanaan. |
| Length class (Pituusluokka) |
| Metiers (Level 6) (Kalastusmuoto (taso 6)) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 2 mukaista nimeämiskäytäntöä. Kalastusmuoto yksilöidään vain, jos jäsenvaltiolla on erityinen ”kalastusmuodottain perusjoukon osan mukaan” (metier by segment) määritelty otantakehikko. Muutoin jäsenvaltio voi ilmoittaa ”all Metiers” (kaikki kalastusmuodot), mutta tiedot on ilmoitettava ”fleet segment by metiers” (laivastonosittain kalastusmuodon mukaan). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Valvonta-asetuksen nojalla kerätyt tieteelliseen käyttöön soveltuvat tiedot) (Y/N/I) | Jäsenvaltio merkitsee ”Y” (kyllä), ”N” (ei) tai ”I” (riittämätön). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Valvonta-asetuksen nojalla kerättyjen, estimaattien laskentaan käytettyjen tietojen laji) | Jäsenvaltio ilmoittaa kerättyjen tietojen lajin: kalastuspäiväkirjat, myynti-ilmoitukset, VMS-tiedot, kalastuslomakkeet jne. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Valvonta-asetuksen nojalla kerättyjen tietojen odotettu kattavuus (% kalastusmatkoista)) | Kunkin tietolähteen osalta on ilmoitettava suunniteltu kalastusmatkojen perusteella arvioitu kattavuusprosentti laadunvarmistus- ja -valvontakehyksen indikaattorina. |
| Additional data collection (Lisätietojen keruu) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tarkoitus kerätä lisätietoja. |
| Data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn: todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, epäsuora tutkimus, laskentatutkimus, ”none” (ei mitään) jne. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Täydentävän tietojenkeruun puitteissa kerättyjen tietojen suunniteltu kattavuus (% kalastusmatkoista)) | Kunkin tietolähteen osalta on ilmoitettava suunniteltu kalastusmatkojen perusteella arvioitu kattavuusprosentti laadunvarmistus- ja -valvontakehyksen indikaattorina. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Supra region (Supra-alue)

Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (III taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

Region (Alue)

Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet).

Variable group (Muuttujaryhmä)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 4 mukaista nimeämiskäytäntöä. Arvot voidaan ilmoittaa muuttujaa kohden eikä muuttujaryhmää kohden, jos muuttujaryhmän sisällä eri muuttujille käytetään eri lähteitä.

Fishing technique (Kalastusmenetelmä)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5B mukaista nimeämiskäytäntöä. Merkitkää asteriskilla, jos laivastonosa on ryhmitelty yhteen yhden tai useamman muun laivastonosan kanssa tiedonkeruutarkoituksia varten. Käytöstä poissa olevat alukset ilmoitetaan omana laivastonosanaan.

Length class (Pituusluokka)

Metiers (Level 6) (Kalastusmuoto (taso 6))

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 2 mukaista nimeämiskäytäntöä. Kalastusmuoto yksilöidään vain, jos jäsenvaltiolla on erityinen ”kalastusmuodottain perusjoukon osan mukaan” (metier by segment) määritelty otantakehikko. Muutoin jäsenvaltio voi ilmoittaa ”all Metiers” (kaikki kalastusmuodot), mutta tiedot on ilmoitettava ”fleet segment by metiers” (laivastonosittain kalastusmuodon mukaan).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Valvonta-asetuksen nojalla kerätyt tieteelliseen käyttöön soveltuvat tiedot) (Y/N/I)

Jäsenvaltio merkitsee ”Y” (kyllä), ”N” (ei) tai ”I” (riittämätön).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Valvonta-asetuksen nojalla kerättyjen, estimaattien laskentaan käytettyjen tietojen laji)

Jäsenvaltio ilmoittaa kerättyjen tietojen lajin: kalastuspäiväkirjat, myynti-ilmoitukset, VMS-tiedot, kalastuslomakkeet jne.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Valvonta-asetuksen nojalla kerättyjen tietojen odotettu kattavuus (% kalastusmatkoista))

Kunkin tietolähteen osalta on ilmoitettava suunniteltu kalastusmatkojen perusteella arvioitu kattavuusprosentti laadunvarmistus- ja -valvontakehyksen indikaattorina.

Additional data collection (Lisätietojen keruu) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tarkoitus kerätä lisätietoja.

Data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn: todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, epäsuora tutkimus, laskentatutkimus, ”none” (ei mitään) jne.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Täydentävän tietojenkeruun puitteissa kerättyjen tietojen suunniteltu kattavuus (% kalastusmatkoista))

Kunkin tietolähteen osalta on ilmoitettava suunniteltu kalastusmatkojen perusteella arvioitu kattavuusprosentti laadunvarmistus- ja -valvontakehyksen indikaattorina.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 2A

Kalastustoiminnan muuttujia koskeva tiedonkeruustrategia

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 4 kohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa, 4 artiklan 2 kohdan b alakohtaa ja 5 artiklan 2 kohtaa. Sen tarkoituksena on kuvailla menetelmät estimaattien johtamiseksi edustavista otoksista, kun tietoja ei asetuksen (EU) N:o 1224/2009 nojalla tarvitse ilmoittaa tai kun asetuksen (EU) N:o 1224/2009 nojalla kerätyt tiedot eivät ole oikealla aggregointitasolla aiottuun tieteelliseen käyttöön nähden.

| 1. | Eri tietolähteiden ristiinvalidoimiseen käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Purettujen saaliiden arvon estimointiin käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Keskihinnan estimointiin käytettyjen menetelmien kuvaus (suositellaan käyttämään painotettuja keskiarvoja, matkakohtaisesti) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täydentävien tietojen keruun suunnitteluun käytettyjen menetelmien kuvaus (otantasuunnitelman menetelmät, kerättyjen tietojen laji, keruun toistumistiheys jne.) |
| --- | --- |

4.

(enintään 900 sanaa aluetta kohden)

3 JAKSO

TALOUDELLISET JA SOSIAALISET TIEDOT

Taulukko 3A

Kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Fishing techniqu | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Itämeri, Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa, Pohjois-Atlantti | Puomitroolarit | 18-< 24 m | E | Purettujen saaliiden bruttoarvo | Kyselylomakkeet | A - Laskenta | | | |
| ESP | Itämeri, Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa, Pohjois-Atlantti | Puomitroolarit | 40 m tai pidemmät | E | Muut tulot | Kyselylomakkeet | B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | |
| ESP | Välimeri ja Mustameri | Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset | 12-< 18 m | E | Miehistön palkat | Kyselylomakkeet | C - Muuhun kuin toden-näköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | |
| | | | | S | Työllisyys sukupuolen mukaan | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Supra region

Fishing techniqu

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Itämeri, Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa, Pohjois-Atlantti

Puomitroolarit

18-< 24 m

E

Purettujen saaliiden bruttoarvo

Kyselylomakkeet

A - Laskenta

ESP

Itämeri, Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa, Pohjois-Atlantti

Puomitroolarit

40 m tai pidemmät

E

Muut tulot

Kyselylomakkeet

B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

ESP

Välimeri ja Mustameri

Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset

12-< 18 m

E

Miehistön palkat

Kyselylomakkeet

C - Muuhun kuin toden-näköisyysotantaan perustuva tutkimus

S

Työllisyys sukupuolen mukaan

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 5 kohdan a ja b alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa ja 4 artiklan 1 ja 2 kohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 5A ja 6 nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yleiskuva perusjoukosta kalastusalan taloudellisten ja sosiaalisten tietojen osalta.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Supra region (Supra-alue) | Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (III taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa”all regions” (kaikki alueet). |
| Fishing technique (Kalastusmenetelmä) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5B mukaista nimeämiskäytäntöä. Merkitkää asteriskilla, jos laivastonosa on ryhmitelty yhteen yhden tai useamman muun laivastonosan kanssa tiedonkeruutarkoituksia varten. Käytöstä poissa olevat alukset ilmoitetaan omana laivastonosanaan. |
| Length class (Pituusluokka) |
| Type of variables (Muuttujien laji) (E/S) | Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttujat kuuluvat, eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotiseen ohjelmaan sisältyvän taloudellisia muuttujia koskevan taulukon 5A ja sosiaalisia muuttujia koskevan taulukon 6 perusteella. |
| Variable (Muuttuja) | Jäsenvaltio käyttää samaa nimeämiskäytäntöä kuin taloudellisten muuttujien osalta on käytetty unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5A toisessa sarakkeessa ja sosiaalisten muuttujien osalta unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 6. |
| Data source (Tietolähde) | Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (kalastuspäiväkirja, myynti-ilmoitukset, tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta. |
| Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey” (epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3A. |
| Frequency (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot on unionin monivuotisen ohjelman III luvun 5 kohdan a ja b alakohdan mukaan kerättävä. |
| Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%) | Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on laivaston muodostama perusjoukko, johon määritelmän mukaan kuuluvat laivastorekisterissä 31 päivänä joulukuuta olevat alukset sekä kaikki kyseisen vuoden aikana vähintään yhden päivän kalastaneet aktiiviset alukset. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa (laivastorekisteri) koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Supra region (Supra-alue)

Jäsenvaltiot käyttävät unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (III taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa”all regions” (kaikki alueet).

Fishing technique (Kalastusmenetelmä)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5B mukaista nimeämiskäytäntöä. Merkitkää asteriskilla, jos laivastonosa on ryhmitelty yhteen yhden tai useamman muun laivastonosan kanssa tiedonkeruutarkoituksia varten. Käytöstä poissa olevat alukset ilmoitetaan omana laivastonosanaan.

Length class (Pituusluokka)

Type of variables (Muuttujien laji) (E/S)

Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttujat kuuluvat, eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotiseen ohjelmaan sisältyvän taloudellisia muuttujia koskevan taulukon 5A ja sosiaalisia muuttujia koskevan taulukon 6 perusteella.

Variable (Muuttuja)

Jäsenvaltio käyttää samaa nimeämiskäytäntöä kuin taloudellisten muuttujien osalta on käytetty unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5A toisessa sarakkeessa ja sosiaalisten muuttujien osalta unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 6.

Data source (Tietolähde)

Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (kalastuspäiväkirja, myynti-ilmoitukset, tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta.

Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey” (epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3A.

Frequency (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot on unionin monivuotisen ohjelman III luvun 5 kohdan a ja b alakohdan mukaan kerättävä.

Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%)

Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on laivaston muodostama perusjoukko, johon määritelmän mukaan kuuluvat laivastorekisterissä 31 päivänä joulukuuta olevat alukset sekä kaikki kyseisen vuoden aikana vähintään yhden päivän kalastaneet aktiiviset alukset. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa (laivastorekisteri) koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 3A

Kalastusta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 5 kohdan a ja b alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa, 4 artiklan 1, 2 ja 5 kohtaa ja 5 artiklan 2 kohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 5A ja 6 nojalla kerättäviä tietoja.

| 1. | Eri tietolähteiden valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tiedonkeruun eri lajien valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Otantakehikon ja otoksen allokointijärjestelmän valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Estimointimenettelyjen osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tietojen laadun osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

5.

(enintään 900 sanaa aluetta kohden)

Pilottitutkimus 3

Työllisyyttä koskevat tiedot koulutustason ja kansalaisuuden mukaan

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 5 kohdan b alakohtaa ja 6 kohdan b alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 3 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 6 nojalla kerättäviä tietoja.

| 1. | Pilottitutkimuksen tarkoitus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilottitutkimuksen kesto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pilottitutkimuksen menetelmät ja odotetut tulokset |
| --- | --- |

3.

(enintään 900 sanaa)

Taulukko 3B

Vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Hautomot ja poikaslaitokset | Muut merikalat | E | Liikevaihto | Rahoitustase | A - Laskenta | | | | |
| DEU | Kasvatuskassit | Meribassi ja hammasahvenet | E | Energiakustannukset | Kyselylomakkeet | B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | | |
| DEU | Kasvatuskassit | Lohi | E | Energiakustannukset | Kyselylomakkeet | C - Muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | | |
| | | | S | Palkaton työvoima sukupuolen mukaan | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Hautomot ja poikaslaitokset

Muut merikalat

E

Liikevaihto

Rahoitustase

A - Laskenta

DEU

Kasvatuskassit

Meribassi ja hammasahvenet

E

Energiakustannukset

Kyselylomakkeet

B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

DEU

Kasvatuskassit

Lohi

E

Energiakustannukset

Kyselylomakkeet

C - Muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

S

Palkaton työvoima sukupuolen mukaan

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a ja b alakohtaa ja V lukua sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa ja 4 artiklan 1 kohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 6 ja 7 nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yleiskuva taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruusta vesiviljelyalalla.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Techniques (Menetelmät) | Jäsenvaltio noudattaa unionin monivuotisen ohjelman taulukon 9 mukaista vesiviljelytietojen keruussa käytettävää jaottelua. |
| Species group (Lajiryhmä) |
| Type of variables (Muuttujien laji) (E/S) | Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttujat kuuluvat, eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotiseen ohjelmaan sisältyvän taloudellisia muuttujia koskevan taulukon 7 ja sosiaalisia muuttujia koskevan taulukon 6 perusteella. |
| Variable (Muuttuja) | Jäsenvaltio käyttää samaa nimeämiskäytäntöä kuin taloudellisten muuttujien osalta on käytetty unionin monivuotisen ohjelman taulukon 7 toisessa sarakkeessa ja sosiaalisten muuttujien osalta unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 6. |
| Data source (Tietolähde) | Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta. |
| Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey”(epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3B. |
| Treshold (Kynnysarvo) (Y/N) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko unionin monivuotisen ohjelman V luvun mukaisesti kynnysarvoa. |
| Frequency (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot on unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a ja b alakohdan mukaan kerättävä. |
| Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%) | Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on perusjoukko, joka määritellään unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a alakohdassa. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%)) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Techniques (Menetelmät)

Jäsenvaltio noudattaa unionin monivuotisen ohjelman taulukon 9 mukaista vesiviljelytietojen keruussa käytettävää jaottelua.

Species group (Lajiryhmä)

Type of variables (Muuttujien laji) (E/S)

Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttujat kuuluvat, eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotiseen ohjelmaan sisältyvän taloudellisia muuttujia koskevan taulukon 7 ja sosiaalisia muuttujia koskevan taulukon 6 perusteella.

Variable (Muuttuja)

Jäsenvaltio käyttää samaa nimeämiskäytäntöä kuin taloudellisten muuttujien osalta on käytetty unionin monivuotisen ohjelman taulukon 7 toisessa sarakkeessa ja sosiaalisten muuttujien osalta unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 6.

Data source (Tietolähde)

Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta.

Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey”(epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3B.

Treshold (Kynnysarvo) (Y/N)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, sovelletaanko unionin monivuotisen ohjelman V luvun mukaisesti kynnysarvoa.

Frequency (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot on unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a ja b alakohdan mukaan kerättävä.

Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%)

Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on perusjoukko, joka määritellään unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a alakohdassa. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%)) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 3B

Vesiviljelyä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan a ja b alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa, 4 artiklan 1 ja 5 kohtaa ja 5 artiklan 2 kohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 6 ja 7 nojalla kerättäviä tietoja.

| 1. | Eri tietolähteiden valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tiedonkeruun eri lajien valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Otantakehikon ja otoksen allokointijärjestelmän valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Estimointimenettelyjen osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tietojen laadun osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

5.

(enintään 1 000 sanaa)

Pilottitutkimus 4

Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 6 kohdan c alakohtaa sekä tämän päätöksen 2 artiklaa ja 4 artiklan 3 kohdan d alakohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 8 nojalla kerättäviä tietoja.

| 1. | Pilottitutkimuksen tarkoitus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilottitutkimuksen kesto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pilottitutkimuksen menetelmät ja odotetut tulokset |
| --- | --- |

3.

(enintään 900 sanaa)

Taulukko 3C

Jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Yritykset <= 10 | E | Liikevaihto | Rahoitustase | B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | |
| ESP | Yritykset 11-49 | E | Muut toimintakustannukset | Kyselylomakkeet | B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | |
| ESP | Yritykset 50-250 | E | Muut toimintakustannukset | Kyselylomakkeet | A - Laskenta | | | |
| ESP | Yritykset > 250 | E | Muut tulot | Kyselylomakkeet | B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus | | | |
| ESP | | S | Palkaton työvoima sukupuolen mukaan | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Yritykset <= 10

E

Liikevaihto

Rahoitustase

B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

ESP

Yritykset 11-49

E

Muut toimintakustannukset

Kyselylomakkeet

B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

ESP

Yritykset 50-250

E

Muut toimintakustannukset

Kyselylomakkeet

A - Laskenta

ESP

Yritykset > 250

E

Muut tulot

Kyselylomakkeet

B - Todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus

ESP

S

Palkaton työvoima sukupuolen mukaan

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 1.1 kohdan d alakohdassa olevaa alaviitettä 6 sekä tämän päätöksen 2 ja 3 artiklaa ja 4 artiklan 1 kohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yleiskuva jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruusta. Täsmentäkää tietojen keruu niiden muuttujien osalta, joita koskevia tietoja ESTAT ei kerää tai joita varten tarvitaan lisäotanta. Taloudelliset tiedot on kerättävä alle 10 työntekijän kalanjalostusyrityksistä ja yrityksistä, joilla kalanjalostus on sivutoimintana, sekä palkattoman työvoiman ja raaka-aineen osalta. Työllisyystiedot, sukupuolen mukaan eriteltynä, on kerättävä kaikenkokoisista yrityksistä.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Segment (Perusjoukon osa) | Jaotteluperuste on palkattujen henkilöiden lukumäärä. Suositellaan seuraavaa jaottelua: yritykset <= 10; yritykset 11–49; yritykset 50–250; yritykset > 250. |
| Type of variables (Muuttujien laji) (E/S) | Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttuja kuuluu eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 perusteella. |
| Variables (Muuttujat) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 mukaista nimeämiskäytäntöä. |
| Data sources (Tietolähteet) | Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta. |
| Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey” (epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3C. |
| Frequency (Toistumistiheys) | Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot kerätään. |
| Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%) | Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on perusjoukko. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%)) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Segment (Perusjoukon osa)

Jaotteluperuste on palkattujen henkilöiden lukumäärä. Suositellaan seuraavaa jaottelua: yritykset <= 10; yritykset 11–49; yritykset 50–250; yritykset > 250.

Type of variables (Muuttujien laji) (E/S)

Jäsenvaltio ilmoittaa luokan, johon muuttuja kuuluu eli ”E” (taloudellinen) tai ”S” (sosiaalinen), unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 perusteella.

Variables (Muuttujat)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 mukaista nimeämiskäytäntöä.

Data sources (Tietolähteet)

Jäsenvaltio ilmoittaa käytetyt tietolähteet (tilit, kyselylomakkeet jne.). Tietolähteet on mainittava selvästi kunkin muuttujan osalta.

Type of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa tiedonkeruujärjestelyn koodin seuraavasti: A – laskenta, B – todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, C – muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuva tutkimus, D – epäsuora tutkimus. Jos muuttujan osalta tietoja ei kerätä suoraan vaan ne estimoidaan, ilmoitetaan ”indirect survey” (epäsuora tutkimus). Tällöin esitetään lisäselvitys tiedonkeruujärjestelystä ja estimointimenetelmästä tämän liitteen tekstikentässä 3C.

Frequency (Toistumistiheys)

Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka usein taloudelliset ja sosiaaliset tiedot kerätään.

Planned sample rate (Suunniteltu otantasuhde) (%)

Suunnitellun otantasuhteen (%) perustana on perusjoukko. Jos tietoja ei joidenkin muuttujien osalta kerätä, sarakkeeseen ”Planned sample rate (%)” (Suunniteltu otantasuhde (%)) merkitään ”N” (ei). Suunniteltua otantasuhdetta voidaan muuttaa koko perusjoukkoa koskevien tietojen ajantasaistamisen perusteella.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 3C

Jalostusteollisuutta koskevien taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruussa käytettävät perusjoukon osat

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa unionin monivuotisen ohjelman III luvun 1.1 kohdan d alakohdassa olevaa alaviitettä 6 sekä tämän päätöksen 2 artiklaa, 4 artiklan 1 ja 5 kohtaa ja 5 artiklan 2 kohtaa. Sen tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 11 nojalla kerättäviä tietoja.

| 1. | Eri tietolähteiden valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tiedonkeruun eri lajien valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Otantakehikon ja otoksen allokointijärjestelmän valinnassa käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Estimointimenettelyjen osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tietojen laadun osalta käytettyjen menetelmien kuvaus |
| --- | --- |

5.

(enintään 1 000 sanaa)

4 JAKSO

OTANTASTRATEGIA KAUPALLISTA KALASTUSTA KOSKEVIA BIOLOGISIA TIETOJA VARTEN

Taulukko 4A

Biologisiin tietoihin liittyvän otantasuunnitelman kuvaus

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - merellä | SCT SD1-5 | alus x matka | | | vuosittain | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - merellä | SCT SD2-5 | alus x matka | | | vuosittain | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - merellä | SCT SD3-5 | alus x matka | | | vuosittain | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - merellä | SCT SD4-5 | alus x matka | | | vuosittain | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - merellä | SCT SD5-5 | alus x matka | | | vuosittain | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - rannassa | SCT LD1-4 | satama x päivä | | | vuosittain | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - rannassa | SCT LD2-4 | satama x päivä | | | vuosittain | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - rannassa | SCT LD3-4 | satama x päivä | | | vuosittain | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Pohjalajit - rannassa | SCT LD4-4 | satama x päivä | | | vuosittain | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Pohjois-Atlantti | NAFO | NAFO | sampling at sea | L3 | alusmatka | | | vuosittain | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Muut alueet | IOTC | FAO 51 + 57 | sampling on shore | T18 | alusmatka | | | vuosittain | 2015-2017 | 157 | 120 | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - merellä

SCT SD1-5

alus x matka

vuosittain

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - merellä

SCT SD2-5

alus x matka

vuosittain

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - merellä

SCT SD3-5

alus x matka

vuosittain

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - merellä

SCT SD4-5

alus x matka

vuosittain

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - merellä

SCT SD5-5

alus x matka

vuosittain

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - rannassa

SCT LD1-4

satama x päivä

vuosittain

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - rannassa

SCT LD2-4

satama x päivä

vuosittain

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - rannassa

SCT LD3-4

satama x päivä

vuosittain

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Pohjalajit - rannassa

SCT LD4-4

satama x päivä

vuosittain

~ 1 000

30

Pohjois-Atlantti

NAFO

NAFO

sampling at sea

L3

alusmatka

vuosittain

2015-2017

71

9

Muut alueet

IOTC

FAO 51 + 57

sampling on shore

T18

alusmatka

vuosittain

2015-2017

157

120

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 3 artiklaa, 4 artiklan 4 kohtaa ja 8 artiklaa sekä muodostaa perustan vastaavuudelle unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa. Tässä taulukossa tarkoitetaan unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti kaikki kalastuksesta riippuvaiset jäsenvaltion otantajärjestelyt. Jäsenvaltio ilmoittaa järjestelyyn sisältyvät ositteet, ensimmäisen asteen otantayksikön lajin sekä ensimmäisen asteen otantayksiköiden lukumäärän, jonka on tarkoitus olla käytettävissä raportointivuoden aikana. Jäsenvaltio ilmoittaa kunkin ositteen osalta suunnittelemansa ensimmäisen asteen otantayksiköiden lukumäärän.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio) | Jos otanta on suoritettu alueellisesti koordinoitavan ohjelman mukaisesti, luetellaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Muussa tapauksessa ilmoitetaan otannasta vastaava jäsenvaltio. Linkit suunniteltuihin alueellisiin ja kansainvälisiin koordinointijärjestelyihin tai kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin (jos käytettävissä) ilmoitetaan kohdassa ”Comments” (Huomautukset). |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue) | Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.) |
| Scheme (Järjestely) | Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn: ”at markets” (markkinoilla), ”at sea” (merellä), niiden yhdistelmä tai ”other” (muu). Käytettäessä ”other” (esim. other [Market stock specific sampling] (muu [markkinoiden varastoon kohdistuva otanta]), se kuvataan tämän liitteen tekstikentässä 4A. |
| Stratum ID code (Ositteen tunniste) | Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Vapaata tekstiä tai koodia voi käyttää, mutta tunnisteen on aina oltava sama kuin tämän liitteen taulukossa 4B mainittu ”ositteen tunniste”. Ositteet, joilta puuttuu peittävyys (eli joille ei ole ennakoitu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärää), on myös eriteltävä, jotta otantasuunnitelman peittävyys voidaan mitata. |
| PSU type (Ensimmäisen asteen otantayksikön laji) | Jäsenvaltio ilmoittaa ensimmäisen asteen otantayksikön kunkin ositteen sisällä. Ensimmäisen asteen otantayksikkö voi olla kalastusmatka, kalastusalus, satama, kalastuspäivä jne. |
| Catch fractions covered (Saalisosat) | Jäsenvaltio ilmoittaa, mistä saalisosista otos poimitaan. Ilmoittakaa ”Catch” (saalis), jos koko saaliista poimitaan otos, ”Landings” (puretut), ”Discards” (poisheitetyt),”Landings+Discards” (puretut+poisheitetyt) jne. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Lajit/kannat, jotka otetaan huomioon saalisosien määrän ja pituuden estimoinnissa) | Jäsenvaltio ilmoittaa, kattaako otantasuunnitelma kaikki lajit vai ainoastaan osan niistä. Ilmoittakaa”all species and stocks” (kaikki lajit ja kannat), ”only stocks in Table!A,!B and!C” (ainoastaan taulukoissa 1A, 1B ja 1C tarkoitetut kannat),”selected species/stocks” (valitut lajit/kannat) ja täsmentäkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset). |
| Seasonality (Temporal strata) (Kaudet (aikajaottelu)) | Jäsenvaltio kuvailee avainsanoin otantajärjestelyn aikajaottelun: ”monthly” (kuukausittain), ”quarterly” (neljännesvuosittain), ”annual” (vuosittain) jne. |
| Reference years (Viitevuodet) | Jäsenvaltio ilmoittaa viitevuodet, joita on käytetty ennakoituja ensimmäisen asteen otantayksikköjä varten otantajärjestelyn toteuttamisvuonna. Jäsenvaltiot käyttävät kolmea viimeisintä vuotta (esim. ”2014–2016”). Erilaisen ajanjakson käytön perusteluksi voi esittää syitä. |
| Average number of PSU during the reference years (Keskimääräinen ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärä viitevuosien aikana) | Jäsenvaltio ilmoittaa ensimmäisen asteen otantayksikköjen kokonaismäärän viitevuosien keskiarvona laskettuna. |
| Planned number of PSUs (Suunniteltu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärä) | Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka monesta ensimmäisen asteen otantayksiköstä otos on tarkoitus poimia. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio)

Jos otanta on suoritettu alueellisesti koordinoitavan ohjelman mukaisesti, luetellaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Muussa tapauksessa ilmoitetaan otannasta vastaava jäsenvaltio. Linkit suunniteltuihin alueellisiin ja kansainvälisiin koordinointijärjestelyihin tai kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin (jos käytettävissä) ilmoitetaan kohdassa ”Comments” (Huomautukset).

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”all regions” (kaikki alueet).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue)

Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.)

Scheme (Järjestely)

Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn: ”at markets” (markkinoilla), ”at sea” (merellä), niiden yhdistelmä tai ”other” (muu). Käytettäessä ”other” (esim. other [Market stock specific sampling] (muu [markkinoiden varastoon kohdistuva otanta]), se kuvataan tämän liitteen tekstikentässä 4A.

Stratum ID code (Ositteen tunniste)

Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Vapaata tekstiä tai koodia voi käyttää, mutta tunnisteen on aina oltava sama kuin tämän liitteen taulukossa 4B mainittu ”ositteen tunniste”. Ositteet, joilta puuttuu peittävyys (eli joille ei ole ennakoitu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärää), on myös eriteltävä, jotta otantasuunnitelman peittävyys voidaan mitata.

PSU type (Ensimmäisen asteen otantayksikön laji)

Jäsenvaltio ilmoittaa ensimmäisen asteen otantayksikön kunkin ositteen sisällä. Ensimmäisen asteen otantayksikkö voi olla kalastusmatka, kalastusalus, satama, kalastuspäivä jne.

Catch fractions covered (Saalisosat)

Jäsenvaltio ilmoittaa, mistä saalisosista otos poimitaan. Ilmoittakaa ”Catch” (saalis), jos koko saaliista poimitaan otos, ”Landings” (puretut), ”Discards” (poisheitetyt),”Landings+Discards” (puretut+poisheitetyt) jne.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Lajit/kannat, jotka otetaan huomioon saalisosien määrän ja pituuden estimoinnissa)

Jäsenvaltio ilmoittaa, kattaako otantasuunnitelma kaikki lajit vai ainoastaan osan niistä. Ilmoittakaa”all species and stocks” (kaikki lajit ja kannat), ”only stocks in Table!A,!B and!C” (ainoastaan taulukoissa 1A, 1B ja 1C tarkoitetut kannat),”selected species/stocks” (valitut lajit/kannat) ja täsmentäkää kohdassa ”Comments” (Huomautukset).

Seasonality (Temporal strata) (Kaudet (aikajaottelu))

Jäsenvaltio kuvailee avainsanoin otantajärjestelyn aikajaottelun: ”monthly” (kuukausittain), ”quarterly” (neljännesvuosittain), ”annual” (vuosittain) jne.

Reference years (Viitevuodet)

Jäsenvaltio ilmoittaa viitevuodet, joita on käytetty ennakoituja ensimmäisen asteen otantayksikköjä varten otantajärjestelyn toteuttamisvuonna. Jäsenvaltiot käyttävät kolmea viimeisintä vuotta (esim. ”2014–2016”). Erilaisen ajanjakson käytön perusteluksi voi esittää syitä.

Average number of PSU during the reference years (Keskimääräinen ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärä viitevuosien aikana)

Jäsenvaltio ilmoittaa ensimmäisen asteen otantayksikköjen kokonaismäärän viitevuosien keskiarvona laskettuna.

Planned number of PSUs (Suunniteltu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärä)

Jäsenvaltio ilmoittaa, kuinka monesta ensimmäisen asteen otantayksiköstä otos on tarkoitus poimia.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Tekstikenttä 4A

Biologisiin tietoihin liittyvän otantasuunnitelman kuvaus

Yleinen huomautus: Tämä kenttä vastaa tämän päätöksen 3 artiklaa, 4 artiklan 4 kohtaa ja 8 artiklaa sekä muodostaa perustan vastaavuudelle unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa. Tässä kentässä tarkoitetaan unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja.

| Otantasuunnitelman kuvaus tämän päätöksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti

  (enintään 900 sanaa aluetta kohden) |
| --- |

Otantasuunnitelman kuvaus tämän päätöksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti

(enintään 900 sanaa aluetta kohden)

Taulukko 4B

Biologisiin tietoihin liittyvän otantakehikon kuvaus

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | Pohjanmeren avoveden kalastustroolarit | Alusluettelo, 120 DTS; > 18 m | arvonta satunnaistetusta luettelosta | |
| GBR | SCT SD2-5 | Pohjanmeren avoveden katkaraputroolarit | Alusluettelo, 60 DTS; äyriäisiä ja nilviäisiä pyytävät alukset | arvonta satunnaistetusta luettelosta | |
| GBR | SCT SD3-5 | Pohjanmeren rannikkotroolarit | Alusluettelo, 250 DTS; < 18 m; kotisatama Pohjanmeren rannikolla | arvonta satunnaistetusta luettelosta | |
| GBR | SCT SD4-5 | Länsirannikon avovesitroolarit | Alusluettelo, 15 DTS; > 18 m; kotisatama länsirannikolla | arvonta satunnaistetusta luettelosta | |
| GBR | SCT SD5-5 | Länsirannikon rannikkotroolarit | Alusluettelo, 2 500 DTS; < 18 m; kotisatama länsirannikolla | arvonta satunnaistetusta luettelosta | |
| GBR | SCT LD1-4 | Koillisosan pääsatama | 1 satama toiminnassa ~ 345 päivää | satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein | |
| GBR | SCT LD2-4 | Koillisosan pienet satamat | 25 satamaa toiminnassa yli 280 päivää | satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein | |
| GBR | SCT LD3-4 | Länsiosan satamat | 10 satamaa toiminnassa yli ~ 300 päivää | satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein | |
| GBR | SCT LD4-4 | Saarisatamat | 4 satamaa toiminnassa yli ~ 250 päivää | satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | NAFO:n vesillä toimivat troolarit | alukset, joilla on NAFO:n vesillä kalastamiseen oikeuttava lisenssi | arvonta alusluettelosta (ilman korvaamisia) | |
| ESP | T18 | Trooppista tonnikalaa IOTC:n vesillä pyytävät kurenuotta-alukset | Intian valtamerellä kalastavat ja Victorian satamaan (Seychellit) purkavat kurenuotta-alukset | arvonta Victorian satamaan (Seychellit) purkavista kurenuotta-aluksista | trooppista tonnikalaa Intian valtamerellä kalastavien kurenuotta-alusten laivasto purkaa saaliinsa Victorian, Mahén, Mombasan ja Antisaranan satamissa, mutta pitkien etäisyyksien vuoksi otanta voidaan suorittaa ainoastaan Victorian satamassa (jossa suurin osa laivastojen tekemistä purkamisista tapahtuu) |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

Pohjanmeren avoveden kalastustroolarit

Alusluettelo, 120 DTS; > 18 m

arvonta satunnaistetusta luettelosta

GBR

SCT SD2-5

Pohjanmeren avoveden katkaraputroolarit

Alusluettelo, 60 DTS; äyriäisiä ja nilviäisiä pyytävät alukset

arvonta satunnaistetusta luettelosta

GBR

SCT SD3-5

Pohjanmeren rannikkotroolarit

Alusluettelo, 250 DTS; < 18 m; kotisatama Pohjanmeren rannikolla

arvonta satunnaistetusta luettelosta

GBR

SCT SD4-5

Länsirannikon avovesitroolarit

Alusluettelo, 15 DTS; > 18 m; kotisatama länsirannikolla

arvonta satunnaistetusta luettelosta

GBR

SCT SD5-5

Länsirannikon rannikkotroolarit

Alusluettelo, 2 500 DTS; < 18 m; kotisatama länsirannikolla

arvonta satunnaistetusta luettelosta

GBR

SCT LD1-4

Koillisosan pääsatama

1 satama toiminnassa ~ 345 päivää

satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein

GBR

SCT LD2-4

Koillisosan pienet satamat

25 satamaa toiminnassa yli 280 päivää

satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein

GBR

SCT LD3-4

Länsiosan satamat

10 satamaa toiminnassa yli ~ 300 päivää

satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein

GBR

SCT LD4-4

Saarisatamat

4 satamaa toiminnassa yli ~ 250 päivää

satunnainen viikonpäivä yhden viikon välein

ESP

L3

NAFO:n vesillä toimivat troolarit

alukset, joilla on NAFO:n vesillä kalastamiseen oikeuttava lisenssi

arvonta alusluettelosta (ilman korvaamisia)

ESP

T18

Trooppista tonnikalaa IOTC:n vesillä pyytävät kurenuotta-alukset

Intian valtamerellä kalastavat ja Victorian satamaan (Seychellit) purkavat kurenuotta-alukset

arvonta Victorian satamaan (Seychellit) purkavista kurenuotta-aluksista

trooppista tonnikalaa Intian valtamerellä kalastavien kurenuotta-alusten laivasto purkaa saaliinsa Victorian, Mahén, Mombasan ja Antisaranan satamissa, mutta pitkien etäisyyksien vuoksi otanta voidaan suorittaa ainoastaan Victorian satamassa (jossa suurin osa laivastojen tekemistä purkamisista tapahtuu)

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 3 artiklaa, 4 artiklan 4 kohtaa ja 8 artiklaa sekä muodostaa perustan vastaavuudelle unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa. Tässä taulukossa tarkoitetaan unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti tarkempia tietoja kuhunkin järjestelyyn sisältyvistä ositteista ja otantakehikoista.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Stratum ID code (Ositteen tunniste) | Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Vapaata tekstiä tai koodia voi käyttää, mutta tunnisteen on aina oltava sama kuin tämän liitteen taulukossa 4A mainittu ”ositteen tunniste”. Ositteet, joilta puuttuu peittävyys (eli joille ei ole ennakoitu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärää), on myös eriteltävä, jotta otantasuunnitelman peittävyys voidaan mitata. |
| Stratum (Ositteet) | Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen (vapaa teksti) otannan ositteista (esim. troolarit GSA 22 -alueella, länsirannikon kurenuotta-alukset, luoteisen alueen satama jne.). |
| Sampling frame description (Otantakehikon kuvaus) | Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen (vapaa teksti) kuhunkin ositteeseen liittyvästä otantakehikosta (esim. luettelo GSA 22 -alueella olevista aluksista, luettelo kurenuotta-aluksista länsirannikolla, luettelo luoteisen alueen satamista). |
| Method of PSU selection (Ensimmäisen asteen otantayksikön valintamenetelmä) | Jäsenvaltio ilmoittaa menetelmän (menetelmät) (vapaa teksti), jo(i)lla ensimmäisen asteen otantayksikkö valitaan. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Stratum ID code (Ositteen tunniste)

Jäsenvaltio ilmoittaa ainutkertaisen tunnisteen kullekin ositteelle järjestelyn sisällä. Vapaata tekstiä tai koodia voi käyttää, mutta tunnisteen on aina oltava sama kuin tämän liitteen taulukossa 4A mainittu ”ositteen tunniste”. Ositteet, joilta puuttuu peittävyys (eli joille ei ole ennakoitu ensimmäisen asteen otantayksikköjen lukumäärää), on myös eriteltävä, jotta otantasuunnitelman peittävyys voidaan mitata.

Stratum (Ositteet)

Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen (vapaa teksti) otannan ositteista (esim. troolarit GSA 22 -alueella, länsirannikon kurenuotta-alukset, luoteisen alueen satama jne.).

Sampling frame description (Otantakehikon kuvaus)

Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen (vapaa teksti) kuhunkin ositteeseen liittyvästä otantakehikosta (esim. luettelo GSA 22 -alueella olevista aluksista, luettelo kurenuotta-aluksista länsirannikolla, luettelo luoteisen alueen satamista).

Method of PSU selection (Ensimmäisen asteen otantayksikön valintamenetelmä)

Jäsenvaltio ilmoittaa menetelmän (menetelmät) (vapaa teksti), jo(i)lla ensimmäisen asteen otantayksikkö valitaan.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 4C

Kalastustiedot jäsenvaltioittain

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Fleet segment/Metier | Targeted species/species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Itämeri | | ICES-alueet III b-d | | pohja-troolarit | sekakalastus pohjatroolilla | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Itämeri | | ICES-alueet III b-d | | pohja-nuotta-alukset | siikalajit sekaisin | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Itämeri | | ICES-alueet III b-d | | pelaginen kalastus | makrilli | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | | ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV and VIId | | OTB_CRU_16-22 | katkaravut | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Pohjois-Atlantti | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | pohjalajit ja syvänmeren lajit sekaisin (grönlannin-pallas) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Pohjois-Atlantti | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_>=220_ 0_0 | pohjalajit ja syvänmeren lajit sekaisin (rauskut) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Pohjois-Atlantti | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU_40-59_0_0 | äyriäiset (pohjan-katkarapu) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Pohjois-Atlantti | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF_130-135_0_0 | pohjalajit (limapäät) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Tiedot luottamuksellisia (vain yksi alus) |
| ESP | Muut alueet | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_0_0_0 (TROP) | trooppiset tonnikalat (isosilmä-tonnikala, boniitti, keltaevä-tonnikala) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | on käytetty eri viitejaksoa (2015-2016), koska vuoden 2017 aikana useimmat alukset siirtyivät muille alueille merirosvouksen vuoksi |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Fleet segment/Metier

Targeted species/species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Itämeri

ICES-alueet III b-d

pohja-troolarit

sekakalastus pohjatroolilla

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Itämeri

ICES-alueet III b-d

pohja-nuotta-alukset

siikalajit sekaisin

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Itämeri

ICES-alueet III b-d

pelaginen kalastus

makrilli

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV and VIId

OTB_CRU_16-22

katkaravut

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Pohjois-Atlantti

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

pohjalajit ja syvänmeren lajit sekaisin (grönlannin-pallas)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Pohjois-Atlantti

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_>=220_ 0_0

pohjalajit ja syvänmeren lajit sekaisin (rauskut)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Pohjois-Atlantti

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU_40-59_0_0

äyriäiset (pohjan-katkarapu)

2

2

12

25

25

0

GBR

Pohjois-Atlantti

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF_130-135_0_0

pohjalajit (limapäät)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Tiedot luottamuksellisia (vain yksi alus)

ESP

Muut alueet

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_0_0_0 (TROP)

trooppiset tonnikalat (isosilmä-tonnikala, boniitti, keltaevä-tonnikala)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

on käytetty eri viitejaksoa (2015-2016), koska vuoden 2017 aikana useimmat alukset siirtyivät muille alueille merirosvouksen vuoksi

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 4 artiklan 4 kohtaa sekä muodostaa perustan vastaavuudelle unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohdan kanssa. Tässä taulukossa tarkoitetaan unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yhteenveto kansallisen laivaston koosta ja toiminnasta.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue) | Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.) |
| Reference years (Viitevuodet) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), johon (joihin) kalastusta koskeva kuvaus tosiasiallisesti viittaa (esim. 2014–2016). Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla. |
| Fleet Segment/metier (Laivastonosa/kalastusmuoto) | Tiedot ilmoitetaan kalastusmuodottain (6 tasolla), jotka määritellään unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 2 tai laivastonosittain, jotka määritellään unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 5B. |
| TARGETed species/species assemblage (Kohdelaji/-lajiryhmä) | Jäsenvaltio ilmoittaa kohdelajiryhmän: ”demersal species”(pohjalajit),”small pelagic fish” (pienet pelagiset lajit) jne. unionin monivuotisen ohjelman taulukon 2 mukaisesti. |
| Average numeber of vessels (Keskimääräinen alusten määrä) | Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen alusten määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. |
| Average number of fishing trips (Keskimääräinen kalastusmatkojen määrä) | Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen kalastusmatkojen määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. |
| Average number of fishing days (Keskimääräinen kalastuspäivien määrä) | Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen kalastuspäivien määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. |
| Average landings (tons) (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä) (tonnia) | Jäsenvaltio ilmoittaa kaikkien purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. Tämän sarakkeen tiedot saadaan laskemalla yhteen tämän taulukon kaksi muuta saraketta: ”Average landings (tons) in national ports” (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) kansallisissa satamissa) ja ”Average landings (tons) in foreign ports” (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) ulkomaan satamissa). |
| Average landings (tons) in national ports (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) kansallisissa satamissa) | Jäsenvaltio ilmoittaa purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. |
| Average landings (tons) in foreign ports (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) ulkomaan satamissa) | Jäsenvaltio ilmoittaa ulkomailla purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. Jos purettuja saaliita ei ole, merkitkää ”0”. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue)

Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.)

Reference years (Viitevuodet)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), johon (joihin) kalastusta koskeva kuvaus tosiasiallisesti viittaa (esim. 2014–2016). Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla.

Fleet Segment/metier (Laivastonosa/kalastusmuoto)

Tiedot ilmoitetaan kalastusmuodottain (6 tasolla), jotka määritellään unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 2 tai laivastonosittain, jotka määritellään unionin monivuotisen ohjelman taulukossa 5B.

TARGETed species/species assemblage (Kohdelaji/-lajiryhmä)

Jäsenvaltio ilmoittaa kohdelajiryhmän: ”demersal species”(pohjalajit),”small pelagic fish” (pienet pelagiset lajit) jne. unionin monivuotisen ohjelman taulukon 2 mukaisesti.

Average numeber of vessels (Keskimääräinen alusten määrä)

Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen alusten määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina.

Average number of fishing trips (Keskimääräinen kalastusmatkojen määrä)

Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen kalastusmatkojen määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina.

Average number of fishing days (Keskimääräinen kalastuspäivien määrä)

Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen kalastuspäivien määrän laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina.

Average landings (tons) (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä) (tonnia)

Jäsenvaltio ilmoittaa kaikkien purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. Tämän sarakkeen tiedot saadaan laskemalla yhteen tämän taulukon kaksi muuta saraketta: ”Average landings (tons) in national ports” (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) kansallisissa satamissa) ja ”Average landings (tons) in foreign ports” (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) ulkomaan satamissa).

Average landings (tons) in national ports (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) kansallisissa satamissa)

Jäsenvaltio ilmoittaa purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina.

Average landings (tons) in foreign ports (Keskimääräinen purettujen saaliiden määrä (tonnia) ulkomaan satamissa)

Jäsenvaltio ilmoittaa ulkomailla purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa laivastonosittain/kalastusmuodottain viitevuosina. Jos purettuja saaliita ei ole, merkitkää ”0”.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 4D

Purkamispaikat

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Region | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | ryhmä 1 | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | ryhmä n | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Region

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

ryhmä 1

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

ryhmä n

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

GBR

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES-(suur)alueet I, II, IIIa, IV ja VIId

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 4 artiklan 4 kohtaa sekä muodostaa perustan vastaavuudelle unionin monivuotisen ohjelman III luvun 2 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohdan kanssa. Tässä taulukossa tarkoitetaan unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti yhteenveto purkamisiin liittyvistä seikoista.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue) | Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.) |
| Reference years (Viitevuodet) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), johon purkamispaikkoja koskeva kuvaus tosiasiallisesti viittaa (esim. 2014–2016). Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla. |
| Landing locations (Purkamispaikat) | Jäsenvaltio kuvaa (vapaa teksti) purkamispaikkojen ryhmittelyt (esim. suuret satamat, pienet satamat, satamat, paikalliset satamat jne.), jos käytettävissä. |
| Average number of locations (Keskimääräinen purkamispaikkojen määrä) | Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen purkamispaikkojen määrän ryhmittelyn mukaan eriteltynä viitevuosina, jos käytettävissä. |
| Average number of registered landings (Keskimääräinen rekisteröityjen purkamisten määrä) | Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen toteutuneiden rekisteröityjen purkamistoimien määrän ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan) viitevuosina. Koska edellisten kenttien täyttäminen on vapaavalintaista, tässä kentässä voidaan ilmoittaa kaikkien jäsenvaltiossa toteutuneiden purkamistoimien keskimääräinen määrä. |
| Average landed tonnage (Keskimääräinen purettu määrä) (tonnia) | Jäsenvaltio ilmoittaa kaikkien purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina. Tiedot ilmoitetaan purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan). Tämän sarakkeen tiedot ilmoitetaan laskemalla yhteen tämän taulukon kaksi muuta saraketta:”Average landed tonnage of national fleet” (Kansallisen laivaston keskimääräinen purettu määrä (tonnia)) ja ”Average landed tonnage of foreign fleet” (Ulkomaisen laivaston keskimääräinen purettu määrä (tonnia)). |
| Average landed tonnage of national fleet (Kansallisen laivaston keskimääräinen purettu määrä) (tonnia) | Jäsenvaltio ilmoittaa jäsenvaltion alusten puretun saaliin kokonaismäärän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (Ulkomaan laivaston keskimääräinen purettu määrä) (tonnia) | Jäsenvaltio ilmoittaa ulkomaisten alusten puretun saaliin kokonaismäärän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan). Jos purettuja saaliita ei ole, merkitkää ”0”. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

Sub-area/Fishing ground (Suuralue/kalastusalue)

Jäsenvaltio ilmoittaa kalastusalueen (esim. ICES-alue, GFCM-GSA, NAFO-alue jne.)

Reference years (Viitevuodet)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), johon purkamispaikkoja koskeva kuvaus tosiasiallisesti viittaa (esim. 2014–2016). Jäsenvaltiot valitsevat kolme viimeisintä vuotta, joiden osalta tiedot ovat saatavilla.

Landing locations (Purkamispaikat)

Jäsenvaltio kuvaa (vapaa teksti) purkamispaikkojen ryhmittelyt (esim. suuret satamat, pienet satamat, satamat, paikalliset satamat jne.), jos käytettävissä.

Average number of locations (Keskimääräinen purkamispaikkojen määrä)

Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen purkamispaikkojen määrän ryhmittelyn mukaan eriteltynä viitevuosina, jos käytettävissä.

Average number of registered landings (Keskimääräinen rekisteröityjen purkamisten määrä)

Jäsenvaltio ilmoittaa keskimääräisen toteutuneiden rekisteröityjen purkamistoimien määrän ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan) viitevuosina. Koska edellisten kenttien täyttäminen on vapaavalintaista, tässä kentässä voidaan ilmoittaa kaikkien jäsenvaltiossa toteutuneiden purkamistoimien keskimääräinen määrä.

Average landed tonnage (Keskimääräinen purettu määrä) (tonnia)

Jäsenvaltio ilmoittaa kaikkien purettujen saaliiden määrän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina. Tiedot ilmoitetaan purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan). Tämän sarakkeen tiedot ilmoitetaan laskemalla yhteen tämän taulukon kaksi muuta saraketta:”Average landed tonnage of national fleet” (Kansallisen laivaston keskimääräinen purettu määrä (tonnia)) ja ”Average landed tonnage of foreign fleet” (Ulkomaisen laivaston keskimääräinen purettu määrä (tonnia)).

Average landed tonnage of national fleet (Kansallisen laivaston keskimääräinen purettu määrä) (tonnia)

Jäsenvaltio ilmoittaa jäsenvaltion alusten puretun saaliin kokonaismäärän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan).

Average landed tonnage of foreign fleet (Ulkomaan laivaston keskimääräinen purettu määrä) (tonnia)

Jäsenvaltio ilmoittaa ulkomaisten alusten puretun saaliin kokonaismäärän keskiarvon tonneina elopainoa viitevuosina purkamispaikkojen ryhmittelyn mukaan eriteltynä (jos sovelletaan). Jos purettuja saaliita ei ole, merkitkää ”0”.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

5 JAKSO

TIETOJEN LAATU

Taulukko 5A

Biologisiin tietoihin liittyvä laadunvarmistuskehys

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| | Otantasuunnitelma | Otannan toteutus | Tietojen tallennus | Tietojen varastointi | Tietojen käsittely | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO | Name of sampling scheme | Sampling frame | Is the sampling design documented? | Where can documentation on sampling design be found? | Are non-responses and refusals recorded? | Are quality checks to validate detailed data documented? | Where can documentation on quality checks for data capture be found? | In which national database are data stored? | In which international database(s) are data stored? | Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? | Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? | Are the editing and imputation methods documented? | Where can documentation on editing and imputation be found? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa | ICES | otanta merellä | pohjatroolarit | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Itämeri | ICES | otanta rannassa | puretut turskasaaliit | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa/Itämeri | ICES | virkistyskalastus-tutkimus | | | | Y | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

Otantasuunnitelma

Otannan toteutus

Tietojen tallennus

Tietojen varastointi

Tietojen käsittely

MS

MS participating in sampling

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO

Name of sampling scheme

Sampling frame

Is the sampling design documented?

Where can documentation on sampling design be found?

Are non-responses and refusals recorded?

Are quality checks to validate detailed data documented?

Where can documentation on quality checks for data capture be found?

In which national database are data stored?

In which international database(s) are data stored?

Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented?

Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found?

Are the editing and imputation methods documented?

Where can documentation on editing and imputation be found?

Comments

SWE

SWE

2017

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa

ICES

otanta merellä

pohjatroolarit

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Itämeri

ICES

otanta rannassa

puretut turskasaaliit

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa/Itämeri

ICES

virkistyskalastus-tutkimus

Y

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdan a alakohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 1A, 1B ja 1C nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti, onko tiedonkeruuprosessista (suunnittelu, otannan toteutus, tietojen tallennus, tietojen varastointi ja tietojen käsittely) olemassa dokumentaatiota, ja ilmoittakaa, missä kyseinen dokumentaatio on käytettävissä. Otantajärjestelyjen ja -ositteiden nimien on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 4A ja 4B.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio) | Jos otantajärjestely toteutetaan alueellisesti/kahdenvälisesti/monenvälisesti koordinoitavan ohjelman puitteissa, ilmoitetaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Jos otantajärjestely toteutetaan yksipuolisesti, ilmoitetaan asianomainen jäsenvaltio. |
| Sampling year/period (Otantavuosi/-jakso) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden tai -jakson. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa”all regions” (kaikki alueet). |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Name of sampling scheme (Otantajärjestelyn nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn nimen. Otantajärjestelyjen nimien on oltava samoja kuin tämän liitteen taulukoissa 4A ja 4B, taulukossa 1D (”tutkimuksen laji”) ja taulukossa 1E (”laji” * ”menetelmä”) käytetyt nimet. |
| Sampling frame (Otantakehikko) | Jäsenvaltio esittää otantakehikon. Otantakehikkojen nimien on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 4A ja 4B käytetyt nimet. |
| Onko otantasuunnitelma dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla. |
| Missä otantasuunnitelmaa koskeva dokumentaatio on käytettävissä? | Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Onko vastaamatta jättämiset ja kieltäytymiset kirjattu ylös? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla. |
| Onko yksityiskohtaisten tietojen validoimiseksi tehdyt laatutarkastukset dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla. |
| Missä tietojen tallennukseen liittyviä laatutarkastuksia koskeva dokumentaatio on käytettävissä? | Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Mihin kansalliseen tietokantaan tiedot on tallennettu? | Jäsenvaltio ilmoittaa kansallisen tietokannan nimen, jos sovelletaan. Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Mihin kansainväliseen tietokantaan (kansainvälisiin tietokantoihin) tiedot on tallennettu? | Jäsenvaltio ilmoittaa kansainvälisten tietokantojen nimen, jos sovelletaan. Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Onko menettelyt tietojen tarkkuuden (harhan ja täsmällisyyden) arvioimiseksi dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Huomautuksia”, milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla. |
| Missä tietojen tarkkuuden arviointimenettelyjä koskeva dokumentaatio on käytettävissä? | Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Onko tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmät dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Huomautuksia”, milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla. |
| Missä tietojen muokkausta ja puuttuvien tietojen korvaamista koskeva dokumentaatio on käytettävissä? | Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset. Ilmoittakaa tässä kentässä, milloin dokumentaatio on käytettävissä (jollei se vielä ole). |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

MS participating in sampling (Otantaan osallistuva jäsenvaltio)

Jos otantajärjestely toteutetaan alueellisesti/kahdenvälisesti/monenvälisesti koordinoitavan ohjelman puitteissa, ilmoitetaan kaikki osallistuvat jäsenvaltiot. Jos otantajärjestely toteutetaan yksipuolisesti, ilmoitetaan asianomainen jäsenvaltio.

Sampling year/period (Otantavuosi/-jakso)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden tai -jakson.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa”all regions” (kaikki alueet).

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Name of sampling scheme (Otantajärjestelyn nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyn nimen. Otantajärjestelyjen nimien on oltava samoja kuin tämän liitteen taulukoissa 4A ja 4B, taulukossa 1D (”tutkimuksen laji”) ja taulukossa 1E (”laji” * ”menetelmä”) käytetyt nimet.

Sampling frame (Otantakehikko)

Jäsenvaltio esittää otantakehikon. Otantakehikkojen nimien on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 4A ja 4B käytetyt nimet.

Onko otantasuunnitelma dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla.

Missä otantasuunnitelmaa koskeva dokumentaatio on käytettävissä?

Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Onko vastaamatta jättämiset ja kieltäytymiset kirjattu ylös?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla.

Onko yksityiskohtaisten tietojen validoimiseksi tehdyt laatutarkastukset dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset), milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla.

Missä tietojen tallennukseen liittyviä laatutarkastuksia koskeva dokumentaatio on käytettävissä?

Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Mihin kansalliseen tietokantaan tiedot on tallennettu?

Jäsenvaltio ilmoittaa kansallisen tietokannan nimen, jos sovelletaan. Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Mihin kansainväliseen tietokantaan (kansainvälisiin tietokantoihin) tiedot on tallennettu?

Jäsenvaltio ilmoittaa kansainvälisten tietokantojen nimen, jos sovelletaan. Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Onko menettelyt tietojen tarkkuuden (harhan ja täsmällisyyden) arvioimiseksi dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Huomautuksia”, milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla.

Missä tietojen tarkkuuden arviointimenettelyjä koskeva dokumentaatio on käytettävissä?

Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Onko tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmät dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei). Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Huomautuksia”, milloin (vuosi) dokumentaatio on saatavilla.

Missä tietojen muokkausta ja puuttuvien tietojen korvaamista koskeva dokumentaatio on käytettävissä?

Jäsenvaltio antaa linkin verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset. Ilmoittakaa tässä kentässä, milloin dokumentaatio on käytettävissä (jollei se vielä ole).

Taulukko 5B

Sosioekonomisiin tietoihin liittyvä laadunvarmistuskehys

| |
| --- |
| | Institutionaalinen ympäristö |
| P3 Puolueettomuus ja objektiivisuus | P4 Luottamuksellisuus |
| MS | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO/NSB | Name of data collection scheme | Name of data sources | Statistically sound sources and methods | Error checking | Are procedures for confidential data handling in place and documented? | Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? | Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institutionaalinen ympäristö

P3 Puolueettomuus ja objektiivisuus

P4 Luottamuksellisuus

MS

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO/NSB

Name of data collection scheme

Name of data sources

Statistically sound sources and methods

Error checking

Are procedures for confidential data handling in place and documented?

Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented?

Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented?

| |
| --- |
| Tilastoprosessit |
| P5 Luotettavat menetelmät | P6 Soveltuvat tilastointimenettelyt | P7 Vastaajiin ei kohdistu liian suuri rasite | P8 Kustannus-tehokkuus |
| Is sound methodology documented? | Does it follow international standards, guidelines and best practices? | Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? | Is there consistency between administrative and other statistical data? | Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? | Are data collection, entry and coding checked? | Are editing and imputation methods used and checked? | Are revisions documented and available? | Is duplication of data collection avoided? | Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Tilastoprosessit

P5 Luotettavat menetelmät

P6 Soveltuvat tilastointimenettelyt

P7 Vastaajiin ei kohdistu liian suuri rasite

P8 Kustannus-tehokkuus

Is sound methodology documented?

Does it follow international standards, guidelines and best practices?

Are methodologies consistent at MS, regional and EU level?

Is there consistency between administrative and other statistical data?

Are there agreements for access and quality of administrative data between partners?

Are data collection, entry and coding checked?

Are editing and imputation methods used and checked?

Are revisions documented and available?

Is duplication of data collection avoided?

Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist?

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Tilastolliset tuotokset | Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| P9 Tarkoituksenmukaisuus | P10 Tarkkuus ja luotettavuus | P11 Oikeaaikaisuus ja täsmällisyys | P12 Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus | P13 Saatavuus ja selkeys | Comments |
| Are end-users listed and updated? | Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? | Are errors measured and documented ? | Are procedures in place to ensure timely execution? | Are procedures in place to monitor internal coherence? | Are statistics comparable over time? | Are methodological documents publicly available? | Are data stored in databases? | Where can documentation be found? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Työohjelma

Tilastolliset tuotokset

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

P9 Tarkoituksenmukaisuus

P10 Tarkkuus ja luotettavuus

P11 Oikeaaikaisuus ja täsmällisyys

P12 Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus

P13 Saatavuus ja selkeys

Comments

Are end-users listed and updated?

Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated?

Are errors measured and documented ?

Are procedures in place to ensure timely execution?

Are procedures in place to monitor internal coherence?

Are statistics comparable over time?

Are methodological documents publicly available?

Are data stored in databases?

Where can documentation be found?

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohtaa. Tämän taulukon tarkoituksena on täsmentää unionin monivuotisen ohjelman taulukoiden 5A, 6 ja 7 nojalla kerättäviä tietoja. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti, onko tiedonkeruuprosessista olemassa dokumentaatiota, ja ilmoittakaa, missä kyseinen dokumentaatio on käytettävissä.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Sampling year/period (Otantavuosi/-jakso) | Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden tai -jakson. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO), (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  esim. sosioekonomisia tilastoja käsittelevät virastot, laitokset
  Jos kyseisiä organisaatioita (RFMO, RFO, IO tai NSB) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Name of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestelyn nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyjen nimet. Niiden on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 3A, 3B ja 3C käytetyt nimet. |
| Name of data sources (Tietolähteiden nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa tietolähteiden nimet. Niiden on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 3A, 3B ja 3C käytetyt nimet. |
| Statistically sound sources and methods (Tilastollisesti luotettavat lähteet ja menetelmät) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tilastollisesti luotettavia lähteitä ja menetelmiä käytössä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Error checking (Virhetarkistus) | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, korjataanko julkaistuissa tiedoissa havaitut virheet mahdollisimman pian ja julkaistaanko ne. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevat menettelyt käytössä ja onko ne dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko luottamuksellisten tietojen suojaamista, käsittelemistä ja vähentämistä koskevat menettelyt käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko tiedonkeruupuitteita soveltavien kumppanien välisen salassapitosuojan takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko tiedonkeruupuitteita soveltavien kumppanien välisen salassapitosuojan takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko salassapitosuojan ulkopuolisten käyttäjien osalta takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko salassapitosuojan ulkopuolisten käyttäjien osalta takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko luotettavat menetelmät dokumentoitu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko luotettavat menetelmät dokumentoitu. Jos ”Y” (kyllä), esittäkää viitteet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Vastaavatko ne kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, vastaavatko luotettavat menetelmät kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä. Jos ”Y” (kyllä), esittäkää viitteet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko menetelmät yhdenmukaisia jäsenvaltion, alueen ja EU:n tasolla? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt, joilla varmistetaan standardien käsitteiden, määritelmien ja luokittelujen olevan yhdenmukaisia jäsenvaltion, alueen ja EU:n tasolla. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautuksia) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko hallinnolliset ja muut tilastotiedot yhdenmukaisia? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt, joilla varmistetaan määritelmien ja käsitteiden olevan yhdenmukaisia hallinnollisten ja muiden tilastotietojen välillä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko kumppaneiden välillä hallinnollisten tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyviä sopimuksia? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko olemassa sopimuksia, joilla varmistetaan hallinnollisten tietojen saatavuus ja laatu kumppaneiden välillä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko tietojen keruu, tallennus ja koodaus tarkastettu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, seurataanko tiedonkeruuta, -tallennusta ja -koodausta ja korjataanko niitä tarvittaessa. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Käytetäänkö tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmiä ja tarkistetaanko niitä? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, käytetäänkö tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmiä ja arvioidaanko, tarkistetaanko tai päivitetäänkö niitä tarvittaessa säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko tarkistukset dokumentoitu ja ovatko ne käytettävissä? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tarkistukset dokumentoitu ja ovatko ne käytettävissä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Vältetäänkö päällekkäinen tietojen keruu? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, käytetäänkö mahdollisuuksien mukaan hallinnollisia lähteitä tietojen keruuseen liittyvien päällekkäisyyksien välttämiseksi ja vastaajiin kohdistuvan rasitteen vähentämiseksi. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko tietojen tallennusta, koodausta ja validointia varten olemassa automaattinen tekniikka? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko olemassa menettelyt ja välineet automaattisen tekniikan käyttöönottamiseksi tietojen tallennusta, koodausta ja validointia varten. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko loppukäyttäjistä laadittu luettelo ja päivitetäänkö sitä? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko saatavilla luettelo keskeisistä loppukäyttäjistä ja heidän tietojenkäytöstään, mukaan luettuna luettelo vastaamattomista tiedontarpeista, ja päivitetäänkö sitä säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Arvioidaanko ja validoidaanko lähteet, välitulokset ja tuotokset säännöllisesti? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, arvioidaanko ja validoidaanko tietolähteet, välitulokset ja tilastolliset tuotokset säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Mitataanko virheet ja dokumentoidaanko ne? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, mitataanko otantavirheet ja muut virheet ja dokumentoidaanko ne järjestelmällisesti eurooppalaisten standardien mukaisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko käytössä menettelyt oikea-aikaisen toteutuksen varmistamiseksi? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt tehtävien etenemisen seuraamiseksi ja niiden oikea-aikaisen toteutuksen varmistamiseksi. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Onko käytössä menettelyt sisäisen yhtenäisyyden seuraamiseksi? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko kehitetty menettelyt sisäisen yhtenäisyyden seuraamiseksi, käytetäänkö niitä järjestelmällisesti ja selitetäänkö poikkeavuudet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko tilastot keskenään vertailukelpoisia pidemmällä ajalla? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko tilastot vertailukelpoisia kohtuullisen ajan kuluessa, selitetäänkö aikasarjoissa esiintyvät aukot ja onko käytettävissä menetelmiä, joilla tiedot voidaan sovittaa yhteen tietyltä ajalta. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Ovatko menetelmiä koskevat asiakirjat julkisesti saatavilla? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko menetelmiä koskevat asiakirjat helposti saatavilla. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Tallennetaanko tiedot tietokantoihin? | Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, tallennetaanko perustiedot, yksilöimättömät tiedot ja yhdistelmätiedot sekä niihin liittyvä metatieto tietokantoihin. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet. |
| Missä dokumentaatio on käytettävissä? | Antakaa linkki verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa, merkitkää ”NA” (ei sovelleta). |
| Comments (Huomautukset | Mahdolliset muut huomautukset. Ilmoittakaa tässä kentässä, milloin dokumentaatio on käytettävissä (jollei se vielä ole). |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Sampling year/period (Otantavuosi/-jakso)

Jäsenvaltio ilmoittaa suunnitellun otantavuoden tai -jakson.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

RFMO/RFO/IO/NSB

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO), (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

esim. sosioekonomisia tilastoja käsittelevät virastot, laitokset

Jos kyseisiä organisaatioita (RFMO, RFO, IO tai NSB) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Name of data collection scheme (Tiedonkeruujärjestelyn nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa otantajärjestelyjen nimet. Niiden on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 3A, 3B ja 3C käytetyt nimet.

Name of data sources (Tietolähteiden nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa tietolähteiden nimet. Niiden on oltava samat kuin tämän liitteen taulukoissa 3A, 3B ja 3C käytetyt nimet.

Statistically sound sources and methods (Tilastollisesti luotettavat lähteet ja menetelmät)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tilastollisesti luotettavia lähteitä ja menetelmiä käytössä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Error checking (Virhetarkistus)

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, korjataanko julkaistuissa tiedoissa havaitut virheet mahdollisimman pian ja julkaistaanko ne. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevat menettelyt käytössä ja onko ne dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko luottamuksellisten tietojen suojaamista, käsittelemistä ja vähentämistä koskevat menettelyt käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko tiedonkeruupuitteita soveltavien kumppanien välisen salassapitosuojan takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko tiedonkeruupuitteita soveltavien kumppanien välisen salassapitosuojan takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko salassapitosuojan ulkopuolisten käyttäjien osalta takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko salassapitosuojan ulkopuolisten käyttäjien osalta takaavat pöytäkirjat käytössä ja onko ne dokumentoitu. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko luotettavat menetelmät dokumentoitu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko luotettavat menetelmät dokumentoitu. Jos ”Y” (kyllä), esittäkää viitteet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Vastaavatko ne kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, vastaavatko luotettavat menetelmät kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä. Jos ”Y” (kyllä), esittäkää viitteet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko menetelmät yhdenmukaisia jäsenvaltion, alueen ja EU:n tasolla?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt, joilla varmistetaan standardien käsitteiden, määritelmien ja luokittelujen olevan yhdenmukaisia jäsenvaltion, alueen ja EU:n tasolla. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautuksia) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko hallinnolliset ja muut tilastotiedot yhdenmukaisia?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt, joilla varmistetaan määritelmien ja käsitteiden olevan yhdenmukaisia hallinnollisten ja muiden tilastotietojen välillä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko kumppaneiden välillä hallinnollisten tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyviä sopimuksia?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko olemassa sopimuksia, joilla varmistetaan hallinnollisten tietojen saatavuus ja laatu kumppaneiden välillä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko tietojen keruu, tallennus ja koodaus tarkastettu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, seurataanko tiedonkeruuta, -tallennusta ja -koodausta ja korjataanko niitä tarvittaessa. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Käytetäänkö tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmiä ja tarkistetaanko niitä?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, käytetäänkö tietojen muokkauksen ja puuttuvien tietojen korvaamisen menetelmiä ja arvioidaanko, tarkistetaanko tai päivitetäänkö niitä tarvittaessa säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko tarkistukset dokumentoitu ja ovatko ne käytettävissä?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko tarkistukset dokumentoitu ja ovatko ne käytettävissä. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Vältetäänkö päällekkäinen tietojen keruu?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, käytetäänkö mahdollisuuksien mukaan hallinnollisia lähteitä tietojen keruuseen liittyvien päällekkäisyyksien välttämiseksi ja vastaajiin kohdistuvan rasitteen vähentämiseksi. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko tietojen tallennusta, koodausta ja validointia varten olemassa automaattinen tekniikka?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko olemassa menettelyt ja välineet automaattisen tekniikan käyttöönottamiseksi tietojen tallennusta, koodausta ja validointia varten. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko loppukäyttäjistä laadittu luettelo ja päivitetäänkö sitä?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko saatavilla luettelo keskeisistä loppukäyttäjistä ja heidän tietojenkäytöstään, mukaan luettuna luettelo vastaamattomista tiedontarpeista, ja päivitetäänkö sitä säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Arvioidaanko ja validoidaanko lähteet, välitulokset ja tuotokset säännöllisesti?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, arvioidaanko ja validoidaanko tietolähteet, välitulokset ja tilastolliset tuotokset säännöllisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Mitataanko virheet ja dokumentoidaanko ne?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, mitataanko otantavirheet ja muut virheet ja dokumentoidaanko ne järjestelmällisesti eurooppalaisten standardien mukaisesti. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko käytössä menettelyt oikea-aikaisen toteutuksen varmistamiseksi?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko käytössä menettelyt tehtävien etenemisen seuraamiseksi ja niiden oikea-aikaisen toteutuksen varmistamiseksi. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Onko käytössä menettelyt sisäisen yhtenäisyyden seuraamiseksi?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, onko kehitetty menettelyt sisäisen yhtenäisyyden seuraamiseksi, käytetäänkö niitä järjestelmällisesti ja selitetäänkö poikkeavuudet. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko tilastot keskenään vertailukelpoisia pidemmällä ajalla?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko tilastot vertailukelpoisia kohtuullisen ajan kuluessa, selitetäänkö aikasarjoissa esiintyvät aukot ja onko käytettävissä menetelmiä, joilla tiedot voidaan sovittaa yhteen tietyltä ajalta. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Ovatko menetelmiä koskevat asiakirjat julkisesti saatavilla?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, ovatko menetelmiä koskevat asiakirjat helposti saatavilla. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Tallennetaanko tiedot tietokantoihin?

Jäsenvaltio ilmoittaa ”Y” (kyllä) tai ”N” (ei) sen mukaan, tallennetaanko perustiedot, yksilöimättömät tiedot ja yhdistelmätiedot sekä niihin liittyvä metatieto tietokantoihin. Jos ”N” (ei), ilmoittakaa kohdassa ”Comments” (Huomautukset) tärkeimmät rajoitteet.

Missä dokumentaatio on käytettävissä?

Antakaa linkki verkkosivustolle, jolla dokumentaatio on käytettävissä, jos jäsenvaltio vastasi edellisessä kentässä ”Y” (kyllä). Muussa tapauksessa, merkitkää ”NA” (ei sovelleta).

Comments (Huomautukset

Mahdolliset muut huomautukset. Ilmoittakaa tässä kentässä, milloin dokumentaatio on käytettävissä (jollei se vielä ole).

6 JAKSO

TIETOJEN SAATAVUUS

Taulukko 6A

Tietojen saatavuus

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Laivasto - taloudellinen | 3A | tulot/kustannukset | N | N – 1 | N + 1, 1. maaliskuuta | |
| SWE | Vesiviljely - taloudellinen | | kaikki | N | N – 1 | N + 1, 1. maaliskuuta | |
| SWE | Kalastustoiminta - muuttuja | | kapasiteetti | N | N | N + 1, 31. tammikuuta | |
| SWE | Kalastustoiminta - muuttuja | | purkamiset | N | N | N + 1, 31. maaliskuuta | |
| SWE | Kalanjalostus - taloudellinen | | kaikki | N | N – 2 | N + 1, 1. marraskuuta | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Laivasto - taloudellinen

3A

tulot/kustannukset

N

N – 1

N + 1, 1. maaliskuuta

SWE

Vesiviljely - taloudellinen

kaikki

N

N – 1

N + 1, 1. maaliskuuta

SWE

Kalastustoiminta - muuttuja

kapasiteetti

N

N

N + 1, 31. tammikuuta

SWE

Kalastustoiminta - muuttuja

purkamiset

N

N

N + 1, 31. maaliskuuta

SWE

Kalanjalostus - taloudellinen

kaikki

N

N – 2

N + 1, 1. marraskuuta

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 6 artiklaa. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti tietokokonaisuuksittain, kuinka tiedot ovat loppukäyttäjän saatavilla.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Data set (Tietokokonaisuus) | Jäsenvaltio ilmoittaa tietokokonaisuuden, jonka saatavuudesta tiedot annetaan. Tietokokonaisuuden nimi voidaan johtaa tämän liitteen asianomaisen taulukon nimestä. |
| Section (Jakso) | Jäsenvaltio ilmoittaa työohjelman kyseisen jakson. |
| Variable group (Muuttujaryhmä) | Jäsenvaltio ilmoittaa asianomaiset, tämän liitteen taulukoissa 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B tarkoitetut muuttujat. Jos viitataan johonkin muuhun taulukkoon, tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi. |
| Year(s) of WP implementation (Työohjelman täytäntöönpanovuosi (-vuodet)) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jo(i)na työohjelmaa sovelletaan. |
| Reference year (Viitevuosi) | Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden, jona tiedot on tarkoitus kerätä. |
| Final data available after (Lopulliset tiedot saatavilla) | Jäsenvaltio ilmoittaa, montako vuotta tiedonkeruusta kestää, ennen kuin tiedot ovat loppukäyttäjien saatavilla. Ilmoittakaa vuodet ja kuukaudet, tapauksen mukaan. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Data set (Tietokokonaisuus)

Jäsenvaltio ilmoittaa tietokokonaisuuden, jonka saatavuudesta tiedot annetaan. Tietokokonaisuuden nimi voidaan johtaa tämän liitteen asianomaisen taulukon nimestä.

Section (Jakso)

Jäsenvaltio ilmoittaa työohjelman kyseisen jakson.

Variable group (Muuttujaryhmä)

Jäsenvaltio ilmoittaa asianomaiset, tämän liitteen taulukoissa 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B tarkoitetut muuttujat. Jos viitataan johonkin muuhun taulukkoon, tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi.

Year(s) of WP implementation (Työohjelman täytäntöönpanovuosi (-vuodet))

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden (vuodet), jo(i)na työohjelmaa sovelletaan.

Reference year (Viitevuosi)

Jäsenvaltio ilmoittaa vuoden, jona tiedot on tarkoitus kerätä.

Final data available after (Lopulliset tiedot saatavilla)

Jäsenvaltio ilmoittaa, montako vuotta tiedonkeruusta kestää, ennen kuin tiedot ovat loppukäyttäjien saatavilla. Ilmoittakaa vuodet ja kuukaudet, tapauksen mukaan.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

7 JAKSO

KOORDINOINTI

Taulukko 7A

Suunniteltu alueellinen ja kansainvälinen koordinointi

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 7 artiklan 1 kohtaa. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti tiedot suunnitellusta jäsenvaltion osallistumisesta kokouksiin, jotka liittyvät tiedonkeruupuitteiden mukaiseen tietojen keruuseen.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Acronym (Lyhytnimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa kokouksen virallisen lyhytnimen. |
| Name of the meeting (Kokouksen nimi) | Jäsenvaltio ilmoittaa kokouksen virallisen täydellisen nimen. |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO) (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Planned MS participation (Jäsenvaltion suunniteltu osallistuminen) | Jäsenvaltio ilmoittaa, jos se aikoo osallistua kokoukseen. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Acronym (Lyhytnimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa kokouksen virallisen lyhytnimen.

Name of the meeting (Kokouksen nimi)

Jäsenvaltio ilmoittaa kokouksen virallisen täydellisen nimen.

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO) (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Planned MS participation (Jäsenvaltion suunniteltu osallistuminen)

Jäsenvaltio ilmoittaa, jos se aikoo osallistua kokoukseen.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 7B

Suosituksiin ja sopimuksiin liittyvät jatkotoimet

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Pohjois-Atlantti | | LM 2014 | | Kalastus-muotoon liittyvät muuttujat | | | | |
| LVA | Itämeri | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | kaikki | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Pohjois-Atlantti

LM 2014

Kalastus-muotoon liittyvät muuttujat

LVA

Itämeri

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

kaikki

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 7 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti, kuinka jäsenvaltio aikoo noudattaa suosituksia ja sopimuksia, jotka liittyvät tiedonkeruupuitteiden mukaiseen tietojen keruuseen eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltio) | Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Region (Alue) | Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”. |
| RFMO/RFO/IO | Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO) (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.
  esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  esim. RFO: CECAF
  esim. IO: ICES
  Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta). |
| Source (Lähde) | Jäsenvaltio ilmoittaa suosituksen lähteen esittämällä asianomaisen alueellisen koordinointikokouksen (Regional Coordination Meeting – RCM) tai alueellisen koordinointiryhmän (Regional Coordination Group –RCG), Liaison Meeting -kokouksen (LM) tai STECF:n asiantuntijatyöryhmän (Expert Working Group) lyhytnimen, esim. ”LM 2014”, ”STECF EWG 14–07”. |
| Section (Jakso) | Jäsenvaltio ilmoittaa työohjelman jakson, esim. ”1A”, ”1B”. Jos suositus koskee useampia jaksoja, ilmoittakaa kyseiset jaksot. Jos suositus koskee kaikkia jaksoja, ilmoittakaa ”all” (kaikki). |
| Topic (Aihe) | Jäsenvaltio ilmoittaa aiheen, jota suositus koskee, esim. ”tietojen laatu”, ”tutkimukset”. |
| Recommendation number (Suosituksen numero) | Jäsenvaltio ilmoittaa yksittäiselle suositukselle annetun numeron, jos numeroita käytetään. |
| Recommendation/agreement (Suositus/sopimus) | Jäsenvaltio ilmoittaa suositukset, jotka liittyvät työohjelman viiteajanjaksoon ja joilla on merkitystä jäsenvaltiolle. Ei ole tarpeen luetella suosituksia ja sopimuksia, joita jäsenvaltioon ei sovelleta (esim. jotka koskevat ICES:n asiantuntijaryhmien työjärjestystä, komissio toteuttamia toimia jne.). |
| Follow-up action (Jatkotoimet) | Member State esittää lyhyen kuvauksen toteutetuista tai suunnitelluista jatkotoimista. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltio)

Jäsenvaltion nimi ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Region (Alue)

Jäsenvaltio käyttää unionin monivuotisen ohjelman taulukon 5C (II taso) mukaista nimeämiskäytäntöä. Jos tiedot koskevat kaikkia alueita, ilmoittakaa ”kaikki alueet”.

RFMO/RFO/IO

Jäsenvaltio ilmoittaa toimivaltaisen, asianomaista lajia tai kantaa hoitavan tai sitä koskevia lausuntoja antavan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (RFMO) (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), alueellisen kalastusjärjestön (Regional Fisheries Organisation – RFO) tai kansainvälisen järjestön (International Organisations – IO) lyhytnimen.

esim. RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

esim. RFO: CECAF

esim. IO: ICES

Jos kyseisiä järjestöjä (RFMO, RFO, IO) ei sovelleta, ilmoitetaan ”NA” (ei sovelleta).

Source (Lähde)

Jäsenvaltio ilmoittaa suosituksen lähteen esittämällä asianomaisen alueellisen koordinointikokouksen (Regional Coordination Meeting – RCM) tai alueellisen koordinointiryhmän (Regional Coordination Group –RCG), Liaison Meeting -kokouksen (LM) tai STECF:n asiantuntijatyöryhmän (Expert Working Group) lyhytnimen, esim. ”LM 2014”, ”STECF EWG 14–07”.

Section (Jakso)

Jäsenvaltio ilmoittaa työohjelman jakson, esim. ”1A”, ”1B”. Jos suositus koskee useampia jaksoja, ilmoittakaa kyseiset jaksot. Jos suositus koskee kaikkia jaksoja, ilmoittakaa ”all” (kaikki).

Topic (Aihe)

Jäsenvaltio ilmoittaa aiheen, jota suositus koskee, esim. ”tietojen laatu”, ”tutkimukset”.

Recommendation number (Suosituksen numero)

Jäsenvaltio ilmoittaa yksittäiselle suositukselle annetun numeron, jos numeroita käytetään.

Recommendation/agreement (Suositus/sopimus)

Jäsenvaltio ilmoittaa suositukset, jotka liittyvät työohjelman viiteajanjaksoon ja joilla on merkitystä jäsenvaltiolle. Ei ole tarpeen luetella suosituksia ja sopimuksia, joita jäsenvaltioon ei sovelleta (esim. jotka koskevat ICES:n asiantuntijaryhmien työjärjestystä, komissio toteuttamia toimia jne.).

Follow-up action (Jatkotoimet)

Member State esittää lyhyen kuvauksen toteutetuista tai suunnitelluista jatkotoimista.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

Taulukko 7C

Kahden- ja monenväliset sopimukset

| | Työohjelma | |
| --- | --- | --- |
| Työohjelman toimittamispäivä | 31.10.2016 |
| Jäsenvaltiot | Yhteyshenkilöt | Sisältö | Koordinointi | Näytteenottoa/näytteenottomenettelyä/näytteenottointensiteettiä koskeva kuvaus | Tietojen toimittaminen | Pääsy aluksille | Voimassaolo | Huomautukset |
| DEU - DNK | Nimi ja sähköpostiosoite kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta | a) | DEU:n aluksiin, jotka purkavat saaliin ensimyyntiä varten DNK:ssa, sovelletaan DEU:n työohjelmaa. |

Työohjelma

Työohjelman toimittamispäivä

31.10.2016

Jäsenvaltiot

Yhteyshenkilöt

Sisältö

Koordinointi

Näytteenottoa/näytteenottomenettelyä/näytteenottointensiteettiä koskeva kuvaus

Tietojen toimittaminen

Pääsy aluksille

Voimassaolo

Huomautukset

DEU - DNK

Nimi ja sähköpostiosoite kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta

a)

DEU:n aluksiin, jotka purkavat saaliin ensimyyntiä varten DNK:ssa, sovelletaan DEU:n työohjelmaa.

| b) | DNK:n aluksiin, jotka purkavat saaliin ensimyyntiä varten DEU:ssa, sovelletaan DNK:n työohjelmaa. |
| --- | --- |

b)

DNK:n aluksiin, jotka purkavat saaliin ensimyyntiä varten DEU:ssa, sovelletaan DNK:n työohjelmaa.

NA

Pituus ja ikä poisheitetyn ja puretun saaliin osalta ao. työohjelman mukaisesti.

Näytteenoton tasoista ja kattavuudesta sovitaan Itämerta sekä Pohjanmerta ja Pohjoisen jäämeren itäosaa koskevissa vuotuisissa alueellisissa koordinointikokouksissa.

DEU ja DNK vastaavat omia aluksiaan koskevien tietojen toimittamisesta niiden loppukäyttäjille sekä toisilleen.

Näytteenotosta vastaava maa varmistaa pääsyn aluksille.

Työohjelman mukaisesti

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD ja POL tekevät yhteistyötä pelagisiin kalastuksiin liittyvien biologisten tietojen keräämiseksi CECAF:n vesialueilla vuosina 2014-2015 ja 2016-2017 (uusi laajennus).

NLD koordinoi tämän monenvälisen sopimuksen täytäntöönpanoa. NLD tekee riippumattoman toimeksisaajan Corten Marine Research (CMR) kanssa sopimuksen edustajana toimimisesta NLD:n ja IMROP:n (Mauritanian Fisheries Research Institute) välillä. CMR palkkaa IMROP:sta mauritanialaisia tarkkailijoita ottamaan näytteet. CMR:n ja IMROP:n välillä tehdään sopimus, jossa vahvistetaan keskinäiset velvoitteet (mm. se, että ainoastaan kyseiseen tehtävään liittyvät lisäkustannukset hinnoitellaan).

Mauritanialaisten tarkkailijoiden suorittama näytteenotto kalastusaluksilla CECAF-alueella. Tarkkailijat ovat CMR:n palkkaamia ja he noudattavat näytteenottopöytäkirjaa, joka kuvataan asiakirjassa ’Biological Data Collection of pelagic fisheries in CECAF waters in compliance with the DCF’, sen 31. toukokuuta 2011 ilmestyneessä versiossa.

CMR vastaa kaikkien tämän sopimuksen nojalla kerättävien tietojen keruusta, laadunvalvonnasta ja toimittamisesta CECAF:n pelagiselle työryhmälle. CMR myös ilmoittaa kaikki tiedot CVO:lle, joka jakaa ne kumppaneille.

Kukin sopimuksen osapuoli varmistaa, että mauritanialaisilla tarkkailijoilla on pääsy sen aluksille tämän sopimuksen puitteissa. Alukselle pääsyn epääminen ei vapauta osapuolta oikeudellisista tai taloudellisista velvoitteista.

Tämä sopimus tulee voimaan 1. tammikuuta 2012. Taloudellisia velvoitteita lukuun ottamatta sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013. Sopimus voidaan purkaa jo ennen kyseistä päivää, jos EU:n alusten CECAF-alueella harjoittama pelaginen kalastus loppuu. Mahdolliset käyttämättömät rahoitusosuudet korvataan määräsuhteessa osapuolille. Sopimuksen voimassaoloa jatkettiin 31. joulukuuta 2015 asti.

Yleinen huomautus: Tämä taulukko vastaa tämän päätöksen 7 artiklan 2 kohtaa ja 8 artiklaa. Esittäkää tämän taulukon mukaisesti tiedot muiden jäsenvaltioiden kanssa tehdyistä sopimuksista sekä siitä, kuinka eurooppalaiset ja kansainväliset velvoitteet täytetään.

| Muuttujan nimi | Ohjeet |
| --- | --- |
| MS (Jäsenvaltiot) | Sopimuksessa mukana olevat jäsenvaltiot ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”. |
| Contact persons (Yhteyshenkilöt) | Jäsenvaltio ilmoittaa kunkin sopimuksessa mukana olevan jäsenvaltion osalta vastuuhenkilön nimen ja sähköpostiosoitteen. |
| Content (Sisältö) | Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen sopimuksen tarkoituksesta. Jäsenvaltio esittää, soveltuvissa tapauksissa, yksiselitteiset täydelliset viitetiedot tai voimassa olevan linkin sopimusta koskevaan dokumentaatioon kohdassa ”Huomautuksia”. |
| Coordination (Koordinointi) | Jäsenvaltio kuvaa lyhyesti, kuinka ja kenen toimesta koordinointi on hoidettu tai on tarkoitus hoitaa. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Näytteenottoa / näytteenottomenettelyä / näytteenottointensiteettiä koskeva kuvaus) | Jäsenvaltio kuvaa lyhyesti sopimuksen puitteissa suoritettavan näytteenoton. |
| Data transmission (Tietojen toimittaminen) | Jäsenvaltio ilmoittaa, minkä jäsenvaltion vastuulla on kunkin tietokokonaisuuden toimittaminen. |
| Access to vessels (Pääsy aluksille) | Jäsenvaltio ilmoittaa, antaako sopimus pääsyn muiden osapuolten aluksille. |
| Validity (Voimassaolo) | Jäsenvaltio ilmoittaa, minä vuonna sopimuksen voimassaolo päättyy tai minä vuonna sopimus allekirjoitettiin/allekirjoitetaan, jos se uusitaan vuosittain. |
| Comments (Huomautukset) | Mahdolliset muut huomautukset |

Muuttujan nimi

Ohjeet

MS (Jäsenvaltiot)

Sopimuksessa mukana olevat jäsenvaltiot ilmoitetaan ISO 3166–1-standardin mukaisella kolmikirjaimisella maakoodilla, esim. ”DEU”.

Contact persons (Yhteyshenkilöt)

Jäsenvaltio ilmoittaa kunkin sopimuksessa mukana olevan jäsenvaltion osalta vastuuhenkilön nimen ja sähköpostiosoitteen.

Content (Sisältö)

Jäsenvaltio esittää lyhyen kuvauksen sopimuksen tarkoituksesta. Jäsenvaltio esittää, soveltuvissa tapauksissa, yksiselitteiset täydelliset viitetiedot tai voimassa olevan linkin sopimusta koskevaan dokumentaatioon kohdassa ”Huomautuksia”.

Coordination (Koordinointi)

Jäsenvaltio kuvaa lyhyesti, kuinka ja kenen toimesta koordinointi on hoidettu tai on tarkoitus hoitaa.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Näytteenottoa / näytteenottomenettelyä / näytteenottointensiteettiä koskeva kuvaus)

Jäsenvaltio kuvaa lyhyesti sopimuksen puitteissa suoritettavan näytteenoton.

Data transmission (Tietojen toimittaminen)

Jäsenvaltio ilmoittaa, minkä jäsenvaltion vastuulla on kunkin tietokokonaisuuden toimittaminen.

Access to vessels (Pääsy aluksille)

Jäsenvaltio ilmoittaa, antaako sopimus pääsyn muiden osapuolten aluksille.

Validity (Voimassaolo)

Jäsenvaltio ilmoittaa, minä vuonna sopimuksen voimassaolo päättyy tai minä vuonna sopimus allekirjoitettiin/allekirjoitetaan, jos se uusitaan vuosittain.

Comments (Huomautukset)

Mahdolliset muut huomautukset

---

LIITE II

| Unionin monivuotisen ohjelman määräykset | Työohjelman vastaavat osat |
| --- | --- |
| Määräys | Taulukko | Taulukko | Teksti |
| III luku | |
| 1.1 kohdan d alakohdassa oleva alaviite 6 | | 3C | Tekstikenttä 3C |
| 2 kohdan a alakohdan i alakohta
  2 kohdan a alakohdan ii alakohta
  2 kohdan a alakohdan iii alakohta | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | |
| 2 kohdan a alakohdan iv alakohta | 3 | 1D | |
| 2 kohdan b alakohta
  2 kohdan c alakohta | 1E
  1E | 1E
  1E | Tekstikenttä 1E
  Tekstikenttä 1E |
| 3 kohdan a alakohta | 1D | 1F | |
| 3 kohdan c alakohta | — | — | Pilottitutkimus 2 |
| 4 kohta | 4 | 2A | Tekstikenttä 2A |
| 5 kohdan a alakohta
  5 kohdan b alakohta | 5A
  6 | 3A
  3A | Tekstikenttä 3A
  Tekstikenttä 3A, pilottitutkimus 3 |
| 6 kohdan a alakohta
  6 kohdan b alakohta
  6 kohdan c alakohta | 7
  6
  8 | 3B
  3B
  — | Tekstikenttä 3B
  Tekstikenttä 3B
  Pilottitutkimus 4 |
| IV luku | |
| 1 | 10 | 1G, 1H | Tekstikenttä 1G |
| V luku | |
| 4 | — | — | Pilottitutkimus 1 |

Unionin monivuotisen ohjelman määräykset

Työohjelman vastaavat osat

Määräys

Taulukko

Taulukko

Teksti

III luku

1.1 kohdan d alakohdassa oleva alaviite 6

3C

Tekstikenttä 3C

2 kohdan a alakohdan i alakohta

2 kohdan a alakohdan ii alakohta

2 kohdan a alakohdan iii alakohta

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

2 kohdan a alakohdan iv alakohta

3

1D

2 kohdan b alakohta

2 kohdan c alakohta

1E

1E

1E

1E

Tekstikenttä 1E

Tekstikenttä 1E

3 kohdan a alakohta

1D

1F

3 kohdan c alakohta

—

—

Pilottitutkimus 2

4 kohta

4

2A

Tekstikenttä 2A

5 kohdan a alakohta

5 kohdan b alakohta

5A

6

3A

3A

Tekstikenttä 3A

Tekstikenttä 3A, pilottitutkimus 3

6 kohdan a alakohta

6 kohdan b alakohta

6 kohdan c alakohta

7

6

8

3B

3B

—

Tekstikenttä 3B

Tekstikenttä 3B

Pilottitutkimus 4

IV luku

1

10

1G, 1H

Tekstikenttä 1G

V luku

4

—

—

Pilottitutkimus 1

---