# Az Európai Unió L 357/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 357 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. december 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 357

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. december 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2391 határozata (2016. július 4.) a Spanyolország által egyes labdarúgóklubok részére nyújtott SA.29769. (2013/C.) (korábbi 2013/NN.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 4046. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/2391 határozata (2016. július 4.) a Spanyolország által egyes labdarúgóklubok részére nyújtott SA.29769. (2013/C.) (korábbi 2013/NN.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 4046. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 4046. számú dokumentummal történt)

1

1

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 354., 2013.12.28. ) | 17 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 354., 2013.12.28. )

( HL L 354., 2013.12.28. )

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2016.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2391 HATÁROZATA

(2016. július 4.)

a Spanyolország által egyes labdarúgóklubok részére nyújtott SA.29769. (2013/C.) (korábbi 2013/NN.) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2016) 4046. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújtsák be észrevételeiket (1), továbbá tekintettel a felek észrevételeire,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2009 novemberében egy állampolgárok által küldött részletes tájékoztatás felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy négy spanyol sportklub, azaz az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna (Navarra), az FC Barcelona és a Real Madrid CF a sportrészvénytársaságokkal összevetve esetlegesen társaságiadó-kedvezményt élvez. Spanyolországot 2010. február 15-én, április 12-én és szeptember 28-án felkérték észrevételei benyújtására. Az észrevételek 2010. március 23-án és december 15-én érkeztek be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

2009 novemberében egy állampolgárok által küldött részletes tájékoztatás felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy négy spanyol sportklub, azaz az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna (Navarra), az FC Barcelona és a Real Madrid CF a sportrészvénytársaságokkal összevetve esetlegesen társaságiadó-kedvezményt élvez. Spanyolországot 2010. február 15-én, április 12-én és szeptember 28-án felkérték észrevételei benyújtására. Az észrevételek 2010. március 23-án és december 15-én érkeztek be a Bizottsághoz.

| (2) | A Bizottság a 2013. december 18-án kelt levelében tájékoztatta Spanyolországot, hogy a támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Spanyolország 2014. február 17-én kelt levelében közölte a szóban forgó határozattal kapcsolatos észrevételeit. 2015. december 17-én Spanyolország további tájékoztatást nyújtott. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2013. december 18-án kelt levelében tájékoztatta Spanyolországot, hogy a támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Spanyolország 2014. február 17-én kelt levelében közölte a szóban forgó határozattal kapcsolatos észrevételeit. 2015. december 17-én Spanyolország további tájékoztatást nyújtott.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatásra/intézkedésre vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatásra/intézkedésre vonatkozó észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (4) | A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit. Ezeket továbbította Spanyolországnak, amelynek lehetősége volt megjegyzéseket fűzni az észrevételekhez; Spanyolország a 2014. november 21-én kelt levelében juttatta el a megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit. Ezeket továbbította Spanyolországnak, amelynek lehetősége volt megjegyzéseket fűzni az észrevételekhez; Spanyolország a 2014. november 21-én kelt levelében juttatta el a megjegyzéseit.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   AZ INTÉZKEDÉS

AZ INTÉZKEDÉS

| (5) | Az 1990. évi „ley del deporte” (3) (a sportról szóló 10/1990. sz. törvény) 19. cikkének (1) bekezdése arra kötelezte valamennyi spanyolországi professzionális sportklubot (clubes deportivos), hogy sportrészvénytársasággá (sociedades anónimas deportivas) alakuljanak. Az intézkedést az indokolta, hogy számos klub rosszul gazdálkodott, mivel sem a tagokat, sem pedig a tisztségviselőket nem terhelte pénzügyi felelősség a gazdasági veszteségekért. A cél az volt, hogy az új sportrészvénytársasággal kialakítsák a professzionális tevékenységet végző klubok számára a gazdasági és jogi felelősség modelljét, és így növeljék a jó gazdálkodás esélyét. |
| --- | --- |

(5)

Az 1990. évi „ley del deporte” (3) (a sportról szóló 10/1990. sz. törvény) 19. cikkének (1) bekezdése arra kötelezte valamennyi spanyolországi professzionális sportklubot (clubes deportivos), hogy sportrészvénytársasággá (sociedades anónimas deportivas) alakuljanak. Az intézkedést az indokolta, hogy számos klub rosszul gazdálkodott, mivel sem a tagokat, sem pedig a tisztségviselőket nem terhelte pénzügyi felelősség a gazdasági veszteségekért. A cél az volt, hogy az új sportrészvénytársasággal kialakítsák a professzionális tevékenységet végző klubok számára a gazdasági és jogi felelősség modelljét, és így növeljék a jó gazdálkodás esélyét.

3

| (6) | A 10/1990. sz. törvény hetedik kiegészítő rendelkezése (a továbbiakban: 7a. kiegészítő rendelkezés) mentesítette e kötelező átalakulás alól azokat a labdarúgóklubokat, amelyek egyenlege az előző 4–5 évben pozitív volt. A törvény preambuluma szerint e mentesség alapjául az szolgál, hogy a szóban forgó klubok „jó vállalatirányításról” tettek tanúbizonyságot, és ezért esetükben nincs szükség az átalakulásra. Klubként megőrizhetik aktuális jogi struktúrájukat, kivéve, ha közgyűlésük ennek ellenkezőjéről dönt (4). |
| --- | --- |

(6)

A 10/1990. sz. törvény hetedik kiegészítő rendelkezése (a továbbiakban: 7a. kiegészítő rendelkezés) mentesítette e kötelező átalakulás alól azokat a labdarúgóklubokat, amelyek egyenlege az előző 4–5 évben pozitív volt. A törvény preambuluma szerint e mentesség alapjául az szolgál, hogy a szóban forgó klubok „jó vállalatirányításról” tettek tanúbizonyságot, és ezért esetükben nincs szükség az átalakulásra. Klubként megőrizhetik aktuális jogi struktúrájukat, kivéve, ha közgyűlésük ennek ellenkezőjéről dönt (4).

4

| (7) | Kiderült, hogy ennek a feltételnek csupán a következő klubok felelnek meg: Athletic Club Bilbao, Club Atlético Osasuna (Navarra), FC Barcelona és a Real Madrid CF. A törvény nem tesz egyértelmű említést e négy klubról, amelyek végül e mentességben részesültek. E klubok nem alakultak át sportrészvénytársasággá, jóllehet ez jogukban állt. |
| --- | --- |

(7)

Kiderült, hogy ennek a feltételnek csupán a következő klubok felelnek meg: Athletic Club Bilbao, Club Atlético Osasuna (Navarra), FC Barcelona és a Real Madrid CF. A törvény nem tesz egyértelmű említést e négy klubról, amelyek végül e mentességben részesültek. E klubok nem alakultak át sportrészvénytársasággá, jóllehet ez jogukban állt.

| (8) | A sportklubok adóügyi megítélése eltér a sportrészvénytársaságokra vonatkozó adózási szabályoktól, amelyekre a vállalkozásokat terhelő társasági adó általános szabályai vonatkoznak. A sportklubok nonprofit szervezetként (Entidades sin ánimo de lucro) részleges társaságiadó-mentességre jogosultak a spanyol társasági adóról szóló törvény (Ley del Impuesto sobre Sociedades) 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint. E részleges mentesség eredményeként a társasági adóról szóló törvény 28. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a mentességet élvező kluboknak nonprofit szervezetként a kereskedelmi bevételük után csökkentett, 25 %-os társasági adót kell fizetniük a 30 %-os általános adókulcs helyett (amely 2006-ig 35 % volt, 2007-ben pedig 32,5 %). |
| --- | --- |

(8)

A sportklubok adóügyi megítélése eltér a sportrészvénytársaságokra vonatkozó adózási szabályoktól, amelyekre a vállalkozásokat terhelő társasági adó általános szabályai vonatkoznak. A sportklubok nonprofit szervezetként (Entidades sin ánimo de lucro) részleges társaságiadó-mentességre jogosultak a spanyol társasági adóról szóló törvény (Ley del Impuesto sobre Sociedades) 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint. E részleges mentesség eredményeként a társasági adóról szóló törvény 28. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a mentességet élvező kluboknak nonprofit szervezetként a kereskedelmi bevételük után csökkentett, 25 %-os társasági adót kell fizetniük a 30 %-os általános adókulcs helyett (amely 2006-ig 35 % volt, 2007-ben pedig 32,5 %).

Entidades sin ánimo de lucro

Ley del Impuesto sobre Sociedades

| (9) | A spanyol sporttörvény nem tartalmaz e különleges megítélés esetleges újbóli értékelésére vonatkozó időtartamot. Ezért csak az eredetileg jogosult négy csapatnak van lehetősége arra, hogy a „sportklubok” adózási szempontból kedvező jogállását élvezze, függetlenül attól, hogy az egyéb csapatok pénzügyi helyzete hogyan alakul. Más gazdaságilag életképes társaság sem veheti vissza a klub jogállást. |
| --- | --- |

(9)

A spanyol sporttörvény nem tartalmaz e különleges megítélés esetleges újbóli értékelésére vonatkozó időtartamot. Ezért csak az eredetileg jogosult négy csapatnak van lehetősége arra, hogy a „sportklubok” adózási szempontból kedvező jogállását élvezze, függetlenül attól, hogy az egyéb csapatok pénzügyi helyzete hogyan alakul. Más gazdaságilag életképes társaság sem veheti vissza a klub jogállást.

| (10) | A négy klub profitorientált professzionális tevékenységet végez. A 2013/2014-es szezonban például a Real Madrid CF bevétele 549 millió EUR volt, az FC Barcelonáé pedig 484 millió EUR (5). E bevételek a műsorszolgáltatási jogok értékesítéséből, szponzorálásból, ajándéktárgyak (azaz a klubbal kapcsolatos árucikkek, például szurkolói mezek) értékesítéséből és licencértékesítésből, valamint az úgynevezett mérkőzésnapi bevételekből (jegyértékesítésből és a stadionban keletkezett egyéb bevételekből) származtak. Bevétel szempontjából mindkét klub évek óta vezeti az európai első osztályú csapatok listáját. Az Athletic Club Bilbao folyamatosan a spanyol első osztályban játszik, és rendszeresen vesz részt az olyan nemzetközi versenyeken, mint például a Bajnokok Ligája. A 2012/2013-as szezonig a Club Atlético Osasuna is az első osztályban játszott, ekkor azonban átkerült a Nemzeti Hivatásos Labdarúgó-bajnokság másodosztályába (Segunda División), és alkalmanként részt vett a professzionális klubok európai versenyein. |
| --- | --- |

(10)

A négy klub profitorientált professzionális tevékenységet végez. A 2013/2014-es szezonban például a Real Madrid CF bevétele 549 millió EUR volt, az FC Barcelonáé pedig 484 millió EUR (5). E bevételek a műsorszolgáltatási jogok értékesítéséből, szponzorálásból, ajándéktárgyak (azaz a klubbal kapcsolatos árucikkek, például szurkolói mezek) értékesítéséből és licencértékesítésből, valamint az úgynevezett mérkőzésnapi bevételekből (jegyértékesítésből és a stadionban keletkezett egyéb bevételekből) származtak. Bevétel szempontjából mindkét klub évek óta vezeti az európai első osztályú csapatok listáját. Az Athletic Club Bilbao folyamatosan a spanyol első osztályban játszik, és rendszeresen vesz részt az olyan nemzetközi versenyeken, mint például a Bajnokok Ligája. A 2012/2013-as szezonig a Club Atlético Osasuna is az első osztályban játszott, ekkor azonban átkerült a Nemzeti Hivatásos Labdarúgó-bajnokság másodosztályába (Segunda División), és alkalmanként részt vett a professzionális klubok európai versenyein.

5

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság ismertette, hogy a 2000 utáni években legalább a Real Madrid CF és az FC Barcelona adóköteles nyereséget termelt. A Real Madrid CF éves beszámolója szerint például a 2008/2009-es szezonban az adózás előtti eredménye 25 millió EUR volt, 2009/2010-ben 31 millió EUR, 2010/2011-ben 47 millió EUR, 2011/2012-ben 32 millió EUR, 2012/2013-ban pedig 47 millió EUR. Ezen adatok alapján megállapítható, hogy legalábbis a Real Madrid CF jelentős adóköteles jövedelemre tett szert az utóbbi években, a 30 % adókulcs helyetti 25 %-os kedvezményes adókulcs pedig versenytársaival szemben gazdasági előnyhöz juttathatta. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság ismertette, hogy a 2000 utáni években legalább a Real Madrid CF és az FC Barcelona adóköteles nyereséget termelt. A Real Madrid CF éves beszámolója szerint például a 2008/2009-es szezonban az adózás előtti eredménye 25 millió EUR volt, 2009/2010-ben 31 millió EUR, 2010/2011-ben 47 millió EUR, 2011/2012-ben 32 millió EUR, 2012/2013-ban pedig 47 millió EUR. Ezen adatok alapján megállapítható, hogy legalábbis a Real Madrid CF jelentős adóköteles jövedelemre tett szert az utóbbi években, a 30 % adókulcs helyetti 25 %-os kedvezményes adókulcs pedig versenytársaival szemben gazdasági előnyhöz juttathatta.

2.2.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (12) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy az érintett labdarúgóklubok nonprofit szervezetnek minősülnek. Ez nem zárja ki, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősüljenek. A támogatott professzionális sporttevékenységek kereskedelmi jellegűek (6). E jövedelemtermelő tevékenységek gazdasági jellegűek, és azokat a többi nagy európai professzionális labdarúgóklubbal való kiélezett verseny keretében folytatják. A bevétel forrásai szorosan kapcsolódnak a csapatok sportversenyeken elért sikeres teljesítményéhez. E siker azonban szorosan függ az e klubok rendelkezésére álló forrásoktól, amelyekkel magukhoz csábíthatják vagy megtarthatják a legjobb játékosokat és edzőket. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy az érintett labdarúgóklubok nonprofit szervezetnek minősülnek. Ez nem zárja ki, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősüljenek. A támogatott professzionális sporttevékenységek kereskedelmi jellegűek (6). E jövedelemtermelő tevékenységek gazdasági jellegűek, és azokat a többi nagy európai professzionális labdarúgóklubbal való kiélezett verseny keretében folytatják. A bevétel forrásai szorosan kapcsolódnak a csapatok sportversenyeken elért sikeres teljesítményéhez. E siker azonban szorosan függ az e klubok rendelkezésére álló forrásoktól, amelyekkel magukhoz csábíthatják vagy megtarthatják a legjobb játékosokat és edzőket.

6

| (13) | A differenciált adóztatás szelektív előnyben részesítheti a négy szóban forgó klubot. A Bizottság ezért az eljárás megindításáról szóló határozatban előzetesen megállapította, hogy a szóban forgó négy sportklub az adórendszer jellegével nem indokolható kedvező adókulcs formájában nyújtott előnyt élvez. Az e klubok és egyéb klubok közötti differenciált adóztatást a 10/1990. sz. törvény váltotta ki, amely meghatározott számú kedvezményezettet választott ki. A Bizottság továbbá úgy találta, hogy az előny állami forrásokból származik, mivel általa az állam lehetséges adóbevételekről mond le, és a professzionális labdarúgókluboknak nyújtott támogatás hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(13)

A differenciált adóztatás szelektív előnyben részesítheti a négy szóban forgó klubot. A Bizottság ezért az eljárás megindításáról szóló határozatban előzetesen megállapította, hogy a szóban forgó négy sportklub az adórendszer jellegével nem indokolható kedvező adókulcs formájában nyújtott előnyt élvez. Az e klubok és egyéb klubok közötti differenciált adóztatást a 10/1990. sz. törvény váltotta ki, amely meghatározott számú kedvezményezettet választott ki. A Bizottság továbbá úgy találta, hogy az előny állami forrásokból származik, mivel általa az állam lehetséges adóbevételekről mond le, és a professzionális labdarúgókluboknak nyújtott támogatás hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság előzetesen megállapította, hogy az állami pénzügyi támogatás, amely az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna (Navarra), az FC Barcelona és a Real Madrid CF professzionális sportklubokat előnyben részesíti, minden valószínűség szerint potenciálisan torzítja a versenyt, és befolyásolja a kereskedelmet. Ezért a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság előzetesen megállapította, hogy az állami pénzügyi támogatás, amely az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna (Navarra), az FC Barcelona és a Real Madrid CF professzionális sportklubokat előnyben részesíti, minden valószínűség szerint potenciálisan torzítja a versenyt, és befolyásolja a kereskedelmet. Ezért a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

| (15) | A Bizottság kétségbe vonta a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Azt is megállapította, hogy nincs a jelen ügyre alkalmazható, az összeegyeztethetőségi kritériumokra vonatkozó iránymutatás. Az összeegyeztethetőséget ezért közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell felmérni, amely szerint a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a közös érdeket szolgálva előmozdítja az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kétségbe vonta a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Azt is megállapította, hogy nincs a jelen ügyre alkalmazható, az összeegyeztethetőségi kritériumokra vonatkozó iránymutatás. Az összeegyeztethetőséget ezért közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell felmérni, amely szerint a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a közös érdeket szolgálva előmozdítja az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését.

| (16) | A Bizottságnak kételyei merültek fel a közös érdekű célkitűzés meglétével kapcsolatban, amellyel meg lehetne indokolni egy igen versenyképes gazdasági ágazat rendkívül erős szereplőinek nyújtott szelektív működési támogatást. Ennek megfelelően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra a megállapításra jutott, hogy a 10/1990. sz. törvénnyel létrehozott program értelmében Spanyolország négy sportklubot – név szerint: Athletic Club Bilbao, Club Atlético Osasuna (Navarra), FC Barcelona és Real Madrid CF – kedvező adókulcs formájában nyújtott egyedi működési támogatásban részesít, ami a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem indokolható. A Bizottság felkérte Spanyolországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak kételyei merültek fel a közös érdekű célkitűzés meglétével kapcsolatban, amellyel meg lehetne indokolni egy igen versenyképes gazdasági ágazat rendkívül erős szereplőinek nyújtott szelektív működési támogatást. Ennek megfelelően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra a megállapításra jutott, hogy a 10/1990. sz. törvénnyel létrehozott program értelmében Spanyolország négy sportklubot – név szerint: Athletic Club Bilbao, Club Atlético Osasuna (Navarra), FC Barcelona és Real Madrid CF – kedvező adókulcs formájában nyújtott egyedi működési támogatásban részesít, ami a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem indokolható. A Bizottság felkérte Spanyolországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (17) | Az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően a Bizottság a Real Madrid CF-től, az FC Barcelonától, az Athletic Club Bilbaótól, a Liga Nacional de Fútbol Profesionaltól, egy állampolgártól és olyan szervezetektől kapott észrevételeket, amelyek identitásuk bizalmas kezelését kérték. |
| --- | --- |

(17)

Az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően a Bizottság a Real Madrid CF-től, az FC Barcelonától, az Athletic Club Bilbaótól, a Liga Nacional de Fútbol Profesionaltól, egy állampolgártól és olyan szervezetektől kapott észrevételeket, amelyek identitásuk bizalmas kezelését kérték.

3.1.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

| (18) | A Liga Nacional de Fútbol Profesional a sportnak a Szerződés 165. cikke szerinti különleges státusára hivatkozik. A Liga azt állítja, hogy a 10/1990. sz. törvény célja pusztán az volt, hogy bevezesse a klubok társadalmi felelősségvállalásának önkéntes rendszerét. A Liga azt állítja, hogy ennek értelmében a reformnak nem volt adóügyi célja. Az adóügyi következmények az egyéb célok közvetett hatásaként alakulhattak ki. |
| --- | --- |

(18)

A Liga Nacional de Fútbol Profesional a sportnak a Szerződés 165. cikke szerinti különleges státusára hivatkozik. A Liga azt állítja, hogy a 10/1990. sz. törvény célja pusztán az volt, hogy bevezesse a klubok társadalmi felelősségvállalásának önkéntes rendszerét. A Liga azt állítja, hogy ennek értelmében a reformnak nem volt adóügyi célja. Az adóügyi következmények az egyéb célok közvetett hatásaként alakulhattak ki.

| (19) | Az Athletic Club Bilbao a társasági adózással kapcsolatban a baszkföldi Vizcaya történelmi terület (Territorio Histórico de Bizkaia) adóügyi autonómiájára hivatkozott, amelyet a Törvényszék is elismert (7). Az Athletic Club Bilbao esetleges szelektív előnyének megállapításához a területi referenciakeret tehát a Territorio Histórico de Bizkaia (Vizcaya történelmi terület). Bár a sporttörvény hatálya nemzeti, adószabályokat nem tartalmaz. Az Európai Unióról szóló szerződés értelmében az Unió azonban köteles tiszteletben tartani a tagállamok regionális és helyi önkormányzati struktúráit. Vizcaya történelmi területen nincsenek sportrészvénytársaságok. A klub szerint a szóban forgó régióban tehát nem fordulhat elő a sportegyesületek irányában tanúsított szelektív bánásmód. Az Athletic Club Bilbao csupán a Vizcaya történelmi területen érvényes, valamennyi nonprofit szervezetre vonatkozó általános társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(19)

Az Athletic Club Bilbao a társasági adózással kapcsolatban a baszkföldi Vizcaya történelmi terület (Territorio Histórico de Bizkaia) adóügyi autonómiájára hivatkozott, amelyet a Törvényszék is elismert (7). Az Athletic Club Bilbao esetleges szelektív előnyének megállapításához a területi referenciakeret tehát a Territorio Histórico de Bizkaia (Vizcaya történelmi terület). Bár a sporttörvény hatálya nemzeti, adószabályokat nem tartalmaz. Az Európai Unióról szóló szerződés értelmében az Unió azonban köteles tiszteletben tartani a tagállamok regionális és helyi önkormányzati struktúráit. Vizcaya történelmi területen nincsenek sportrészvénytársaságok. A klub szerint a szóban forgó régióban tehát nem fordulhat elő a sportegyesületek irányában tanúsított szelektív bánásmód. Az Athletic Club Bilbao csupán a Vizcaya történelmi területen érvényes, valamennyi nonprofit szervezetre vonatkozó általános társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozik.

7

3.2.   AZ ELTÉRŐ TÁRSASÁGIADÓ-KULCSOK INDOKOLÁSA

AZ ELTÉRŐ TÁRSASÁGIADÓ-KULCSOK INDOKOLÁSA

| (20) | A Liga Nacional de Fútbol Profesional, a Real Madrid CF, az FC Barcelona és az Athletic Club Bilbao úgy véli, hogy a társasági adó differenciált kiszabását az adó jellege indokolja; ezért az nem minősül szelektív előnynek. A sportklubok adóztatása ugyanúgy történik, és rájuk ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint más nonprofit szervezetekre. A nonprofit szervezetekre alkalmazandó általános rendszert nem lehet a társaságokra vonatkozó adórendszer alóli kivételnek tekinteni. Saját jogon létező, elkülönült általános rendszer ez, amely az ágazattól, méretétől és a régiótól függetlenül valamennyi spanyolországi nonprofit szervezetre vonatkozik. Ez a független jogi rendszer korlátozza nonprofit egyesületek piaci tevékenységét, és visszafogja a profitorientált társaságokhoz hasonló nyereség elérésére irányuló képességüket. A profitorientált társaságok nyereségszerzésének oka lényegében az, hogy felosztható forrásokat termeljenek, és így megfelelő befektetési megtérülést kínálhassanak a részvényesek számára. |
| --- | --- |

(20)

A Liga Nacional de Fútbol Profesional, a Real Madrid CF, az FC Barcelona és az Athletic Club Bilbao úgy véli, hogy a társasági adó differenciált kiszabását az adó jellege indokolja; ezért az nem minősül szelektív előnynek. A sportklubok adóztatása ugyanúgy történik, és rájuk ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint más nonprofit szervezetekre. A nonprofit szervezetekre alkalmazandó általános rendszert nem lehet a társaságokra vonatkozó adórendszer alóli kivételnek tekinteni. Saját jogon létező, elkülönült általános rendszer ez, amely az ágazattól, méretétől és a régiótól függetlenül valamennyi spanyolországi nonprofit szervezetre vonatkozik. Ez a független jogi rendszer korlátozza nonprofit egyesületek piaci tevékenységét, és visszafogja a profitorientált társaságokhoz hasonló nyereség elérésére irányuló képességüket. A profitorientált társaságok nyereségszerzésének oka lényegében az, hogy felosztható forrásokat termeljenek, és így megfelelő befektetési megtérülést kínálhassanak a részvényesek számára.

| (21) | A Real Madrid CF a Bíróság Kennemer Golf ügyben hozott ítéletére (8) hivatkozik, amely 26., 31. és 35. pontjában kimondja, hogy a nonprofit szervezetnek nem lehet célja, hogy a tagok számára nyereséget termeljen. |
| --- | --- |

(21)

A Real Madrid CF a Bíróság Kennemer Golf ügyben hozott ítéletére (8) hivatkozik, amely 26., 31. és 35. pontjában kimondja, hogy a nonprofit szervezetnek nem lehet célja, hogy a tagok számára nyereséget termeljen.

Kennemer Golf

8

| (22) | A Real Madrid CF és az Athletic Club Bilbao úgy érvel, hogy bár a rendszeres nyereségszerzés nem zárja ki egy szervezet nonprofit szervezetként történő besorolását, e nyereséget saját szolgáltatásai nyújtásának céljából kell felhasználnia. Azt a tényt is hangsúlyozzák, hogy egy sportklub nyereségét nem szabad a tagok között felosztani. Következésképpen a sportklubok és sportrészvénytársaságok nincsenek hasonló ténybeli és jogi helyzetben. Mindenesetre az esetleges eltérő adózást a spanyol adórendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja. |
| --- | --- |

(22)

A Real Madrid CF és az Athletic Club Bilbao úgy érvel, hogy bár a rendszeres nyereségszerzés nem zárja ki egy szervezet nonprofit szervezetként történő besorolását, e nyereséget saját szolgáltatásai nyújtásának céljából kell felhasználnia. Azt a tényt is hangsúlyozzák, hogy egy sportklub nyereségét nem szabad a tagok között felosztani. Következésképpen a sportklubok és sportrészvénytársaságok nincsenek hasonló ténybeli és jogi helyzetben. Mindenesetre az esetleges eltérő adózást a spanyol adórendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja.

| (23) | A Real Madrid CF szerint ezért közös referenciaalapként nem elegendő a nyereségszerzés célját megadni. Ehelyett referenciaként az olyan nyereség megszerzését kellene meghatározni, amely felosztható; ez a klubok esetében nem lehetséges. A Real Madrid szerint a klubok a szövetkezetekkel egyező jellemzőkkel bírnak, és a Bíróságnak a Paint Graphos ügyben hozott ítéletében (9) felsorolt érvekre hivatkozik. |
| --- | --- |

(23)

A Real Madrid CF szerint ezért közös referenciaalapként nem elegendő a nyereségszerzés célját megadni. Ehelyett referenciaként az olyan nyereség megszerzését kellene meghatározni, amely felosztható; ez a klubok esetében nem lehetséges. A Real Madrid szerint a klubok a szövetkezetekkel egyező jellemzőkkel bírnak, és a Bíróságnak a Paint Graphos ügyben hozott ítéletében (9) felsorolt érvekre hivatkozik.

Paint Graphos

9

| (24) | A Real Madrid CF, az FC Barcelona és a Liga Nacional de Fútbol Profesional hangsúlyozza, hogy a sportklubok ügyvezető szervére vonatkozó felelősségi rendszer sokkal szigorúbb, mint a sportrészvénytársaságok esetében. Az igazgatótanácsnak a klub költségvetésben tervezett kiadásainak 15 %-át fedező bankgaranciát kell bemutatnia, hogy így garantálja a megbízatása során keletkezett veszteségek fedezését. Emellett az igazgatótanács tagjai jelenlegi és jövőbeli személyes vagyonukkal szigorúan és korlátlanul felelnek az e garantált összeget meghaladó bármely veszteségért. A sportklubok ezenkívül kereskedelmi magatartásuk tekintetében szigorú, a Spanyol Sportügyi Legfelsőbb Tanács (Consejo Superior de Deportes) nevű állami szerv általi felügyelet és ellenőrzés alatt állnak, különösen a hitelfelvételt illetően. |
| --- | --- |

(24)

A Real Madrid CF, az FC Barcelona és a Liga Nacional de Fútbol Profesional hangsúlyozza, hogy a sportklubok ügyvezető szervére vonatkozó felelősségi rendszer sokkal szigorúbb, mint a sportrészvénytársaságok esetében. Az igazgatótanácsnak a klub költségvetésben tervezett kiadásainak 15 %-át fedező bankgaranciát kell bemutatnia, hogy így garantálja a megbízatása során keletkezett veszteségek fedezését. Emellett az igazgatótanács tagjai jelenlegi és jövőbeli személyes vagyonukkal szigorúan és korlátlanul felelnek az e garantált összeget meghaladó bármely veszteségért. A sportklubok ezenkívül kereskedelmi magatartásuk tekintetében szigorú, a Spanyol Sportügyi Legfelsőbb Tanács (Consejo Superior de Deportes) nevű állami szerv általi felügyelet és ellenőrzés alatt állnak, különösen a hitelfelvételt illetően.

| (25) | Az Athletic Club Bilbao és a Liga Nacional de Fútbol Profesional azzal érvel, hogy a klubok a tőkepiachoz való hozzáférés tekintetében nem rendelkeznek a részvénytársaságokéval megegyező eszközökkel. Különösen igaz az, hogy részvénykibocsátással nem tudnak tőkeemelést végrehajtani. A klub és az általa ellenőrzött társaságok között továbbá költségvetési konszolidációra sincs lehetőség, mivel eltérő adókulcsok vonatkoznak rájuk. Következésképpen a klub és e társaságok között nincs mód a nyereség és veszteség leírására, szemben a részvénytársaságokkal, amelyek költségvetési szempontból konszolidálhatják az ellenőrzésük alatt álló leányvállalataikat. Az FC Barcelona megjegyzi, hogy a klubok ezért egyértelműen hátrányosabb helyzetben vannak, mint Európa más részein, ahol a befektetők jelentős tőkeinjekcióval láthatják el a sportklubokat. |
| --- | --- |

(25)

Az Athletic Club Bilbao és a Liga Nacional de Fútbol Profesional azzal érvel, hogy a klubok a tőkepiachoz való hozzáférés tekintetében nem rendelkeznek a részvénytársaságokéval megegyező eszközökkel. Különösen igaz az, hogy részvénykibocsátással nem tudnak tőkeemelést végrehajtani. A klub és az általa ellenőrzött társaságok között továbbá költségvetési konszolidációra sincs lehetőség, mivel eltérő adókulcsok vonatkoznak rájuk. Következésképpen a klub és e társaságok között nincs mód a nyereség és veszteség leírására, szemben a részvénytársaságokkal, amelyek költségvetési szempontból konszolidálhatják az ellenőrzésük alatt álló leányvállalataikat. Az FC Barcelona megjegyzi, hogy a klubok ezért egyértelműen hátrányosabb helyzetben vannak, mint Európa más részein, ahol a befektetők jelentős tőkeinjekcióval láthatják el a sportklubokat.

| (26) | Az eltérő adókulcsokból származó lehetséges előnyt illetően a Real Madrid CF azt állítja, hogy a klubok mint nonprofit szervezetek működési bevételére kivetetett alacsonyabb adókulcs megállapítása önmagában nem tekinthető állami támogatásnak minősülő kedvezőbb szelektív intézkedésnek. A klubokra és a részvénytársaságokra vonatkozó társaságiadó-rendszerek közötti jelentős különbségek a klubokra nézve kedvezőtlenek, és ellensúlyozzák a rájuk vonatkozó, kissé alacsonyabb adókulcs hatásait. A Real Madrid CF arra hivatkozik, hogy a rendkívüli nyereség vagy a tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetéséért járó adólevonás a sportrészvénytársaságoknál magasabb (12 %), mint a sportkluboknál (7 %). A körülményektől függően e levonás alkalmanként akár igen jelentős is lehet. |
| --- | --- |

(26)

Az eltérő adókulcsokból származó lehetséges előnyt illetően a Real Madrid CF azt állítja, hogy a klubok mint nonprofit szervezetek működési bevételére kivetetett alacsonyabb adókulcs megállapítása önmagában nem tekinthető állami támogatásnak minősülő kedvezőbb szelektív intézkedésnek. A klubokra és a részvénytársaságokra vonatkozó társaságiadó-rendszerek közötti jelentős különbségek a klubokra nézve kedvezőtlenek, és ellensúlyozzák a rájuk vonatkozó, kissé alacsonyabb adókulcs hatásait. A Real Madrid CF arra hivatkozik, hogy a rendkívüli nyereség vagy a tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetéséért járó adólevonás a sportrészvénytársaságoknál magasabb (12 %), mint a sportkluboknál (7 %). A körülményektől függően e levonás alkalmanként akár igen jelentős is lehet.

| (27) | A Real Madrid CF a klub egy, az adótanácsadói által készített adóügyi beszámolóját is benyújtotta, amely a 2000. július és 2013. június 30. közötti időszakban befizetett társasági adóra vonatkozott. A beszámoló igazolja, hogy a Real Madrid CF esetében a vizsgált időszak során a nonprofit szervezetként történő adóügyi besorolás jelentősen hátrányosabb volt, mint a társaságokra vonatkozó általános rendszer elméleti, kontrafaktuális alkalmazása. |
| --- | --- |

(27)

A Real Madrid CF a klub egy, az adótanácsadói által készített adóügyi beszámolóját is benyújtotta, amely a 2000. július és 2013. június 30. közötti időszakban befizetett társasági adóra vonatkozott. A beszámoló igazolja, hogy a Real Madrid CF esetében a vizsgált időszak során a nonprofit szervezetként történő adóügyi besorolás jelentősen hátrányosabb volt, mint a társaságokra vonatkozó általános rendszer elméleti, kontrafaktuális alkalmazása.

| (28) | A Real Madrid CF beadványa szerint [...] (*1). |
| --- | --- |

(28)

A Real Madrid CF beadványa szerint [...] (*1).

*1

| (29) | Az Athletic Club Bilbao hangsúlyozza [...]. |
| --- | --- |

(29)

Az Athletic Club Bilbao hangsúlyozza [...].

3.3.   AZ ÚJ TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSÁRÓL

AZ ÚJ TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSÁRÓL

| (30) | A Real Madrid CF, az FC Barcelona és az Athletic Club Bilbao szerint az állítólagos támogatás fennállása esetén azt létező támogatásnak kellene tekinteni. A nonprofit szervezetekre vonatkozó különleges adókulcsot még Spanyolországnak az Európai Unióhoz történő, 1986. január 1-jei csatlakozása előtt vezették be, és lényegesen azóta sem változott. A társasági adóról szóló, 1978. december 27-i 61/1978. sz. törvény (Ley 61/1978, de 27 de diciembre, del Impuesto sobre Sociedades) részleges mentességet és alacsonyabb adókulcsot állapított meg a nonprofit egyesületek, például labdarúgóklubok gazdasági műveleteiből származó bevételekre. |
| --- | --- |

(30)

A Real Madrid CF, az FC Barcelona és az Athletic Club Bilbao szerint az állítólagos támogatás fennállása esetén azt létező támogatásnak kellene tekinteni. A nonprofit szervezetekre vonatkozó különleges adókulcsot még Spanyolországnak az Európai Unióhoz történő, 1986. január 1-jei csatlakozása előtt vezették be, és lényegesen azóta sem változott. A társasági adóról szóló, 1978. december 27-i 61/1978. sz. törvény (Ley 61/1978, de 27 de diciembre, del Impuesto sobre Sociedades) részleges mentességet és alacsonyabb adókulcsot állapított meg a nonprofit egyesületek, például labdarúgóklubok gazdasági műveleteiből származó bevételekre.

Ley 61/1978, de 27 de diciembre, del Impuesto sobre Sociedades

| (31) | Az FC Barcelona megjegyzi, hogy a 10/1990. sz. törvény önmagában nem létesít új állami támogatási intézkedést. Sőt, ennek alapján a klubok nagy része kikerül a preferenciális rendszerből. Lehet tehát azzal érvelni, hogy a törvény nem előnyös helyzetet teremtett e négy klub számára, hanem a kedvezményezettek számát csökkentette. Ez nem új támogatás, hanem csak egy későbbi módosítás, amelynek célja annak biztosítása, hogy a korábbi helyzettel szemben kevésbé torzuljon a verseny. Az Athletic Club Bilbao érvelése szerint a 10/1990. sz. törvény egyáltalán nem változtatott a klub helyzetén, amely egyszerűen továbbra is a nonprofit szervezetekre vonatkozó társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(31)

Az FC Barcelona megjegyzi, hogy a 10/1990. sz. törvény önmagában nem létesít új állami támogatási intézkedést. Sőt, ennek alapján a klubok nagy része kikerül a preferenciális rendszerből. Lehet tehát azzal érvelni, hogy a törvény nem előnyös helyzetet teremtett e négy klub számára, hanem a kedvezményezettek számát csökkentette. Ez nem új támogatás, hanem csak egy későbbi módosítás, amelynek célja annak biztosítása, hogy a korábbi helyzettel szemben kevésbé torzuljon a verseny. Az Athletic Club Bilbao érvelése szerint a 10/1990. sz. törvény egyáltalán nem változtatott a klub helyzetén, amely egyszerűen továbbra is a nonprofit szervezetekre vonatkozó társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozik.

4.   SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (32) | Spanyolország észrevételei a baszkföldi Vizcaya tartományi kormánya (Diputación Foral de Bizkaia) és Navarra autonóm közösség (Comunidad Foral de Navarra) beadványait is tartalmazták. |
| --- | --- |

(32)

Spanyolország észrevételei a baszkföldi Vizcaya tartományi kormánya (Diputación Foral de Bizkaia) és Navarra autonóm közösség (Comunidad Foral de Navarra) beadványait is tartalmazták.

| (33) | Spanyolország megerősíti, hogy a 10/1990. sz. törvény előírja a professzionális sportversenyeken részt vevő klubok számára, hogy sportrészvénytársasággá alakuljanak. Spanyolország hangsúlyozza, hogy a nonprofit szervezetek adóztatásával kapcsolatos szabályok nem csupán a labdarúgóklubokra, hanem valamennyi nonprofit szervezetre vonatkoznak. E szervezetek esetében a törvény úgy rendelkezik, hogy kötelesek 25 %-os társasági adót fizetni azon nyereség után, amelyet kereskedelmi jellegű tevékenységek folytatása során termeltek. Tehát a hivatásos sportból származó bevételek adókötelesek. A sportklubok adóügyi megítélése ezért valamennyi nonprofit szervezetre vonatkozó általános intézkedés. |
| --- | --- |

(33)

Spanyolország megerősíti, hogy a 10/1990. sz. törvény előírja a professzionális sportversenyeken részt vevő klubok számára, hogy sportrészvénytársasággá alakuljanak. Spanyolország hangsúlyozza, hogy a nonprofit szervezetek adóztatásával kapcsolatos szabályok nem csupán a labdarúgóklubokra, hanem valamennyi nonprofit szervezetre vonatkoznak. E szervezetek esetében a törvény úgy rendelkezik, hogy kötelesek 25 %-os társasági adót fizetni azon nyereség után, amelyet kereskedelmi jellegű tevékenységek folytatása során termeltek. Tehát a hivatásos sportból származó bevételek adókötelesek. A sportklubok adóügyi megítélése ezért valamennyi nonprofit szervezetre vonatkozó általános intézkedés.

4.1.   A SPORTKLUBOK ÉS A SPORTRÉSZVÉNYTÁRSASÁGOK ELTÉRŐ ADÓZTATÁSA

A SPORTKLUBOK ÉS A SPORTRÉSZVÉNYTÁRSASÁGOK ELTÉRŐ ADÓZTATÁSA

| (34) | 2015. február 9-én Spanyolország a társaságiadó-szabályoknak a társaságok adóztatásáról szóló (del Impuesto sobre Sociedades), 2014. november 27-i 27/2014. sz. törvény (10) által történő módosításáról tájékoztatta a Bizottságot, amely módosítás szerint az általános társaságiadó-kulcs 2015-ben 30 %-ról 28 %-ra, majd 2016-tól kezdődően 25 %-ra csökken. Ez azt jelenti, hogy a sportrészvénytársaságok 2016-tól szintén 25 %-os társasági adót kötelesek fizetni. 2016-tól Spanyolország szerint már nem lesz különbség a klubok és a sportrészvénytársaságok adóztatása között. |
| --- | --- |

(34)

2015. február 9-én Spanyolország a társaságiadó-szabályoknak a társaságok adóztatásáról szóló (del Impuesto sobre Sociedades), 2014. november 27-i 27/2014. sz. törvény (10) által történő módosításáról tájékoztatta a Bizottságot, amely módosítás szerint az általános társaságiadó-kulcs 2015-ben 30 %-ról 28 %-ra, majd 2016-tól kezdődően 25 %-ra csökken. Ez azt jelenti, hogy a sportrészvénytársaságok 2016-tól szintén 25 %-os társasági adót kötelesek fizetni. 2016-tól Spanyolország szerint már nem lesz különbség a klubok és a sportrészvénytársaságok adóztatása között.

10

| (35) | Spanyolország hangsúlyozza, hogy a differenciált adóztatás nem jár előnnyel, mivel a klubok ténylegesen nem fizetnek kevesebb adót. A nonprofit szervezetektől függő, eltérő adórendszer alá tartozó társaságok (pl. mivel részvénytársaságok) nem részesülhetnek a tulajdonos klubra vonatkozó adórendszer előnyeiből. A részvénytársaságok azonban konszolidálhatják a vállalatcsoport különböző tagjainak nyereségét. Spanyolország a társasági adó hatálya alá tartozó szervezetek által 2008 és 2011 között fizetett tényleges társaságiadó-kulcsra vonatkozó adatokkal mutatja be, hogy a különbség nem annyira jelentős, mint azt az 5 százalékpontos adókulcs-különbség sejteti (11):









  Adóév | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nonprofit szervezetek (%) | 15,60 | 15,80 | 19,60 | 17,60 |
| Az általános adórendszer hatálya alá tartozó szervezetek (%) | 18,90 | 17,80 | 18,80 | 18,80 |

(35)

Spanyolország hangsúlyozza, hogy a differenciált adóztatás nem jár előnnyel, mivel a klubok ténylegesen nem fizetnek kevesebb adót. A nonprofit szervezetektől függő, eltérő adórendszer alá tartozó társaságok (pl. mivel részvénytársaságok) nem részesülhetnek a tulajdonos klubra vonatkozó adórendszer előnyeiből. A részvénytársaságok azonban konszolidálhatják a vállalatcsoport különböző tagjainak nyereségét. Spanyolország a társasági adó hatálya alá tartozó szervezetek által 2008 és 2011 között fizetett tényleges társaságiadó-kulcsra vonatkozó adatokkal mutatja be, hogy a különbség nem annyira jelentős, mint azt az 5 százalékpontos adókulcs-különbség sejteti (11):

11

Adóév

2008

2009

2010

2011

Nonprofit szervezetek (%)

15,60

15,80

19,60

17,60

Az általános adórendszer hatálya alá tartozó szervezetek (%)

18,90

17,80

18,80

18,80

| (36) | Spanyolország és különösen Vizcaya tartományi kormánya, valamint Navarra autonóm közösség az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény (12) 25. pontjára hivatkozik, amely szerint az eltérő bánásmódot az adórendszer jellege és általános szerkezete indokolhatja. Az alacsonyabb adókulcs indokolt, hiszen a kedvezményezett klubok olyan nonprofit szervezetek, amelyek nem termelnek nyereséget. Ezenkívül még azért is indokolt, mert szemben a részvénytársaságok részvényeseikhez való viszonyával, a kluboknak nem célja, hogy a nyereséget felosszák a klub tagjai között. |
| --- | --- |

(36)

Spanyolország és különösen Vizcaya tartományi kormánya, valamint Navarra autonóm közösség az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény (12) 25. pontjára hivatkozik, amely szerint az eltérő bánásmódot az adórendszer jellege és általános szerkezete indokolhatja. Az alacsonyabb adókulcs indokolt, hiszen a kedvezményezett klubok olyan nonprofit szervezetek, amelyek nem termelnek nyereséget. Ezenkívül még azért is indokolt, mert szemben a részvénytársaságok részvényeseikhez való viszonyával, a kluboknak nem célja, hogy a nyereséget felosszák a klub tagjai között.

12

| (37) | Ezen érvelés alátámasztására Spanyolország a Bíróságnak az olasz szövetkezetekre vonatkozó ítéletére (13) hivatkozik. Az említett ítélet 61. pontjában, amely a szövetkezetek adóztatásáról szól, a Bíróság a szövetkezetek sajátos jellemzőire tekintettel megállapítja, hogy a termelő- és munkaszövetkezetek főszabály szerint nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, feltéve, hogy tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek, és nem tisztán kereskedelmi, hanem sajátosan személyes kapcsolatot is fenntartanak ez utóbbiakkal, amely alapján a tagok aktívan részt vesznek a tevékenységben és a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak. |
| --- | --- |

(37)

Ezen érvelés alátámasztására Spanyolország a Bíróságnak az olasz szövetkezetekre vonatkozó ítéletére (13) hivatkozik. Az említett ítélet 61. pontjában, amely a szövetkezetek adóztatásáról szól, a Bíróság a szövetkezetek sajátos jellemzőire tekintettel megállapítja, hogy a termelő- és munkaszövetkezetek főszabály szerint nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, feltéve, hogy tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek, és nem tisztán kereskedelmi, hanem sajátosan személyes kapcsolatot is fenntartanak ez utóbbiakkal, amely alapján a tagok aktívan részt vesznek a tevékenységben és a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak.

13

| (38) | Vizcaya tartományi kormánya rámutat a valamely társaságba történő befektetés megtérülését remélő befektetők, valamint az e joggal nem bíró klubtagok közötti különbségre. A Bizottság tévedne, ha a társasági adó általános céljának a vállalatok nyereségének megadóztatását tekintené. Vizcaya tartományi kormánya szerint az adóztatás általános célja nem csupán egy jogi személy nyereségének megadóztatása, hanem annak figyelembevétele, hogy a nyereséget elosztják-e a részvényesek között, és hogy a részvényeseket megadóztatják-e a nyereségből való részesedésük után. |
| --- | --- |

(38)

Vizcaya tartományi kormánya rámutat a valamely társaságba történő befektetés megtérülését remélő befektetők, valamint az e joggal nem bíró klubtagok közötti különbségre. A Bizottság tévedne, ha a társasági adó általános céljának a vállalatok nyereségének megadóztatását tekintené. Vizcaya tartományi kormánya szerint az adóztatás általános célja nem csupán egy jogi személy nyereségének megadóztatása, hanem annak figyelembevétele, hogy a nyereséget elosztják-e a részvényesek között, és hogy a részvényeseket megadóztatják-e a nyereségből való részesedésük után.

| (39) | Spanyolország arra is hivatkozik, hogy a szövetkezeteknek kevesebb lehetőségük van a tőkepiacokhoz való hozzáférés terén, mivel nem bocsáthatnak ki forgalomképes részvényeket. Spanyolország azzal érvel, hogy ugyanígy a klubok sem rendelkeznek a tőkepiacokhoz való hozzáférés terén a részvénytársaságokéval azonos eszközökkel. A klubok versenyhelyzete javításának, pl. drága futballjátékosok leszerződtetésének finanszírozása céljából nincs mód részvényesi tőkeinjekciókra. Ezenkívül a hitelfelvételüket is korlátozzák (pl. a Consejo Superior de Deportes jóváhagyása szükséges hozzá). Spanyolország a sportklubok vezető testületeinek tagjait a klub által elért negatív eredmények miatt terhelő személyes pénzügyi felelősségére vonatkozó szabályokra is hivatkozik, amelyek szigorúbbak, mint a részvénytársaságok vezetőire vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

(39)

Spanyolország arra is hivatkozik, hogy a szövetkezeteknek kevesebb lehetőségük van a tőkepiacokhoz való hozzáférés terén, mivel nem bocsáthatnak ki forgalomképes részvényeket. Spanyolország azzal érvel, hogy ugyanígy a klubok sem rendelkeznek a tőkepiacokhoz való hozzáférés terén a részvénytársaságokéval azonos eszközökkel. A klubok versenyhelyzete javításának, pl. drága futballjátékosok leszerződtetésének finanszírozása céljából nincs mód részvényesi tőkeinjekciókra. Ezenkívül a hitelfelvételüket is korlátozzák (pl. a Consejo Superior de Deportes jóváhagyása szükséges hozzá). Spanyolország a sportklubok vezető testületeinek tagjait a klub által elért negatív eredmények miatt terhelő személyes pénzügyi felelősségére vonatkozó szabályokra is hivatkozik, amelyek szigorúbbak, mint a részvénytársaságok vezetőire vonatkozó szabályok.

| (40) | Spanyolország végül arra hivatkozik, hogy a Real Decreto 177/1981 sobre clubs y federaciones deportivas (14) 30. cikke szerint, ha valamely klub sportinfrastruktúrájának vagy sportpályájának értékesítésével jövedelemre tesz szert, azt hasonló jellegű javak építésére vagy fejlesztésére kell fordítania. |
| --- | --- |

(40)

Spanyolország végül arra hivatkozik, hogy a Real Decreto 177/1981 sobre clubs y federaciones deportivas (14) 30. cikke szerint, ha valamely klub sportinfrastruktúrájának vagy sportpályájának értékesítésével jövedelemre tesz szert, azt hasonló jellegű javak építésére vagy fejlesztésére kell fordítania.

14

4.2.   AZ ÁLLÍTÓLAGOS TÁMOGATÁS LÉTEZŐ TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉSE

AZ ÁLLÍTÓLAGOS TÁMOGATÁS LÉTEZŐ TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉSE

| (41) | A Real Madrid CF-hez és az Athletic Club Bilbaóhoz hasonlóan Spanyolország azt állítja, hogy ha megállapítják a támogatás fennállását, akkor azt létező támogatásnak kell minősíteni. A 10/1990. sz. törvényt a 13/1980. sz. General de la Cultura Física y del Deporte törvény előzte meg. E törvény értelmében Spanyolország 1986-os csatlakozásakor valamennyi labdarúgóklub nonprofit szervezet volt. 1982 óta e kluboknak – bármely egyéb nonprofit szervezethez hasonlóan – kereskedelmi nyereségük után 15 %-os társasági adót kellett fizetniük. Ezért bármilyen támogatás létező támogatásnak minősülne a (EU)2015/1589 tanácsi rendelet (15) (eljárási rendelet) 1. cikke b) pontjának i. alpontja alapján, amely kiterjed minden olyan támogatási programra és egyedi támogatásra, amelyet a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazható. A 10/1990. sz. törvény csak megerősíti a klubok jogállását, annak adóügyi következményeivel együtt, bár ez csak a bizonyos feltételeket teljesítő klubokra korlátozódik. A szóban forgó klubok adóelőnye tehát még Spanyolország 1986-os csatlakozása előtt jött létre. |
| --- | --- |

(41)

A Real Madrid CF-hez és az Athletic Club Bilbaóhoz hasonlóan Spanyolország azt állítja, hogy ha megállapítják a támogatás fennállását, akkor azt létező támogatásnak kell minősíteni. A 10/1990. sz. törvényt a 13/1980. sz. General de la Cultura Física y del Deporte törvény előzte meg. E törvény értelmében Spanyolország 1986-os csatlakozásakor valamennyi labdarúgóklub nonprofit szervezet volt. 1982 óta e kluboknak – bármely egyéb nonprofit szervezethez hasonlóan – kereskedelmi nyereségük után 15 %-os társasági adót kellett fizetniük. Ezért bármilyen támogatás létező támogatásnak minősülne a (EU)2015/1589 tanácsi rendelet (15) (eljárási rendelet) 1. cikke b) pontjának i. alpontja alapján, amely kiterjed minden olyan támogatási programra és egyedi támogatásra, amelyet a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazható. A 10/1990. sz. törvény csak megerősíti a klubok jogállását, annak adóügyi következményeivel együtt, bár ez csak a bizonyos feltételeket teljesítő klubokra korlátozódik. A szóban forgó klubok adóelőnye tehát még Spanyolország 1986-os csatlakozása előtt jött létre.

15

4.3.   VIZCAYA TARTOMÁNYI KORMÁNY ÉS NAVARRA AUTONÓM KÖZÖSSÉG ADÓJOGI AUTONÓMIÁJA

VIZCAYA TARTOMÁNYI KORMÁNY ÉS NAVARRA AUTONÓM KÖZÖSSÉG ADÓJOGI AUTONÓMIÁJA

| (42) | Spanyolország és különösen Navarra autonóm közösség és Vizcaya tartományi kormánya rámutatott e régiók adóügyekben érvényes autonómiájára. Ez az autonómia a társasági adó kulcsára is kiterjed. Navarra autonóm közösségben a társasági adó kulcsa 30 %, Vizcaya történelmi területen pedig 28 %. A nonprofit szervezetek kereskedelmi nyereségét terhelő adókulcs 25 %, illetve 21 %. |
| --- | --- |

(42)

Spanyolország és különösen Navarra autonóm közösség és Vizcaya tartományi kormánya rámutatott e régiók adóügyekben érvényes autonómiájára. Ez az autonómia a társasági adó kulcsára is kiterjed. Navarra autonóm közösségben a társasági adó kulcsa 30 %, Vizcaya történelmi területen pedig 28 %. A nonprofit szervezetek kereskedelmi nyereségét terhelő adókulcs 25 %, illetve 21 %.

| (43) | Mivel az adóügyi autonómiáról a spanyol alkotmány rendelkezik, a Navarra autonóm közösség és Vizcaya tartományi kormány által elfogadott általános adóintézkedés nem számít területi szempontból szelektívnek. E két területen egyetlen sportrészvénytársaság sincs. Ennélfogva nem lesz olyan sportszervezet, amelyet tisztességtelen bánásmódban részesítenének. A Bizottság hibát követett el, amikor nem állapította meg a referenciarendszer területi hatályát. Ezért, ha a Bizottság megvizsgálja, hogy bizonyos adóügyi megítélés diszkriminatív-e, a vonatkozó nemzeti rendszert kell az e tekintetben független régiók adórendszerével kapcsolatos releváns referenciarendszernek tekinteni. |
| --- | --- |

(43)

Mivel az adóügyi autonómiáról a spanyol alkotmány rendelkezik, a Navarra autonóm közösség és Vizcaya tartományi kormány által elfogadott általános adóintézkedés nem számít területi szempontból szelektívnek. E két területen egyetlen sportrészvénytársaság sincs. Ennélfogva nem lesz olyan sportszervezet, amelyet tisztességtelen bánásmódban részesítenének. A Bizottság hibát követett el, amikor nem állapította meg a referenciarendszer területi hatályát. Ezért, ha a Bizottság megvizsgálja, hogy bizonyos adóügyi megítélés diszkriminatív-e, a vonatkozó nemzeti rendszert kell az e tekintetben független régiók adórendszerével kapcsolatos releváns referenciarendszernek tekinteni.

| (44) | Navarra autonóm közösség arról tájékoztat, hogy [...]. |
| --- | --- |

(44)

Navarra autonóm közösség arról tájékoztat, hogy [...].

| (45) | Vizcaya tartományi kormánya továbbá azt állítja, és ezt az adóhatóság adómegállapítása is alátámasztja, hogy az Athletic Club Bilbao [...]. |
| --- | --- |

(45)

Vizcaya tartományi kormánya továbbá azt állítja, és ezt az adóhatóság adómegállapítása is alátámasztja, hogy az Athletic Club Bilbao [...].

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (46) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatásnak minősüljön, a szóban forgó rendelkezésben megállapított valamennyi feltételnek teljesülnie kell (16). Joggal megállapítható tehát, hogy ahhoz, hogy egy intézkedést a szóban forgó rendelkezés értelmében állami támogatásnak lehessen minősíteni, először is állami beavatkozásról vagy állami forrásból történő beavatkozásról kell, hogy szó legyen; másodszor ennek a beavatkozásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet; harmadszor egy adott vállalkozást kell szelektív előnyben részesítenie, negyedszer pedig torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie (17). |
| --- | --- |

(46)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatásnak minősüljön, a szóban forgó rendelkezésben megállapított valamennyi feltételnek teljesülnie kell (16). Joggal megállapítható tehát, hogy ahhoz, hogy egy intézkedést a szóban forgó rendelkezés értelmében állami támogatásnak lehessen minősíteni, először is állami beavatkozásról vagy állami forrásból történő beavatkozásról kell, hogy szó legyen; másodszor ennek a beavatkozásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet; harmadszor egy adott vállalkozást kell szelektív előnyben részesítenie, negyedszer pedig torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie (17).

16

17

5.1.1.   ÁLLAMI FORRÁSOK ÉS AZ ÁLLAMNAK VALÓ BETUDHATÓSÁG

| (47) | Az alacsonyabb adókulcs révén a 10/1990. sz. törvény által bevezetett támogatási program lehetővé teszi, hogy négy sportklub állami forrásokból származó előnyt élvezzen, mivel az állam lemond a lehetséges adóbevételekről. Ez az előny az olyan gazdasági terhek enyhítéséből származik, mint például a valamely vállalkozás költségvetését rendszerint érintő adóterhek (18). Ez az alacsonyabb adókulcs olyan állami forrásnak tekinthető, amelyről az állam lemondott. Az intézkedés az államnak tudható be, mivel az a 10/1990. sz. törvény alkalmazásának eredménye. |
| --- | --- |

(47)

Az alacsonyabb adókulcs révén a 10/1990. sz. törvény által bevezetett támogatási program lehetővé teszi, hogy négy sportklub állami forrásokból származó előnyt élvezzen, mivel az állam lemond a lehetséges adóbevételekről. Ez az előny az olyan gazdasági terhek enyhítéséből származik, mint például a valamely vállalkozás költségvetését rendszerint érintő adóterhek (18). Ez az alacsonyabb adókulcs olyan állami forrásnak tekinthető, amelyről az állam lemondott. Az intézkedés az államnak tudható be, mivel az a 10/1990. sz. törvény alkalmazásának eredménye.

18

5.1.2.   SZELEKTÍV ELŐNY MEGLÉTE

| (48) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése előírja annak meghatározását, hogy egy állami intézkedés szelektív előnyben részesít-e bizonyos vállalkozásokat az érintett intézkedés által követett célkitűzés szempontjából hasonló ténybeli és jogi helyzetben található más vállalkozásokhoz képest. |
| --- | --- |

(48)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése előírja annak meghatározását, hogy egy állami intézkedés szelektív előnyben részesít-e bizonyos vállalkozásokat az érintett intézkedés által követett célkitűzés szempontjából hasonló ténybeli és jogi helyzetben található más vállalkozásokhoz képest.

5.1.2.1.   
  Előny

Előny

| (49) | Először is egy vállalkozás számára előnyt kell biztosítani. A labdarúgóklubok a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülnek jogállásuktól függetlenül, amennyiben gazdasági tevékenységet végeznek. A Bíróság a vállalkozásokat következetesen gazdasági tevékenységet ellátó jogalanyként határozta meg, azok jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (19). Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása önmagában nem attól függ, hogy a szervezetet nyereségtermelés céljából hozták-e létre. A Bíróság és a Törvényszék szerint a nonprofit szervezetek is kínálhatnak a piacon árukat és szolgáltatásokat, ezért vállalkozásnak minősülhetnek (20). Ennek alapján a professzionális sportklubok kereskedelmi vállalkozásnak minősülnek, és így az Európai Unió versenyjoga hatálya alá tartoznak, amennyiben gazdasági tevékenységet folytatnak (21). A professzionális labdarúgóklubok a jegyértékesítésből, marketingtevékenységekből, műsorszolgáltatási jogokból, ajándéktárgyak értékesítéséből, szponzorálásból stb. származó bevételekkel termelnek nyereséget, és egymással, valamint más (sportrészvénytársaság jogállású) professzionális sportszervezetekkel versengenek. Ennek megfelelően a vizsgálatban érintett négy klub a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában vállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(49)

Először is egy vállalkozás számára előnyt kell biztosítani. A labdarúgóklubok a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülnek jogállásuktól függetlenül, amennyiben gazdasági tevékenységet végeznek. A Bíróság a vállalkozásokat következetesen gazdasági tevékenységet ellátó jogalanyként határozta meg, azok jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (19). Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása önmagában nem attól függ, hogy a szervezetet nyereségtermelés céljából hozták-e létre. A Bíróság és a Törvényszék szerint a nonprofit szervezetek is kínálhatnak a piacon árukat és szolgáltatásokat, ezért vállalkozásnak minősülhetnek (20). Ennek alapján a professzionális sportklubok kereskedelmi vállalkozásnak minősülnek, és így az Európai Unió versenyjoga hatálya alá tartoznak, amennyiben gazdasági tevékenységet folytatnak (21). A professzionális labdarúgóklubok a jegyértékesítésből, marketingtevékenységekből, műsorszolgáltatási jogokból, ajándéktárgyak értékesítéséből, szponzorálásból stb. származó bevételekkel termelnek nyereséget, és egymással, valamint más (sportrészvénytársaság jogállású) professzionális sportszervezetekkel versengenek. Ennek megfelelően a vizsgálatban érintett négy klub a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában vállalkozásnak minősül.

19

20

21

5.1.2.2.   
  Szelektivitás

Szelektivitás

| (50) | Az igénybe nem vett adóbevétel formájában nyújtott lehetséges szelektív előnyt illetően a Bíróság kritériumrendszert dolgozott ki a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljából (22). |
| --- | --- |

(50)

Az igénybe nem vett adóbevétel formájában nyújtott lehetséges szelektív előnyt illetően a Bíróság kritériumrendszert dolgozott ki a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljából (22).

22

| (51) | Ahogyan azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette, a differenciált adóztatás prima facie szelektívnek minősül, ha az az általános vagy a referenciát jelentő adórendszertől való eltérést jelent egyes vállalkozások esetében. Mérlegelni kell, hogy az intézkedés bizonyos vállalkozásokra vonatkozó eltérést tartalmaz-e az adórendszer által követett célkitűzés szempontjából hasonló ténybeli és jogi helyzetben található más vállalkozásokhoz képest. Ha ez így van, megállapítható, hogy az intézkedés által nyújtott előny prima facie szelektív. Az ilyen intézkedést azonban még így is indokolhatja az adórendszer logikája és jellege. |
| --- | --- |

(51)

Ahogyan azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette, a differenciált adóztatás prima facie szelektívnek minősül, ha az az általános vagy a referenciát jelentő adórendszertől való eltérést jelent egyes vállalkozások esetében. Mérlegelni kell, hogy az intézkedés bizonyos vállalkozásokra vonatkozó eltérést tartalmaz-e az adórendszer által követett célkitűzés szempontjából hasonló ténybeli és jogi helyzetben található más vállalkozásokhoz képest. Ha ez így van, megállapítható, hogy az intézkedés által nyújtott előny prima facie szelektív. Az ilyen intézkedést azonban még így is indokolhatja az adórendszer logikája és jellege.

prima facie

prima facie

Prima facie szelektivitás

Prima facie

| (52) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban ennek megfelelően meghatározta a professzionális sportklubokra vonatkozó, referenciául szolgáló közös adórendszert. Előzetes véleménye megerősítéseként a Bizottság úgy véli, hogy az általános szabály szerint 1990-től kezdődően e vállalkozások adóztatása a részvénytársaságokéval azonos módon történt a társaságiadó-törvény értelmében. Egyes, a megelőző évek során nyújtott gazdasági teljesítményükkel összefüggő jellemzőkkel bíró klubok azonban a továbbiakban is adózhatnak nonprofit szervezetként. E feltételeket ténylegesen négy professzionális labdarúgóklub teljesítette. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság azt is megállapította, hogy e négy klub az adórendszer céljára tekintettel más professzionális sportvállalkozásokhoz hasonló jogi és ténybeli helyzetben van, e cél pedig a társasági nyereség alapján állami bevételek termelése. Mindkét esetében az adóalap a valamely vállalkozás által megtermelt nettó nyereségnek az adóév végén fennálló összege. A Bizottság megerősíti előzetes álláspontját. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban ennek megfelelően meghatározta a professzionális sportklubokra vonatkozó, referenciául szolgáló közös adórendszert. Előzetes véleménye megerősítéseként a Bizottság úgy véli, hogy az általános szabály szerint 1990-től kezdődően e vállalkozások adóztatása a részvénytársaságokéval azonos módon történt a társaságiadó-törvény értelmében. Egyes, a megelőző évek során nyújtott gazdasági teljesítményükkel összefüggő jellemzőkkel bíró klubok azonban a továbbiakban is adózhatnak nonprofit szervezetként. E feltételeket ténylegesen négy professzionális labdarúgóklub teljesítette. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság azt is megállapította, hogy e négy klub az adórendszer céljára tekintettel más professzionális sportvállalkozásokhoz hasonló jogi és ténybeli helyzetben van, e cél pedig a társasági nyereség alapján állami bevételek termelése. Mindkét esetében az adóalap a valamely vállalkozás által megtermelt nettó nyereségnek az adóév végén fennálló összege. A Bizottság megerősíti előzetes álláspontját.

| (53) | A hivatásos sport terén tevékenykedő szervezetekre vonatkozó rendes adókulcstól való eltérésként egyes professzionális labdarúgóklubok adóköteles jövedelme eltérő adórendszer alapján, alacsonyabb adókulccsal adózik más hasonló jogalanyokhoz képest. Az előbbieket eltérő bánásmódban részesítik, mivel alacsonyabb adókulcsot alkalmazhatnak, amelyre a részvénytársaságként létrejött, és így az általános társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások nem jogosultak. Ennek megfelelően a 10/1990. sz. törvény 7a. kiegészítő rendelkezése prima facie szelektív előnyben részesít egyes professzionális labdarúgóklubokat. |
| --- | --- |

(53)

A hivatásos sport terén tevékenykedő szervezetekre vonatkozó rendes adókulcstól való eltérésként egyes professzionális labdarúgóklubok adóköteles jövedelme eltérő adórendszer alapján, alacsonyabb adókulccsal adózik más hasonló jogalanyokhoz képest. Az előbbieket eltérő bánásmódban részesítik, mivel alacsonyabb adókulcsot alkalmazhatnak, amelyre a részvénytársaságként létrejött, és így az általános társaságiadó-rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások nem jogosultak. Ennek megfelelően a 10/1990. sz. törvény 7a. kiegészítő rendelkezése prima facie szelektív előnyben részesít egyes professzionális labdarúgóklubokat.

| (54) | Az előny ténylegesen is szelektív, mivel a 10/1990. sz. törvény korlátozott számú kedvezményezettet választott ki. A klubok 1990-ben érvényes gazdasági teljesítményén alapuló tartós megkülönböztetést vezetett be, és így ténylegesen is a négy klubra korlátozta annak lehetőségét, hogy az általános társaságiadó-rendszerből kimaradjanak, és így rájuk a nonprofit szervezetekre vonatkozó alacsonyabb adókulcsot lehessen alkalmazni. Ha Spanyolország úgy vélte, hogy egy klub jogi személyisége nem felel meg a professzionális versenyeknek, logikus lett volna a rendszert valamennyi klub vonatkozásában megváltoztatni. |
| --- | --- |

(54)

Az előny ténylegesen is szelektív, mivel a 10/1990. sz. törvény korlátozott számú kedvezményezettet választott ki. A klubok 1990-ben érvényes gazdasági teljesítményén alapuló tartós megkülönböztetést vezetett be, és így ténylegesen is a négy klubra korlátozta annak lehetőségét, hogy az általános társaságiadó-rendszerből kimaradjanak, és így rájuk a nonprofit szervezetekre vonatkozó alacsonyabb adókulcsot lehessen alkalmazni. Ha Spanyolország úgy vélte, hogy egy klub jogi személyisége nem felel meg a professzionális versenyeknek, logikus lett volna a rendszert valamennyi klub vonatkozásában megváltoztatni.

| (55) | Azt illetően, hogy Spanyolország állítása szerint miért nincsenek a professzionális labdarúgóklubok és sportrészvénytársaságok azonos ténybeli és jogi helyzetben, a Bizottság megjegyzi, hogy a gazdasági teljesítmény különbségei nem indokolhatják az eltérő bánásmódot a kötelező szervezeti formát vagy az ezzel kapcsolatos szabad választás lehetőségének hiányát tekintve. A veszteségek nem köthetők bizonyos szervezeti formához. Az üzleti teljesítmény ezért nem olyan objektív kritérium, amely indokolhatja az eltérő adóalapokat, vagy határozatlan időre kötelezővé tehet bizonyos társulási formákat. |
| --- | --- |

(55)

Azt illetően, hogy Spanyolország állítása szerint miért nincsenek a professzionális labdarúgóklubok és sportrészvénytársaságok azonos ténybeli és jogi helyzetben, a Bizottság megjegyzi, hogy a gazdasági teljesítmény különbségei nem indokolhatják az eltérő bánásmódot a kötelező szervezeti formát vagy az ezzel kapcsolatos szabad választás lehetőségének hiányát tekintve. A veszteségek nem köthetők bizonyos szervezeti formához. Az üzleti teljesítmény ezért nem olyan objektív kritérium, amely indokolhatja az eltérő adóalapokat, vagy határozatlan időre kötelezővé tehet bizonyos társulási formákat.

| (56) | A megkülönböztetést azokkal a szigorúbb belső ellenőrzési mechanizmusokkal sem lehet indokolni, amelyekre a Real Madrid CF és az FC Barcelona hivatkozik. Ezek a belső ellenőrzések a klubok adóztatási szintje szempontjából nem relevánsak, és a szervezeteket adóügyi szempontból nem sorolják két össze nem hasonlítható csoportba. Az ilyesfajta indoklás ráadásul az eltérő adóügyi megítélés logikájának sem felel meg, ahogyan azt az alábbiak (az (57) preambulumbekezdés) ismertetik. |
| --- | --- |

(56)

A megkülönböztetést azokkal a szigorúbb belső ellenőrzési mechanizmusokkal sem lehet indokolni, amelyekre a Real Madrid CF és az FC Barcelona hivatkozik. Ezek a belső ellenőrzések a klubok adóztatási szintje szempontjából nem relevánsak, és a szervezeteket adóügyi szempontból nem sorolják két össze nem hasonlítható csoportba. Az ilyesfajta indoklás ráadásul az eltérő adóügyi megítélés logikájának sem felel meg, ahogyan azt az alábbiak (az (57) preambulumbekezdés) ismertetik.

Az adórendszer jellegével és logikájával történő indoklás

Az adórendszer jellegével és logikájával történő indoklás

| (57) | Ezt az eltérő megítélést azonban indokolhatja az adórendszer jellege és általános szerkezete (23). Ahogyan a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megjegyezte, a professzionális labdarúgás terén tevékenykedő egyes vállalkozásokat előnyben részesítő differenciált adóztatást bevezető tagállamra hárul annak bizonyítása, hogy a megkülönböztetést a szóban forgó rendszer jellege és általános felépítése ténylegesen igazolja (24). |
| --- | --- |

(57)

Ezt az eltérő megítélést azonban indokolhatja az adórendszer jellege és általános szerkezete (23). Ahogyan a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megjegyezte, a professzionális labdarúgás terén tevékenykedő egyes vállalkozásokat előnyben részesítő differenciált adóztatást bevezető tagállamra hárul annak bizonyítása, hogy a megkülönböztetést a szóban forgó rendszer jellege és általános felépítése ténylegesen igazolja (24).

23

24

| (58) | Az előbbiekben felvázoltaknak megfelelően a gazdasági teljesítmény eltérései nem indokolhatják az eltérő megítélést a kötelező szervezeti formát illetően, amely eltérő adóztatást eredményez. Az üzleti teljesítmény nem az adó logikájának szerves részét képező objektív kritérium. |
| --- | --- |

(58)

Az előbbiekben felvázoltaknak megfelelően a gazdasági teljesítmény eltérései nem indokolhatják az eltérő megítélést a kötelező szervezeti formát illetően, amely eltérő adóztatást eredményez. Az üzleti teljesítmény nem az adó logikájának szerves részét képező objektív kritérium.

| (59) | A megkülönböztetést továbbá azokkal a szigorúbb belső ellenőrzési mechanizmusokkal sem lehet indokolni, amelyekre a Real Madrid CF és az FC Barcelona hivatkozik (lásd az (55) preambulumbekezdést). Ezek a belső ellenőrzések a klubok adóztatási szintjének szempontjából nem relevánsak. Az ilyesfajta indoklás ráadásul az eltérő adóügyi megítélés logikájának sem felel meg. A 10/1990. sz. törvény által bevezetett megkülönböztetés magyarázata az volt, hogy számos klub rosszul gazdálkodott, mivel sem a tagokat, sem pedig a tisztségviselőket nem terhelte pénzügyi felelősség a gazdasági veszteségekért. Az új sportrészvénytársaságnak a professzionális tevékenységet végző klubok számára a gazdasági és jogi felelősség modelljévé kell válnia, hogy ezáltal növeljék a jó gazdálkodás esélyét. A klubokra vonatkozó állítólagos szigorúbb szabályok azonban látszólag csorbítják ezen indokolás alapját. Ha egyes klubokat szigorúbb ellenőrzések alá kellene vonni, a szóban forgó törvény céljának elérése szempontjából nem lenne szükséges a részvénytársasággá történő kötelező átalakulás. |
| --- | --- |

(59)

A megkülönböztetést továbbá azokkal a szigorúbb belső ellenőrzési mechanizmusokkal sem lehet indokolni, amelyekre a Real Madrid CF és az FC Barcelona hivatkozik (lásd az (55) preambulumbekezdést). Ezek a belső ellenőrzések a klubok adóztatási szintjének szempontjából nem relevánsak. Az ilyesfajta indoklás ráadásul az eltérő adóügyi megítélés logikájának sem felel meg. A 10/1990. sz. törvény által bevezetett megkülönböztetés magyarázata az volt, hogy számos klub rosszul gazdálkodott, mivel sem a tagokat, sem pedig a tisztségviselőket nem terhelte pénzügyi felelősség a gazdasági veszteségekért. Az új sportrészvénytársaságnak a professzionális tevékenységet végző klubok számára a gazdasági és jogi felelősség modelljévé kell válnia, hogy ezáltal növeljék a jó gazdálkodás esélyét. A klubokra vonatkozó állítólagos szigorúbb szabályok azonban látszólag csorbítják ezen indokolás alapját. Ha egyes klubokat szigorúbb ellenőrzések alá kellene vonni, a szóban forgó törvény céljának elérése szempontjából nem lenne szükséges a részvénytársasággá történő kötelező átalakulás.

| (60) | Spanyolország és több érdekelt fél a Bíróságnak a Paint Graphos ügyben, a szövetkezetek adóztatásával kapcsolatban hozott ítéletére (25) hivatkozva érvel azzal, hogy az általános adókulcstól való eltérés indokolt, ezért az nem jelent előnyt. A szóban forgó ítéletben a Bíróság kimondta, hogy a sajátos működési elveket követő szövetkezetek sajátos jellemzőire tekintettel e vállalkozások nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, feltéve, hogy tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek, a tagok aktívan részt vesznek a tevékenységben és a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak (26). |
| --- | --- |

(60)

Spanyolország és több érdekelt fél a Bíróságnak a Paint Graphos ügyben, a szövetkezetek adóztatásával kapcsolatban hozott ítéletére (25) hivatkozva érvel azzal, hogy az általános adókulcstól való eltérés indokolt, ezért az nem jelent előnyt. A szóban forgó ítéletben a Bíróság kimondta, hogy a sajátos működési elveket követő szövetkezetek sajátos jellemzőire tekintettel e vállalkozások nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, feltéve, hogy tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek, a tagok aktívan részt vesznek a tevékenységben és a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak (26).

Paint Graphos

25

26

| (61) | Spanyolország és az érdekelt felek azzal érvelnek, hogy ezen ítélettel összhangban az a tény, hogy a klubok nem osztják fel a nyereséget a részvényesek között, olyan releváns sajátos jellemző, amely indokolja az általános adókulcstól való eltérést. |
| --- | --- |

(61)

Spanyolország és az érdekelt felek azzal érvelnek, hogy ezen ítélettel összhangban az a tény, hogy a klubok nem osztják fel a nyereséget a részvényesek között, olyan releváns sajátos jellemző, amely indokolja az általános adókulcstól való eltérést.

| (62) | Ugyanígy Vizcaya tartományi kormánya megállapítja, hogy a valamely társaságba történő befektetés megtérülését remélő befektetők, valamint az e joggal nem bíró klubtagok közötti különbség indokolja a klubokra kivetett alacsonyabb adót. Az adóztatás általános célja nem csupán egy jogi személy nyereségének megadóztatása, hanem annak figyelembevétele, hogy a nyereséget elosztják-e a részvényesek között, és hogy a részvényesek szintjén is megtörténik-e az adóztatás. |
| --- | --- |

(62)

Ugyanígy Vizcaya tartományi kormánya megállapítja, hogy a valamely társaságba történő befektetés megtérülését remélő befektetők, valamint az e joggal nem bíró klubtagok közötti különbség indokolja a klubokra kivetett alacsonyabb adót. Az adóztatás általános célja nem csupán egy jogi személy nyereségének megadóztatása, hanem annak figyelembevétele, hogy a nyereséget elosztják-e a részvényesek között, és hogy a részvényesek szintjén is megtörténik-e az adóztatás.

| (63) | Ezek az érvek azonban nem indokolhatják bizonyos professzionális labdarúgóklubok más professzionális sportszervezetekhez képest alacsonyabb adóztatását. A Bizottság megjegyzi, hogy ezen érvek inkább azt kívánják sugallni, hogy a labdarúgóklubok nincsenek más részvénytársaságéhoz hasonló ténybeli vagy jogi helyzetben, és nem pedig azt kívánják megmagyarázni, hogy bizonyos professzionális sportszervezetek eltérő adóügyi megítélése indokolt. Mindenesetre e négy klub ugyan nonprofit szervezet, de aktívan törekszik arra, hogy saját maga számára nyereséget termeljen. A Paint Graphos ítéletben a Bíróság kimondta, hogy a szövetkezetek nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, mivel tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek és különösen a tagok a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak. A Bíróság ezenkívül a vállalkozások közvetlen adóztatásáról szóló bizottsági közlemény 25. pontjára is hivatkozik, amelyben a Bizottság álláspontja szerint a nemzeti adórendszer jellege vagy felépítése indokolhatja, hogy a teljes nyereségüket a tagok között felosztó szövetkezetek a szövetkezet szintjén ne adózzanak, amennyiben az egyes tagokat viszont megadóztatják (27). |
| --- | --- |

(63)

Ezek az érvek azonban nem indokolhatják bizonyos professzionális labdarúgóklubok más professzionális sportszervezetekhez képest alacsonyabb adóztatását. A Bizottság megjegyzi, hogy ezen érvek inkább azt kívánják sugallni, hogy a labdarúgóklubok nincsenek más részvénytársaságéhoz hasonló ténybeli vagy jogi helyzetben, és nem pedig azt kívánják megmagyarázni, hogy bizonyos professzionális sportszervezetek eltérő adóügyi megítélése indokolt. Mindenesetre e négy klub ugyan nonprofit szervezet, de aktívan törekszik arra, hogy saját maga számára nyereséget termeljen. A Paint Graphos ítéletben a Bíróság kimondta, hogy a szövetkezetek nem tekinthetők olyannak, mint amelyek a kereskedelmi társaságokkal összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak, mivel tagjaik gazdasági érdekében tevékenykednek és különösen a tagok a gazdasági eredmények méltányos elosztására jogosultak. A Bíróság ezenkívül a vállalkozások közvetlen adóztatásáról szóló bizottsági közlemény 25. pontjára is hivatkozik, amelyben a Bizottság álláspontja szerint a nemzeti adórendszer jellege vagy felépítése indokolhatja, hogy a teljes nyereségüket a tagok között felosztó szövetkezetek a szövetkezet szintjén ne adózzanak, amennyiben az egyes tagokat viszont megadóztatják (27).

Paint Graphos

27

| (64) | Ahogyan Spanyolország felvázolta, a nonprofit jogalanyokat – szemben a szövetkezetekkel – az jellemzi, hogy nem kívánják a nyereséget a tagok vagy a jogalanyt alkotó egyéb egységek között felosztani. A klubok nem oszthatják fel a nyereségüket. A kluboknak a bevételüket a klub céljaira kell fordítaniuk, ami azt jelenti, hogy ezt a bevételt teljes mértékben felhasználhatják, és egy részét sem kell odaadniuk a tagoknak. |
| --- | --- |

(64)

Ahogyan Spanyolország felvázolta, a nonprofit jogalanyokat – szemben a szövetkezetekkel – az jellemzi, hogy nem kívánják a nyereséget a tagok vagy a jogalanyt alkotó egyéb egységek között felosztani. A klubok nem oszthatják fel a nyereségüket. A kluboknak a bevételüket a klub céljaira kell fordítaniuk, ami azt jelenti, hogy ezt a bevételt teljes mértékben felhasználhatják, és egy részét sem kell odaadniuk a tagoknak.

| (65) | Hasonlóképpen az a tény, hogy a klubok kötelesek a sportinfrastruktúrájuk vagy sportpályájuk értékesítésével termelt jövedelmet hasonló jellegű infrastruktúra építésére vagy fejlesztésére felhasználni, nem gyengíti versenyhelyzetüket, és nem indokolja az eltérő, kedvezőbb adóügyi megítélést a hivatásos sport terén tevékenykedő egyéb szervezetekkel szemben. Inkább létesítményeik fejlesztésére ösztönzi azokat. |
| --- | --- |

(65)

Hasonlóképpen az a tény, hogy a klubok kötelesek a sportinfrastruktúrájuk vagy sportpályájuk értékesítésével termelt jövedelmet hasonló jellegű infrastruktúra építésére vagy fejlesztésére felhasználni, nem gyengíti versenyhelyzetüket, és nem indokolja az eltérő, kedvezőbb adóügyi megítélést a hivatásos sport terén tevékenykedő egyéb szervezetekkel szemben. Inkább létesítményeik fejlesztésére ösztönzi azokat.

| (66) | Azzal kapcsolatban, hogy a kluboknak kevesebb lehetőségük van a tőkepiaci hozzáféréshez, a tőkepiacon részvények értékesítésére irányuló lehetőség hiánya nem akadályozza meg ezt a négy klubot abban, hogy más módon jussanak likviditáshoz. A professzionális sportklubok több lehetőséggel is rendelkeznek, mint például a hitelfelvétel vagy az ajándéktárgyak értékesítése, ahol a tőkepiaci hozzáférés más társaságokéhoz hasonló. A tőkepiacokhoz való hozzáférés állítólagos hiánya tehát nem indokolja, hogy egyes labdarúgóklubok adóköteles nyeresége eltérő megítélés alá essen. Még az sem bizonyított, hogy ez az eszköz csökkenti-e a kockázatokat, illetve hogy növeli vagy csökkenti-e a profittermelés esélyét. Ha a klubok ilyetén hátránya annyira nyilvánvaló, ahogyan ők állítják, még mindig van módjuk arra, hogy a vállalkozási formát megváltoztassák. |
| --- | --- |

(66)

Azzal kapcsolatban, hogy a kluboknak kevesebb lehetőségük van a tőkepiaci hozzáféréshez, a tőkepiacon részvények értékesítésére irányuló lehetőség hiánya nem akadályozza meg ezt a négy klubot abban, hogy más módon jussanak likviditáshoz. A professzionális sportklubok több lehetőséggel is rendelkeznek, mint például a hitelfelvétel vagy az ajándéktárgyak értékesítése, ahol a tőkepiaci hozzáférés más társaságokéhoz hasonló. A tőkepiacokhoz való hozzáférés állítólagos hiánya tehát nem indokolja, hogy egyes labdarúgóklubok adóköteles nyeresége eltérő megítélés alá essen. Még az sem bizonyított, hogy ez az eszköz csökkenti-e a kockázatokat, illetve hogy növeli vagy csökkenti-e a profittermelés esélyét. Ha a klubok ilyetén hátránya annyira nyilvánvaló, ahogyan ők állítják, még mindig van módjuk arra, hogy a vállalkozási formát megváltoztassák.

| (67) | Ami a spanyol hatóságok és más érdekelt felek által ismertetett egyéb szempontokat illeti, Spanyolország azon érvelésével kapcsolatban, hogy nem áll fenn előny a nonprofit szervezetek tényleges adó-hozzájárulásait összehasonlítva, az átadott és a fenti (35) preambulumbekezdésben ismertetett számadatok azt mutatják, hogy ugyan nem mindegyik, de a legtöbb évben a professzionális labdarúgóklubok nonprofit szervezetként történő tényleges megadóztatása alacsonyabb összeget tett ki, mint a hasonló szervezeteknek az általános adórendszer alapján történő megadóztatása. Ha a Bizottság figyelembe is venné, hogy egy nonprofit szervezet nem konszolidálhatja a saját ellenőrzése alatt álló egyéb társaságok nyereségét, ez nem változtat azon a tényen, hogy a főtevékenységet alacsonyabb adókulcs terheli. |
| --- | --- |

(67)

Ami a spanyol hatóságok és más érdekelt felek által ismertetett egyéb szempontokat illeti, Spanyolország azon érvelésével kapcsolatban, hogy nem áll fenn előny a nonprofit szervezetek tényleges adó-hozzájárulásait összehasonlítva, az átadott és a fenti (35) preambulumbekezdésben ismertetett számadatok azt mutatják, hogy ugyan nem mindegyik, de a legtöbb évben a professzionális labdarúgóklubok nonprofit szervezetként történő tényleges megadóztatása alacsonyabb összeget tett ki, mint a hasonló szervezeteknek az általános adórendszer alapján történő megadóztatása. Ha a Bizottság figyelembe is venné, hogy egy nonprofit szervezet nem konszolidálhatja a saját ellenőrzése alatt álló egyéb társaságok nyereségét, ez nem változtat azon a tényen, hogy a főtevékenységet alacsonyabb adókulcs terheli.

| (68) | A Real Madrid CF továbbá az újrabefektetések után járó adójóváírás rendszerére hivatkozik. Az átdolgozott társaságiadó-törvény 42. cikke szerint a rendkívüli nyereség vagy tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetéséért járó adólevonás a sportrészvénytársaságoknál magasabb (12 %), ezeket ugyanis a teljes összegű társasági adó terheli, mint a sportkluboknál (7 %), amelyeket 25 %-os társasági adó terhel. Az említett klub szerint bizonyos időszak során a Real Madrid CF esetében a nonprofit szervezetként történő adózás hátrányosabb volt, mint a részvénytársaságokra vonatkozó, kontrafaktuális általános rendszer. De még ha ezt a körülményt meg is erősítik, még ez sem igazolja azt, hogy a klubok újrabefektetés után járó adójóváírásának szokásos rendszere elvben és hosszabb távon előnyösebb. Az adójóváírást ráadásul csak bizonyos feltételek mellett adják meg, amelyek nem folyamatosan érvényesek. |
| --- | --- |

(68)

A Real Madrid CF továbbá az újrabefektetések után járó adójóváírás rendszerére hivatkozik. Az átdolgozott társaságiadó-törvény 42. cikke szerint a rendkívüli nyereség vagy tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetéséért járó adólevonás a sportrészvénytársaságoknál magasabb (12 %), ezeket ugyanis a teljes összegű társasági adó terheli, mint a sportkluboknál (7 %), amelyeket 25 %-os társasági adó terhel. Az említett klub szerint bizonyos időszak során a Real Madrid CF esetében a nonprofit szervezetként történő adózás hátrányosabb volt, mint a részvénytársaságokra vonatkozó, kontrafaktuális általános rendszer. De még ha ezt a körülményt meg is erősítik, még ez sem igazolja azt, hogy a klubok újrabefektetés után járó adójóváírásának szokásos rendszere elvben és hosszabb távon előnyösebb. Az adójóváírást ráadásul csak bizonyos feltételek mellett adják meg, amelyek nem folyamatosan érvényesek.

| (69) | Végül Spanyolország azokra a lehetséges hátrányokra hivatkozik, amelyek az UEFA pénzügyi fair play szabályai értelmében a klubokat érinti. Ezek azonban egy labdarúgó-szervezet saját belső szabályai, amelyeknek célja a sportszervezetek észszerű pénzgazdálkodásának biztosítása, és a folyamatos veszteségtermelés elkerülése. E szabályok nem indokolhatják a nyereségeknek az állam általi eltérő megadóztatását. Ez az indokolás valójában a referencia-adórendszer logikáján és jellegén kívül áll, ezért nem zárja ki a szelektivitás fennállását. |
| --- | --- |

(69)

Végül Spanyolország azokra a lehetséges hátrányokra hivatkozik, amelyek az UEFA pénzügyi fair play szabályai értelmében a klubokat érinti. Ezek azonban egy labdarúgó-szervezet saját belső szabályai, amelyeknek célja a sportszervezetek észszerű pénzgazdálkodásának biztosítása, és a folyamatos veszteségtermelés elkerülése. E szabályok nem indokolhatják a nyereségeknek az állam általi eltérő megadóztatását. Ez az indokolás valójában a referencia-adórendszer logikáján és jellegén kívül áll, ezért nem zárja ki a szelektivitás fennállását.

| (70) | A négy sportklub számára kedvező, ténylegesen fizetett adó ezért általában alacsonyabb a hivatásos sport terén tevékenykedő részvénytársaságok által szokásosan fizetett adónál (ahogyan azt a Spanyolország által benyújtott és a (35) preambulumbekezdésben szereplő számadatok is mutatják), még – a részvénytársaságok és nonprofit szervezetek rendelkezésére álló azon különböző lehetőségek – a Real Madrid hivatkozása szerinti – figyelembevétele esetén is, hogy leírhassák adójukból a rendkívüli nyereség vagy tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetését a szóban forgó újrabefektetések vagy átutalások megvalósulásának évében. Ezért a nonprofit szervezetek adóügyi megítélésének e négy klubra történő korlátozása – az egyéb professzionális sportklubokénál alacsonyabb adókulcsot is beleértve – egyik adórendszer logikájának sem felel meg, és eredményeként bizonyos klubok előnyösebb adózást élvezhetnek (28). Spanyolország és az érdekelt felek észrevételei nem tartalmaztak olyan jogi vagy ténybeli elemeket, amelyek a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban az előny fennállásával kapcsolatban megfogalmazott előzetes következtetéseit befolyásolnák. |
| --- | --- |

(70)

A négy sportklub számára kedvező, ténylegesen fizetett adó ezért általában alacsonyabb a hivatásos sport terén tevékenykedő részvénytársaságok által szokásosan fizetett adónál (ahogyan azt a Spanyolország által benyújtott és a (35) preambulumbekezdésben szereplő számadatok is mutatják), még – a részvénytársaságok és nonprofit szervezetek rendelkezésére álló azon különböző lehetőségek – a Real Madrid hivatkozása szerinti – figyelembevétele esetén is, hogy leírhassák adójukból a rendkívüli nyereség vagy tőkeátruházásból származó tőkenyereség újbóli befektetését a szóban forgó újrabefektetések vagy átutalások megvalósulásának évében. Ezért a nonprofit szervezetek adóügyi megítélésének e négy klubra történő korlátozása – az egyéb professzionális sportklubokénál alacsonyabb adókulcsot is beleértve – egyik adórendszer logikájának sem felel meg, és eredményeként bizonyos klubok előnyösebb adózást élvezhetnek (28). Spanyolország és az érdekelt felek észrevételei nem tartalmaztak olyan jogi vagy ténybeli elemeket, amelyek a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban az előny fennállásával kapcsolatban megfogalmazott előzetes következtetéseit befolyásolnák.

28

| (71) | Ennek megfelelően az olyan adómentességek, amelyek a vonatkozó adórendszertől idegen célkitűzés eredményei, nem mentesülhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdéséből eredő követelmények alól (29). Az állami intézkedés szelektív, mivel négy konkrét vállalkozás számára kedvez, amelyek más helyzetben vannak, mint az összes többi professzionális sportklub, amelyek a részvénytársaságok adóztatásának hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(71)

Ennek megfelelően az olyan adómentességek, amelyek a vonatkozó adórendszertől idegen célkitűzés eredményei, nem mentesülhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdéséből eredő követelmények alól (29). Az állami intézkedés szelektív, mivel négy konkrét vállalkozás számára kedvez, amelyek más helyzetben vannak, mint az összes többi professzionális sportklub, amelyek a részvénytársaságok adóztatásának hatálya alá tartoznak.

29

5.1.3.   A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS ÉS A VERSENY TORZULÁSA

| (72) | A nemzeti első osztályban játszó klubok előnye ezen kívül a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet. A nonprofit szervezetekre vonatkozó adószabályok hatálya alá tartozó valamennyi klub szerepel az első osztályban, vagy szerepelt ott legalább egy ideig. Az első és a másodosztályban tevékenykedő klubok azért versengenek, hogy bekerülhessenek az európai versenyekre, és az ajándéktárgyak, valamint a televíziós jogok piacán is aktívak. A műsorszolgáltatási jogok, az ajándéktárgyak értékesítése és a szponzorálás olyan bevételi források, amelyek terén a nemzeti első osztálybeli csapatok saját országukon belül és kívül más klubokkal versenyeznek. Minél több forrás áll a klubok rendelkezésére, hogy odacsábítsák és meg is tartsák a legjobb játékosokat, annál sikeresebbek lehetnek a sportversenyeken, ami az említett tevékenységekből származó még több bevétel ígéretével kecsegtet. A klubok tulajdonosi szerkezete ráadásul nemzetközi. |
| --- | --- |

(72)

A nemzeti első osztályban játszó klubok előnye ezen kívül a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet. A nonprofit szervezetekre vonatkozó adószabályok hatálya alá tartozó valamennyi klub szerepel az első osztályban, vagy szerepelt ott legalább egy ideig. Az első és a másodosztályban tevékenykedő klubok azért versengenek, hogy bekerülhessenek az európai versenyekre, és az ajándéktárgyak, valamint a televíziós jogok piacán is aktívak. A műsorszolgáltatási jogok, az ajándéktárgyak értékesítése és a szponzorálás olyan bevételi források, amelyek terén a nemzeti első osztálybeli csapatok saját országukon belül és kívül más klubokkal versenyeznek. Minél több forrás áll a klubok rendelkezésére, hogy odacsábítsák és meg is tartsák a legjobb játékosokat, annál sikeresebbek lehetnek a sportversenyeken, ami az említett tevékenységekből származó még több bevétel ígéretével kecsegtet. A klubok tulajdonosi szerkezete ráadásul nemzetközi.

| (73) | Ezért az a pénzügyi állami támogatás, amely a versenytársak által fizetett adónál alacsonyabb adó formájában megvalósuló előnyben részesít egyes professzionális sportklubokat, érintheti az Unión belüli kereskedelmet és torzíthatja a versenyt, mivel e klubok pénzügyi helyzete e támogatás eredményeként a professzionális labdarúgás piacán tevékenykedő egyéb versenytársakéhoz képest megerősödik (30). Következésképpen a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. Ezt a támogatást éves alapon nyújtották az említett négy klubnak a 10/1990. sz. törvény 1990. októberi hatálybalépésétől 2015-ig. Nem lényeges, hogy nem ez a hatás volt a 10/1990. sz. törvény elsődleges célja (31). |
| --- | --- |

(73)

Ezért az a pénzügyi állami támogatás, amely a versenytársak által fizetett adónál alacsonyabb adó formájában megvalósuló előnyben részesít egyes professzionális sportklubokat, érintheti az Unión belüli kereskedelmet és torzíthatja a versenyt, mivel e klubok pénzügyi helyzete e támogatás eredményeként a professzionális labdarúgás piacán tevékenykedő egyéb versenytársakéhoz képest megerősödik (30). Következésképpen a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. Ezt a támogatást éves alapon nyújtották az említett négy klubnak a 10/1990. sz. törvény 1990. októberi hatálybalépésétől 2015-ig. Nem lényeges, hogy nem ez a hatás volt a 10/1990. sz. törvény elsődleges célja (31).

30

31

5.2.   VIZCAYA TARTOMÁNYI KORMÁNY ÉS NAVARRA AUTONÓM KÖZÖSSÉG ADÓJOGI AUTONÓMIÁJA

VIZCAYA TARTOMÁNYI KORMÁNY ÉS NAVARRA AUTONÓM KÖZÖSSÉG ADÓJOGI AUTONÓMIÁJA

| (74) | Az Athletic Club Bilbao Vizcaya történelmi területen, a Club Atlético Osasuna pedig Navarrában van bejegyezve. A Bizottság nem kérdőjelezi meg Vizcaya tartományi kormány és Navarra autonóm közösség adóügyi autonómiáját, az előjogaikat is beleértve. A Bizottság nem kérdőjelezi meg a területükön érvényes társaságiadó-kulcs megállapítására irányuló hatáskörüket. A Bizottság ezt az autonómiát az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásának és valamely intézkedés szelektivitása megállapításának összefüggésében is figyelembe veszi. Amit azonban a Bizottság a jelenlegi határozatban vizsgál, az azokra a hatásokra vonatkozik, amelyeket az eltérő társasági formák gyakorolhatnak a rájuk vonatkozó adórendszer keretében, és hogy ez a megítélés az adott esetben szelektív-e, kellő mértékben figyelembe véve az egyes területeken érvényes társaságiadó-kulcsok közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(74)

Az Athletic Club Bilbao Vizcaya történelmi területen, a Club Atlético Osasuna pedig Navarrában van bejegyezve. A Bizottság nem kérdőjelezi meg Vizcaya tartományi kormány és Navarra autonóm közösség adóügyi autonómiáját, az előjogaikat is beleértve. A Bizottság nem kérdőjelezi meg a területükön érvényes társaságiadó-kulcs megállapítására irányuló hatáskörüket. A Bizottság ezt az autonómiát az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásának és valamely intézkedés szelektivitása megállapításának összefüggésében is figyelembe veszi. Amit azonban a Bizottság a jelenlegi határozatban vizsgál, az azokra a hatásokra vonatkozik, amelyeket az eltérő társasági formák gyakorolhatnak a rájuk vonatkozó adórendszer keretében, és hogy ez a megítélés az adott esetben szelektív-e, kellő mértékben figyelembe véve az egyes területeken érvényes társaságiadó-kulcsok közötti különbségeket.

| (75) | A 10/1990. sz. törvény azonban Spanyolország egész területén érvényes, és így a differenciált megítélés hatását eredményezheti azokban a régiókban is, amelyek eltérő társaságiadó-kulcsot állapítottak meg, amennyiben ez az adókulcs az ebben a bánásmódban nem részesülő klubokéhoz (sportrészvénytársaságokéhoz) hasonló helyzetben lévő bizonyos professzionális labdarúgóklubok (nonprofit szervezetek) vonatkozásában eltér. Valójában – a (42) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – mindkét régió eltérő, bár a spanyol adórendszerhez hasonló társaságiadó-kulcsot alkalmaz. Nem döntő jelentőségű, hogy a szóban forgó területeken véletlenül csak egyetlen szervezet részesülhet a 10/1990. sz. törvény által nyújtott kedvezményből (32). A kérdés ez esetben azonban nem az, hogy az Athletic Club Bilbao és a Club Atlético Osasuna továbbra is részesüljön-e a nonprofit szervezeti jogállásból, hanem hogy a hasonló helyzetben lévő egyéb vállalkozásokra általánosan alkalmazandó adókulcsnál alacsonyabb adókulcsot élvezhetnek. |
| --- | --- |

(75)

A 10/1990. sz. törvény azonban Spanyolország egész területén érvényes, és így a differenciált megítélés hatását eredményezheti azokban a régiókban is, amelyek eltérő társaságiadó-kulcsot állapítottak meg, amennyiben ez az adókulcs az ebben a bánásmódban nem részesülő klubokéhoz (sportrészvénytársaságokéhoz) hasonló helyzetben lévő bizonyos professzionális labdarúgóklubok (nonprofit szervezetek) vonatkozásában eltér. Valójában – a (42) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – mindkét régió eltérő, bár a spanyol adórendszerhez hasonló társaságiadó-kulcsot alkalmaz. Nem döntő jelentőségű, hogy a szóban forgó területeken véletlenül csak egyetlen szervezet részesülhet a 10/1990. sz. törvény által nyújtott kedvezményből (32). A kérdés ez esetben azonban nem az, hogy az Athletic Club Bilbao és a Club Atlético Osasuna továbbra is részesüljön-e a nonprofit szervezeti jogállásból, hanem hogy a hasonló helyzetben lévő egyéb vállalkozásokra általánosan alkalmazandó adókulcsnál alacsonyabb adókulcsot élvezhetnek.

32

5.3.   A TÁMOGATÁS ÚJ TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉSE

A TÁMOGATÁS ÚJ TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉSE

| (76) | A Spanyolország és az érdekelt felek által tett javaslatot illetően, amely szerint a sportklubok részére biztosított alacsonyabb adókulcs formájában nyújtott támogatás létező támogatás, egyértelmű, hogy a részvénytársaságok és a nonprofit szervezetek közötti differenciált adóztatás a Spanyolország csatlakozása előtti időkre nyúlik vissza. Ahogyan már elhangzott, e megkülönböztetés valamennyi ágazat nonprofit szervezetei számára kedvező, függetlenül a vállalkozás méretétől vagy helyétől. Spanyolország azt is kifejtette, hogy 1986-os csatlakozásakor valamennyi labdarúgóklub nonprofit szervezet volt. A Bizottság ezért nem jogosult arra, hogy a vizsgált intézkedést új támogatásként kezelje. |
| --- | --- |

(76)

A Spanyolország és az érdekelt felek által tett javaslatot illetően, amely szerint a sportklubok részére biztosított alacsonyabb adókulcs formájában nyújtott támogatás létező támogatás, egyértelmű, hogy a részvénytársaságok és a nonprofit szervezetek közötti differenciált adóztatás a Spanyolország csatlakozása előtti időkre nyúlik vissza. Ahogyan már elhangzott, e megkülönböztetés valamennyi ágazat nonprofit szervezetei számára kedvező, függetlenül a vállalkozás méretétől vagy helyétől. Spanyolország azt is kifejtette, hogy 1986-os csatlakozásakor valamennyi labdarúgóklub nonprofit szervezet volt. A Bizottság ezért nem jogosult arra, hogy a vizsgált intézkedést új támogatásként kezelje.

| (77) | Az eljárási rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatás minden olyan támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, és azt követően is alkalmazható. Az eljárási rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében az új támogatás fogalma nem csupán a teljesen új támogatási intézkedésekre vonatkozik, hanem a létező támogatások módosítását is magában foglalja. Az eljárási rendelet 1. cikke c) pontjának alkalmazásában a 794/2004/EK bizottsági rendelet (33) 4. cikkének (1) bekezdése szerint a létező támogatás módosítása alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. Ez azt jelenti, hogy ha a létező támogatást úgy módosítják, hogy az hatással lehet a Bizottságnak a program összeegyeztethetőségére vonatkozó eredeti értékelésére, akkor az új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(77)

Az eljárási rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatás minden olyan támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, és azt követően is alkalmazható. Az eljárási rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében az új támogatás fogalma nem csupán a teljesen új támogatási intézkedésekre vonatkozik, hanem a létező támogatások módosítását is magában foglalja. Az eljárási rendelet 1. cikke c) pontjának alkalmazásában a 794/2004/EK bizottsági rendelet (33) 4. cikkének (1) bekezdése szerint a létező támogatás módosítása alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. Ez azt jelenti, hogy ha a létező támogatást úgy módosítják, hogy az hatással lehet a Bizottságnak a program összeegyeztethetőségére vonatkozó eredeti értékelésére, akkor az új támogatásnak minősül.

33

| (78) | A 794/2004/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése a bejelentést igénylő változtatások alatt példaként említi valamely támogatási program alkalmazására vonatkozó feltételek szigorítását. Ide tartozik a támogatásra jogosult kedvezményezettek számának (ez esetben igen jelentős) csökkentése. Ezért – az előcsatlakozási szabályok elemzésétől függetlenül – a 10/1990. sz. törvény új rendszert vezetett be, amely egyes labdarúgóklubokra korlátozza a nonprofit szervezetekre vonatkozó adóügyi megítélést, ugyanakkor a többi professzionális sportklubot arra kötelezi, hogy lépjenek át az általánosan alkalmazandó társaságiadó-rendszerbe. |
| --- | --- |

(78)

A 794/2004/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése a bejelentést igénylő változtatások alatt példaként említi valamely támogatási program alkalmazására vonatkozó feltételek szigorítását. Ide tartozik a támogatásra jogosult kedvezményezettek számának (ez esetben igen jelentős) csökkentése. Ezért – az előcsatlakozási szabályok elemzésétől függetlenül – a 10/1990. sz. törvény új rendszert vezetett be, amely egyes labdarúgóklubokra korlátozza a nonprofit szervezetekre vonatkozó adóügyi megítélést, ugyanakkor a többi professzionális sportklubot arra kötelezi, hogy lépjenek át az általánosan alkalmazandó társaságiadó-rendszerbe.

| (79) | A kifogásolt intézkedéssel négy vállalkozást hoztak a törvény értelmében az általános adókulcsok hatálya alá tartozó vállalkozásokénál előnyösebb helyzetbe. Az intézkedés tehát megkülönböztetést eredményez azon az ágazaton belül, amelyben a klubok tevékenykednek, és hatással van az ágazaton belüli versenyegyensúlyra. Az intézkedés a négy kiváltságos klubot viszonylag erősebb helyzetbe hozza, ugyanakkor gyengíti versenytársaik versenyhelyzetét. A 10/1990. sz. törvény általánosságban kizárta a hivatásos sportot annak lehetőségéből, hogy nonprofit szervezetként működjön, a professzionális labdarúgás terén tevékenykedő egyes szervezetek számára azonban lehetővé tette, hogy a kedvezőbb jogi környezetben maradjanak. E módosítás ugyanazon az ágazaton belül differenciált adóztatást eredményezett. Ez pedig a szóban forgó ágazaton belül a vállalkozások közötti diszkriminációnak minősül, ami nem tisztán formai vagy adminisztratív jellegű, és hatással lehet a támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére (lásd a következő szakaszt). |
| --- | --- |

(79)

A kifogásolt intézkedéssel négy vállalkozást hoztak a törvény értelmében az általános adókulcsok hatálya alá tartozó vállalkozásokénál előnyösebb helyzetbe. Az intézkedés tehát megkülönböztetést eredményez azon az ágazaton belül, amelyben a klubok tevékenykednek, és hatással van az ágazaton belüli versenyegyensúlyra. Az intézkedés a négy kiváltságos klubot viszonylag erősebb helyzetbe hozza, ugyanakkor gyengíti versenytársaik versenyhelyzetét. A 10/1990. sz. törvény általánosságban kizárta a hivatásos sportot annak lehetőségéből, hogy nonprofit szervezetként működjön, a professzionális labdarúgás terén tevékenykedő egyes szervezetek számára azonban lehetővé tette, hogy a kedvezőbb jogi környezetben maradjanak. E módosítás ugyanazon az ágazaton belül differenciált adóztatást eredményezett. Ez pedig a szóban forgó ágazaton belül a vállalkozások közötti diszkriminációnak minősül, ami nem tisztán formai vagy adminisztratív jellegű, és hatással lehet a támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére (lásd a következő szakaszt).

| (80) | Végül, de nem utolsósorban a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárási rendelet 17. cikkében előírt jogvesztő határidő lejártával az ilyen új támogatás nem alakul át létező támogatássá (34). |
| --- | --- |

(80)

Végül, de nem utolsósorban a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárási rendelet 17. cikkében előírt jogvesztő határidő lejártával az ilyen új támogatás nem alakul át létező támogatássá (34).

34

| (81) | Ezért az 1990. évi törvény által bevezetett módosítás, amely korlátozza a lehetséges kedvezményezettek körét, és új versenyhelyzetet teremtett a piacon, új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(81)

Ezért az 1990. évi törvény által bevezetett módosítás, amely korlátozza a lehetséges kedvezményezettek körét, és új versenyhelyzetet teremtett a piacon, új támogatásnak minősül.

5.4.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (82) | Az állami támogatás akkor tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett kategóriák bármelyikébe sorolható (35), és akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében (36) említett kategóriák bármelyikébe sorolható. Ugyanakkor az állami támogatást nyújtó tagállam feladata igazolni, hogy az általa nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal (37). |
| --- | --- |

(82)

Az állami támogatás akkor tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett kategóriák bármelyikébe sorolható (35), és akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében (36) említett kategóriák bármelyikébe sorolható. Ugyanakkor az állami támogatást nyújtó tagállam feladata igazolni, hogy az általa nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal (37).

35

36

37

| (83) | Sem Spanyolország, sem pedig a kedvezményezettek nem állították, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében felsorolt kivételek vonatkoznának erre az esetre. |
| --- | --- |

(83)

Sem Spanyolország, sem pedig a kedvezményezettek nem állították, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében felsorolt kivételek vonatkoznának erre az esetre.

| (84) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy mivel az alacsonyabb adók formájában nyújtott támogatás következtében csökkennek azok a terhek, amelyeket általában a kluboknak üzleti műveleteik során viselniük kellene, a támogatást működési támogatásnak kell tekinteni. Általános szabályként az ilyen támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően, mivel nem mozdítja elő az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését, emellett az adókedvezmény időben nem korlátozott, nincs tervbe véve a fokozatos csökkentése, és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken valamely meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy mivel az alacsonyabb adók formájában nyújtott támogatás következtében csökkennek azok a terhek, amelyeket általában a kluboknak üzleti műveleteik során viselniük kellene, a támogatást működési támogatásnak kell tekinteni. Általános szabályként az ilyen támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően, mivel nem mozdítja elő az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését, emellett az adókedvezmény időben nem korlátozott, nincs tervbe véve a fokozatos csökkentése, és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken valamely meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges.

| (85) | A sport támogatása tekinthető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti közös érdekű célkitűzésnek. A Szerződés 165. cikkének (1) bekezdése megemlíti, hogy az Unió hozzájárul a sport előmozdításához. Az említett cikk (2) bekezdése szerint azonban ezt a sport európai dimenzióinak fejlesztésére tekintettel kell elvégezni, a sportversenyek tisztaságának és nyitottságának előmozdításával. |
| --- | --- |

(85)

A sport támogatása tekinthető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti közös érdekű célkitűzésnek. A Szerződés 165. cikkének (1) bekezdése megemlíti, hogy az Unió hozzájárul a sport előmozdításához. Az említett cikk (2) bekezdése szerint azonban ezt a sport európai dimenzióinak fejlesztésére tekintettel kell elvégezni, a sportversenyek tisztaságának és nyitottságának előmozdításával.

| (86) | Spanyolország és az érdekelt felek nem terjesztettek be olyan érveket, amelyek alátámaszthatnák a támogatásnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, a Szerződés 165. cikkében leírt értelemben vett összeegyeztethetőségét. Nyilvánvaló, hogy a szóban forgó intézkedés célja nem a sport általános támogatása, mivel az intézkedés négy konkrét professzionális sportklub támogatására irányul. |
| --- | --- |

(86)

Spanyolország és az érdekelt felek nem terjesztettek be olyan érveket, amelyek alátámaszthatnák a támogatásnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, a Szerződés 165. cikkében leírt értelemben vett összeegyeztethetőségét. Nyilvánvaló, hogy a szóban forgó intézkedés célja nem a sport általános támogatása, mivel az intézkedés négy konkrét professzionális sportklub támogatására irányul.

| (87) | A Bizottság ezért nem tud azonosítani olyan közös érdekű célkitűzést, amely igazolhatná a nagy mértékben versenyképes gazdasági ágazatban egyes nagyon erős szereplőknek nyújtott szelektív támogatást, és ellensúlyozná a belső piacon a verseny torzulásának lehetőségét. Következésképpen az állami támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság ezért nem tud azonosítani olyan közös érdekű célkitűzést, amely igazolhatná a nagy mértékben versenyképes gazdasági ágazatban egyes nagyon erős szereplőknek nyújtott szelektív támogatást, és ellensúlyozná a belső piacon a verseny torzulásának lehetőségét. Következésképpen az állami támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.

5.5.   A TÁMOGATÁS VISSZATÉRÍTÉSE

A TÁMOGATÁS VISSZATÉRÍTÉSE

| (88) | Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (38). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (39). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti helyzet (40). |
| --- | --- |

(88)

Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (38). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (39). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti helyzet (40).

38

39

40

| (89) | Az ítélkezési gyakorlattal összhangban az eljárási rendelet 16. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...].” |
| --- | --- |

(89)

Az ítélkezési gyakorlattal összhangban az eljárási rendelet 16. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...].”

| (90) | Ezért mivel nem jelentették be a Bizottságnál azt a programot, amelynek alapján négy professzionális labdarúgóklub a Szerződés 108. cikkét megsértő egyedi támogatásban részesült, amely támogatás következésképpen jogellenes és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak minősül, a támogatások engedélyezését megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében azokat vissza kell téríteni. A visszatérítés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszatérítendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. A támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásának dátuma az a dátum, amikor kedvezményes adókulcs alapján fizették be a társasági adót. |
| --- | --- |

(90)

Ezért mivel nem jelentették be a Bizottságnál azt a programot, amelynek alapján négy professzionális labdarúgóklub a Szerződés 108. cikkét megsértő egyedi támogatásban részesült, amely támogatás következésképpen jogellenes és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak minősül, a támogatások engedélyezését megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében azokat vissza kell téríteni. A visszatérítés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszatérítendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. A támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásának dátuma az a dátum, amikor kedvezményes adókulcs alapján fizették be a társasági adót.

| (91) | Az eljárási rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. Következésképpen a 17. cikkben hivatkozott jogvesztő határidő kezdőnapjának meghatározásában alkalmazandó döntő tényező az, hogy ténylegesen mikor nyújtották a támogatást. Ez a rendelkezés a támogatásnak a kedvezményezett részére történő nyújtására vonatkozik, nem pedig a támogatási program elfogadásának napjára. |
| --- | --- |

(91)

Az eljárási rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. Következésképpen a 17. cikkben hivatkozott jogvesztő határidő kezdőnapjának meghatározásában alkalmazandó döntő tényező az, hogy ténylegesen mikor nyújtották a támogatást. Ez a rendelkezés a támogatásnak a kedvezményezett részére történő nyújtására vonatkozik, nem pedig a támogatási program elfogadásának napjára.

| (92) | Rendszeres időközönként nyújtott előnyökkel járó program esetén a támogatás jogalapjául szolgáló aktus elfogadásának napja és a támogatás érintett vállalkozások részére történő tényleges nyújtásának napja egymástól időben jelentősen eltérhet. Ilyen esetben a jogvesztő határidő kiszámításának céljából a támogatást egészen addig a napig, amíg a kedvezményezett azt ténylegesen meg nem kapta, úgy kell tekinteni, mint amelyet nem ítéltek meg a kedvezményezettnek. Ezért a jogvesztő határidő minden évben azon a napon kezdődik, amely napon a tárasági adó esedékessé válik, bár a támogatás jogalapjául szolgáló aktust 1990-ben fogadták el (41). |
| --- | --- |

(92)

Rendszeres időközönként nyújtott előnyökkel járó program esetén a támogatás jogalapjául szolgáló aktus elfogadásának napja és a támogatás érintett vállalkozások részére történő tényleges nyújtásának napja egymástól időben jelentősen eltérhet. Ilyen esetben a jogvesztő határidő kiszámításának céljából a támogatást egészen addig a napig, amíg a kedvezményezett azt ténylegesen meg nem kapta, úgy kell tekinteni, mint amelyet nem ítéltek meg a kedvezményezettnek. Ezért a jogvesztő határidő minden évben azon a napon kezdődik, amely napon a tárasági adó esedékessé válik, bár a támogatás jogalapjául szolgáló aktust 1990-ben fogadták el (41).

41

| (93) | Spanyolországnak a támogatás visszatérítésére irányuló kötelezettsége ezért arra a tíz évre vonatkozik, amely addig telt el, hogy a Bizottság először kért tájékoztatást Spanyolországtól a támogatási intézkedéssel kapcsolatban. Ez 2010. február 15-én történt. Ennek megfelelően az adókülönbözet visszatérítése a 2000. évi adóévvel kezdődik. |
| --- | --- |

(93)

Spanyolországnak a támogatás visszatérítésére irányuló kötelezettsége ezért arra a tíz évre vonatkozik, amely addig telt el, hogy a Bizottság először kért tájékoztatást Spanyolországtól a támogatási intézkedéssel kapcsolatban. Ez 2010. február 15-én történt. Ennek megfelelően az adókülönbözet visszatérítése a 2000. évi adóévvel kezdődik.

| (94) | A négy labdarúgóklubnak nyújtott támogatás összege a klubok által ténylegesen fizetett társasági adó és azon társasági adó összege közötti különbözet, amely akkor lett volna esedékes, ha e klubok az adott évben a részvénytársaságokra vonatkozó társaságiadó-szabályok hatálya alá tartoztak volna. |
| --- | --- |

(94)

A négy labdarúgóklubnak nyújtott támogatás összege a klubok által ténylegesen fizetett társasági adó és azon társasági adó összege közötti különbözet, amely akkor lett volna esedékes, ha e klubok az adott évben a részvénytársaságokra vonatkozó társaságiadó-szabályok hatálya alá tartoztak volna.

| (95) | A tényleges előnyt azonban úgy kell megállapítani, hogy figyelembe veszik a nonprofit szervezetekre vonatkozó társaságiadó-rendszer sajátosságait, amelyek egyes években a körülményektől függően magasabb tényleges társasági adót eredményezhetnek, mint egy sportrészvénytársaság adóztatásának kontrafaktuális forgatókönyve esetén. A Bizottság tudomásul veszi a Real Madrid CF által benyújtott érveket [...]. A Bizottság mindazonáltal emlékeztet arra, hogy a visszatérítendő támogatás pontos összegét eseti alapon fogják megállapítani a visszatérítési eljárás során, amelyet a spanyol hatóságok a Bizottsággal szorosan együttműködve fognak lefolytatni. |
| --- | --- |

(95)

A tényleges előnyt azonban úgy kell megállapítani, hogy figyelembe veszik a nonprofit szervezetekre vonatkozó társaságiadó-rendszer sajátosságait, amelyek egyes években a körülményektől függően magasabb tényleges társasági adót eredményezhetnek, mint egy sportrészvénytársaság adóztatásának kontrafaktuális forgatókönyve esetén. A Bizottság tudomásul veszi a Real Madrid CF által benyújtott érveket [...]. A Bizottság mindazonáltal emlékeztet arra, hogy a visszatérítendő támogatás pontos összegét eseti alapon fogják megállapítani a visszatérítési eljárás során, amelyet a spanyol hatóságok a Bizottsággal szorosan együttműködve fognak lefolytatni.

| (96) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az Unicredito-ügy ítélkezési gyakorlatának alapján a visszafizetendő támogatásnál nem szabad figyelembe venni olyan hipotetikus tényeket, hogy a kedvezményezettek milyen, gyakorta sokféle döntést hozhattak volna meg, mivel a támogatással ténylegesen hozott döntések visszafordíthatatlannak bizonyulhatnak (42). |
| --- | --- |

(96)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az Unicredito-ügy ítélkezési gyakorlatának alapján a visszafizetendő támogatásnál nem szabad figyelembe venni olyan hipotetikus tényeket, hogy a kedvezményezettek milyen, gyakorta sokféle döntést hozhattak volna meg, mivel a támogatással ténylegesen hozott döntések visszafordíthatatlannak bizonyulhatnak (42).

Unicredito

42

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (97) | A Bizottság megállapítja, hogy a 10/1990. sz. törvénnyel Spanyolország jogellenes támogatást vezetett be az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna, az FC Barcelona és a Real Madrid CF részére a tárasági adóval kapcsolatban nyújtott kiváltság formájában, és ezzel megsértette az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megállapítja, hogy a 10/1990. sz. törvénnyel Spanyolország jogellenes támogatást vezetett be az Athletic Club Bilbao, a Club Atlético Osasuna, az FC Barcelona és a Real Madrid CF részére a tárasági adóval kapcsolatban nyújtott kiváltság formájában, és ezzel megsértette az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését.

| (98) | Ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen. Ennek megfelelően Spanyolországnak meg kell szüntetnie az e négy klubbal szemben tanúsított szelektív bánásmódot, és vissza kell fizettetnie a 2000-es adóévtől kezdődően az általuk ténylegesen fizetett társasági adó és azon társasági adó összege közötti különbözetet, amelyet akkor kellett volna megfizetniük, ha sportrészvénytársaság formában működtek volna, |
| --- | --- |

(98)

Ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen. Ennek megfelelően Spanyolországnak meg kell szüntetnie az e négy klubbal szemben tanúsított szelektív bánásmódot, és vissza kell fizettetnie a 2000-es adóévtől kezdődően az általuk ténylegesen fizetett társasági adó és azon társasági adó összege közötti különbözetet, amelyet akkor kellett volna megfizetniük, ha sportrészvénytársaság formában működtek volna,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Mivel a sportról szóló, 1990. október 15-i 10/1990. sz. törvény (Ley del deporte) hetedik kiegészítő rendelkezése a nonprofit szervezeteket illető kedvezményes társaságiadó-kulcsra való jogosultságot bizonyos professzionális labdarúgóklubokra korlátozta, ez a rendelkezés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében e négy labdarúgóklubnak – név szerint: Athletic Club Bilbao, Club Atlético Osasuna, FC Barcelona és Real Madrid CF – nyújtott állami támogatásnak minősül. Ezt a támogatást Spanyolország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen hajtotta végre, és az a belső piaccal nem összeegyeztethető.

2. cikk

Az 1. cikkben említett program alapján nyújtott egyedi támogatás nem minősül támogatásnak, amennyiben odaítélésének időpontjában megfelel az (EU) 2015/1588 tanácsi rendelet (43) 2. cikkével összhangban elfogadott és a támogatás odaítélésekor hatályos rendeletben meghatározott feltételeknek.

3. cikk

Az 1. cikkben említett program alapján nyújtott egyedi támogatás, amennyiben odaítélésének időpontjában megfelel az (EU) 2015/1588 rendelet 1. cikkével összhangban elfogadott rendeletben vagy bármely egyéb jóváhagyott támogatási programban meghatározott feltételeknek, az ilyen típusú támogatásra alkalmazott maximális támogatási intenzitás erejéig összeegyeztethető a belső piaccal.

4. cikk

(1)   A Spanyol Királyság az 1. cikkben említett program alapján nyújtott összeegyeztethetetlen támogatást visszafizetteti a kedvezményezettekkel.

(2)   A visszatérítendő összeget a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszatérítés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (44) összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   A Spanyol Királyság e határozat elfogadásának napjától kezdődő hatállyal felfüggeszti az 1. cikkben említett programot.

5. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizetni.

(2)   Spanyolország gondoskodik arról, hogy e határozat végrehajtására az értesítés napját követő négy hónapon belül sor kerüljön.

6. cikk

(1)   A Spanyol Királyság az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja az alábbi információkat:

| a) | az 1. cikkben említett minden egyes kedvezményezettnek kifizetett támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben említett minden egyes kedvezményezettnek kifizetett támogatás teljes összege;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamat); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamat);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| d) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikkben említett program alapján nyújtott támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, a Spanyol Királyság folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat alkalmazása érdekében hozott nemzeti intézkedések tekintetében elért előrehaladásról. A Bizottság kérésére Spanyolország haladéktalanul tájékoztatást nyújt az e határozatnak való megfelelés érdekében már megtett és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatásokról és visszafizetési kamatról.

7. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 4-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 69., 2014.3.7., 115. o.

1

(2)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

2

(3)  Ley 10/1990, de 15 de octubre, del Deporte, BOE de 17 de Octubre de 1990.

3

(4)  
  „Azok a klubok, amelyek e törvény kihirdetésekor professzionális szinten vesznek részt hivatalos labdarúgóversenyeken, és a Hivatásos Labdarúgóliga kérésére végzett valamennyi audit szerint az 1985/1986-os szezon óta pozitív sajáttőke-egyenleggel rendelkeznek, megőrizhetik aktuális jogi struktúrájukat, kivéve, ha közgyűlésük ennek ellenkezőjéről állapodik meg...”

4

(5)  Forrás: Deloitte Football Money League 2015, http://www2.deloitte.com/content/dam/Deloitte/na/Documents/audit/gx-football-money-league-2015.pdf.

5

(6)  A Bíróság 1995. december 15-i ítélete, Bosman, C-415/93, EU:C:1195:463, 73. pont; a Bíróság 2006. július 18-i ítélete, Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság, C-519/04 P, EU:C:2006:492, 22. pont; valamint a Bíróság 2010. március 16-i ítélete, Olympique Lyonnais, C-325/08, EU:C:2010:143, 23. pont.

6

Bosman

Meca-Medina és Majcen

Bizottság,

Olympique Lyonnais

(7)  A Bíróság 2008. szeptember 8-i ítélete, UGT-Rioja, C-428/06–434/06, EU:C:2008:488.

7

UGT-Rioja

(8)  A Bíróság 2002. március 21-i ítélete, Kennemer Golf, C-174/00, EU:C:2002:200.

8

Kennemer Golf

(9)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550.

9

Paint Graphos és társai

(*1)  Bizalmas információ.

*1

(10)  BOE No 288, de 28 de noviembre de 2014, 96939. o.

10

(11)  Forrás: Recaudación y estadísticas del sistema tributario español 2001–2011, http://www.minhap.gob.es/Documentacion/Publico/Tributos/Estadisticas/Recaudacion/2011/Analisis_estadistico_recaudacion_2011.pdf

11

(12)  
  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

12

(13)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550.

13

Paint Graphos és társai

(14)  BOE No. 39, 1981. február 14., 3408. o.

14

(15)  A Tanács (EU) 2015/1589 (2015. július 13.) rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.)

15

(16)  Lásd: a Bíróság 2010. szeptember 2-i ítélete, Bizottság kontra Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 38. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

16

Bizottság

Deutsche Post

(17)  Lásd: a Bíróság 2010. szeptember 2-i ítélete, Bizottság kontra Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 39. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

17

Bizottság

Deutsche Post

(18)  A Bíróság 1994. március 15-i ítélete, Banco Exterior de España, C-387/92, EU:C:1994:100, 13. pont; a Bíróság 2000. szeptember 19-i ítélete, Németország kontra Bizottság, C-156/98, EU:C:2000:467, 25. pont; a Bíróság 1999. május 19-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság ítélet, C-6/97, EU:C:1999:251, 15. pont; a Bíróság 2005. március 3-i ítélete, Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, 36. pont.

18

Banco Exterior de España

Németország

Bizottság

Olaszország

Bizottság

Heiser

(19)  A Bíróság 2000. szeptember 12-i ítélete, Pavlov és társai, C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, 74. pont.

19

Pavlov és társai

(20)  A Bíróság 1980. október 29-i ítélete, Van Landewyck, 209/78–215/78 és 218/78, EU:C:1980:248, 88. pont; a Bíróság 1995. november 16-i ítélete, SFEI és társai, C-244/94, EU:C:1995:392, 21. pont; a Bíróság 2008. július 1-jei ítélete, MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, 27. és 28. pont.

20

Van Landewyck

SFEI és társai

MOTOE

(21)  A Bíróság 1995. december 15-i ítélete, Bosman, C-415/93, EU:C:1195:463, 73. pont; a Bíróság 2006. július 18-i ítélete, Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság, C-519/04 P, EU:C:2006:492, 22. pont; valamint a Bíróság 2010. március 16-i ítélete, Olympique Lyonnais, C-325/08, EU:C:2010:143, 23. pont.

21

Bosman

Meca-Medina és Majcen

Bizottság,

Olympique Lyonnais

(22)  Legutóbb a Bíróság 2011. szeptember 8-i ítéletében, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550.

22

Paint Graphos és társai

(23)  Vö. az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.) 25. pontjával.

23

(24)  A Törvényszék 2009. szeptember 4-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, T-211/05, EU:T:2009:304, 125. pont.

24

Olaszország

Bizottság, T-211/05

(25)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550.

25

Paint Graphos és társai

(26)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, 61. pont.

26

Paint Graphos és társai

(27)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, 71. pont.

27

Paint Graphos és társai

(28)  Ez az érvelés hasonló a Törvényszék 2009. szeptember 4-i ítéletében (Olasz Köztársaság kontra Bizottság, T-211/05, EU:T:2009:304, 120. és 121. pont) foglalt, és a Bíróság által a 2011. november 24-i ítéletében (Olaszország kontra Bizottság, C-458/09 P, EU:C:2011:769, 60. pont) megerősített érveléshez, amely szelektívnek tekinti azt az adókedvezményt, amelyet csak valamely szabályozott piacon jegyzett társaságok érvényesíthetnek egy rövid időszak során, míg a program által kínált előnyökből minden más vállalkozást kizár, mivel azok nem képesek teljesíteni a tőzsdén való jegyzés feltételeit a támogatási program időtartama alatt.

28

Olasz Köztársaság

Bizottság

Olaszország

Bizottság,

(29)  A Bíróság 2011. szeptember 8-i ítélete, Paint Graphos és társai, C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, 70. pont.

29

Paint Graphos és társai

(30)  A Bíróság 2005. március 3-i ítélete, Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, 55. pont; valamint a Bíróság 2011. június 9-i ítélete, Comitato „Venezia vuole vivere” és mások kontra Bizottság,a C-71/09 P, C-73/09 P és C-76/09 P, EU:C:2011:368, 136. pont. Lásd még: a Bíróság 2000. szeptember 3-i ítélete, Németország kontra Bizottság, C-156/98, EU:C:2000:467, 30. pont, valamint a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

30

Heiser

Comitato „Venezia vuole vivere” és mások

Bizottság,a C-71/09 P, C-73/09 P és C-76/09 P

Németország

Bizottság, C-156/98,

(31)  A Bíróság 1996. szeptember 26-i ítélete, Franciaország kontra Bizottság, C-241/94, EU:C:1996:353, 20. pont; a Bíróság 2002. december 12-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-5/01, EU:C:2002:754, 45. pont, valamint a Bíróság 2011. november 24-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, C-458/09 P, EU:C:2011:769, 60. pont.

31

Franciaország

Bizottság, C-241/94,

Belgium

Bizottság, C-5/01

Olaszország

Bizottság, C-458/09 P

(32)  A Bizottság ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy Vizcaya történelmi területen egy sportrészvénytársaság van bejegyezve, a Basket Bilbao Berri SAD.

32

(33)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

33

(34)  A Bíróság 2011. december 8-i ítélete, France Télécom kontra Bizottság, C-81/10, EU:C:2011:811, 73. pont.

34

France Télécom

Bizottság, C-81/10,

(35)  Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivételek az alábbiakra terjednek ki: a) a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás; b) a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás; és c) a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területeinek nyújtott támogatás.

35

(36)  Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kivételek az alábbiakra terjednek ki: a) egyes térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás; b) valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás; c) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás; d) a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás; és e) valamely tanácsi határozatban meghatározott támogatás.

36

(37)  A Törvényszék 2007. szeptember 12-i ítélete, Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság, T-68/03, EU:T:2007:253, 34. pont.

37

Olympiaki Aeroporia Ypiresies

Bizottság

(38)  Lásd: a Bíróság 1973. július 12-i ítélete, Bizottság kontra Németország, 70/72, EU:C:1973:87, 13. pont.

38

Bizottság

Németország, 70/7

(39)  Lásd: a Bíróság 1994. szeptember 14-i ítélete, Spanyolország kontra Bizottság, C-278/92–C-280/92, EU:C:1994:325, 75. pont.

39

Spanyolország

Bizottság

(40)  Lásd: a Bíróság 1999. június 17-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-75/97, EU:C:1999:311, 64–65. pont.

40

Belgium

Bizottság, C-75/97,

(41)  A Bíróság 2011. december 8-i ítélete, France Télécom SA kontra Bizottság, C-81/10 P, EU:C:2011:811, 80–85. pont.

41

France Télécom SA

Bizottság, C-81/10 P,

(42)  A Bíróság 2005. december 15-i ítélete, Unicredito, C-148/04, EU:C:2005:774, 118–119. pont.

42

Unicredito

(43)  A Tanács 2015. július 13 –i (EU) 2015/1588 rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (
  HL L 248., 2015.9.24., 1. o.).

43

(

(44)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

44

---

Helyesbítések

| 2016.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 357/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 357/17

---

Helyesbítés a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 354., 2013.12.28.
  )

| 1. | A szöveg egészében a toldalékok megtartása mellett a „minimális védelmi referenciaméret” helyébe a „minimális állományvédelmi referenciaméret” kifejezés lép. |
| --- | --- |

1.

A szöveg egészében a toldalékok megtartása mellett a „minimális védelmi referenciaméret” helyébe a „minimális állományvédelmi referenciaméret” kifejezés lép.

| 2. | A 22. oldalon, a lábjegyzet változatlanul hagyása mellett, a (2) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

2.

A 22. oldalon, a lábjegyzet változatlanul hagyása mellett, a (2) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(2) | A közös halászati politika hatálya magában foglalja a tengerek biológiai erőforrásainak védelmét, és az ilyen erőforrásokra irányuló halászatok irányítását. A piaci intézkedésekkel és a célkitűzéseit támogató pénzügyi intézkedésekkel kapcsolatban továbbá magában foglalja az édesvizek biológiai erőforrásait és az akvakultúra-tevékenységeket, valamint a halászati és az akvakultúra- termékek feldolgozását és forgalmazását, amennyiben ezek a tevékenységek a tagállamok területén vagy uniós vizeken történnek, beleértve azoknak a halászhajóknak a tevékenységeit is, amelyek harmadik ország lobogója alatt hajóznak és ott is vannak bejegyezve, illetve az uniós halászhajók vagy a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit, nem sértve a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségét, figyelemmel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (5) (az ENSZ tengerjogi egyezménye) 117. cikkére.”, |
| --- | --- |

„(2)

A közös halászati politika hatálya magában foglalja a tengerek biológiai erőforrásainak védelmét, és az ilyen erőforrásokra irányuló halászatok irányítását. A piaci intézkedésekkel és a célkitűzéseit támogató pénzügyi intézkedésekkel kapcsolatban továbbá magában foglalja az édesvizek biológiai erőforrásait és az akvakultúra-tevékenységeket, valamint a halászati és az akvakultúra- termékek feldolgozását és forgalmazását, amennyiben ezek a tevékenységek a tagállamok területén vagy uniós vizeken történnek, beleértve azoknak a halászhajóknak a tevékenységeit is, amelyek harmadik ország lobogója alatt hajóznak és ott is vannak bejegyezve, illetve az uniós halászhajók vagy a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit, nem sértve a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségét, figyelemmel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (5) (az ENSZ tengerjogi egyezménye) 117. cikkére.”,

helyesen:

| „(2) | A közös halászati politika hatálya kiterjed a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére és az ilyen erőforrások kiaknázására irányuló halászati tevékenységek irányítására. A célkitűzéseit támogató piaci és pénzügyi intézkedésekkel összefüggésben hatálya kiterjed továbbá az édesvizek biológiai erőforrásaira és az akvakultúra-tevékenységekre, valamint a halászati és az akvakultúra-termékek feldolgozására és forgalmazására, amennyiben e tevékenységekre a tagállamok területén vagy uniós vizeken kerül sor, ideértve – a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségét nem érintve – a harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajóknak, az uniós halászhajóknak, illetve a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit is, figyelemmel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (5) (az ENSZ tengerjogi egyezménye) 117. cikkében foglalt rendelkezésekre.”. |
| --- | --- |

„(2)

A közös halászati politika hatálya kiterjed a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére és az ilyen erőforrások kiaknázására irányuló halászati tevékenységek irányítására. A célkitűzéseit támogató piaci és pénzügyi intézkedésekkel összefüggésben hatálya kiterjed továbbá az édesvizek biológiai erőforrásaira és az akvakultúra-tevékenységekre, valamint a halászati és az akvakultúra-termékek feldolgozására és forgalmazására, amennyiben e tevékenységekre a tagállamok területén vagy uniós vizeken kerül sor, ideértve – a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségét nem érintve – a harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajóknak, az uniós halászhajóknak, illetve a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit is, figyelemmel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (5) (az ENSZ tengerjogi egyezménye) 117. cikkében foglalt rendelkezésekre.”.

| 3. | A 22. oldalon, a (3) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

3.

A 22. oldalon, a (3) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(3) | A hobbihorgászat jelentős hatást gyakorolhat a halászati erőforrásokra, ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket oly módon folytassák, ami összhangban van a közös halászati politika célkitűzéseivel.”, |
| --- | --- |

„(3)

A hobbihorgászat jelentős hatást gyakorolhat a halászati erőforrásokra, ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket oly módon folytassák, ami összhangban van a közös halászati politika célkitűzéseivel.”,

helyesen:

| „(3) | A hobbihorgászat jelentős hatást gyakorolhat a halászati erőforrásokra, ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e tevékenységet a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban folytassák.”. |
| --- | --- |

„(3)

A hobbihorgászat jelentős hatást gyakorolhat a halászati erőforrásokra, ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e tevékenységet a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban folytassák.”.

| 4. | A 22. oldalon az (5) preambulumbekezdéshez tartozó, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásra vonatkozó 8. lábjegyzetben: |
| --- | --- |

4.

A 22. oldalon az (5) preambulumbekezdéshez tartozó, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásra vonatkozó 8. lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

| „(8) | A Tanács határozata (1998. június 8.) az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről való megerősítéséről (HL L 189., 1998.7.3., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás, 4. fejezet, 4. kötet, 3. o.).”, |
| --- | --- |

„(8)

helyesen:

| „(8) | Megállapodás az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról (HL L 189., 1998.7.3., 16. o.).”. |
| --- | --- |

„(8)

| 5. | A 23. oldalon az (5) preambulumbekezdéshez tartozó, az 1993. november 24-i FAO megállapodásra vonatkozó 1. lábjegyzetben: |
| --- | --- |

5.

A 23. oldalon az (5) preambulumbekezdéshez tartozó, az 1993. november 24-i FAO megállapodásra vonatkozó 1. lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

| „(1) | A Tanács határozata (1996. június 25.) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodásnak a Közösség általi elfogadásáról (HL L 177., 1996.7.16., 24. o.; magyar nyelvű különkiadás, 4. fejezet, 2. kötet, 322. o.).”, |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | Megállapodás a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról (HL L 177., 1996.7.16., 26. o.).”. |
| --- | --- |

„(1)

| 6. | A 23. oldalon, a (6) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

6.

A 23. oldalon, a (6) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(6) | Az említett a nemzetközi jogi eszközök elsősorban állománymegőrzési kötelezettségeket határoznak meg, így például előírják egyrészt azt, hogy olyan állományvédelmi és -kezelési intézkedéseket kell hozni, amelyek mind a nemzeti joghatóság alá tartozó területek, mind pedig a nyílt tengerek tekintetében a tengeri erőforrásoknak a maximális fenntartható hozam melletti fenntartására és helyreállítására irányulnak, és e célból együtt kell működni más államokkal, másrészt azt, hogy a halállományok megőrzését, kezelését és kiaknázását illetően széles körben az elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni, a különböző hatásköri státusszal rendelkező tengeri területeken előforduló tengeri erőforrások esetében biztosítani kell az állományvédelmi és -kezelési intézkedések összeegyeztethetőségét, továbbá kellően figyelembe kell venni a tengerhasználat más jogszerű formáit. A közös halászati politikának ezért segítenie kell az Uniót az említett nemzetközi jogi eszközökből fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésében. Amennyiben a tagállamok a közös halászati politika keretében állományvédelmi és -kezelési intézkedéseket hoznak, akkor egyúttal úgy kell eljárniuk, hogy az minden tekintetben összhangban legyen az említett nemzetközi jogi eszközökből fakadó nemzetközi állományvédelmi és együttműködési kötelezettségekkel.”, |
| --- | --- |

„(6)

Az említett a nemzetközi jogi eszközök elsősorban állománymegőrzési kötelezettségeket határoznak meg, így például előírják egyrészt azt, hogy olyan állományvédelmi és -kezelési intézkedéseket kell hozni, amelyek mind a nemzeti joghatóság alá tartozó területek, mind pedig a nyílt tengerek tekintetében a tengeri erőforrásoknak a maximális fenntartható hozam melletti fenntartására és helyreállítására irányulnak, és e célból együtt kell működni más államokkal, másrészt azt, hogy a halállományok megőrzését, kezelését és kiaknázását illetően széles körben az elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni, a különböző hatásköri státusszal rendelkező tengeri területeken előforduló tengeri erőforrások esetében biztosítani kell az állományvédelmi és -kezelési intézkedések összeegyeztethetőségét, továbbá kellően figyelembe kell venni a tengerhasználat más jogszerű formáit. A közös halászati politikának ezért segítenie kell az Uniót az említett nemzetközi jogi eszközökből fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésében. Amennyiben a tagállamok a közös halászati politika keretében állományvédelmi és -kezelési intézkedéseket hoznak, akkor egyúttal úgy kell eljárniuk, hogy az minden tekintetben összhangban legyen az említett nemzetközi jogi eszközökből fakadó nemzetközi állományvédelmi és együttműködési kötelezettségekkel.”,

helyesen:

| „(6) | Az említett nemzetközi jogi okmányok elsősorban állományvédelmi kötelezettségeket határoznak meg, többek között a következőket: olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek, amelyek mind a nemzeti joghatóság alá tartozó területek, mind pedig a nyílt tengerek tekintetében a tengeri erőforrásoknak a maximális fenntartható hozamot eredményező szinteken történő fenntartására vagy ilyen szintekre történő helyreállítására irányulnak; együttműködés más államokkal e cél elérése érdekében; az elővigyázatossági megközelítés széles körű alkalmazása a halállományok védelme, kiaknázása és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában; az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések összeegyeztethetőségének biztosítása a különböző joghatóságok alá tartozó tengeri területeken előforduló tengeri erőforrások esetében; a tengerhasznosítás más jogszerű formáinak kellő figyelembevétele. A közös halászati politikának ezért segítenie kell az Uniót az említett nemzetközi jogi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésében. Amennyiben a tagállamok a közös halászati politika keretében állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket hoznak, akkor egyúttal úgy kell eljárniuk, hogy az minden tekintetben összhangban legyen az említett nemzetközi jogi okmányokból fakadó nemzetközi állományvédelmi és együttműködési kötelezettségekkel.”. |
| --- | --- |

„(6)

Az említett nemzetközi jogi okmányok elsősorban állományvédelmi kötelezettségeket határoznak meg, többek között a következőket: olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek, amelyek mind a nemzeti joghatóság alá tartozó területek, mind pedig a nyílt tengerek tekintetében a tengeri erőforrásoknak a maximális fenntartható hozamot eredményező szinteken történő fenntartására vagy ilyen szintekre történő helyreállítására irányulnak; együttműködés más államokkal e cél elérése érdekében; az elővigyázatossági megközelítés széles körű alkalmazása a halállományok védelme, kiaknázása és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában; az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések összeegyeztethetőségének biztosítása a különböző joghatóságok alá tartozó tengeri területeken előforduló tengeri erőforrások esetében; a tengerhasznosítás más jogszerű formáinak kellő figyelembevétele. A közös halászati politikának ezért segítenie kell az Uniót az említett nemzetközi jogi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésében. Amennyiben a tagállamok a közös halászati politika keretében állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket hoznak, akkor egyúttal úgy kell eljárniuk, hogy az minden tekintetben összhangban legyen az említett nemzetközi jogi okmányokból fakadó nemzetközi állományvédelmi és együttműködési kötelezettségekkel.”.

| 7. | A 23. oldalon, a (8) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

7.

A 23. oldalon, a (8) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(8) | A vegyes halászatok maximális fenntartható hozamára vonatkozó gazdálkodási döntéseknek figyelembe kell venniük a vegyes halászatban érintett valamennyi állomány maximális fenntartható hozamot biztosító, egyidejű halászatához kapcsolódó nehézségeket, különösen ha a tudományos vélemények azt mutatják, hogy a halászeszközök szelektivitásának fokozása révén csak nagyon nehezen valósítható meg a halászatlefojtó fajok elkerülése. Fel kell kérni a megfelelő tudományos szerveket, hogy ilyen esetekben adjanak tanácsot a halászati mortalitás megfelelő szintjét illetően.”, |
| --- | --- |

„(8)

A vegyes halászatok maximális fenntartható hozamára vonatkozó gazdálkodási döntéseknek figyelembe kell venniük a vegyes halászatban érintett valamennyi állomány maximális fenntartható hozamot biztosító, egyidejű halászatához kapcsolódó nehézségeket, különösen ha a tudományos vélemények azt mutatják, hogy a halászeszközök szelektivitásának fokozása révén csak nagyon nehezen valósítható meg a halászatlefojtó fajok elkerülése. Fel kell kérni a megfelelő tudományos szerveket, hogy ilyen esetekben adjanak tanácsot a halászati mortalitás megfelelő szintjét illetően.”,

helyesen:

| „(8) | A vegyes halászat maximális fenntartható hozamára vonatkozó gazdálkodási döntések során figyelembe kell venni azt, hogy a vegyes halászat esetében nehézséget jelenthet minden érintett állományt egyidejűleg a maximális fenntartható hozam biztosítása mellett halászni, különösen ha a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy a halászeszközök szelektivitásának fokozása révén csak nagyon nehezen valósítható meg az olyan fajok elkerülése, amelyek esetében a kvóta kimerítése a halászati tevékenység leállítását idézi elő. Fel kell kérni a megfelelő tudományos szerveket, hogy ilyen esetekben szakvéleményt bocsássanak ki a halászati mortalitás megfelelő szintjét illetően.”. |
| --- | --- |

„(8)

A vegyes halászat maximális fenntartható hozamára vonatkozó gazdálkodási döntések során figyelembe kell venni azt, hogy a vegyes halászat esetében nehézséget jelenthet minden érintett állományt egyidejűleg a maximális fenntartható hozam biztosítása mellett halászni, különösen ha a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy a halászeszközök szelektivitásának fokozása révén csak nagyon nehezen valósítható meg az olyan fajok elkerülése, amelyek esetében a kvóta kimerítése a halászati tevékenység leállítását idézi elő. Fel kell kérni a megfelelő tudományos szerveket, hogy ilyen esetekben szakvéleményt bocsássanak ki a halászati mortalitás megfelelő szintjét illetően.”.

| 8. | A 23. oldalon, a lábjegyzet változatlanul hagyása mellett, a (11) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

8.

A 23. oldalon, a lábjegyzet változatlanul hagyása mellett, a (11) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(11) | A közös halászati politikának hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez, a gazdaságilag hasznosított valamennyi faj esetében folytatott fenntartható gazdálkodáshoz, és különösen a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (2) 1. cikkének (1) bekezdésében megjelölt, 2020-ig elérendő jó környezeti állapot eléréséhez.”, |
| --- | --- |

„(11)

A közös halászati politikának hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez, a gazdaságilag hasznosított valamennyi faj esetében folytatott fenntartható gazdálkodáshoz, és különösen a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (2) 1. cikkének (1) bekezdésében megjelölt, 2020-ig elérendő jó környezeti állapot eléréséhez.”,

helyesen:

| „(11) | A közös halászati politikának hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez, a valamennyi kereskedelmileg hasznosított fajjal folytatott fenntartható gazdálkodáshoz, valamint különösen a jó környezeti állapot 2020-ra történő eléréséhez a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (2) 1. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint.”. |
| --- | --- |

„(11)

A közös halászati politikának hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez, a valamennyi kereskedelmileg hasznosított fajjal folytatott fenntartható gazdálkodáshoz, valamint különösen a jó környezeti állapot 2020-ra történő eléréséhez a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (2) 1. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint.”.

| 9. | A 24. oldalon, a (19) preambulumbekezdés első mondatában: |
| --- | --- |

9.

A 24. oldalon, a (19) preambulumbekezdés első mondatában:

a következő szövegrész:

| „(19) | A tagállamok 12 tengeri mérföldes övezetein belüli erőforrásokhoz való hozzáférést korlátozó már meglévő szabályok kielégítően működtek, elősegítve a védelmet azáltal, hogy korlátozták a halászati erőkifejtést az uniós vizek legérzékenyebb részén.”, |
| --- | --- |

„(19)

A tagállamok 12 tengeri mérföldes övezetein belüli erőforrásokhoz való hozzáférést korlátozó már meglévő szabályok kielégítően működtek, elősegítve a védelmet azáltal, hogy korlátozták a halászati erőkifejtést az uniós vizek legérzékenyebb részén.”,

helyesen:

| „(19) | A tagállamok 12 tengeri mérföldes övezetein belül található erőforrásokhoz való hozzáférést korlátozó már meglévő szabályok kielégítően működtek, elősegítve az állományvédelmet azáltal, hogy korlátozták a halászati erőkifejtést az uniós vizek legérzékenyebb részén.”. |
| --- | --- |

„(19)

A tagállamok 12 tengeri mérföldes övezetein belül található erőforrásokhoz való hozzáférést korlátozó már meglévő szabályok kielégítően működtek, elősegítve az állományvédelmet azáltal, hogy korlátozták a halászati erőkifejtést az uniós vizek legérzékenyebb részén.”.

| 10. | A 24. oldalon, a (20) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

10.

A 24. oldalon, a (20) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(20) | A halászattól függő kis tengeri szigeteket adott esetben különösen el kell ismerni és...”, |
| --- | --- |

„(20)

helyesen:

| „(20) | A halászattól függő kis tengeri szigetek helyzetét adott esetben különösen el kell ismerni és...”. |
| --- | --- |

„(20)

| 11. | A 24. oldalon, a (22) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

11.

A 24. oldalon, a (22) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(22) | ... Annak eldöntése során, hogy mely területeket kell védett területnek nyilvánítani, különös figyelmet kell fordítani azokra a területekre, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott magas koncentrációban találhatók a minimális védelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek, illetve a bioföldrajzi szempontból érzékenynek minősülő területekre. Figyelembe kell továbbá venni a meglévő védelmi területeket is. ...”, |
| --- | --- |

„(22)

helyesen:

| „(22) | ... Annak eldöntése során, hogy mely területeket kell védett területnek nyilvánítani, különös figyelmet kell fordítani azokra a területekre, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott nagy koncentrációban találhatók a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek, illetve az életföldrajzi szempontból érzékenynek minősülő területekre. Figyelembe kell venni továbbá a meglévő állományvédelmi területeket is. ...”. |
| --- | --- |

„(22)

| 12. | A 24. oldalon, a (24) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

12.

A 24. oldalon, a (24) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(24) | A többéves terveknek lehetőleg ki kell terjedniük több állományra, amennyiben ezeket az állományokat közösen aknázzák ki, és e terveknek kell képezniük az érintett állományok és tengeri ökoszisztémák fenntartható kiaknázásának keretét, továbbá egyértelmű időtervet, valamint az előre nem látható fejleményekre vonatkozó védőmechanizmusokat kell megállapítaniuk. ...”, |
| --- | --- |

„(24)

helyesen:

| „(24) | A többéves terveknek lehetőleg ki kell terjedniük több állományra, amennyiben ezeket az állományokat közösen aknázzák ki. E terveknek kell képezniük az érintett állományok és tengeri ökoszisztémák fenntartható kiaknázásának keretét, továbbá egyértelmű időtervet, valamint az előre nem látható fejleményekre vonatkozó óvintézkedéseket kell megállapítaniuk. ...”. |
| --- | --- |

„(24)

| 13. | A 25. oldalon, a (25) preambulumbekezdés harmadik mondatában: |
| --- | --- |

13.

A 25. oldalon, a (25) preambulumbekezdés harmadik mondatában:

a következő szövegrész:

„...kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges védelmi intézkedéseket fogadjanak el,...”,

helyesen:

„...kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges állományvédelmi intézkedéseket fogadjanak el,...”.

| 14. | A 25. oldalon, a (26) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

14.

A 25. oldalon, a (26) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„... mely szerint a fogási határok és ...”,

helyesen:

„... mely szerint a fogási korlátok és ...”.

| 15. | A 25. oldalon, a (29) preambulumbekezdésben, a negyedik mondat: |
| --- | --- |

15.

A 25. oldalon, a (29) preambulumbekezdésben, a negyedik mondat:

a következő szövegrész:

| „(29) | ... A rendelkezésre álló kvóták és a tényleges halászati gyakorlatok közötti eltérés esetén a tagállamoknak fontolóra kell venniük a más tagállamokkal való kvótacsere útján történő kiigazításokat, az állandó hatályú kvótacserét is beleértve. ...”, |
| --- | --- |

„(29)

... A rendelkezésre álló kvóták és a tényleges halászati gyakorlatok közötti eltérés esetén a tagállamoknak fontolóra kell venniük a más tagállamokkal való kvótacsere útján történő kiigazításokat, az állandó hatályú kvótacserét is beleértve. ...”,

helyesen:

| „(29) | ... A rendelkezésre álló kvóták és a tényleges halászati gyakorlatok közötti eltérés esetén a tagállamoknak fontolóra kell venniük a más tagállamokkal való kvótacsere útján történő kiigazításokat, az intézményesült kvótacserét is beleértve. ...”. |
| --- | --- |

„(29)

... A rendelkezésre álló kvóták és a tényleges halászati gyakorlatok közötti eltérés esetén a tagállamoknak fontolóra kell venniük a más tagállamokkal való kvótacsere útján történő kiigazításokat, az intézményesült kvótacserét is beleértve. ...”.

| 16. | A 25. oldalon, a (35) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

16.

A 25. oldalon, a (35) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(35) | Tekintettel a halászati ágazat bizonytalan gazdasági helyzetére és bizonyos part menti közösségek halászattól való függésére, a halászati lehetőségeknek az egyes tagállamokra megállapított előrelátható állományrészek alapján történő, tagállamok közötti felosztásával biztosítani kell a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitását.”, |
| --- | --- |

„(35)

Tekintettel a halászati ágazat bizonytalan gazdasági helyzetére és bizonyos part menti közösségek halászattól való függésére, a halászati lehetőségeknek az egyes tagállamokra megállapított előrelátható állományrészek alapján történő, tagállamok közötti felosztásával biztosítani kell a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitását.”,

helyesen:

| „(35) | Tekintettel a halászati ágazat bizonytalan gazdasági helyzetére és bizonyos part menti közösségek halászattól való függésére, a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásával gondoskodni kell a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitásáról, mégpedig oly módon, hogy az elosztáskor az állományok kiszámítható része jusson az egyes tagállamoknak.”. |
| --- | --- |

„(35)

Tekintettel a halászati ágazat bizonytalan gazdasági helyzetére és bizonyos part menti közösségek halászattól való függésére, a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásával gondoskodni kell a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitásáról, mégpedig oly módon, hogy az elosztáskor az állományok kiszámítható része jusson az egyes tagállamoknak.”.

| 17. | A 26. oldalon, a (39) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

17.

A 26. oldalon, a (39) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(39) | A tagállamoknak regionális szinten együtt kell működniük egymással, hogy védelmi intézkedések, illetve a környezetvédelmi jogszabályok értelmében védettnek minősülő területeken folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó intézkedések kidolgozását és végrehajtását célzó közös ajánlásokat és egyéb jogi eszközöket fogadjanak el. A regionális együttműködés keretében a Bizottság kizárólag végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadhat el védelmi intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy az adott régióban érintett valamennyi tagállam együttesen közös ajánlást fogad el. Közös ajánlás hiányában a Bizottságnak a Szerződés alapján javaslatot kell benyújtania a vonatkozó intézkedésekre.”, |
| --- | --- |

„(39)

A tagállamoknak regionális szinten együtt kell működniük egymással, hogy védelmi intézkedések, illetve a környezetvédelmi jogszabályok értelmében védettnek minősülő területeken folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó intézkedések kidolgozását és végrehajtását célzó közös ajánlásokat és egyéb jogi eszközöket fogadjanak el. A regionális együttműködés keretében a Bizottság kizárólag végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadhat el védelmi intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy az adott régióban érintett valamennyi tagállam együttesen közös ajánlást fogad el. Közös ajánlás hiányában a Bizottságnak a Szerződés alapján javaslatot kell benyújtania a vonatkozó intézkedésekre.”,

helyesen:

| „(39) | A tagállamoknak regionális szinten együtt kell működniük egymással, hogy állományvédelmi intézkedések, illetve a környezetvédelmi jogszabályok értelmében védettnek minősülő területeken folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó intézkedések kidolgozását és végrehajtását célzó közös ajánlásokat és egyéb jogi eszközöket fogadjanak el. A regionális együttműködés keretében a Bizottság kizárólag végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadhat el állományvédelmi intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy az adott térségben érintett valamennyi tagállam együttesen közös ajánlást fogad el. Közös ajánlás hiányában a Bizottságnak a Szerződés alapján javaslatot kell benyújtania a vonatkozó intézkedésekre.”. |
| --- | --- |

„(39)

A tagállamoknak regionális szinten együtt kell működniük egymással, hogy állományvédelmi intézkedések, illetve a környezetvédelmi jogszabályok értelmében védettnek minősülő területeken folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó intézkedések kidolgozását és végrehajtását célzó közös ajánlásokat és egyéb jogi eszközöket fogadjanak el. A regionális együttműködés keretében a Bizottság kizárólag végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadhat el állományvédelmi intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy az adott térségben érintett valamennyi tagállam együttesen közös ajánlást fogad el. Közös ajánlás hiányában a Bizottságnak a Szerződés alapján javaslatot kell benyújtania a vonatkozó intézkedésekre.”.

| 18. | A 26. oldalon, a (40) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

18.

A 26. oldalon, a (40) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(40) | A tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy olyan védelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el az uniós vizekben található állományok tekintetében, amelyek kizárólag a lobogójuk alatt hajózó uniós halászhajókra vonatkoznak.”, |
| --- | --- |

„(40)

A tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy olyan védelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el az uniós vizekben található állományok tekintetében, amelyek kizárólag a lobogójuk alatt hajózó uniós halászhajókra vonatkoznak.”,

helyesen:

| „(40) | Indokolt, hogy a tagállamok felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy – kizárólag a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajókra kiterjedő hatállyal – az uniós vizekben található állományok tekintetében állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el.”. |
| --- | --- |

„(40)

Indokolt, hogy a tagállamok felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy – kizárólag a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajókra kiterjedő hatállyal – az uniós vizekben található állományok tekintetében állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el.”.

| 19. | A 26. oldalon, a (41) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

19.

A 26. oldalon, a (41) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(41) | A tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy 12 tengeri mérföldes körzetükben az összes uniós halászhajóra alkalmazandó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el, feltéve, hogy amennyiben az ilyen intézkedéseket más tagállamok uniós halászhajóira is alkalmazni kell, az elfogadott intézkedések megkülönböztetéstől mentesek, a többi érintett tagállammal sor került előzetes egyeztetésre, valamint az Unió nem fogadott el az érintett 12 tengeri mérföldes körzetre vonatkozó egyedi védelmi és gazdálkodási intézkedéseket.”, |
| --- | --- |

„(41)

A tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy 12 tengeri mérföldes körzetükben az összes uniós halászhajóra alkalmazandó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el, feltéve, hogy amennyiben az ilyen intézkedéseket más tagállamok uniós halászhajóira is alkalmazni kell, az elfogadott intézkedések megkülönböztetéstől mentesek, a többi érintett tagállammal sor került előzetes egyeztetésre, valamint az Unió nem fogadott el az érintett 12 tengeri mérföldes körzetre vonatkozó egyedi védelmi és gazdálkodási intézkedéseket.”,

helyesen:

| „(41) | Indokolt, hogy a tagállamok felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy 12 tengeri mérföldes körzetükben az összes uniós halászhajóra alkalmazandó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el, feltéve, hogy – amennyiben az ilyen intézkedések más tagállamok uniós halászhajóira is vonatkoznak – teljesülnek a következő feltételek: az elfogadott intézkedések megkülönböztetéstől mentesek, a többi érintett tagállammal sor került előzetes egyeztetésre, valamint az Unió nem fogadott el az érintett 12 tengeri mérföldes körzetre vonatkozó egyedi állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

„(41)

Indokolt, hogy a tagállamok felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy 12 tengeri mérföldes körzetükben az összes uniós halászhajóra alkalmazandó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogadjanak el, feltéve, hogy – amennyiben az ilyen intézkedések más tagállamok uniós halászhajóira is vonatkoznak – teljesülnek a következő feltételek: az elfogadott intézkedések megkülönböztetéstől mentesek, a többi érintett tagállammal sor került előzetes egyeztetésre, valamint az Unió nem fogadott el az érintett 12 tengeri mérföldes körzetre vonatkozó egyedi állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket.”.

| 20. | A 26. oldalon, a (44) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

20.

A 26. oldalon, a (44) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„... a kötelező maximális flottakapacitás felső értékét ...”,

helyesen:

„...a kötelező maximális flottakapacitás felső határértékét ...”.

| 21. | A 26. oldalon, a (45) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

21.

A 26. oldalon, a (45) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(45) | A tagállamok kötelesek nyilvántartani a lobogójuk alatt hajózó uniós halászhajók jellemzőire és tevékenységére vonatkozó minimális információkat. Ezeket a nyilvántartásokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy a tagállamok flottaméretét figyelemmel lehessen kísérni.”, |
| --- | --- |

„(45)

A tagállamok kötelesek nyilvántartani a lobogójuk alatt hajózó uniós halászhajók jellemzőire és tevékenységére vonatkozó minimális információkat. Ezeket a nyilvántartásokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy a tagállamok flottaméretét figyelemmel lehessen kísérni.”,

helyesen:

| „(45) | A tagállamoknak indokolt nyilvántartaniuk a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók jellemzőire és tevékenységére vonatkozó minimális információkat. Ezeket a nyilvántartásokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy a tagállamok flottaméretét figyelemmel lehessen kísérni.”. |
| --- | --- |

„(45)

A tagállamoknak indokolt nyilvántartaniuk a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók jellemzőire és tevékenységére vonatkozó minimális információkat. Ezeket a nyilvántartásokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy a tagállamok flottaméretét figyelemmel lehessen kísérni.”.

| 22. | A 26. és 27. oldalon, az (50) preambulumbekezdés második és harmadik mondatában: |
| --- | --- |

22.

A 26. és 27. oldalon, az (50) preambulumbekezdés második és harmadik mondatában:

a következő szövegrész:

„...beleértve a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is. Az Uniónak együtt kell működnie a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel a nemzetközi intézkedéseknek – beleértve a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is – való jobb megfelelés céljából.”,

helyesen:

„...beleértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is. Az Uniónak együtt kell működnie a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel, hogy fokozottabban megfelelhessen a nemzetközi – többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre irányuló – intézkedéseknek.”.

| 23. | A 27. oldalon, az (51) preambulumbekezdésben, az első mondat végén: |
| --- | --- |

23.

A 27. oldalon, az (51) preambulumbekezdésben, az első mondat végén:

a következő szövegrész:

„...valamint ezáltal biztosítva az erőforrásoknak a közös halászati politika céljaival összhangban álló kezelését.”,

helyesen:

„...valamint ezáltal biztosítva a közös halászati politika céljaival összhangban álló erőforrás-gazdálkodást.”.

| 24. | A 27. oldalon, az (52) és az (53) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

24.

A 27. oldalon, az (52) és az (53) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(52) | A demokratikus alapelvek, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb vonatkozó emberi jogi dokumentumokban foglalt emberi jogok, továbbá a jogállamiság alapelve tiszteletben tartásának a fenntartható halászati partnerségi megállapodások elengedhetetlen részét kell képeznie, amely megállapodásoknak külön emberi jogi záradékot kell tartalmazniuk. A fenntartható halászati partnerségi megállapodásokba beillesztett emberi jogi záradéknak teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós fejlesztési politika átfogó célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

„(52)

A demokratikus alapelvek, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb vonatkozó emberi jogi dokumentumokban foglalt emberi jogok, továbbá a jogállamiság alapelve tiszteletben tartásának a fenntartható halászati partnerségi megállapodások elengedhetetlen részét kell képeznie, amely megállapodásoknak külön emberi jogi záradékot kell tartalmazniuk. A fenntartható halászati partnerségi megállapodásokba beillesztett emberi jogi záradéknak teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós fejlesztési politika átfogó célkitűzéseivel.

| (53) | Az akvakultúrának elő kell segítenie a fenntarthatóságon alapuló élelmiszertermelés képességének Unió-szerte történő megőrzését, hogy az uniós polgárok számára hosszú távon garantálni lehessen az élelmezésbiztonságot – az élelmiszerellátást is beleértve –, és ki lehessen elégíteni a világ növekvő élelmiszer-igényét a halak és a tenger gyümölcsei iránt.”, |
| --- | --- |

(53)

Az akvakultúrának elő kell segítenie a fenntarthatóságon alapuló élelmiszertermelés képességének Unió-szerte történő megőrzését, hogy az uniós polgárok számára hosszú távon garantálni lehessen az élelmezésbiztonságot – az élelmiszerellátást is beleértve –, és ki lehessen elégíteni a világ növekvő élelmiszer-igényét a halak és a tenger gyümölcsei iránt.”,

helyesen:

| „(52) | A demokratikus alapelvek, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban foglalt emberi jogok, továbbá a jogállamiság alapelve tiszteletben tartásának a fenntartható halászatra irányuló partnerségi megállapodások elengedhetetlen elemét kell képeznie, amely megállapodásoknak külön emberi jogi rendelkezést kell tartalmazniuk. A fenntartható halászatra irányuló partnerségi megállapodásokba beillesztett emberi jogi rendelkezésnek teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós fejlesztési politika átfogó célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

„(52)

A demokratikus alapelvek, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban foglalt emberi jogok, továbbá a jogállamiság alapelve tiszteletben tartásának a fenntartható halászatra irányuló partnerségi megállapodások elengedhetetlen elemét kell képeznie, amely megállapodásoknak külön emberi jogi rendelkezést kell tartalmazniuk. A fenntartható halászatra irányuló partnerségi megállapodásokba beillesztett emberi jogi rendelkezésnek teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós fejlesztési politika átfogó célkitűzéseivel.

| (53) | Az akvakultúrának elő kell segítenie a fenntarthatóságon alapuló élelmiszertermelés képességének Unió-szerte történő megőrzését, hogy az uniós polgárok számára hosszú távon garantálható legyen az élelmezésbiztonság – az élelmiszerellátást is beleértve –, a növekedés és a foglalkoztatás, valamint hogy kielégíthető legyen a vízi eredetű élelmiszerek iránt világszerte egyre növekvő igény.”. |
| --- | --- |

(53)

Az akvakultúrának elő kell segítenie a fenntarthatóságon alapuló élelmiszertermelés képességének Unió-szerte történő megőrzését, hogy az uniós polgárok számára hosszú távon garantálható legyen az élelmezésbiztonság – az élelmiszerellátást is beleértve –, a növekedés és a foglalkoztatás, valamint hogy kielégíthető legyen a vízi eredetű élelmiszerek iránt világszerte egyre növekvő igény.”.

| 25. | A 27. oldalon, az (54) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

25.

A 27. oldalon, az (54) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„... egységes feltételeket...”,

helyesen:

„...egyenlő versenyfeltételeket...”.

| 26. | A 27. oldalon, az (56) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

26.

A 27. oldalon, az (56) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(56) | Az akvakultúra egyedi jellege miatt szükség van egy tanácsadó testületre, amelyben az érintettek megvitathatják az akvakultúrára hatást gyakorolható uniós szakpolitikák elemeit.”, |
| --- | --- |

„(56)

Az akvakultúra egyedi jellege miatt szükség van egy tanácsadó testületre, amelyben az érintettek megvitathatják az akvakultúrára hatást gyakorolható uniós szakpolitikák elemeit.”,

helyesen:

| „(56) | Az akvakultúra egyedi jellege miatt szükség van egy tanácsadó testületre, amelyben az érdekeltek megvitathatják az akvakultúrára potenciálisan hatást gyakoroló uniós szakpolitikák elemeit.”. |
| --- | --- |

„(56)

Az akvakultúra egyedi jellege miatt szükség van egy tanácsadó testületre, amelyben az érdekeltek megvitathatják az akvakultúrára potenciálisan hatást gyakoroló uniós szakpolitikák elemeit.”.

| 27. | A 27. oldalon, az (59) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

27.

A 27. oldalon, az (59) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(59) | A közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell alakítani egy hatékony ellenőrző, felügyeleti és érvényesítési rendszert, amely magában foglalja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelmet is.”, |
| --- | --- |

„(59)

A közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell alakítani egy hatékony ellenőrző, felügyeleti és érvényesítési rendszert, amely magában foglalja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelmet is.”,

helyesen:

| „(59) | A közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell alakítani egy hatékony ellenőrzési, vizsgálati és érvényesítési rendszert, amely magában foglalja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelmet is.”. |
| --- | --- |

„(59)

A közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell alakítani egy hatékony ellenőrzési, vizsgálati és érvényesítési rendszert, amely magában foglalja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelmet is.”.

| 28. | A 27. oldalon, a (60) és a (62) preambulumbekezdésekben, valamint a 36. cikk (2) bekezdés e) pontjában és a 36. cikk (3) bekezdésében, a toldalékok megtartása mellett: |
| --- | --- |

28.

A 27. oldalon, a (60) és a (62) preambulumbekezdésekben, valamint a 36. cikk (2) bekezdés e) pontjában és a 36. cikk (3) bekezdésében, a toldalékok megtartása mellett:

a következő szövegrész:

„ellenőrző, felügyeleti és érvényesítési”,

helyesen:

„ellenőrzési, vizsgálati és érvényesítési”.

| 29. | A 27. oldalon, a (61) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

29.

A 27. oldalon, a (61) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(61) | Annak biztosítása céljából, hogy az ellenőrzési és végrehajtási szabályok vonatkozásában...”, |
| --- | --- |

„(61)

Annak biztosítása céljából, hogy az ellenőrzési és végrehajtási szabályok vonatkozásában...”,

helyesen:

| „(61) | Annak biztosítása céljából, hogy az ellenőrzési és az érvényesítésre vonatkozó szabályok vonatkozásában...”. |
| --- | --- |

„(61)

Annak biztosítása céljából, hogy az ellenőrzési és az érvényesítésre vonatkozó szabályok vonatkozásában...”.

| 30. | A 28. oldalon, a (67) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

30.

A 28. oldalon, a (67) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(67) | A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a tagállamok bizonyos környezetvédelmi kötelezettségeit kísérő védelmi intézkedések elfogadása;...”, |
| --- | --- |

„(67)

A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a tagállamok bizonyos környezetvédelmi kötelezettségeit kísérő védelmi intézkedések elfogadása;...”,

helyesen:

| „(67) | A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a tagállamok bizonyos környezetvédelmi kötelezettségeit kísérő állományvédelmi intézkedések elfogadása;...”. |
| --- | --- |

„(67)

A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a tagállamok bizonyos környezetvédelmi kötelezettségeit kísérő állományvédelmi intézkedések elfogadása;...”.

| 31. | A 28. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdése a) pontjában: |
| --- | --- |

31.

A 28. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdése a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | a tengerek biológiai erőforrásainak védelme, valamint az ezeket kiaknázó halászatok és flották irányítása;”, |
| --- | --- |

„a)

helyesen:

| „a) | a tengerek biológiai erőforrásainak védelme, valamint az ezeket kiaknázó halászati tevékenységek és flották irányítása;”. |
| --- | --- |

„a)

| 32. | A 28. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának: |
| --- | --- |

32.

A 28. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának:

a következő szövegrész:

| „b) | uniós vizek, beleértve a harmadik országok lobogója alatt hajózó és ott bejegyzett halászhajók tevékenységeit, vagy”, |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | uniós vizek, beleértve a harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajók tevékenységeit, vagy”. |
| --- | --- |

„b)

| 33. | A 29. oldalon, a 2. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

33.

A 29. oldalon, a 2. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A közös halászati politikának biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy kezelésük összhangban legyen...”,

helyesen:

„(1)   A közös halászati politikának biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen...”.

| 34. | A 29. oldalon, a 2. cikk (2) bekezdése második albekezdésében: |
| --- | --- |

34.

A 29. oldalon, a 2. cikk (2) bekezdése második albekezdésében:

a következő szövegrész:

„Annak a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében, hogy a halállományokat fokozatosan helyreállítsák és a biomasszaszintet meghaladó olyan szinten tartsák, amely maximális fenntartható hozamot képes biztosítani, a fenntartható hozam maximális kiaknázási arányát – amennyiben lehetséges – 2015-ig el kell érni, és legkésőbb 2020-ig fokozatosan az összes halállomány esetében meg kell valósítani.”,

helyesen:

„A halállományok fokozatos helyreállítására és a biomasszaszintnek a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szint feletti tartására irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében el kell érni a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt, amely állományoknál lehetséges 2015-ig, az összes állomány esetében pedig fokozatosan legkésőbb 2020-ig.”.

| 35. | A 29. oldalon, a 2. cikk (5) bekezdésének d) pontjában: |
| --- | --- |

35.

A 29. oldalon, a 2. cikk (5) bekezdésének d) pontjában:

a következő szövegrész:

„...mégpedig annak érdekében, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak túlzott kiaknázása nélkül gazdaságilag életképes flották működjenek;”,

helyesen:

„...mégpedig annak érdekében, hogy a flották a tengerek biológiai erőforrásainak túlzott kiaknázása nélkül is gazdaságilag életképesek legyenek;”.

| 36. | A 29. oldalon, a 3. cikk c) pontjában: |
| --- | --- |

36.

A 29. oldalon, a 3. cikk c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelő intézkedések kialakítása;”, |
| --- | --- |

„c)

helyesen:

| „c) | a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelő intézkedések meghatározása”. |
| --- | --- |

„c)

| 37. | A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 4., 5., és 6. pontjában: |
| --- | --- |

37.

A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 4., 5., és 6. pontjában:

a következő szövegrész:

„4.   „halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására szolgáló felszereléssel rendelkező vízi járművek, vagy kékúszójú tonhalat fogó csapda;

5.   „uniós halászhajó”: olyan halászhajó, amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban került sor;

6.   „a halászflottába történő belépés”: halászhajó felvétele valamely tagállam halászhajó-nyilvántartásába;”,

helyesen:

„4.   „halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására felszerelt vízi jármű, vagy kékúszójú tonhal fogására szolgáló csapda;

5.   „uniós halászhajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő, az Unióban lajstromozott halászhajó;

6.   „a halászflottába történő belépés”: halászhajó felvétele valamely tagállam halászhajó-lajstromába;”.

| 38. | A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 8. pontjának végén: |
| --- | --- |

38.

A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 8. pontjának végén:

a következő szövegrész:

„...valamint a nem célfajok és környezetük védelmére vonatkozó kezelési intézkedések meghozatala elhalasztásának vagy elmaradásának;”

helyesen:

„...valamint a nem célfajok és környezetük védelmére vonatkozó állománygazdálkodási intézkedések meghozatala elhalasztásának vagy elmaradásának;”.

| 39. | A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 11., 12., 13.,14. és 15. pontjában: |
| --- | --- |

39.

A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 11., 12., 13.,14. és 15. pontjában:

a következő szövegrész:

| „11. | »alacsony kihatású halászat«: olyan szelektív halászati technikák alkalmazása, amelyek csak kismértékű káros hatást gyakorolnak a tengeri ökoszisztémákra, és/vagy a tüzelőanyagra vonatkoztatott kibocsátásuk értéke alacsony lehet; |
| --- | --- |

„11.

»alacsony kihatású halászat«: olyan szelektív halászati technikák alkalmazása, amelyek csak kismértékű káros hatást gyakorolnak a tengeri ökoszisztémákra, és/vagy a tüzelőanyagra vonatkoztatott kibocsátásuk értéke alacsony lehet;

| 12. | »szelektív halászat«: olyan halászati módszerekkel vagy eszközökkel történő halászat, amelyek a halászati művelet során méret vagy faj alapján irányulnak organizmusok fogására, lehetővé téve a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését; |
| --- | --- |

12.

»szelektív halászat«: olyan halászati módszerekkel vagy eszközökkel történő halászat, amelyek a halászati művelet során méret vagy faj alapján irányulnak organizmusok fogására, lehetővé téve a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését;

| 13. | »halászati mortalitás« egy adott időszakban végzett halászati tevékenységek révén az állományból eltávolított biomassza vagy egyedek aránya; |
| --- | --- |

13.

»halászati mortalitás« egy adott időszakban végzett halászati tevékenységek révén az állományból eltávolított biomassza vagy egyedek aránya;

| 14. | »állomány«: valamely adott gazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás; |
| --- | --- |

14.

»állomány«: valamely adott gazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;

| 15. | »fogási határ«: az esettől függően vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport kifogásának mennyiségi határa egy adott időszakon belül, mely halállományra vagy halállománycsoportra kirakodási kötelezettség van érvényben, vagy a kirakodásának mennyiségi határa egy adott időszakon belül, amelyre nincs érvényben kirakodási kötelezettség;”, |
| --- | --- |

15.

»fogási határ«: az esettől függően vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport kifogásának mennyiségi határa egy adott időszakon belül, mely halállományra vagy halállománycsoportra kirakodási kötelezettség van érvényben, vagy a kirakodásának mennyiségi határa egy adott időszakon belül, amelyre nincs érvényben kirakodási kötelezettség;”,

helyesen:

| „11. | »alacsony környezeti hatású halászat«: olyan szelektív halászati technikák alkalmazása, amelyek csak kismértékű káros hatást gyakorolnak a tengeri ökoszisztémákra és/vagy amelyek tüzelőanyagra vonatkoztatott kibocsátása alacsony lehet; |
| --- | --- |

„11.

»alacsony környezeti hatású halászat«: olyan szelektív halászati technikák alkalmazása, amelyek csak kismértékű káros hatást gyakorolnak a tengeri ökoszisztémákra és/vagy amelyek tüzelőanyagra vonatkoztatott kibocsátása alacsony lehet;

| 12. | »szelektív halászat«: olyan halászati módszerekkel vagy eszközökkel folytatott halászat, amelyek révén a halászati művelet során az élőlények kifogása méret vagy faj alapján történik, lehetővé téve a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését; |
| --- | --- |

12.

»szelektív halászat«: olyan halászati módszerekkel vagy eszközökkel folytatott halászat, amelyek révén a halászati művelet során az élőlények kifogása méret vagy faj alapján történik, lehetővé téve a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését;

| 13. | »halászati mortalitás«: az az arány, amelyben egy adott időszakban halászati tevékenységek révén biomassza vagy egyedek kerülnek eltávolításra az állományból; |
| --- | --- |

13.

»halászati mortalitás«: az az arány, amelyben egy adott időszakban halászati tevékenységek révén biomassza vagy egyedek kerülnek eltávolításra az állományból;

| 14. | »állomány«: valamely adott állománygazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás; |
| --- | --- |

14.

»állomány«: valamely adott állománygazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;

| 15. | »fogási korlát«: esettől függően vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport fogásaira vonatkozó mennyiségi korlát egy adott időszakon belül, amelyre kirakodási kötelezettség van érvényben, vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport kirakodására vonatkozó mennyiségi korlát egy adott időszakon belül, amelyre nincs érvényben kirakodási kötelezettség;”. |
| --- | --- |

15.

»fogási korlát«: esettől függően vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport fogásaira vonatkozó mennyiségi korlát egy adott időszakon belül, amelyre kirakodási kötelezettség van érvényben, vagy egy olyan halállomány vagy halállománycsoport kirakodására vonatkozó mennyiségi korlát egy adott időszakon belül, amelyre nincs érvényben kirakodási kötelezettség;”.

| 40. | A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 16. pontjában: |
| --- | --- |

40.

A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 16. pontjában:

a következő szövegrész:

„16.   »védelmi referenciapont«: a halállomány populációinak a halgazdálkodásban használatos paraméterei...”,

helyesen:

„16.   »állományvédelmi referenciapont«: a halállomány populációinak a halászati gazdálkodásban használatos paraméterei...”.

| 41. | A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 19. pontjában: |
| --- | --- |

41.

A 30. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 19. pontjában:

a következő szövegrész:

„19.   „védelmi intézkedés”: olyan óvintézkedés, amelynek célja, hogy elkerülje valamilyen nem kívánatos dolog bekövetkezését;”,

helyesen:

„19.   „óvintézkedés”: olyan elővigyázatossági intézkedés, amelynek célja valamilyen nem kívánatos dolog bekövetkezésének elkerülése;”.

| 42. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 22. pontjában: |
| --- | --- |

42.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 22. pontjában:

a következő szövegrész:

| „22. | »közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállam«: ...”, |
| --- | --- |

„22.

helyesen:

| „22. | »közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállam«: ...”. |
| --- | --- |

„22.

| 43. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 24. és 25. pontjában: |
| --- | --- |

43.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 24. és 25. pontjában:

a következő szövegrész:

„24.   »halászati kapacitás«: a hajó tonnatartalma bruttó űrtartalomban és teljesítménye kilowattban, a 2930/86/EGK tanácsi rendelet (2) 4. és 5. cikkében meghatározottak szerint;

25.   »akvakultúra«: a vízi organizmusok olyan tartása vagy tenyésztése, amelyben a szóban forgó organizmusok gyarapodását a környezet természetes kapacitását meghaladó mértékben gyarapító technológiákat használnak, és amelyben ezek az organizmusok a tartási vagy a tenyésztési szakaszokban – a lehalászást is beleértve – egy természetes vagy jogi személy tulajdonában maradnak;”,

helyesen:

„24.   »halászati kapacitás«: a hajó tonnatartalma bruttó tonnatartalomban (BT) és teljesítménye kilowattban (kW), a 2930/86/EGK tanácsi rendelet (2) 4. és 5. cikkében meghatározottak szerint;

25.   »akvakultúra«: vízi élőlények olyan tartása vagy tenyésztése, amelyben a szóban forgó élőlények gyarapodását a környezet természetes kapacitását meghaladó mértékben gyarapító technológiákat használnak, és amelyben ezek az élőlények a tartás vagy a tenyésztés szakaszában – a lehalászást is beleértve – egy természetes vagy jogi személy tulajdonában maradnak;”.

| 44. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 29. pontjában: |
| --- | --- |

44.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 29. pontjában:

a következő szövegrész:

„29.   »halászati termékek«: halászati tevékenységből származó vízi organizmus, vagy az abból előállított termékek;”,

helyesen:

„29.   »halászati termékek«: halászati tevékenységből származó vízi élőlények vagy a belőlük előállított termékek;”.

| 45. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 33. pontjában: |
| --- | --- |

45.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdésének 33. pontjában:

a következő szövegrész:

„33.   »kifogható mennyiség többlete«: a kifogható mennyiség azon része, amelyet valamely part menti állam nem fog ki, ...”,

helyesen:

„33.   »kifogható mennyiség többlete«: a kifogható mennyiség azon része, amelyet valamely parti állam nem fog ki, ...”.

| 46. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 34. pontjában: |
| --- | --- |

46.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 34. pontjában:

a következő szövegrész:

„34.   »akvakultúra-termék«: akvakultúra-tevékenységekből származó vízi organizmus az életciklusának bármely szakaszában, vagy az abból előállított termékek;”,

helyesen:

„34.   »akvakultúra-termék«: akvakultúra-tevékenységekből származó vízi élőlények életciklusuk bármely szakaszában, vagy a belőlük előállított termékek;”.

| 47. | A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 36. és 37. pontjának |
| --- | --- |

47.

A 31. oldalon, a 4. cikk (1) bekezdése 36. és 37. pontjának

a következő szövegrész:

„36.   »vegyes halászat«: olyan halászat, ahol egynél több faj van jelen, és ahol ugyanazon halászati művelet során valószínűsíthetően különböző fajokat fognak ki;

37.   »fenntartható halászati partnerségi megállapodás«: egy harmadik állammal az Uniótól kapott pénzügyi ellentételezés fejében vizekhez és erőforrásokhoz való, a tengerek biológiai erőforrásai többlete egy részének fenntartható kiaknázását célzó hozzáférés céljából kötött nemzetközi megállapodás, amely ellentételezésnek ágazati támogatás is a részét képezheti.”,

helyesen:

„36.   »vegyes halászat«: olyan halászat, amelyben több mint egy faj érintett, és amelyben ugyanazon halászati művelet során valószínűsíthetően különböző fajokat fognak ki;

37.   »fenntartható halászati partnerségi megállapodás«: valamely harmadik állammal abból a célból kötött megállapodás, hogy uniós pénzügyi hozzájárulás fejében – amelynek ágazati támogatás is részét képezheti – az Unió hozzáférést kapjon az adott vizekhez és erőforrásokhoz, és fenntartható módon kiaknázza a tengeri biológiai többleterőforrások egy részét.”.

| 48. | A 32. oldalon, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

48.

A 32. oldalon, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Az uniós halászhajóknak azonos hozzáféréssel kell rendelkezniük a vizekhez és az erőforrásokhoz az összes uniós vízen, kivéve a (2) és (3) bekezdésben említett vizeket, amelyekre a III. rész szerint elfogadott intézkedések vonatkoznak.

(2)   A tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó alapvonalaktól számított 12 tengeri mérföldön belüli vizeken 2022. december 31-ig a halászati tevékenységet azokra a halászhajókra korlátozzák, amelyek hagyományosan az említett vizeken halásznak az érintett partvidéken lévő kikötőkből kiindulva anélkül, hogy megsértenék a más tagállam lobogója alatt hajózó uniós halászhajókra vonatkozó, a tagállamok között meglévő szomszédi viszony alapján létrejött megállapodásokat és az I. mellékletben felsorolt egyezményeket, amelyek minden tagállam esetében rögzítik, hogy melyek azok a más tagállamok parti övezetében lévő földrajzi övezetek és érintett halfajok, amelyek vonatkozásában halászati tevékenységet folytathat. Az e bekezdés alapján hatályba lépő korlátozásokról a tagállamok értesítik a Bizottságot.”,

helyesen:

„(1)   A (2) és a (3) bekezdésben említett vizek kivételével az uniós halászhajók a III. rész alapján elfogadott intézkedések betartása mellett valamennyi uniós vízen azonos hozzáféréssel rendelkeznek a vizekhez és az erőforrásokhoz.

(2)   A tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó, az alapvonalaktól számított 12 tengeri mérföldön belüli vizek vonatkozásában a halászatot 2022. december 31-ig azokra a halászhajókra korlátozzák, amelyek az érintett partvidék kikötőiből kihajózva hagyományosan az említett vizeken halásznak; a korlátozás nem sértheti a más tagállamok lobogója alatt közlekedő uniós halászhajókra vonatkozó, a tagállamok között meglévő szomszédi viszony alapján létrejött megállapodásokat és az I. mellékletben felsorolt egyezményeket, amelyek minden tagállam esetében rögzítik, hogy melyek azok a más tagállamok parti övezetében lévő földrajzi övezetek és érintett halfajok, amelyek vonatkozásában halászati tevékenység folytatható. Az e bekezdés alapján hatályba lépő korlátozásokról a tagállamok értesítik a Bizottságot.”.

| 49. | A 32. oldalon, az 5. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

49.

A 32. oldalon, az 5. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett uniós legkülső régiók alapvonalától számított 100 tengeri mérföldig tartó vizeken az érintett tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy 2022. december 31-ig a halászatnak a legkülső régiók kikötőiben bejegyzett hajókra való korlátozzák.”,

helyesen:

„(3)   A Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett uniós legkülső régiók alapvonalaitól számított 100 tengeri mérföld széles tengersáv vizei vonatkozásában az érintett tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy 2022. december 31-ig a halászati tevékenységeket a legkülső régiók kikötőiben lajstromozott hajókra korlátozzák.”.

| 50. | A 32. oldalon, a III. rész címének: |
| --- | --- |

50.

A 32. oldalon, a III. rész címének:

a következő szövegrész:

„A TENGEREK BIOLÓGIAI ERŐFORRÁSAINAK VÉDELMÉRE ÉS FENNTARTHATÓ KIAKNÁZÁSÁRA VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK”,

helyesen:

„A TENGEREK BIOLÓGIAI ERŐFORRÁSAINAK VÉDELMÉRE ÉS FENNTARTHATÓ KIAKNÁZÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEK”.

| 51. | A 32. oldalon, a III. rész I. címében: |
| --- | --- |

51.

A 32. oldalon, a III. rész I. címében:

a következő szövegrész:

„Védelmi intézkedések”,

helyesen:

„Állományvédelmi intézkedések”.

| 52. | A 32. oldalon, a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

52.

A 32. oldalon, a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Annak érdekében, hogy megvalósuljanak a közös halászati politikának a védelemmel és tengeri biológiai erőforrások hosszú távon fenntartható kiaknázásával kapcsolatban a 2. cikkben meghatározott célkitűzései, az Unió elfogadja a 7. cikkben megállapított védelmi intézkedéseket.

(2)   E rendelet alkalmazása során a Bizottság konzultál a megfelelő tanácsadó szervekkel és tudományos testületekkel. A védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a HTMGB és egyéb tanácsadó szervek által készített jelentések, tanácsadó testületektől kapott szakvélemények és a 18. cikk alapján a tagállamok által készített közös ajánlások figyelembevételével kell elfogadni.”,

helyesen:

„(1)   Annak érdekében, hogy megvalósuljanak a közös halászati politikának a tengeri biológiai erőforrások védelmével és fenntartható kiaknázásával kapcsolatban a 2. cikkben meghatározott célkitűzései, az Unió a 7. cikk szerinti állományvédelmi intézkedéseket fogad el.

(2)   E rendelet alkalmazása során a Bizottság konzultál a megfelelő tanácsadó és tudományos testületekkel. Az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a HTMGB és egyéb tanácsadó testületek által készített jelentések, tanácsadó testületektől kapott szakvélemények és a tagállamok által a 18. cikk alapján készített közös ajánlások figyelembevételével kell elfogadni.”.

| 53. | A 32. oldalon, a 6. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

53.

A 32. oldalon, a 6. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   Egyedi esetekben, különösen a földközi-tengeri régió vonatkozásában a tagállamok felhatalmazást kaphatnak arra, hogy kötelező erejű jogi aktusokat, így például védelmi intézkedéseket fogadjanak el a közös halászati politika területén. E tekintetben adott esetben alkalmazni kell a 18. cikket.”,

helyesen:

„(5)   Egyedi esetekben, különösen a földközi-tengeri térség vonatkozásában a tagállamok felhatalmazást kaphatnak arra, hogy kötelező erejű jogi aktusokat fogadjanak el a közös halászati politika területén, az állományvédelmi intézkedéseket is beleértve. E tekintetben adott esetben alkalmazni kell a 18. cikket.”.

| 54. | A 32. oldalon, a 7. cikk címében: |
| --- | --- |

54.

A 32. oldalon, a 7. cikk címében:

a következő szövegrész:

„A védelmi intézkedések típusai”,

helyesen:

„Az állományvédelmi intézkedések típusai”.

| 55. | A 33. oldalon, a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában: |
| --- | --- |

55.

A 33. oldalon, a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában:

a következő szövegrész:

„...valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra alacsony kihatással bíró halászathoz;”,

helyesen:

„...valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra alacsony hatással járó halászathoz;”.

| 56. | A 33. oldalon, a 8. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

56.

A 33. oldalon, a 8. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A meglévő védelmi területek kellő figyelembevétele mellett az Unió törekszik arra, hogy védett területeket alakítson ki azok biológiai érzékenysége miatt, így például az olyan területek esetében, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott magas koncentrációban találhatók a minimális védelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek. Az ilyen területeken az élővízi erőforrások és a tengeri ökoszisztémák védelméhez való hozzájárulás céljából korlátozhatók vagy tilthatók a halászati tevékenységek. ...”,

helyesen:

„(1)   A meglévő állományvédelmi területek kellő figyelembevétele mellett az Unió törekszik arra, hogy védett területeket alakítson ki azok biológiai érzékenysége miatt, így például az olyan területek esetében, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott nagy koncentrációban találhatók a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek. Az ilyen területeken az élővízi erőforrások és a tengeri ökoszisztémák védelméhez való hozzájárulás céljából korlátozhatók vagy betilthatók a halászati tevékenységek. ...”.

| 57. | A 33. oldalon, a 8. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

57.

A 33. oldalon, a 8. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A Bizottság egy többéves terv keretében felhatalmazást kaphat arra, hogy ilyen biológiailag érzékeny, védett területeket alakítson ki, a 18. cikk (1)–(6) bekezdésének alkalmazásával. A Bizottság rendszeres időközönként jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a védett területekről.”,

helyesen:

„(3)   A Bizottság a többéves tervek keretében felhatalmazást kaphat arra, hogy ilyen biológiailag érzékeny, védett területeket alakítson ki. Ilyen esetben a 18. cikk (1)–(6) bekezdése alkalmazandó. A Bizottság rendszeres időközönként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a védett területekről.”.

| 58. | A 33. oldalon, a 9. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

58.

A 33. oldalon, a 9. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...és olyan védelmi intézkedéseket kell tartalmazniuk,...”,

helyesen:

„...és olyan állományvédelmi intézkedéseket kell tartalmazniuk,...”.

| 59. | A 33. oldalon, a 9. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

59.

A 33. oldalon, a 9. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló adatok elégtelen volta miatt nem lehet meghatározni célértékeket a 2. cikk (2) bekezdésében említett maximális fenntartható hozamra vonatkozóan, a többéves tervekben elővigyázatossági megközelítésen alapuló olyan intézkedéseket kell előírni, amelyek biztosítják az adott állományok legalább összehasonlítható szintű védelmét.”,

helyesen:

„(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló adatok elégtelen volta miatt nem határozhatók meg a 2. cikk (2) bekezdésében említett maximális fenntartható hozamra vonatkozó célértékek, a többéves tervekben elővigyázatossági megközelítésen alapuló olyan intézkedésekről kell rendelkezni, amelyek legalább hasonló szintű védelmet biztosítanak az adott állományoknak.”.

| 60. | A 33. oldalon, a 9. cikk (3) bekezdése b) pontjában: |
| --- | --- |

60.

A 33. oldalon, a 9. cikk (3) bekezdése b) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | a vegyes halállományokat kiaknázó halászatok esetében, vagy amennyiben az állományok dinamikája összefügg egymással, egy adott földrajzi területen többféle halállományt kiaknázó halászatok, figyelembe véve a halállományok, a halászat és a tengeri ökoszisztémák közötti kölcsönhatásokkal kapcsolatos ismereteket.”, |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | a vegyes halászat esetében, vagy amennyiben az állományok dinamikája összefügg egymással, egy adott földrajzi területen többféle halállományt kiaknázó halászati tevékenységek, figyelembe véve a halállományok, a halászat és a tengeri ökoszisztémák közötti kölcsönhatásokkal kapcsolatos ismereteket.”. |
| --- | --- |

„b)

| 61. | A 34. oldalon, a 9. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

61.

A 34. oldalon, a 9. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   A vegyes halállományokat kiaknázó halászatokkal kapcsolatos konkrét problémák kezelése érdekében a többéves tervek az ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján konkrét védelmi célkitűzéseket és intézkedéseket is tartalmazhatnak ...”,

helyesen:

„(5)   A vegyes halászattal kapcsolatos konkrét problémák kezelése érdekében a többéves tervek az ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján konkrét állományvédelmi célkitűzéseket és intézkedéseket is tartalmazhatnak ...”.

| 62. | A 34. oldalon, a 9. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

62.

A 34. oldalon, a 9. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... egyedi alternatív védelmi intézkedéseket kell tartalmaznia.”,

helyesen:

„... egyedi alternatív állományvédelmi intézkedéseket kell tartalmaznia.”.

| 63. | A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdése e) pontjában: |
| --- | --- |

63.

A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdése e) pontjában:

a következő szövegrész:

| „e) | a 2. cikkben szereplő célkitűzésekkel összhangban lévő védelmi referenciapontok;”, |
| --- | --- |

„e)

helyesen:

| „e) | a 2. cikkben szereplő célkitűzésekkel összhangban lévő állományvédelmi referenciapontok;”. |
| --- | --- |

„e)

| 64. | A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdésének f) pontjában: |
| --- | --- |

64.

A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdésének f) pontjában:

a következő szövegrész:

| „f) | célkitűzések meghatározása a 15. cikkben meghatározott célértékek elérését célzó védelmi és műszaki intézkedésekhez,...”, |
| --- | --- |

„f)

helyesen:

| „f) | célkitűzések meghatározása a 15. cikkben meghatározott célértékek elérését célzó állományvédelmi és műszaki intézkedésekhez,...”. |
| --- | --- |

„f)

| 65. | A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdésének g) pontjában: |
| --- | --- |

65.

A 34. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdésének g) pontjában:

a következő szövegrész:

| „g) | a mennyiségi célok teljesítésére szolgáló biztosítékok és – ahol szükséges – korrekciós intézkedések,...”, |
| --- | --- |

„g)

helyesen:

| „g) | a mennyiségi célok teljesítésére szolgáló óvintézkedések és – ahol szükséges – korrekciós intézkedések,...”. |
| --- | --- |

„g)

| 66. | A 34. oldalon, a 10. cikk (2) bekezdése a) pontjában: |
| --- | --- |

66.

A 34. oldalon, a 10. cikk (2) bekezdése a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | egyéb védelmi intézkedések – különösen a ...”, |
| --- | --- |

„a)

helyesen:

| „a) | egyéb állományvédelmi intézkedések – különösen a ...”. |
| --- | --- |

„a)

| 67. | A 34. oldalon, a 11. cikk címében: |
| --- | --- |

67.

A 34. oldalon, a 11. cikk címében:

a következő szövegrész:

„Az uniós környezetvédelmi jogszabályok szerinti kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges védelmi intézkedések”,

helyesen:

„Az uniós környezetvédelmi jogszabályok szerinti kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges állományvédelmi intézkedések”.

| 68. | A 34. oldalon, a 11. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

68.

A 34. oldalon, a 11. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A tagállamok felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy a más tagállamok halászhajóit nem érintő olyan védelmi intézkedéseket fogadjanak el, amelyek ... ...”,

helyesen:

„(1)   A tagállamok felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy a más tagállamok halászhajóit nem érintő olyan állományvédelmi intézkedéseket fogadjanak el, amelyek ... ...”.

| 69. | A 34. oldalon, a 11. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

69.

A 34. oldalon, a 11. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...és más tagállamoknak közvetlen gazdálkodási érdeke fűződik az ilyen intézkedések által érintett halászathoz,...”,

helyesen:

„...és más tagállamoknak közvetlen állománygazdálkodási érdeke fűződik az ilyen intézkedések által érintett halászathoz,...”.

| 70. | A 34. oldalon, a 11. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

70.

A 34. oldalon, a 11. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A kezdeményező tagállam eljuttatja a Bizottsághoz és a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró többi tagállamhoz a szükséges intézkedésekre vonatkozó releváns információkat, ideértve az intézkedések indokolását, a tudományos adatokat, valamint a gyakorlati alkalmazásra és végrehajtásra vonatkozó részletes információkat is. A kezdeményező tagállam és a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró többi tagállam ...”,

helyesen:

„(3)   A kezdeményező tagállam eljuttatja a Bizottsághoz és a közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró többi tagállamhoz a szükséges intézkedésekre vonatkozó releváns információkat, ideértve az intézkedések indokolását, a tudományos adatokat, valamint a gyakorlati végrehajtásra és érvényesítésre vonatkozó részletes információkat is. A kezdeményező tagállam és a közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró többi tagállam ...”.

| 71. | A 35. oldalon, a 11. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

71.

A 35. oldalon, a 11. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A sürgősséget igénylő esetben elfogadott intézkedéseket azokra az intézkedésekre kell korlátozni, amelyek hiányában az említett védelmi intézkedések kialakításával kapcsolatos célkitűzéseknek...”,

helyesen:

„A sürgősséget igénylő esetben elfogadott intézkedéseket azokra az intézkedésekre kell korlátozni, amelyek hiányában az említett állományvédelmi intézkedések kialakításával kapcsolatos célkitűzéseknek...”.

| 72. | A 35. oldalon, a 11. cikk (6) bekezdésében: |
| --- | --- |

72.

A 35. oldalon, a 11. cikk (6) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(6)   A Bizottság elősegíti az érintett tagállam és a közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bíró többi tagállam között a (2), (3) és (4) bekezdés alapján elfogadott intézkedések alkalmazása és végrehajtása terén folytatott együttműködést.”,

helyesen:

„(6)   A Bizottság elősegíti az érintett tagállam és az adott halászatban közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró többi tagállam között a (2), a (3) és a (4) bekezdés alapján elfogadott intézkedések végrehajtása és érvényesítése terén folytatott együttműködést.”.

| 73. | A 35. oldalon, a 14. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

73.

A 35. oldalon, a 14. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Azon kötelezettség bevezetésének elősegítése érdekében, hogy egy adott halászat során az összes fogást a 15. cikkel összhangban kirakodják (a továbbiakban: a kirakodási kötelezettség),...”,

helyesen:

„(1)   Azon kötelezettség bevezetésének elősegítése érdekében, amely szerint az érintett halászatban a 15. cikknek megfelelően az összes fogást ki kell rakodni (a továbbiakban: kirakodási kötelezettség),...”.

| 74. | A 35. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése, első albekezdésében: |
| --- | --- |

74.

A 35. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése, első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A következő halfajokból az uniós vizeken történő halászati tevékenységek során vagy uniós halászhajókkal az uniós vizeken kívül, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizeken, illetve az alábbi halászatokban és földrajzi területeken történő minden olyan fogást, amelyre fogási határok vonatkoznak, illetve a Földközi-tenger tekintetében amelyekre az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében meghatározott minimális kirakodási méretek vonatkoznak, a következő időpontoktól kezdődően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, továbbá nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni, és adott esetben bele kell számítani a kvótákba, kivéve ha élő csaliként használják fel:”,

helyesen:

„(1)   A fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok minden olyan fogását, valamint a Földközi-tenger vonatkozásában az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében meghatározott legkisebb méretekre vonatkozó előírások hatálya alá tartozó olyan fogásokat, amelyeket az uniós vizeken folytatott halászat során ejtettek, vagy az uniós vizeken kívül, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizeken uniós halászhajók ejtettek az alábbi halászati tevékenységek keretében, illetve az alábbi földrajzi területeken, a következő időkereteknek megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, továbbá nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni, és adott esetben bele kell számítani a kvótákba, kivéve, ha élő csaliként használják fel azokat:”.

| 75. | A 35. és 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése a) pontjának és c) pontjának i–iv. alpontjában, a kifejezés összes előfordulása esetében, a „halászatai” kifejezés helyébe a „halászata” kifejezés lép. |
| --- | --- |

75.

A 35. és 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése a) pontjának és c) pontjának i–iv. alpontjában, a kifejezés összes előfordulása esetében, a „halászatai” kifejezés helyébe a „halászata” kifejezés lép.

| 76. | A 35. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában: |
| --- | --- |

76.

A 35. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | legkésőbb 2015. január 1-jétől:






  — | kisméretű nyílt tengeri fajok (azaz makréla, hering, fattyúmakréla, kék puhatőkehal, disznófejű hal, szardella, ezüstlazac, szardínia és spratt) halászatai; |
| --- | --- | --- |

„a)

—

kisméretű nyílt tengeri fajok (azaz makréla, hering, fattyúmakréla, kék puhatőkehal, disznófejű hal, szardella, ezüstlazac, szardínia és spratt) halászatai;

| — | nagyméretű nyílt tengeri fajok (kékúszójú tonhal, kardhal, fehér tonhal, nagyszemű tonhal, kormos és fehér marlin) halászatai;”, |
| --- | --- |

—

nagyméretű nyílt tengeri fajok (kékúszójú tonhal, kardhal, fehér tonhal, nagyszemű tonhal, kormos és fehér marlin) halászatai;”,

helyesen:

| „a) | legkésőbb 2015. január 1-jétől:






  — | a kisméretű nyílt vízi fajok (azaz makréla, hering, fattyúmakréla, kék puhatőkehal, disznófejű hal, szardella, ezüstlazac, szardínia és spratt) halászata; |
| --- | --- | --- |

„a)

—

a kisméretű nyílt vízi fajok (azaz makréla, hering, fattyúmakréla, kék puhatőkehal, disznófejű hal, szardella, ezüstlazac, szardínia és spratt) halászata;

| — | a nagyméretű nyílt vízi fajok (kékúszójú tonhal, kardhal, germon, nagyszemű tonhal, kormos és fehér marlin) halászata;”. |
| --- | --- |

—

a nagyméretű nyílt vízi fajok (kékúszójú tonhal, kardhal, germon, nagyszemű tonhal, kormos és fehér marlin) halászata;”.

| 77. | A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdésének b-c) pontjában: |
| --- | --- |

77.

A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdésének b-c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | legkésőbb 2015. január 1-jétől: a Balti-tenger uniós vizein a halászatot meghatározó halfajok vonatkozásában, legkésőbb 2017. január 1-jétől pedig az összes egyéb olyan, az a) pontban foglaltaktól eltérő fajok vonatkozásában, amelyekre fogási határok vonatkoznak; |
| --- | --- |

„b)

legkésőbb 2015. január 1-jétől: a Balti-tenger uniós vizein a halászatot meghatározó halfajok vonatkozásában, legkésőbb 2017. január 1-jétől pedig az összes egyéb olyan, az a) pontban foglaltaktól eltérő fajok vonatkozásában, amelyekre fogási határok vonatkoznak;

| c) | legkésőbb 2016. január 1-jétől: a halászatot meghatározó halfajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jéig pedig az összes többi halfaj vonatkozásában:”, |
| --- | --- |

c)

legkésőbb 2016. január 1-jétől: a halászatot meghatározó halfajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jéig pedig az összes többi halfaj vonatkozásában:”,

helyesen:

| „b) | legkésőbb 2015. január 1-jétől: a Balti-tenger uniós vizein a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában, legkésőbb 2017. január 1-jétől pedig az összes egyéb olyan, az a) pontban foglaltaktól eltérő faj vonatkozásában, amelyre fogási korlátok vonatkoznak; |
| --- | --- |

„b)

legkésőbb 2015. január 1-jétől: a Balti-tenger uniós vizein a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában, legkésőbb 2017. január 1-jétől pedig az összes egyéb olyan, az a) pontban foglaltaktól eltérő faj vonatkozásában, amelyre fogási korlátok vonatkoznak;

| c) | legkésőbb 2016. január 1-jétől: a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jétől pedig az összes többi faj vonatkozásában az alábbi vizeken:”. |
| --- | --- |

c)

legkésőbb 2016. január 1-jétől: a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jétől pedig az összes többi faj vonatkozásában az alábbi vizeken:”.

| 78. | A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése c) pontja iv. alpontjában: |
| --- | --- |

78.

A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése c) pontja iv. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „iv. | egyéb olyan fajok halászatai, amelyekre fogási határok vonatkoznak;”, |
| --- | --- |

„iv.

helyesen:

| „iv. | egyéb olyan fajok halászata, amelyekre fogási korlátok vonatkoznak;”. |
| --- | --- |

„iv.

| 79. | A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése d) pontjában: |
| --- | --- |

79.

A 36. oldalon, a 15. cikk (1) bekezdése d) pontjában:

a következő szövegrész:

„...a halászatot meghatározó halfajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jétől pedig az (1) bekezdés a) pontjában fel nem sorolt összes egyéb fajok vonatkozásában.”,

helyesen:

„...a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában, legkésőbb 2019. január 1-jétől pedig az a) pontban fel nem sorolt összes egyéb faj vonatkozásában.”.

| 80. | A 36. oldalon, a 15. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

80.

A 36. oldalon, a 15. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Amennyiben egy adott halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró összes tagállam...”,

helyesen:

„(3)   Amennyiben egy adott halászatban közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró összes tagállam ...”.

| 81. | A 36. oldalon, a 15. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

81.

A 36. oldalon, a 15. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(4)   Az (1) bekezdésben említett kirakodási kötelezettség alól mentesíteni kell az alábbiakat:

| a) | azon fajok, amelyekre olyan halászati tilalom van érvényben, amelyet a közös halászati politika területén elfogadott uniós jogi aktus is rögzít;”, |
| --- | --- |

a)

azon fajok, amelyekre olyan halászati tilalom van érvényben, amelyet a közös halászati politika területén elfogadott uniós jogi aktus is rögzít;”,

helyesen:

„(4)   Az (1) bekezdésben említett kirakodási kötelezettség nem vonatkozik az alábbiakra:

| a) | olyan halászati tilalom hatálya alá tartozó fajok, amelyet a közös halászati politika területén elfogadott uniós jogi aktus is rögzít;”. |
| --- | --- |

a)

olyan halászati tilalom hatálya alá tartozó fajok, amelyet a közös halászati politika területén elfogadott uniós jogi aktus is rögzít;”.

| 82. | A 36. oldalon, a 15. cikk (5) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában: |
| --- | --- |

82.

A 36. oldalon, a 15. cikk (5) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „ii. | a nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségek elkerülése érdekében, azon halászeszközök esetében, amelyeknél a halászeszközönkénti nem szándékos fogások aránya nem haladja meg az adott halászeszközzel éves szinten zsákmányolt összes fogás egy adott tervben meghatározandó százalékát.”, |
| --- | --- |

„ii.

helyesen:

| „ii. | a nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségek elkerülése érdekében, azon halászeszközök esetében, amelyeknél a halászeszközönkénti nem szándékos fogások aránya nem haladja meg az adott halászeszközzel éves szinten ejtett összes fogás egy adott tervben meghatározandó százalékát.”. |
| --- | --- |

„ii.

| 83. | A 37. oldalon, a 15. cikk (9) bekezdésében: |
| --- | --- |

83.

A 37. oldalon, a 15. cikk (9) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(9)   A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó állományok vonatkozásában a tagállamok – a számukra engedélyezett kirakodás legfeljebb 10 %-áig ...”,

helyesen:

„(9)   A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó állományok vonatkozásában a tagállamok – a számukra engedélyezett kirakodási mennyiség legfeljebb 10 %-áig ...”.

| 84. | A 37. oldalon, a 15. cikk (12) bekezdésében: |
| --- | --- |

84.

A 37. oldalon, a 15. cikk (12) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(12)   Az (1) bekezdésben meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó fajok esetében a fajok minimális védelmi referenciaméret alatti fogásait nem lehet a fedélzeten tartani, hanem azokat haladéktalanul vissza kell dobni a tengerbe.”,

helyesen:

„(12)   Az (1) bekezdésben meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó fajok esetében a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedek fogásait nem lehet a fedélzeten tartani, hanem azokat haladéktalanul vissza kell dobni a tengerbe.”.

| 85. | A 37. oldalon, a 15. cikk (13) bekezdésében: |
| --- | --- |

85.

A 37. oldalon, a 15. cikk (13) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(13)   A kirakodási kötelezettség teljesítésének monitoringja érdekében a tagállamok gondoskodnak valamennyi halászati út, a megfelelő kapacitás és olyan eszközök részletes és pontos dokumentálásáról, mint például a megfigyelők, a zártláncú televíziós rendszerek, stb. Ennek során a tagállamok tiszteletben tartják a hatékonyság és az arányosság elvét.”,

helyesen:

„(13)   A kirakodási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése érdekében a tagállamok gondoskodnak valamennyi halászati út részletes és pontos dokumentálásáról, valamint a megfelelő kapacitás és eszközök rendelkezésre állásáról, így például a megfigyelőkről, a zártláncú televíziós rendszerekről stb. Ennek során a tagállamok tiszteletben tartják a hatékonyság és az arányosság elvét.”.

| 86. | A 37. oldalon, a 16. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

86.

A 37. oldalon, a 16. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A halászati lehetőségek tagállamok közötti kiosztása során biztosítani kell valamennyi tagállam számára az egyes halállományokra vagy halászatra vonatkozó halászati tevékenységek viszonylagos stabilitását. Az új halászati lehetőségek kiosztása során minden tagállam érdekét figyelembe kell venni.”,

helyesen:

„(1)   A halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztása során biztosítani kell valamennyi tagállam számára az egyes halállományokra vagy halászatra vonatkozó halászati tevékenységek viszonylagos stabilitását. Az új halászati lehetőségek elosztása során minden tagállam érdekét figyelembe kell venni.”.

| 87. | A 37. oldalon, a 16. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

87.

A 37. oldalon, a 16. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...a közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkező tagállamok...”,

helyesen:

„...a közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok...”.

| 88. | A 38. oldalon, a 16. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében: |
| --- | --- |

88.

A 38. oldalon, a 16. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   A Szerződéssel összhangban kell a harmadik országok számára az uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket meghatározni és a halászati lehetőségeket elosztani.

(6)   Minden tagállam maga dönti el, hogy a részére kiosztott és az átruházható halászati koncessziók rendszerének hatálya alá nem tartozó halászati lehetőségeket hogyan osztja ki a lobogója alatt hajózó hajók részére (például egyéni halászati lehetőségek létrehozása révén). A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kiosztás módszeréről.

(7)   A vegyes halászatra vonatkozó halászati lehetőségek kiosztása során a tagállamok figyelembe veszik az ilyen halászatokon részt vevő hajók feltételezhető fogási összetételét.”,

helyesen:

„(5)   A harmadik országok számára uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket a Szerződéssel összhangban kell meghatározni.

(6)   Minden tagállam maga dönti el, hogy a részére kiosztott és az átruházható halászati koncessziók rendszerének hatálya alá nem tartozó halászati lehetőségeket hogyan osztja el a lobogója alatt közlekedő hajók között (például egyéni halászati lehetőségek létrehozása révén). A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az elosztás módszeréről.

(7)   A vegyes halászatra vonatkozó halászati lehetőségek elosztása során a tagállamok figyelembe veszik az ilyen halászati tevékenységekben részt vevő hajók feltételezhető fogási összetételét.”.

| 89. | A 38. oldalon, a 17. cikkben: |
| --- | --- |

89.

A 38. oldalon, a 17. cikkben:

a következő szövegrész:

„17. cikk

A halászati lehetőségek tagállamok általi kiosztásának kritériumai

A 16. cikkben említett, a tagállamok számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek kiosztása során a tagállamok átlátható és objektív – többek között környezetvédelmi, szociális és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak. Az alkalmazandó kritériumok közé tartozhatnak egyebek mellett a következők: a halászat környezetre gyakorolt hatása, a múltbeli megfelelés, a helyi gazdasághoz való hozzájárulás és a fogások múltbéli mennyisége. [...] halászatot folytatnak például korlátozott üzemanyag-felhasználás vagy kisebb mértékű élőhely-károsítás révén.”,

helyesen:

„17. cikk

A halászati lehetőségek tagállamok általi elosztásának kritériumai

A 16. cikkben említett, a tagállamok számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek elosztása során a tagállamok átlátható és objektív – többek között környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak. Az alkalmazandó kritériumok közé tartozhatnak egyebek mellett a következők: a halászat környezetre gyakorolt hatása, a múltbéli megfelelés, a helyi gazdasághoz való hozzájárulás és a fogások múltbéli mennyisége. [...] halászatot folytatnak például korlátozott energiafogyasztás vagy kisebb mértékű élőhely-károsítás révén.”.

| 90. | A 38. oldalon, a 18. cikk címében: |
| --- | --- |

90.

A 38. oldalon, a 18. cikk címében:

a következő szövegrész:

„A védelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés”,

helyesen:

„Az állományvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés”.

| 91. | A 38. oldalon, a 18. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

91.

A 38. oldalon, a 18. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Amennyiben a Bizottságot – többek között a 9. és 10. cikknek megfelelően létrehozott többéves tervben, valamint a 11. cikkben és a 15. cikk (6) bekezdésében előírt esetekben –hatáskörrel ruházták fel arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket fogadjon el valamely releváns földrajzi területre alkalmazandó védelmi intézkedés vonatkozásában, az említett intézkedések által érintett és közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkező tagállamok az adott védelmi intézkedésben és/vagy többéves tervben meghatározandó határidőn belül megállapodhatnak egymással arról, hogy a vonatkozó uniós védelmi intézkedések, a többéves tervek vagy az egyedi visszadobási tervek célkitűzéseinek elérésére irányuló közös ajánlásokat nyújtanak be. A Bizottság a tagállamok közös ajánlásainak benyújtására vonatkozó határidő lejárta előtt nem fogadhat el ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási jogi aktusokat.”,

helyesen:

„(1)   Amennyiben a Bizottságot – többek között a 9. és 10. cikknek megfelelően létrehozott többéves tervben, valamint a 11. cikkben és a 15. cikk (6) bekezdésében előírt esetekben –hatáskörrel ruházták fel arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket fogadjon el valamely releváns földrajzi területre alkalmazandó állományvédelmi intézkedés vonatkozásában, az említett intézkedések által érintett és közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok az adott állományvédelmi intézkedésben és/vagy többéves tervben meghatározandó határidőn belül megállapodhatnak egymással arról, hogy a vonatkozó uniós állományvédelmi intézkedések, a többéves tervek vagy az egyedi visszadobási tervek célkitűzéseinek elérésére irányuló közös ajánlásokat nyújtanak be. A Bizottság a tagállamok közös ajánlásainak benyújtására vonatkozó határidő lejárta előtt nem fogadhat el ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási jogi aktusokat.”.

| 92. | A 38. oldalon, a 18. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

92.

A 38. oldalon, a 18. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkező tagállamok...”,

helyesen:

„...közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok...”.

| 93. | A 38. oldalon, a 18. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

93.

A 38. oldalon, a 18. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész::

„...ha az említett ajánlás összeegyeztethető a vonatkozó védelmi intézkedéssel és/vagy többéves tervvel.”,

helyesen:

„...ha az említett ajánlás összeegyeztethető a vonatkozó állományvédelmi intézkedéssel és/vagy többéves tervvel.”.

| 94. | A 38. oldalon, a 18. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

94.

A 38. oldalon, a 18. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(4)   Amennyiben a védelmi intézkedés harmadik országokkal közös, és többoldalú halászati szervezetekkel közösen kezelt,...”,

helyesen:

„(4)   Amennyiben az állományvédelmi intézkedés harmadik országokkal közös, és többoldalú halászati szervezetek által kezelt,...”.

| 95. | A 38. oldalon, a 18. cikk (5) bekezdésének bevezető szövegében: |
| --- | --- |

95.

A 38. oldalon, a 18. cikk (5) bekezdésének bevezető szövegében:

a következő szövegrész:

„(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerint elfogadandó, védelmi intézkedésekre vonatkozó közös ajánlások ...”,

helyesen:

„(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerint elfogadandó, állományvédelmi intézkedésekre vonatkozó közös ajánlások ...”.

| 96. | A 38. oldalon, a 18. cikk (5) bekezdése b) pontjában: |
| --- | --- |

96.

A 38. oldalon, a 18. cikk (5) bekezdése b) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | összeegyeztethetők a vonatkozó védelmi intézkedés hatályával és célkitűzéseivel;”, |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | összeegyeztethetők a vonatkozó állományvédelmi intézkedés hatályával és célkitűzéseivel;”. |
| --- | --- |

„b)

| 97. | A 38. oldalon, a 18. cikk (6) bekezdésében: |
| --- | --- |

97.

A 38. oldalon, a 18. cikk (6) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(6)   Ha a tagállamoknak a megállapított határidőn belül nem sikerül egyöntetűen megállapodniuk a Bizottságnak az (1) bekezdés értelmében benyújtandó közös ajánlásokkal kapcsolatban, vagy ha a védelmi intézkedésekre vonatkozó közös ajánlások nem minősülnek összeegyeztethetőnek a szóban forgó védelmi intézkedések célkitűzéseivel és mennyiségi céljaival, a Bizottság a Szerződéssel összhangban javaslatot nyújthat be megfelelő intézkedésekre.”,

helyesen:

„(6)   Ha a tagállamoknak a megállapított határidőn belül nem sikerül egyöntetűen megállapodniuk a Bizottságnak az (1) bekezdés értelmében benyújtandó közös ajánlásokkal kapcsolatban, vagy ha az állományvédelmi intézkedésekre vonatkozó közös ajánlások nem minősülnek összeegyeztethetőnek a szóban forgó állományvédelmi intézkedések célkitűzéseivel és mennyiségi céljaival, a Bizottság a Szerződéssel összhangban javaslatot nyújthat be megfelelő intézkedésekre.”.

| 98. | A 38. oldalon, a 18. cikk (7) bekezdésében: |
| --- | --- |

98.

A 38. oldalon, a 18. cikk (7) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(7)   Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül azok a tagállamok, amelyeknek közvetlen gazdálkodási érdeke fűződik valamely földrajzilag meghatározott területen való halászathoz, szintén tehetnek...”,

helyesen:

„(7)   Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül, valamely földrajzilag meghatározott területen való halászat vonatkozásában közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok szintén tehetnek...”.

| 99. | A 39. oldalon, a 18. cikk (8) bekezdésében: |
| --- | --- |

99.

A 39. oldalon, a 18. cikk (8) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(8)   A regionális együttműködés kiegészítő vagy alternatív módjaként a tagállamok valamely releváns földrajzi területre alkalmazandó uniós védelmi intézkedésben – például a 9. és a 10. cikk szerint létrehozott többéves tervben – felhatalmazást fognak kapni arra, hogy a védelmi intézkedés részletes kidolgozása céljából meghatározott határidőn belül további intézkedéseket fogadjanak el. Az érintett tagállamok szorosan együttműködnek az ilyen intézkedések elfogadása során. E cikk (2), a (4) és az (5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni. A Bizottságot be kell vonni, és észrevételeit figyelembe kell venni. A tagállam csak akkor fogadhatja el a vonatkozó nemzeti intézkedéseit, ha azok tartalmáról valamennyi érintett tagállammal megállapodás született. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedés nem felel meg a vonatkozó védelmi intézkedésben foglalt feltételeknek, megfelelő indokolás mellett felkérheti az érintett tagállamot az intézkedés módosítására vagy visszavonására.”,

helyesen:

„(8)   A regionális együttműködés kiegészítő vagy alternatív módjaként a tagállamok valamely releváns földrajzi területre alkalmazandó uniós állományvédelmi intézkedésben – például a 9. és a 10. cikk szerint létrehozott többéves tervben – felhatalmazást fognak kapni arra, hogy az állományvédelmi intézkedés részletes kidolgozása céljából meghatározott határidőn belül további intézkedéseket fogadjanak el. Az érintett tagállamok szorosan együttműködnek az ilyen intézkedések elfogadása során. E cikk (2), a (4) és az (5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni. A Bizottságot be kell vonni, és észrevételeit figyelembe kell venni. A tagállam csak akkor fogadhatja el a vonatkozó nemzeti intézkedéseit, ha azok tartalmáról valamennyi érintett tagállammal megállapodás született. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedés nem felel meg a vonatkozó állományvédelmi intézkedésben foglalt feltételeknek, megfelelő indokolás mellett felkérheti az érintett tagállamot az intézkedés módosítására vagy visszavonására.”.

| 100. | A 39. oldalon, a 19. cikk címében: |
| --- | --- |

100.

A 39. oldalon, a 19. cikk címében:

a következő szövegrész:

„Az adott tagállam lobogója alatt hajózó halászhajókra vagy az adott tagállam területén letelepedett személyekre alkalmazandó tagállami intézkedések”,

helyesen:

„Az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajókra vagy az adott tagállam területén letelepedett személyekre alkalmazandó tagállami intézkedések”.

| 101. | A 39. oldalon, a 19. cikk (1) bekezdésének a) pontjában: |
| --- | --- |

101.

A 39. oldalon, a 19. cikk (1) bekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | kizárólag az adott tagállam lobogója alatt hajózó halászhajókra, a nem halászhajók által végzett halászati tevékenységek esetén pedig a Szerződés hatálya alá tartozó területükön letelepedett személyekre alkalmazandók;”, |
| --- | --- |

„a)

helyesen:

| „a) | kizárólag az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajókra, a nem halászhajók által végzett halászati tevékenységek esetében pedig a Szerződés hatálya alá tartozó területükön letelepedett személyekre alkalmazandók;”. |
| --- | --- |

„a)

| 102. | A 39. oldalon, a 20. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

102.

A 39. oldalon, a 20. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A tagállamok a partvonaluktól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül...”,

helyesen:

„(1)   A tagállamok az alapvonalaiktól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül...”.

| 103. | A 39. oldalon, a 20. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

103.

A 39. oldalon, a 20. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...amennyiben az Unió nem fogadott el kifejezetten az e területre vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket...”,

helyesen:

„...amennyiben az Unió nem fogadott el kifejezetten az e területre vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket...”.

| 104. | A 39. oldalon, a 20. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

104.

A 39. oldalon, a 20. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Amennyiben valamely tagállam által hozott védelmi és gazdálkodási intézkedések...”,

helyesen:

„(2)   Amennyiben valamely tagállam által hozott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések...”.

| 105. | A 40. oldalon, a 22. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

105.

A 40. oldalon, a 22. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Az (1a) bekezdés második albekezdésében említett értékelést illetően a tagállamok elemzésüket a flottáik halászati kapacitása és a halászati lehetőségek közötti egyensúlyra alapozzák. Külön értékeléseket kell készíteni a legkülső régiókban üzemelő flották, illetve a kizárólag az uniós vizeken kívül üzemelő hajók tekintetében.”,

helyesen:

„(3)   A (2) bekezdés második albekezdésében említett értékelést illetően a tagállamok elemzésüket a flottáik halászati kapacitása és a halászati lehetőségek közötti egyensúlyra alapozzák. Külön értékeléseket kell készíteni a legkülső régiókban üzemelő flották, illetve a kizárólag az uniós vizeken kívül tevékenységet folytató hajók tekintetében.”.

| 106. | A 40. oldalon, a 22. cikk (4) bekezdése harmadik albekezdésében: |
| --- | --- |

106.

A 40. oldalon, a 22. cikk (4) bekezdése harmadik albekezdésében:

a következő szövegrész:

„Az (2) bekezdésben említett jelentés elkészítésének elmulasztása, és/vagy az e bekezdés első albekezdésében említett cselekvési terv végrehajtásának elmaradása az adott tagállam részére az érintett flottaszegmensbe vagy -szegmensekbe való beruházásra irányuló uniós pénzügyi támogatás arányos felfüggesztésével vagy megszakításával járhat egy jövőbeni, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan a tenger- és halászati politika pénzügyi támogatásának feltételeit megállapító uniós jogi aktussal összhangban.”,

helyesen:

„Ha egy tagállam elmulasztotta elkészíteni a (2) bekezdésben említett jelentést és/vagy elmulasztotta végrehajtani az e bekezdés első albekezdésében említett cselekvési tervet, akkor ez az érintett flottaszegmensbe vagy -szegmensekbe irányuló beruházáshoz az adott tagállam részére biztosított uniós pénzügyi támogatás arányos felfüggesztését vagy megszakítását eredményezheti, egy jövőbeli, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a tenger- és halászati politika pénzügyi támogatásának feltételeit megállapító uniós jogi aktussal összhangban.”.

| 107. | A 40. oldalon, a 22. cikk (7) bekezdésében: |
| --- | --- |

107.

A 40. oldalon, a 22. cikk (7) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(7)   A tagállamok biztosítják, hogy 2014. január 1-jétől kezdődően a flottájuk halászati kapacitása semmilyen időpontban ne haladja meg a II. mellékletben meghatározott halászati kapacitás felső értékhatárait.”,

helyesen:

„(7)   A tagállamok biztosítják, hogy 2014. január 1-jétől flottájuk halászati kapacitása semmikor ne haladja meg a II. mellékletben meghatározott halászati kapacitás felső határértékeit.”.

| 108. | A 40. oldalon, a 24. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

108.

A 40. oldalon, a 24. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A tagállamok nyilvántartják a lobogójuk alatt hajózó uniós halászhajók tulajdonjogára és tevékenységére...”,

helyesen:

„(1)   A tagállamok nyilvántartják a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók tulajdonjogára és tevékenységére...”.

| 109. | A 41. oldalon, a 25. cikk (2) bekezdésének e) pontjában: |
| --- | --- |

109.

A 41. oldalon, a 25. cikk (2) bekezdésének e) pontjában:

a következő szövegrész:

„...kutatási vagy gazdálkodási szempontból érdekelt szervek...”,

helyesen:

„...kutatási vagy állománygazdálkodási szempontból érdekelt szervek...”.

| 110. | A 41. oldalon, a 25. cikk (2) bekezdésének e) pontjában: |
| --- | --- |

110.

A 41. oldalon, a 25. cikk (2) bekezdésének e) pontjában:

a következő szövegrész:

„...amikor az alkalmazandó uniós jog értelmében védelemre és titoktartásra van szükség. ...”,

helyesen:

„...amikor az alkalmazandó uniós jog értelmében adatvédelemre és titoktartásra van szükség. ...”.

| 111. | A 41. oldalon, a 25. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

111.

A 41. oldalon, a 25. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   A tagállamok a Bizottsággal szorosan együttműködve egyeztetik adatgyűjtési tevékenységeiket az ugyanazon régió többi tagállamával, és mindent megtesznek annak érdekében, hogy tevékenységeiket összehangolják az ugyanazon régió vizei felett szuverenitással vagy joghatósággal rendelkező harmadik országokkal.”,

helyesen:

„(5)   A tagállamok a Bizottsággal szorosan együttműködve egyeztetik adatgyűjtési tevékenységeiket az ugyanazon térség többi tagállamával, és mindent megtesznek annak érdekében, hogy tevékenységeiket összehangolják az ugyanazon térség vizei felett szuverenitással vagy joghatósággal rendelkező harmadik országokkal.”.

| 112. | A 41. oldalon, a 28. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

112.

A 41. oldalon, a 28. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...valamint a 2. és a 34. cikkben foglalt célokat és elveket tiszteletben tartva folytatja.”,

helyesen:

„...valamint a 2. és a 3. cikkben foglalt célokat és elveket tiszteletben tartva folytatja.”.

| 113. | A 42. oldalon, a 28. cikk (2) bekezdése d) és e) pontjában: |
| --- | --- |

113.

A 42. oldalon, a 28. cikk (2) bekezdése d) és e) pontjában:

a következő szövegrész:

| „d) | biztosítja, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek a közös halászati politika területén alkalmazandó uniós jogban foglalt elvekkel és előírásokkal azonos elveken és előírásokon alapuljanak, egyenlő versenyfeltételeket előmozdítva az uniós piaci szereplők számára a harmadik országbeli piaci szereplőkkel szemben; |
| --- | --- |

„d)

biztosítja, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek a közös halászati politika területén alkalmazandó uniós jogban foglalt elvekkel és előírásokkal azonos elveken és előírásokon alapuljanak, egyenlő versenyfeltételeket előmozdítva az uniós piaci szereplők számára a harmadik országbeli piaci szereplőkkel szemben;

| e) | minden nemzetközi vonatkozásban ösztönzi és támogatja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolásához szükséges fellépést;”, |
| --- | --- |

e)

minden nemzetközi vonatkozásban ösztönzi és támogatja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolásához szükséges fellépést;”,

helyesen:

| „d) | biztosítja, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek a közös halászati politika területén alkalmazandó uniós jogban foglalt elvekkel és előírásokkal azonos elveken és előírásokon alapuljanak, miközben törekszik arra, hogy az uniós piaci szereplők a harmadik országbeli piaci szereplőkkel egyenlő versenyfeltételek mellett folytassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

„d)

biztosítja, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek a közös halászati politika területén alkalmazandó uniós jogban foglalt elvekkel és előírásokkal azonos elveken és előírásokon alapuljanak, miközben törekszik arra, hogy az uniós piaci szereplők a harmadik országbeli piaci szereplőkkel egyenlő versenyfeltételek mellett folytassák tevékenységüket;

| e) | minden nemzetközi vonatkozásban ösztönzi és támogatja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat felszámolásához szükséges fellépést;”. |
| --- | --- |

e)

minden nemzetközi vonatkozásban ösztönzi és támogatja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat felszámolásához szükséges fellépést;”.

| 114. | A 42. oldalon, a 29. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

114.

A 42. oldalon, a 29. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Az Unió aktívan támogatja a halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetek tevékenységeit, beleértve a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket is, és tevékenyen részt vesz azokban.

(2)   A halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetekben és a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben az Unió az álláspontjait a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre alapozza, ezáltal gondoskodva arról, hogy a halászati erőforrások kezelése a 2. cikkben, kiváltképp annak (2) bekezdésében és (5) bekezdése c) pontjában meghatározott célokkal összhangban történjen. Az Unió törekszik arra, hogy vezető szerepet töltsön be a regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítménye megerősítésének folyamatában, hogy ezáltal alkalmasabbá tegye e szervezeteket a felelősségi körükbe tartozó élő tengeri erőforrások védelmére és az azokkal való gazdálkodásra.

(3)   Az Unió aktívan támogatja a halászati lehetőségek megfelelő és átlátható kiosztási mechanizmusainak kidolgozását.”,

helyesen:

„(1)   Az Unió aktívan támogatja a halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetek tevékenységeit, beleértve a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket is, és tevékenyen hozzájárul munkájukhoz.

(2)   A halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetekben és a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben az Unió a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre alapozza álláspontjait, ezáltal gondoskodva arról, hogy a halászati erőforrásokkal folytatott gazdálkodás a 2. cikkben, kiváltképp annak (2) bekezdésében és (5) bekezdése c) pontjában meghatározott célokkal összhangban történjen. Az Unió törekszik arra, hogy vezető szerepet töltsön be a regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítményének megerősítésére irányuló folyamatban, hogy ezáltal alkalmasabbá tegye e szervezeteket a hatáskörükbe tartozó élő tengeri erőforrások védelmére és a velük való gazdálkodásra.

(3)   Az Unió aktívan támogatja a halászati lehetőségek megfelelő és átlátható elosztási mechanizmusainak kidolgozását.”.

| 115. | A 42. oldalon, a 30. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

115.

A 42. oldalon, a 30. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...különösen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemmel...”,

helyesen:

„...különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemmel...”.

| 116. | A 42. oldalon, a 31. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

116.

A 42. oldalon, a 31. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A harmadik országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások jogi, környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi kormányzati keretet teremtenek az uniós halászhajókkal harmadik országok vizein végzett halászati tevékenységek számára.”,

helyesen:

„(1)   A harmadik országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások jogi, környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szabályozási keretet teremtenek az uniós halászhajókkal harmadik országok vizein folytatott halászati tevékenységekhez.”.

| 117. | A 42. oldalon, a 31. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

117.

A 42. oldalon, a 31. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A tengeri biológiai erőforrásokban rejlő tartalékok...”,

helyesen:

„(2)   A tengerek biológiai erőforrásaiban rejlő tartalékok...”.

| 118. | A 42. oldalon, a 31. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

118.

A 42. oldalon, a 31. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások alapján halásztevékenységet folytató uniós hajók adott esetben az uniós vizeken halásztevékenységet folytató uniós halászhajókra alkalmazandó előírásokhoz hasonló előírások mellett üzemeljenek, az Unió törekszik arra, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokba a halak és halászati termékek kirakodására vonatkozó kötelezettségről szóló megfelelő rendelkezéseket illesszenek.”,

helyesen:

„(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások alapján halászati tevékenységet folytató uniós hajók adott esetben az uniós vizeken halászó uniós halászhajókra alkalmazandó előírásokhoz hasonló előírások szerint folytassanak tevékenységet, az Unió törekszik arra, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokba a halak és halászati termékek kirakodására vonatkozó kötelezettségről szóló megfelelő rendelkezéseket illesszenek.”.

| 119. | A 43. oldalon, a 31. cikk (6) bekezdésében: |
| --- | --- |

119.

A 43. oldalon, a 31. cikk (6) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó záradékkal egészüljenek ki,...”,

helyesen:

„...a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó rendelkezéssel egészüljenek ki,...”.

| 120. | A 43. oldalon, a 31. cikk (6) bekezdése a) pontjában: |
| --- | --- |

120.

A 43. oldalon, a 31. cikk (6) bekezdése a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | egy olyan záradék, amely tiltja az ezeken a vizeken halászó más flották számára az uniós gazdasági szereplők számára biztosítottaknál kedvezőbb feltételek biztosítását, ideértve az erőforrások védelmére, fejlesztésére és kezelésére, valamint a halászati engedélyek kiadásához kapcsolódó pénzügyi megállapodásokra, díjakra és egyéb jogokra vonatkozó feltételeket;”, |
| --- | --- |

„a)

helyesen:

| „a) | egy olyan rendelkezés, amely tiltja az ezeken a vizeken halászó más flották számára az uniós piaci szereplők számára biztosítottaknál kedvezőbb feltételek biztosítását, ideértve az erőforrások védelmére, fejlesztésére és a velük folytatott gazdálkodásra, valamint a halászati engedélyek kiadásához kapcsolódó pénzügyi megállapodásokra, díjakra és egyéb jogokra vonatkozó feltételeket;”. |
| --- | --- |

„a)

| 121. | A 43. oldalon, a 31. cikk (7) bekezdésében: |
| --- | --- |

121.

A 43. oldalon, a 31. cikk (7) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...nem uniós vizeken tevékenykedő uniós halászhajók ...”,

helyesen:

„...nem uniós vizeken tevékenységet folytató uniós halászhajók ...”.

| 122. | A 43. oldalon, a 31. cikk (8) bekezdésében: |
| --- | --- |

122.

A 43. oldalon, a 31. cikk (8) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...hogy a lobogójuk alatt hajózó és uniós vizeken kívül tevékenykedő uniós halászhajók ...”,

helyesen:

„...hogy a lobogójuk alatt közlekedő és uniós vizeken kívül tevékenységet folytató uniós halászhajók ...”.

| 123. | A 43. oldalon, a 31. cikk (9) bekezdésében: |
| --- | --- |

123.

A 43. oldalon, a 31. cikk (9) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(9)   Egy olyan hajó számára, amely kikerült az uniós halászflotta-nyilvántartásból, majd 24 hónapon belül visszakerült abba, a (5) bekezdésben említett halászati engedély csak abban az esetben adható meg, ha a hajó tulajdonosa a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak a rendelkezésére bocsátott minden olyan adatot, amelyek bizonyítják, hogy a hajó az említett időszakban az uniós tagállamok lobogója alatt hajózó hajókra alkalmazandó előírásokkal teljes mértékben összhangban álló módon üzemelt.

Amennyiben a lobogó használatát engedélyező államot azon időszak alatt, amíg a hajó nem tartozott az uniós halászflotta-nyilvántartásba, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat leküzdése, megakadályozása és felszámolása tekintetében az uniós jog értelmében nem együttműködő államként azonosították, vagy az uniós jog értelmében az élő tengeri erőforrások nem fenntartató kiaknázását engedélyező államként azonosították, ilyen halászati engedély csak abban az esetben adható meg, ha megállapítást nyer, hogy az érintett hajó beszüntette halászati tevékenységeit, és a hajó tulajdonosa haladéktalanul intézkedett annak érdekében, hogy a hajót töröljék az említett állam nyilvántartásából.”,

helyesen:

„(9)   Egy olyan hajó számára, amely kikerült az uniós halászflotta-nyilvántartásból, majd 24 hónapon belül visszakerült abba, az (5) bekezdésben említett halászati engedély csak abban az esetben adható meg, ha a hajó tulajdonosa a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak a rendelkezésére bocsátott minden olyan adatot, amelyek bizonyítják, hogy az említett időszakban a hajó az uniós tagállami lobogó alatt közlekedő hajókra alkalmazandó előírásokat maradéktalanul betartva folytatta tevékenységét.

Amennyiben a lobogó használatát engedélyező államot azon időszak alatt, amíg a hajó nem tartozott az uniós halászflotta-nyilvántartásba, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat leküzdése, megakadályozása és felszámolása tekintetében az uniós jog értelmében nem együttműködő államként azonosították, vagy az uniós jog értelmében az élő tengeri erőforrások nem fenntartató kiaknázását engedélyező államként azonosították, ilyen halászati engedély csak abban az esetben adható meg, ha megállapítást nyer, hogy az érintett hajó beszüntette halászati tevékenységeit, és a hajó tulajdonosa haladéktalanul intézkedett annak érdekében, hogy a hajót töröljék az említett állam lajstromából.”.

| 124. | A 43. oldalon, a 31. cikk (10) bekezdésében: |
| --- | --- |

124.

A 43. oldalon, a 31. cikk (10) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... és ezen értékeléseket még jóval azelőtt eljuttatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, hogy utóbbihoz...”,

helyesen:

„... és ezen értékeléseket kellő időben eljuttatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, még azelőtt hogy utóbbihoz...”.

| 125. | A 43. oldalon, a III. cím címében: |
| --- | --- |

125.

A 43. oldalon, a III. cím címében:

a következő szövegrész:

„A yulnak organizmusok fogására, lehetővé téve a nem célfajok elkerülését vag”,

helyesen:

„Gazdálkodás a közös érdekű állományokkal”.

| 126. | A 44. oldalon, a 33. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

126.

A 44. oldalon, a 33. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A harmadik országokkal megosztott állományok fenntartható kiaknázása, valamint a flottái stabil halászati tevékenységeinek biztosítása érdekében az Uniónak az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban törekednie kell arra, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amely megállapodások célja az állományokkal való közös gazdálkodás, beleértve adott esetben a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a hozzáférési feltételek megállapítását, a védelmi intézkedések harmonizációját és a halászati lehetőségek cseréjét.”,

helyesen:

„(2)   A harmadik országokkal közös állományok fenntartható kiaknázása, valamint a flottái által végzett halászati műveletek stabilitásának érdekében az Uniónak az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban törekednie kell arra, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amely megállapodások célja az állományokkal való közös gazdálkodás, beleértve adott esetben a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a hozzáférési feltételek megállapítását, az állományvédelmi intézkedések harmonizációját és a halászati lehetőségek cseréjét.”.

| 127. | A 44. oldalon, a 34. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

127.

A 44. oldalon, a 34. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A többéves nemzeti stratégiai tervnek tartalmaznia kell a tagállam célkitűzéseit, valamint az ezek eléréséhez szükséges intézkedéseket és az előírt határidőket.”,

helyesen:

„(3)   A többéves nemzeti stratégiai tervnek tartalmaznia kell a tagállam célkitűzéseit, valamint az elérésükhöz szükséges intézkedéseket és határidőket.”.

| 128. | A 44. oldalon, a 34. cikk (4) bekezdése d) pontjában: |
| --- | --- |

128.

A 44. oldalon, a 34. cikk (4) bekezdése d) pontjában:

a következő szövegrész:

| „d) | a szomszédos tagállamokra mindenekelőtt a tengeri biológiai erőforrások és a tengeri ökoszisztémák tekintetében gyakorolt más lehetséges, határon átnyúló hatások értékelése;”, |
| --- | --- |

„d)

helyesen:

| „d) | a szomszédos tagállamokra mindenekelőtt a tengerek biológiai erőforrásai és a tengeri ökoszisztémák tekintetében gyakorolt más lehetséges, határon átnyúló hatások értékelése;”. |
| --- | --- |

„d)

| 129. | A 44. oldalon, a 34. cikk (4) bekezdése g) pontjában: |
| --- | --- |

129.

A 44. oldalon, a 34. cikk (4) bekezdése g) pontjában:

a következő szövegrész:

„...– köztük a takarmányelőállításhoz felhasznált halállományokra nehezedő nyomás –...”,

helyesen:

„...– köztük a takarmány-előállításhoz felhasznált halállományok terhelésének –...”.

| 130. | A 44. oldalon, a 34. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

130.

A 44. oldalon, a 34. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   A tagállamok a többéves nemzeti stratégiai tervekben foglalt nemzeti intézkedések összehangolásának nyílt módszere segítségével információcserét folytatnak és megosztják a bevált gyakorlatokat.”,

helyesen:

„(5)   A tagállamok a többéves nemzeti stratégiai tervekben foglalt nemzeti intézkedések összehangolásának nyitott koordinációs módszere segítségével információcserét folytatnak és megosztják a bevált gyakorlatokat.”.

| 131. | A 44. oldalon, a 35. cikk (1) bekezdése a) pontjában: |
| --- | --- |

131.

A 44. oldalon, a 35. cikk (1) bekezdése a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | hozzá kell járulnia a 2. cikkben foglalt célok eléréséhez és különösen az élő tengeri biológiai erőforrások fenntartható kiaknázásához;”, |
| --- | --- |

„a)

helyesen:

| „a) | hozzá kell járulnia a 2. cikkben foglalt célok eléréséhez és különösen a tengerek élő biológiai erőforrásainak a fenntartható kiaknázásához;”. |
| --- | --- |

„a)

| 132. | A 45. oldalon, a 35. cikk (1) bekezdése d) pontjában: |
| --- | --- |

132.

A 45. oldalon, a 35. cikk (1) bekezdése d) pontjában:

a következő szövegrész:

„...az ágazati ellátási láncon belüli kiegyensúlyozottabb elosztását, átfogó tájékoztatást biztosító értesítés és/vagy címkézés révén javítania kell a fogyasztók tájékoztatását és növelnie kell tudatosságukat;”,

helyesen:

„...biztosítania kell az értéktöbbletnek az ágazati ellátási láncon belüli kiegyensúlyozottabb elosztását, érthető tájékoztatást nyújtó értesítések és/vagy címkézés révén javítania kell a fogyasztók tájékoztatását és tájékozottságát;”.

| 133. | A 44. oldalon, a IX. rész címében: |
| --- | --- |

133.

A 44. oldalon, a IX. rész címében:

a következő szövegrész:

„ELLENŐRZÉS ÉS VÉGREHAJTÁS”,

helyesen:

„ELLENŐRZÉS ÉS ÉRVÉNYESÍTÉS”.

| 134. | A 45. oldalon, a 36. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

134.

A 45. oldalon, a 36. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...beleértve a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is.”,

helyesen:

„...amelybe a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem is beletartozik.”.

| 135. | A 45. oldalon, a 36. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

135.

A 45. oldalon, a 36. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása mindenekelőtt a következőkön alapul és az alábbiakat foglalja magában:

| | (...)






  e) | uniós ellenőrző, felügyeleti és érvényesítési keret; |
| --- | --- | --- |

(...)

e)

uniós ellenőrző, felügyeleti és érvényesítési keret;

| | (...)






  g) | a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának kialakítása az összes piaci szereplő és a halászok körében.”, |
| --- | --- | --- |

(...)

g)

a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának kialakítása az összes piaci szereplő és a halászok körében.”,

helyesen:

„(2)   A közös halászati politika ellenőrzése és érvényesítése mindenekelőtt a következőkön alapul és az alábbiakat foglalja magában:

| | (...)






  e) | uniós ellenőrzési, vizsgálati és érvényesítési keret; |
| --- | --- | --- |

(...)

e)

uniós ellenőrzési, vizsgálati és érvényesítési keret;

| | (...)






  g) | a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának fejlesztése az összes piaci szereplő és a halászok körében.”. |
| --- | --- | --- |

(...)

g)

a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának fejlesztése az összes piaci szereplő és a halászok körében.”.

| 136. | A 45. oldalon, a 36. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

136.

A 45. oldalon, a 36. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...a közös halászati politika hatálya alá tartozó tevékenységek ellenőrzésének, vizsgálatának és végrehajtásának biztosítása érdekében,...”,

helyesen:

„...a közös halászati politika hatálya alá tartozó tevékenységek ellenőrzésének, vizsgálatának és érvényesítésének biztosítása érdekében,...”.

| 137. | A 45. oldalon, a 37. cikk (3) bekezdés c) pontjában: |
| --- | --- |

137.

A 45. oldalon, a 37. cikk (3) bekezdés c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | információt cserél az ellenőrző és felügyeleti tevékenységekről, ezen belül a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek elleni küzdelemről is.”, |
| --- | --- |

„c)

helyesen:

| „c) | információt cserél az ellenőrzési és vizsgálati tevékenységekről, ezen belül a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről is.”. |
| --- | --- |

„c)

| 138. | A 46. oldalon, a 39. cikk címében: |
| --- | --- |

138.

A 46. oldalon, a 39. cikk címében:

a következő szövegrész:

„Hozzájárulás az ellenőrzési, felügyeleti, végrehajtási és adatgyűjtési költségekhez”,

helyesen:

„Hozzájárulás az ellenőrzési, vizsgálati, érvényesítési és adatgyűjtési költségekhez”.

| 139. | A 46. oldalon, a 42. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

139.

A 46. oldalon, a 42. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy uniós pénzügyi támogatás biztosítására csak akkor kerüljön sor, ha az érintett piaci szereplőre súlyos jogsértés miatt nem alkalmaztak szankciókat az uniós pénzügyi támogatás kérelmezését megelőző egy éven belül.”,

helyesen:

„(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy uniós pénzügyi támogatás nyújtására csak akkor kerüljön sor, ha az érintett piaci szereplőkkel szemben nem alkalmaztak súlyos jogsértés miatti szankciókat az uniós pénzügyi támogatás kérelmezését megelőző egy éven belül.”.

| 140. | A 46. oldalon, a 44. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

140.

A 46. oldalon, a 44. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A tanácsadó testületek:

| a) | ajánlásokat és javaslatokat tehetnek a Bizottság vagy az érintett tagállam részére a halászati gazdálkodást, valamint a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó társadalmi- gazdasági és védelmi szempontokat érintő kérdésekben, különösen arra vonatkozóan tehetnek ajánlást, hogy miként egyszerűsíthetők a halászati gazdálkodás szabályai; |
| --- | --- |

a)

ajánlásokat és javaslatokat tehetnek a Bizottság vagy az érintett tagállam részére a halászati gazdálkodást, valamint a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó társadalmi- gazdasági és védelmi szempontokat érintő kérdésekben, különösen arra vonatkozóan tehetnek ajánlást, hogy miként egyszerűsíthetők a halászati gazdálkodás szabályai;

| b) | tájékoztathatják a Bizottságot és a tagállamokat a halászati gazdálkodáshoz – és adott esetben az akvakultúra-gazdálkodáshoz – és ezek társadalmi-gazdasági és védelmi szempontjaihoz kapcsolódóan a földrajzi vagy illetékességi területükön fellépő problémákról, és megoldásokat javasolhatnak az említett problémák felszámolása céljából; |
| --- | --- |

b)

tájékoztathatják a Bizottságot és a tagállamokat a halászati gazdálkodáshoz – és adott esetben az akvakultúra-gazdálkodáshoz – és ezek társadalmi-gazdasági és védelmi szempontjaihoz kapcsolódóan a földrajzi vagy illetékességi területükön fellépő problémákról, és megoldásokat javasolhatnak az említett problémák felszámolása céljából;

| c) | a tudományos szakemberekkel szorosan együttműködve segíthetik a védelmi intézkedések kialakításához szükséges adatok összegyűjtését, szolgáltatását és elemzését.”, |
| --- | --- |

c)

a tudományos szakemberekkel szorosan együttműködve segíthetik a védelmi intézkedések kialakításához szükséges adatok összegyűjtését, szolgáltatását és elemzését.”,

helyesen:

„(2)   A tanácsadó testületek:

| a) | ajánlásokat és javaslatokat tehetnek a Bizottság vagy az érintett tagállam részére a halászati gazdálkodást, valamint a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó társadalmi-gazdasági és állományvédelmi szempontokat érintő kérdésekben, ezen belül is mindenekelőtt arra vonatkozóan tehetnek ajánlást, hogy miként egyszerűsíthetők a halászati gazdálkodás szabályai; |
| --- | --- |

a)

ajánlásokat és javaslatokat tehetnek a Bizottság vagy az érintett tagállam részére a halászati gazdálkodást, valamint a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó társadalmi-gazdasági és állományvédelmi szempontokat érintő kérdésekben, ezen belül is mindenekelőtt arra vonatkozóan tehetnek ajánlást, hogy miként egyszerűsíthetők a halászati gazdálkodás szabályai;

| b) | tájékoztathatják a Bizottságot és a tagállamokat a halászat és – adott esetben – az akvakultúra állománygazdálkodási, társadalmi-gazdasági és állományvédelmi szempontjaihoz kapcsolódóan a földrajzi vagy illetékességi területükön fellépő problémákról, és megoldásokat javasolhatnak az említett problémák megoldására; |
| --- | --- |

b)

tájékoztathatják a Bizottságot és a tagállamokat a halászat és – adott esetben – az akvakultúra állománygazdálkodási, társadalmi-gazdasági és állományvédelmi szempontjaihoz kapcsolódóan a földrajzi vagy illetékességi területükön fellépő problémákról, és megoldásokat javasolhatnak az említett problémák megoldására;

| c) | a tudományos szakemberekkel szorosan együttműködve segíthetik az állományvédelmi intézkedések kidolgozásához szükséges adatok összegyűjtését, szolgáltatását és elemzését.”. |
| --- | --- |

c)

a tudományos szakemberekkel szorosan együttműködve segíthetik az állományvédelmi intézkedések kidolgozásához szükséges adatok összegyűjtését, szolgáltatását és elemzését.”.

| 141. | A 47. oldalon, a 44. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

141.

A 47. oldalon, a 44. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   A 17. cikkben foglaltaknak megfelelően...”,

helyesen:

„(3)   A 18. cikkben foglaltaknak megfelelően...”.

| 142. | A 47. oldalon, a 47. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

142.

A 47. oldalon, a 47. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A Bizottságot a halászattal és akvakultúrával foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.”,

helyesen:

„(1)   A Bizottságot egy halászattal és akvakultúrával foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.”.

| 143. | A 49. oldalon, az I. melléklet 1. pontjának címében: |
| --- | --- |

143.

A 49. oldalon, az I. melléklet 1. pontjának címében:

a következő szövegrész:

„Az egyesült királyság parti vizei”,

helyesen:

„Az Egyesült Királyság parti vizei”.

| 144. | Az 50. oldalon, az I. melléklet 1. pontja E. alpontjában („HOZZÁFÉRÉS BELGIUM RÉSZÉRE”) található táblázat „Földrajzi terület” oszlopa 1. pontjában: |
| --- | --- |

144.

Az 50. oldalon, az I. melléklet 1. pontja E. alpontjában („HOZZÁFÉRÉS BELGIUM RÉSZÉRE”) található táblázat „Földrajzi terület” oszlopa 1. pontjában:

a következő szövegrész:

| „1. | Berwick-upon-Tweedtől keletre
  Conguet Islandtől keletre”, |
| --- | --- |

„1.

Conguet Islandtől keletre”,

helyesen:

| „1. | Berwick-upon-Tweedtől keletre
  Coquet Islandtől keletre”. |
| --- | --- |

„1.

Coquet Islandtől keletre”.

| 145. | Az I. melléklet táblázataiban a „Lepényhalak” kifejezés helyébe a „Lapos testű halak” kifejezés lép. |
| --- | --- |

145.

Az I. melléklet táblázataiban a „Lepényhalak” kifejezés helyébe a „Lapos testű halak” kifejezés lép.

| 146. | Az I. melléklet táblázataiban a „Garnélarák és fűrészes garnélarák” kifejezés helyébe a „Garnélák és fűrészes garnélák” kifejezés lép. |
| --- | --- |

146.

Az I. melléklet táblázataiban a „Garnélarák és fűrészes garnélarák” kifejezés helyébe a „Garnélák és fűrészes garnélák” kifejezés lép.

| 147. | Az 52. oldalon, az I. melléklet 4. pontjában („Dánia parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop második bejegyzésén („A dán/német határtól Blåvands Hukig”) belül a Hollandiára vonatkozó fajok második bejegyzésében: |
| --- | --- |

147.

Az 52. oldalon, az I. melléklet 4. pontjában („Dánia parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop második bejegyzésén („A dán/német határtól Blåvands Hukig”) belül a Hollandiára vonatkozó fajok második bejegyzésében:

a következő szövegrész:

„Tőkehalak”,

helyesen:

„Hengeres testű halak”.

| 148. | Az 56. oldalon, az I. melléklet 8. pontjában („Horvátország parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop bejegyzésében: |
| --- | --- |

148.

Az 56. oldalon, az I. melléklet 8. pontjában („Horvátország parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop bejegyzésében:

a következő szövegrész:

„Az északi szélesség 45. fokának 10. percénél húzódó...”,

helyesen:

„Az északi szélesség 45° 10′-nél húzódó...”.

| 149. | Az 56. oldalon, az I. melléklet 8. pontjában („Horvátország parti vizei”) található táblázatban, a „Faj” oszlop bejegyzésében: |
| --- | --- |

149.

Az 56. oldalon, az I. melléklet 8. pontjában („Horvátország parti vizei”) található táblázatban, a „Faj” oszlop bejegyzésében:

a következő szövegrész:

„...és kisméretű nyílt tengeri fajok,...”,

helyesen:

„...és kisméretű nyílt vízi fajok,...”.

| 150. | Az 57. oldalon, az I. melléklet 10. pontjában („Szlovénia parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop bejegyzésében: |
| --- | --- |

150.

Az 57. oldalon, az I. melléklet 10. pontjában („Szlovénia parti vizei”) található táblázatban, a „Földrajzi terület” oszlop bejegyzésében:

a következő szövegrész:

„Az északi szélesség 45. fokának 10. percénél húzódó...”,

helyesen:

„Az északi szélesség 45° 10′-nél húzódó...”.

| 151. | Az 58. oldalon, az I. melléklet 10. pontjában („Szlovénia parti vizei”) található táblázatban, a „Faj” oszlop bejegyzésében: |
| --- | --- |

151.

Az 58. oldalon, az I. melléklet 10. pontjában („Szlovénia parti vizei”) található táblázatban, a „Faj” oszlop bejegyzésében:

a következő szövegrész:

„...és kisméretű nyílt tengeri fajok,...”,

helyesen:

„...és kisméretű nyílt vízi fajok,...”.

| 152. | Az 58. oldalon, a II. melléklet címében: |
| --- | --- |

152.

Az 58. oldalon, a II. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„A HALÁSZATI KAPACITÁS FELSŐ ÉRTÉKHATÁRAI”,

helyesen:

„A HALÁSZATI KAPACITÁS FELSŐ HATÁRÉRTÉKEI”.

| 153. | Az 58. oldalon, a II. mellékletben található táblázatok címében: |
| --- | --- |

153.

Az 58. oldalon, a II. mellékletben található táblázatok címében:

a következő szövegrész:

„A halászati kapacitás felső értékhatárai”,

helyesen:

„A halászati kapacitás felső határértékei”.

| 154. | Az 58. és 59. oldalon, a II. mellékletben található táblázatok második oszlopa fejlécében: |
| --- | --- |

154.

Az 58. és 59. oldalon, a II. mellékletben található táblázatok második oszlopa fejlécében:

a következő szövegrész:

„GT”,

helyesen:

„BT”.

| 155. | Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop második sorában: |
| --- | --- |

155.

Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop második sorában:

a következő szövegrész:

„Réunion-sziget: nyíltvízi fajok. H < 12 m”,

helyesen:

„Réunion-sziget: nyílt vízi fajok. H > 12 m”.

| 156. | Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop hetedik sorában: |
| --- | --- |

156.

Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop hetedik sorában:

a következő szövegrész:

„Martinique: nyíltvízi fajok. H < 12 m”,

helyesen:

„Martinique: nyílt vízi fajok. H > 12 m”.

| 157. | Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop kilencedik sorában: |
| --- | --- |

157.

Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Franciaországra vonatkozó részében, az első oszlop kilencedik sorában:

a következő szövegrész:

„Guadeloupe: nyíltvízi fajok. H < 12 m”,

helyesen:

„Guadeloupe: nyílt vízi fajok. H > 12 m”.

| 158. | Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Portugáliára vonatkozó részében, az első oszlop második sorában: |
| --- | --- |

158.

Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Portugáliára vonatkozó részében, az első oszlop második sorában:

a következő szövegrész:

„Madeira: tengerfenéken élő és nyíltvízi fajok. H < 12 m”,

helyesen:

„Madeira: tengerfenéken élő és nyílt vízi fajok. H > 12 m”.

| 159. | Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Portugáliára vonatkozó részében, az első oszlop ötödik sorában: |
| --- | --- |

159.

Az 59. oldalon, a II. mellékletben található második táblázat („Az Unió legkülső régiói”) Portugáliára vonatkozó részében, az első oszlop ötödik sorában:

a következő szövegrész:

„Azori-szigetek: tengerfenéken élő és nyíltvízi fajok. H < 12 m”,

helyesen:

„Azori-szigetek: tengerfenéken élő és nyílt vízi fajok. H > 12 m”.

| 160. | A II. és III. melléklet egészében a „nyíltvízi” kifejezés helyébe – a kis- illetve nagy kezdőbetű megfelelő megtartása mellett – a „nyílt vízi”kifejezés lép. |
| --- | --- |

160.

A II. és III. melléklet egészében a „nyíltvízi” kifejezés helyébe – a kis- illetve nagy kezdőbetű megfelelő megtartása mellett – a „nyílt vízi”kifejezés lép.

| 161. | A 60. oldalon, a III. melléklet 1. pontjában („A tanácsadó testületek neve és illetékességi területe”) a „Név” oszlop kilencedik sorában: |
| --- | --- |

161.

A 60. oldalon, a III. melléklet 1. pontjában („A tanácsadó testületek neve és illetékességi területe”) a „Név” oszlop kilencedik sorában:

a következő szövegrész:

„Nyílt tengeri/hosszú távú flotta”,

helyesen:

„Nyílt tengeri/távolsági flotta”.

| 162. | A 60. oldalon, a III. melléklet 2. pontja („A tanácsadó testületek működése és finanszírozása”), q) alpontjában: |
| --- | --- |

162.

A 60. oldalon, a III. melléklet 2. pontja („A tanácsadó testületek működése és finanszírozása”), q) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „q) | Valamennyi tanácsadó testület hiteles könyvvizsgálót jelöl ki arra az időszakra, amelynek során uniós támogatásban részesül.”, |
| --- | --- |

„q)

helyesen:

| „q) | Valamennyi tanácsadó testület okleveles könyvvizsgálót jelöl ki arra az időszakra, amelynek során uniós támogatásban részesül.”. |
| --- | --- |

„q)

---