# Europeiska unionens L 305/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 305 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången12 november 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 305

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången12 november 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/1977 av den 11 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1978 av den 11 november 2016 om godkännande av allmänkemikalien solrosolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 23 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1979 av den 11 november 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/1980 av den 8 november 2016 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien | 28 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/1981 av den 8 november 2016 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Sverige | 29 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/1982 av den 8 november 2016 om ändring av beslut 2007/441/EG om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt | 30 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/1983 av den 26 maj 2014 om åtgärden SA.33063 (2012/C) (f.d. 2012/NN) avseende Trentino NGN srl efter det att Italien har dragit sig ur projektet
  [delgivet med nr C(2014) 3159]

   (
  1
  ) | 32 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/1977 av den 11 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1978 av den 11 november 2016 om godkännande av allmänkemikalien solrosolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

23

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1979 av den 11 november 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/1980 av den 8 november 2016 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

28

*

Rådets beslut (EU) 2016/1981 av den 8 november 2016 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Sverige

29

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/1982 av den 8 november 2016 om ändring av beslut 2007/441/EG om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

30

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/1983 av den 26 maj 2014 om åtgärden SA.33063 (2012/C) (f.d. 2012/NN) avseende Trentino NGN srl efter det att Italien har dragit sig ur projektet
  [delgivet med nr C(2014) 3159]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 3159]

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/1977

av den 11 november 2016

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 13 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3).

kommissionen

det berörda landet eller Kina

2

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av Defence Committee of the seamless steel tubes industry of the European Union (nedan kallad klaganden). Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål) med runt tvärsnitt med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av Defence Committee of the seamless steel tubes industry of the European Union (nedan kallad klaganden). Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål) med runt tvärsnitt med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (5) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen kontaktade tillverkare i dessa länder och även tillverkarna i Kanada, Indien, Mexiko och Venezuela och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen kontaktade tillverkare i dessa länder och även tillverkarna i Kanada, Indien, Mexiko och Venezuela och inbjöd dem att delta.

jämförbara länder

1.3   Stickprov

Stickprov

| (6) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.3.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (7) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare på grundval av produktionen av den berörda produkten. Det preliminära stickprovet bestod av fyra unionstillverkare. Dessa svarade för 51 % av unionsindustrins totala produktion. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare på grundval av produktionen av den berörda produkten. Det preliminära stickprovet bestod av fyra unionstillverkare. Dessa svarade för 51 % av unionsindustrins totala produktion. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter.

| (8) | Undersökningen har visat att den ekonomiska situationen och strukturen för det största företaget i urvalet möjligen inte är representativ för unionsindustrin. Det har en annan affärsmodell, eftersom mer än 60 % av företagets försäljning går till olje- och gasindustrin och eftersom den tillverkar många mer skräddarsydda och högkvalitativa produkter. Som anges i skälen 107–108 har dess lönsamhet försämrats genomgående under hela skadeundersökningsperioden, vilket är en annan viktig skillnad mot övriga unionstillverkare. Kommissionen kommer därför att ytterligare undersöka huruvida företaget är representativt för unionsindustrins situation. Om lämpligt kommer kommissionen att överväga ytterligare åtgärder inbegripet en viktning av de berörda företagen. |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen har visat att den ekonomiska situationen och strukturen för det största företaget i urvalet möjligen inte är representativ för unionsindustrin. Det har en annan affärsmodell, eftersom mer än 60 % av företagets försäljning går till olje- och gasindustrin och eftersom den tillverkar många mer skräddarsydda och högkvalitativa produkter. Som anges i skälen 107–108 har dess lönsamhet försämrats genomgående under hela skadeundersökningsperioden, vilket är en annan viktig skillnad mot övriga unionstillverkare. Kommissionen kommer därför att ytterligare undersöka huruvida företaget är representativt för unionsindustrins situation. Om lämpligt kommer kommissionen att överväga ytterligare åtgärder inbegripet en viktning av de berörda företagen.

| (9) | Kommissionen har i det preliminära skedet beslutat att behålla företaget i urvalet, men den kommer att ompröva frågan mot bakgrund av de kommentarer som den mottar från berörda parter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har i det preliminära skedet beslutat att behålla företaget i urvalet, men den kommer att ompröva frågan mot bakgrund av de kommentarer som den mottar från berörda parter.

1.3.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (10) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Fem icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(11)

Fem icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades.

1.3.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (12) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (13) | Tolv exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter har mottagits från berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

(13)

Tolv exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter har mottagits från berörda parter i detta avseende.

1.4   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (14) | Sex exporterande tillverkare i Kina angav att de önskade begära en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Tre av dem ingår i urvalet och ska således bedömas individuellt. Att undersöka de återstående tre ansökningarna under det preliminära skedet av undersökningen skulle dock ha varit orimligt betungande på grund av de snäva tidsfristerna för undersökningen, de begränsade resurserna och den nuvarande arbetsbördan för kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer att besluta om huruvida ansökningar om individuell undersökning ska beviljas efter undersökningens preliminära skede. |
| --- | --- |

(14)

Sex exporterande tillverkare i Kina angav att de önskade begära en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Tre av dem ingår i urvalet och ska således bedömas individuellt. Att undersöka de återstående tre ansökningarna under det preliminära skedet av undersökningen skulle dock ha varit orimligt betungande på grund av de snäva tidsfristerna för undersökningen, de begränsade resurserna och den nuvarande arbetsbördan för kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer att besluta om huruvida ansökningar om individuell undersökning ska beviljas efter undersökningens preliminära skede.

1.5   Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

| (15) | För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet, de kända intresseorganisationerna för exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina. Inga ansökningar om marknadsekonomisk status har lämnats in av de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(15)

För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet, de kända intresseorganisationerna för exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina. Inga ansökningar om marknadsekonomisk status har lämnats in av de exporterande tillverkarna.

1.6   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (16) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från fyra samarbetsvilliga (grupper av) exporterande tillverkare i Kina, de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet och tre icke-närstående importörer. Inga användare gav sig till känna. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från fyra samarbetsvilliga (grupper av) exporterande tillverkare i Kina, de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet och tre icke-närstående importörer. Inga användare gav sig till känna.

1.7   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare:







  — | ArcelorMittal Tubular products Roman, Rumänien |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare:

Unionstillverkare:

—

ArcelorMittal Tubular products Roman, Rumänien

| — | Huta Batory, Polen |
| --- | --- |

—

Huta Batory, Polen

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Tyskland

| — | Z-Group, Tjeckien |
| --- | --- |

—

Z-Group, Tjeckien

| b) | Exporterande tillverkare i Kina:







  — | Hubei Xinyegang Group:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd (närstående exportör i Kina) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina:

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Hubei Xinyegang Group:

—

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd (närstående exportör i Kina)

| — | Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina) |
| --- | --- |

—

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina)

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

| — | Hengyang Valin Group:






  — | Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc. (närstående exportör i Kina) |
| --- | --- | --- |

—

Hengyang Valin Group:

—

Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc. (närstående exportör i Kina)

| — | Hengyang Valin MPM Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina) |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin MPM Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina)

| — | Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

| c) | Tillverkare i det jämförbara landet:







  — | TAMSA, Mexiko |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkare i det jämförbara landet:

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

TAMSA, Mexiko

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (18) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller IP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller IP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

IP

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn (andra än gjutjärn) eller stål, (andra än rostfritt stål), med runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 och 7304 59 99 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn (andra än gjutjärn) eller stål, (andra än rostfritt stål), med runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 och 7304 59 99 (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (20) | Den berörda produkten används i en mängd tillämpningar, till exempel i olje- och gasindustrin, i kraftverk och i byggsektorn. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten används i en mängd tillämpningar, till exempel i olje- och gasindustrin, i kraftverk och i byggsektorn.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (21) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(21)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Mexiko, som användes som jämförbart land and |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Mexiko, som användes som jämförbart land and

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

| (22) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (23) | Inga invändningar gällande produktdefinitionen gjordes. |
| --- | --- |

(23)

Inga invändningar gällande produktdefinitionen gjordes.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Jämförbart land

Jämförbart land

| (24) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eftersom ingen exporterande tillverkare i urvalet beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett tredjeland med marknadsekonomi utses (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eftersom ingen exporterande tillverkare i urvalet beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett tredjeland med marknadsekonomi utses (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (25) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att man planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och bjöd in berörda parter att komma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(25)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att man planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och bjöd in berörda parter att komma med synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (26) | Kommissionen bad tretton tillverkare av den likadana produkten i Kanada, Indien, Japan, Ryssland, Sydkorea, Mexiko, Förenta staterna och Venezuela att lämna information. Endast ett företag i Mexiko var villigt att samarbeta. Detta företag besvarade frågeformuläret för jämförbara länder och godtog att få sina svar kontrollerade på plats. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bad tretton tillverkare av den likadana produkten i Kanada, Indien, Japan, Ryssland, Sydkorea, Mexiko, Förenta staterna och Venezuela att lämna information. Endast ett företag i Mexiko var villigt att samarbeta. Detta företag besvarade frågeformuläret för jämförbara länder och godtog att få sina svar kontrollerade på plats.

| (27) | Den inhemska marknaden i Mexiko har tillräcklig konkurrens och dess storlek anses lämplig och motsvarar ungefär 20 000 ton årligen. En tullsats på 5 % är tillämplig för import av de flesta sömlösa rör och rörprodukter med ursprung i alla länder. Det samarbetsvilliga företaget svarar för mer än 60 % av marknadsandelarna på den inhemska marknaden. Importerade produkter har dock också en betydande marknadsandel som svarar för mer än 22 % av den mexikanska inhemska marknaden, vilket visar att det finns konkurrens på denna marknad. |
| --- | --- |

(27)

Den inhemska marknaden i Mexiko har tillräcklig konkurrens och dess storlek anses lämplig och motsvarar ungefär 20 000 ton årligen. En tullsats på 5 % är tillämplig för import av de flesta sömlösa rör och rörprodukter med ursprung i alla länder. Det samarbetsvilliga företaget svarar för mer än 60 % av marknadsandelarna på den inhemska marknaden. Importerade produkter har dock också en betydande marknadsandel som svarar för mer än 22 % av den mexikanska inhemska marknaden, vilket visar att det finns konkurrens på denna marknad.

| (28) | Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Mexiko är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Mexiko är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2   Normalvärde

Normalvärde

| (29) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (30) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för de exporterande tillverkarna i det berörda landet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för de exporterande tillverkarna i det berörda landet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (31) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden i det jämförbara landet som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de exporterande tillverkare i det berörda landet som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(31)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden i det jämförbara landet som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de exporterande tillverkare i det berörda landet som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (32) | Kommissionen undersökte sedan huruvida den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den inhemska försäljningen av vissa produkttyper i det jämförbara landet motsvarade mindre än 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen, och därför inte var representativ. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen undersökte sedan huruvida den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den inhemska försäljningen av vissa produkttyper i det jämförbara landet motsvarade mindre än 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen, och därför inte var representativ.

| (33) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden i det jämförbara landet för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden i det jämförbara landet för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (34) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att hela försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknades därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(34)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att hela försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknades därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden.

| (35) | Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten vid normal handel i det jämförbara landet, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten vid normal handel i det jämförbara landet, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (36) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(36)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

| (37) | Ett betydande antal olika produkttyper som exporteras från det berörda landet till unionen kunde inte matchas direkt med de produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet. Normalvärdet för icke-matchande produkttyper konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkningspriser i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att man till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkttypen adderade de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna, och andra allmänna kostnader (4) [1–10 %] och den vägda genomsnittliga vinsten (4) [9–19 %] för tillverkaren i det jämförbara landet för försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Ett betydande antal olika produkttyper som exporteras från det berörda landet till unionen kunde inte matchas direkt med de produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet. Normalvärdet för icke-matchande produkttyper konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkningspriser i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att man till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkttypen adderade de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna, och andra allmänna kostnader (4) [1–10 %] och den vägda genomsnittliga vinsten (4) [9–19 %] för tillverkaren i det jämförbara landet för försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden.

4

4

3.3   Exportpris

Exportpris

| (38) | De exporterande tillverkarna som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående exportföretag i det berörda landet. Ingen export skedde genom närstående importörer i unionen. |
| --- | --- |

(38)

De exporterande tillverkarna som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående exportföretag i det berörda landet. Ingen export skedde genom närstående importörer i unionen.

| (39) | Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.4   Jämförelse

Jämförelse

| (40) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (41) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(41)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (42) | Justeringar gjordes för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader som varierar från 2 % till 12 %, kreditkostnader som varierar från 0,01 % till 0,3 %, provisioner som varierar från 0,1 % till 2 % och bankavgifter som varierar från 0,02 % till 0,3 % där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(42)

Justeringar gjordes för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader som varierar från 2 % till 12 %, kreditkostnader som varierar från 0,01 % till 0,3 %, provisioner som varierar från 0,1 % till 2 % och bankavgifter som varierar från 0,02 % till 0,3 % där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet.

| (43) | I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 8 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (5). |
| --- | --- |

(43)

I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 8 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (5).

5

3.5   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (44) | För de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skälen 29–37), i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

För de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skälen 29–37), i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (45) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag för exporterande tillverkare med noll- eller minimidumpningsmarginal, samt marginaler som fastställts under de omständigheter som avses i artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag för exporterande tillverkare med noll- eller minimidumpningsmarginal, samt marginaler som fastställts under de omständigheter som avses i artikel 18 i grundförordningen.

| (46) | För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(46)

För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (47) | Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 85 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(47)

Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 85 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en tillverkare som ingick i urvalet.

| (48) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal (i %) |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 103,8 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 43,5 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 94,1 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 74,7 |
| Alla övriga tillverkare | 103,8 |

(48)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal (i %)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

103,8

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

43,5

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

94,1

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

74,7

Alla övriga tillverkare

103,8

4.   UNIONSINDUSTRIN

UNIONSINDUSTRIN

4.1   Unionsindustrin

Unionsindustrin

| (49) | Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(49)

Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.

4.2   Tillverkningen i unionen

Tillverkningen i unionen

| (50) | All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.

| (51) | På denna grundval uppskattades den totala unionstillverkningen till omkring 227 000 ton under undersökningsperioden. Denna siffra omfattar tillverkningen av alla unionstillverkare, inbegripet tillverkarna i urvalet och en uppskattning av tillverkningen från de tillverkare som inte ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(51)

På denna grundval uppskattades den totala unionstillverkningen till omkring 227 000 ton under undersökningsperioden. Denna siffra omfattar tillverkningen av alla unionstillverkare, inbegripet tillverkarna i urvalet och en uppskattning av tillverkningen från de tillverkare som inte ingår i urvalet.

4.3   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (52) | Såsom anges i skäl 7 ingick fyra unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 51 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(52)

Såsom anges i skäl 7 ingick fyra unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 51 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (53) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen minskade mellan 2012 och 2014 och förbättrades något under 2015. Förbrukningen i unionen sjönk totalt med 10 % under skadeundersökningsperioden. | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 176 751 | 171 538 | 155 031 | 158 539 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 88 | 90 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. |

(53)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen minskade mellan 2012 och 2014 och förbättrades något under 2015. Förbrukningen i unionen sjönk totalt med 10 % under skadeundersökningsperioden.

2012

2013

2014

UP (2015)

Förbrukning (i ton)

176 751

171 538

155 031

158 539

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

88

88

90

90

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar.

Källa:

5.2   Import till unionen från det berörda landet

Import till unionen från det berörda landet

5.2.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

Den berörda importens volym och marknadsandel

| (54) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades importen till unionen från Kina på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. |

(54)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades importen till unionen från Kina på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

2012

2013

2014

UP (2015)

Volym (i ton)

39 195

35 337

41 590

42 539

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

22,2

20,6

26,8

26,8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar.

Källa:

| (55) | Efter en minskning under 2013 ökade importvolymerna från Kina drastiskt under 2014 och stabiliserades under 2015. Totalt sett ökade importen med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 39 000 ton till 42 500 ton under undersökningsperioden mot bakgrund av en minskande förbrukning i unionen. Den kinesiska importens marknadsandel ökade från 22,2 % till 26,8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Efter en minskning under 2013 ökade importvolymerna från Kina drastiskt under 2014 och stabiliserades under 2015. Totalt sett ökade importen med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 39 000 ton till 42 500 ton under undersökningsperioden mot bakgrund av en minskande förbrukning i unionen. Den kinesiska importens marknadsandel ökade från 22,2 % till 26,8 % under skadeundersökningsperioden.

5.2.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

| (56) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 913 | 927 | 965 | 910 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 106 | 100 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). |

(56)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:

2012

2013

2014

UP (2015)

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

913

927

965

910

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

106

106

100

100

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat).

Källa:

| (57) | De genomsnittliga importpriserna har fastställts på grundval av importstatistik från Eurostat. De genomsnittliga importpriserna från Kina förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Importpriserna var något högre under 2014 än under föregående år, men under 2015 minskade priserna till sin ursprungliga nivå. |
| --- | --- |

(57)

De genomsnittliga importpriserna har fastställts på grundval av importstatistik från Eurostat. De genomsnittliga importpriserna från Kina förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Importpriserna var något högre under 2014 än under föregående år, men under 2015 minskade priserna till sin ursprungliga nivå.

| (58) | De genomsnittliga importpriserna beror dock på produktmixen, särskilt av stålets kvalitet, som inte syns i handelsstatistiken. Medan det genomsnittliga exportpriset för alla kinesiska exporterande tillverkare var 910 euro per ton under undersökningsperioden var det genomsnittliga exportpriset för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet 1 102 euro per ton, från 946 euro till 1 444 per ton. |
| --- | --- |

(58)

De genomsnittliga importpriserna beror dock på produktmixen, särskilt av stålets kvalitet, som inte syns i handelsstatistiken. Medan det genomsnittliga exportpriset för alla kinesiska exporterande tillverkare var 910 euro per ton under undersökningsperioden var det genomsnittliga exportpriset för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet 1 102 euro per ton, från 946 euro till 1 444 per ton.

| (59) | Som anges i skäl 79 förblev importpriserna från Kina betydligt lägre än försäljningspriserna i unionsindustrin under hela perioden. |
| --- | --- |

(59)

Som anges i skäl 79 förblev importpriserna från Kina betydligt lägre än försäljningspriserna i unionsindustrin under hela perioden.

| (60) | I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes det en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som togs ut av unionstillverkarna i urvalet, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader (43,4 euro per ton), provisioner (51 euro per ton), uppskjutna rabatter (132,2 euro per ton) och kreditkostnader (3,28 euro per ton), och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från de kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå efter tillägg av kostnader efter import och hanteringskostnader (1,82 % av cif-värdet). |
| --- | --- |

(60)

I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes det en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som togs ut av unionstillverkarna i urvalet, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader (43,4 euro per ton), provisioner (51 euro per ton), uppskjutna rabatter (132,2 euro per ton) och kreditkostnader (3,28 euro per ton), och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från de kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå efter tillägg av kostnader efter import och hanteringskostnader (1,82 % av cif-värdet).

| (61) | För att göra en rättvis jämförelse i samma handelsled som den kinesiska importen beaktades endast unionens försäljning till handlare och distributörer. Direkt försäljning till slutanvändare undantogs från analysen, eftersom försäljning direkt till slutanvändarna vanligtvis innefattade skräddarsydda krav, vilket leder till högre priser än försäljningen till handlare och distributörer där standardkrav åtföljs. Detta ledde till att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris som användes i jämförelsen för prisunderskridandet var 1 359 euro per ton (under undersökningsperioden) medan det genomsnittliga försäljningspriset vid all försäljning är 1 584 euro per ton. |
| --- | --- |

(61)

För att göra en rättvis jämförelse i samma handelsled som den kinesiska importen beaktades endast unionens försäljning till handlare och distributörer. Direkt försäljning till slutanvändare undantogs från analysen, eftersom försäljning direkt till slutanvändarna vanligtvis innefattade skräddarsydda krav, vilket leder till högre priser än försäljningen till handlare och distributörer där standardkrav åtföljs. Detta ledde till att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris som användes i jämförelsen för prisunderskridandet var 1 359 euro per ton (under undersökningsperioden) medan det genomsnittliga försäljningspriset vid all försäljning är 1 584 euro per ton.

| (62) | Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet, visade att underskridandemarginalen varierade mellan 15,1 % och 30,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet, visade att underskridandemarginalen varierade mellan 15,1 % och 30,2 %.

5.3   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (63) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (64) | Som nämndes i skäl 7 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(64)

Som nämndes i skäl 7 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (65) | För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, de faktiska dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. Skadeanalysen omfattade även genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager och arbetskraftskostnader för unionstillverkarna i urvalet som mikroekonomiska indikatorer. |
| --- | --- |

(65)

För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, de faktiska dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. Skadeanalysen omfattade även genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager och arbetskraftskostnader för unionstillverkarna i urvalet som mikroekonomiska indikatorer.

| (66) | All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. Den klagandes statistiska uppgifter kontrollerades på plats hos de klagande. |
| --- | --- |

(66)

All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. Den klagandes statistiska uppgifter kontrollerades på plats hos de klagande.

| (67) | De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av kontrollerad information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(67)

De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av kontrollerad information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret.

5.3.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.3.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (68) | Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att vissa produktionslinjer som används för tillverkning av den berörda produkten även används för tillverkning av andra produkter, nämligen rör med mindre diameter. Därför omfattar tabellen den totala produktionsvolymen vilken således omfattar både andra produkter och den berörda produkten. | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 300 714 | 313 941 | 288 749 | 227 023 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 96 | 75 |
| Tillverkningsvolym alla produkter (i ton) | 404 996 | 415 552 | 378 981 | 321 378 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Produktionskapacitet alla produkter (i ton) | 644 339 | 644 339 | 644 339 | 644 339 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande alla produkter (i %) | 63 | 64 | 59 | 50 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret. |

(68)

Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att vissa produktionslinjer som används för tillverkning av den berörda produkten även används för tillverkning av andra produkter, nämligen rör med mindre diameter. Därför omfattar tabellen den totala produktionsvolymen vilken således omfattar både andra produkter och den berörda produkten.

2012

2013

2014

UP (2015)

Tillverkningsvolym (i ton)

300 714

313 941

288 749

227 023

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

96

96

75

75

Tillverkningsvolym alla produkter (i ton)

404 996

415 552

378 981

321 378

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

94

94

79

79

Produktionskapacitet alla produkter (i ton)

644 339

644 339

644 339

644 339

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande alla produkter (i %)

63

64

59

50

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

94

94

79

79

Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret.

Källa:

| (69) | Unionstillverkningen av den berörda produkten minskade under skadeundersökningsperioden. Produktionsminskningen var snabbare än minskningen i unionsförbrukningen. |
| --- | --- |

(69)

Unionstillverkningen av den berörda produkten minskade under skadeundersökningsperioden. Produktionsminskningen var snabbare än minskningen i unionsförbrukningen.

| (70) | Eftersom samma maskiner kan användas för att tillverka både den likadana produkten och sömlösa rör med mindre diameter, beräknades produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för alla typer av sömlösa rör. Det finns inga särskilda maskiner för sömlösa rör med en diameter över 406,4 mm som kan användas som underlag för att beräkna produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bara för den likadana produkten. I vilket fall konstateras att minskningen av produktionsvolymen av alla produkter motsvarar den minskade produktionsvolymen för den berörda produkten. Kapaciteten förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden eftersom det inte fanns någon ny eller nedlagd produktionskapacitet. Kapacitetsutnyttjandet sjönk i linje med unionstillverkarnas minskade försäljning. |
| --- | --- |

(70)

Eftersom samma maskiner kan användas för att tillverka både den likadana produkten och sömlösa rör med mindre diameter, beräknades produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för alla typer av sömlösa rör. Det finns inga särskilda maskiner för sömlösa rör med en diameter över 406,4 mm som kan användas som underlag för att beräkna produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bara för den likadana produkten. I vilket fall konstateras att minskningen av produktionsvolymen av alla produkter motsvarar den minskade produktionsvolymen för den berörda produkten. Kapaciteten förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden eftersom det inte fanns någon ny eller nedlagd produktionskapacitet. Kapacitetsutnyttjandet sjönk i linje med unionstillverkarnas minskade försäljning.

5.3.2.2   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (71) | Unionstillverkarnas försäljning omfattade även en liten andel försäljning till närstående företag. Denna försäljning står för 3 % av förbrukningen i unionen. När det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt gjordes det därför separata bedömningar för den företagsinterna marknaden (närstående försäljning) och den öppna marknaden (icke-närstående försäljning). |
| --- | --- |

(71)

Unionstillverkarnas försäljning omfattade även en liten andel försäljning till närstående företag. Denna försäljning står för 3 % av förbrukningen i unionen. När det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt gjordes det därför separata bedömningar för den företagsinterna marknaden (närstående försäljning) och den öppna marknaden (icke-närstående försäljning).

| (72) | Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 132 241 | 119 894 | 95 054 | 100 975 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 72 | 76 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 75 | 70 | 61 | 64 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 82 | 85 |
| Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton) | 11 505 | 5 689 | 7 171 | 4 971 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 49 | 62 | 43 |
| Marknadsandel för försäljning till närstående företag (i %) | 7 | 3 | 5 | 3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 51 | 71 | 48 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. |

(72)

Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

2012

2013

2014

UP (2015)

Försäljningsvolym (i ton)

132 241

119 894

95 054

100 975

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

72

72

76

76

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

75

70

61

64

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

82

82

85

85

Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton)

11 505

5 689

7 171

4 971

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

49

49

62

62

43

43

Marknadsandel för försäljning till närstående företag (i %)

7

3

5

3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

51

51

71

71

48

48

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar.

Källa

| (73) | Mot bakgrund av en minskad förbrukning i unionen minskade försäljningsvolymerna mellan 2012 och 2014 och förbättrades marginellt under 2015. Försäljningen i unionen minskade med 24 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att unionsindustrins marknadsandel minskade från 75 % till 64 %. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av en minskad förbrukning i unionen minskade försäljningsvolymerna mellan 2012 och 2014 och förbättrades marginellt under 2015. Försäljningen i unionen minskade med 24 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att unionsindustrins marknadsandel minskade från 75 % till 64 %.

| (74) | Försäljningen till närstående företag minskade med mer än hälften, från 11 000 ton till mindre än 5 000 ton. Den totala andelen av försäljning till närstående företag var liten, 3 % av unionsförbrukningen under undersökningsperioden. Denna försäljning ägde rum i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. |
| --- | --- |

(74)

Försäljningen till närstående företag minskade med mer än hälften, från 11 000 ton till mindre än 5 000 ton. Den totala andelen av försäljning till närstående företag var liten, 3 % av unionsförbrukningen under undersökningsperioden. Denna försäljning ägde rum i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen.

5.3.2.3   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (75) | Sysselsättningen minskade från 3 256 under 2012 till 2 824 under undersökningsperioden (2015). Sysselsättningen inom unionsindustrin beräknades genom att mäta antalet anställda som arbetar direkt med den berörda produkten, om denna information fanns tillgänglig, eller genom att fördela tillverkarnas totala sysselsättning proportionellt i förhållande till den berörda produktens andel av hela deras tillverkning. Produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år förbättrades först under 2013 när unionstillverkningen ökade, men minskade igen i linje med den minskade unionstillverkningen. Produktionsminskningen föranledde unionsindustrin att minska antalet skift per anställd, vilket innebär att antalet anställda minskade mindre drastiskt än unionstillverkningen. | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 256 | 2 851 | 3 192 | 2 824 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 98 | 87 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 92 | 110 | 90 | 80 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 119 | 98 | 87 |
| Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret. |

(75)

Sysselsättningen minskade från 3 256 under 2012 till 2 824 under undersökningsperioden (2015). Sysselsättningen inom unionsindustrin beräknades genom att mäta antalet anställda som arbetar direkt med den berörda produkten, om denna information fanns tillgänglig, eller genom att fördela tillverkarnas totala sysselsättning proportionellt i förhållande till den berörda produktens andel av hela deras tillverkning. Produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år förbättrades först under 2013 när unionstillverkningen ökade, men minskade igen i linje med den minskade unionstillverkningen. Produktionsminskningen föranledde unionsindustrin att minska antalet skift per anställd, vilket innebär att antalet anställda minskade mindre drastiskt än unionstillverkningen.

2012

2013

2014

Undersökningsperioden (2015)

Antal anställda

3 256

2 851

3 192

2 824

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

98

98

87

87

Produktivitet (ton per anställd)

92

110

90

80

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

119

119

98

98

87

87

Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret.

Källa:

5.3.2.4   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (76) | Dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var betydande (se skäl 48). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Kina kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(76)

Dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var betydande (se skäl 48). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Kina kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (77) | Ingen dumpning konstaterades ha ägt rum tidigare. |
| --- | --- |

(77)

Ingen dumpning konstaterades ha ägt rum tidigare.

5.3.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.3.3.1   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet

| (78) | De genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 14 % under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

De genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 14 % under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden.

| (79) | Under samma period ökade kostnaderna för unionsindustrin med 8 %. Detta berodde huvudsakligen på den ökande fasta kostnaden per ton. Försäljningsvolymen minskade och som en följd bars den fasta kostnaden av mindre försäljningsvolymer, vilket ökar de genomsnittliga fasta kostnaderna per ton. Detta har resulterat i att industrin gick med förlust från och med 2013. | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder | 1 839 | 1 679 | 1 773 | 1 584 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 96 | 86 |
| Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) | 1 733 | 1 713 | 1 942 | 1 873 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 112 | 108 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(79)

Under samma period ökade kostnaderna för unionsindustrin med 8 %. Detta berodde huvudsakligen på den ökande fasta kostnaden per ton. Försäljningsvolymen minskade och som en följd bars den fasta kostnaden av mindre försäljningsvolymer, vilket ökar de genomsnittliga fasta kostnaderna per ton. Detta har resulterat i att industrin gick med förlust från och med 2013.

2012

2013

2014

Undersökningsperioden (2015)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder

1 839

1 679

1 773

1 584

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

96

96

86

86

Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton)

1 733

1 713

1 942

1 873

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

112

112

108

108

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

5.3.3.2   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (80) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | + 5,7 | – 2,0 | – 9,5 | – 18,3 |
| Kassaflöde (i euro) | 9 480 887 | 8 224 523 | 14 894 | 3 814 661 |
| Investeringar (i euro) | 2 522 406 | 5 241 449 | 2 642 167 | 2 465 992 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 208 | 105 | 98 |
| Räntabilitet (i %) | 16,6 | – 6,2 | – 27,7 | – 53,6 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(80)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2012

2013

2014

Undersökningsperioden (2015)

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

- 5,7

– 2,0

– 9,5

– 18,3

Kassaflöde (i euro)

9 480 887

8 224 523

14 894

3 814 661

Investeringar (i euro)

2 522 406

5 241 449

2 642 167

2 465 992

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

208

208

105

105

98

98

Räntabilitet (i %)

16,6

– 6,2

– 27,7

– 53,6

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (81) | Lönsamheten angavs som nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, uttryckt i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(81)

Lönsamheten angavs som nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, uttryckt i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (82) | Unionstillverkarna i urvalet var lönsamma 2012 (5,7 %), men började gå med förlust från och med 2013. |
| --- | --- |

(82)

Unionstillverkarna i urvalet var lönsamma 2012 (5,7 %), men började gå med förlust från och med 2013.

| (83) | Kassaflödet, vilket motsvarar industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden men på en avsevärt försvagad nivå. |
| --- | --- |

(83)

Kassaflödet, vilket motsvarar industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden men på en avsevärt försvagad nivå.

| (84) | Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden ledde till att de unionstillverkare som ingick i urvalet fick begränsade möjligheter att investera i sin verksamhet och sämre utvecklingsmöjligheter. På grund av branschens karaktär används dock investeringarna för tillverkning av sömlösa rör i olika storlekar, däribland produkter som inte omfattades av undersökningen. Av denna anledning gick det inte att direkt fastställa investeringar och räntabilitet specifikt för den undersökta produkten. I stället utgick man från att den berörda produktens andel av branschens sammanlagda investeringar motsvarade dess andel av omsättningen. |
| --- | --- |

(84)

Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden ledde till att de unionstillverkare som ingick i urvalet fick begränsade möjligheter att investera i sin verksamhet och sämre utvecklingsmöjligheter. På grund av branschens karaktär används dock investeringarna för tillverkning av sömlösa rör i olika storlekar, däribland produkter som inte omfattades av undersökningen. Av denna anledning gick det inte att direkt fastställa investeringar och räntabilitet specifikt för den undersökta produkten. I stället utgick man från att den berörda produktens andel av branschens sammanlagda investeringar motsvarade dess andel av omsättningen.

| (85) | Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden.

5.3.3.3   Lager

Lager

| (86) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet ökade med 65 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen sker vanligen på grundval av beställningar, så lagren var i allmänhet små och motsvarade 3 % av tillverkningen under undersökningsperioden. | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 4 129 | 5 619 | 10 107 | 6 821 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 245 | 165 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(86)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet ökade med 65 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen sker vanligen på grundval av beställningar, så lagren var i allmänhet små och motsvarade 3 % av tillverkningen under undersökningsperioden.

2012

2013

2014

UP (2015)

Utgående lager (i ton)

4 129

5 619

10 107

6 821

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

245

245

165

165

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

5.3.3.4   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (87) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under 2013 medan produktionen ökade, och minskade sedan till under 2014–2015 till 8 % under 2012 års nivå, till följd av den minskade produktionen. Unionstillverkarna justerade antalet skift i linje med efterfrågan. | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 53 499 | 54 868 | 48 770 | 49 057 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 91 | 92 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(87)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under 2013 medan produktionen ökade, och minskade sedan till under 2014–2015 till 8 % under 2012 års nivå, till följd av den minskade produktionen. Unionstillverkarna justerade antalet skift i linje med efterfrågan.

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

53 499

54 868

48 770

49 057

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

91

91

92

92

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

5.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (88) | Som visas ovan minskade unionsindustrins tillverkning och därmed sysselsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har förlorat försäljningsvolym och marknadsandel medan importen från Kina underskred unionspriserna, vilket sätter press på priserna. Detta ledde till att försäljningspriserna minskade. Framför allt har industrin blivit förlustbringande: lönsamheten försämrades under skadeundersökningsperioden och nådde sämst resultat under undersökningsperioden med en förlust på 18,3 %. |
| --- | --- |

(88)

Som visas ovan minskade unionsindustrins tillverkning och därmed sysselsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har förlorat försäljningsvolym och marknadsandel medan importen från Kina underskred unionspriserna, vilket sätter press på priserna. Detta ledde till att försäljningspriserna minskade. Framför allt har industrin blivit förlustbringande: lönsamheten försämrades under skadeundersökningsperioden och nådde sämst resultat under undersökningsperioden med en förlust på 18,3 %.

| (89) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

6.1   Inledning

Inledning

| (90) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (91) | Undersökningen visade att importen med ursprung i Kina ökade medan förbrukningen i unionen minskade. Såsom förklaras i skälen 54 och 72 ökade importen från Kina från 39 195 ton år 2012 till 42 539 ton under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade från 132 241 ton 2012 till 100 975 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Undersökningen visade att importen med ursprung i Kina ökade medan förbrukningen i unionen minskade. Såsom förklaras i skälen 54 och 72 ökade importen från Kina från 39 195 ton år 2012 till 42 539 ton under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade från 132 241 ton 2012 till 100 975 ton under undersökningsperioden.

| (92) | När det gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Kina konstant varit lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att priserna på den kinesiska importen underskred unionsindustrins priser ökade denna import sin marknadsandel från 22,2 till 26,8 % medan unionsindustrins marknadsandel minskade. |
| --- | --- |

(92)

När det gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Kina konstant varit lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att priserna på den kinesiska importen underskred unionsindustrins priser ökade denna import sin marknadsandel från 22,2 till 26,8 % medan unionsindustrins marknadsandel minskade.

| (93) | På grund av pristrycket från de ökade volymerna av dumpad kinesisk import kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader. Unionsindustrin började gå med förlust under 2013. |
| --- | --- |

(93)

På grund av pristrycket från de ökade volymerna av dumpad kinesisk import kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader. Unionsindustrin började gå med förlust under 2013.

| (94) | Kommissionen konstaterade att utvecklingen av importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit inte helt korrelerade på årsbasis mellan 2012 och 2015. Under 2014 ökade dock den kinesiska marknadsandelen avsevärt samtidigt som de flesta skadeindikatorer visade en tydlig negativ tendens som fortsatte under 2015. Under 2014 var unionen utan möjlighet att övervinna de svaghetstecken som började uppträda under 2013. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen konstaterade att utvecklingen av importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit inte helt korrelerade på årsbasis mellan 2012 och 2015. Under 2014 ökade dock den kinesiska marknadsandelen avsevärt samtidigt som de flesta skadeindikatorer visade en tydlig negativ tendens som fortsatte under 2015. Under 2014 var unionen utan möjlighet att övervinna de svaghetstecken som började uppträda under 2013.

| (95) | Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att ökningen av dumpad import från Kina till priser som konstant underskridit unionsindustrins priser vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att ökningen av dumpad import från Kina till priser som konstant underskridit unionsindustrins priser vållat unionsindustrin väsentlig skada.

6.3   Effekten av andra faktorer

Effekten av andra faktorer

6.3.1   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (96) | Exporten till tredjeländer, både närstående och icke-närstående export, minskade under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsförsäljningen också minskade under samma period i liknande takt förblev exportandelen hög och minskade från 59 % av all försäljning under 2012 till 56 % av all försäljning under undersökningsperioden. En del av exportförsäljningen ägde rum genom närstående företag i exportländerna. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. |
| --- | --- |

(96)

Exporten till tredjeländer, både närstående och icke-närstående export, minskade under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsförsäljningen också minskade under samma period i liknande takt förblev exportandelen hög och minskade från 59 % av all försäljning under 2012 till 56 % av all försäljning under undersökningsperioden. En del av exportförsäljningen ägde rum genom närstående företag i exportländerna. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen.

| (97) | Den stora exportandelen anger att unionsindustrin är konkurrenskraftig och kan sälja sina produkter på andra marknader. |
| --- | --- |

(97)

Den stora exportandelen anger att unionsindustrin är konkurrenskraftig och kan sälja sina produkter på andra marknader.

| (98) | Den minskade exportförsäljningen har bidragit till att vålla unionsindustrin skada. Enligt unionsindustrin (6) har denna minskning i exporten ägt rum inom ramen för en allmän nedgång på världsmarknaden. Kommissionen uppmanar intresserade parter att lämna ytterligare uppgifter för att kunna bedöma om unionsindustrin har uppnått samma eller sämre resultat än världsmarknaden. I vilket fall drar kommissionen den preliminära slutsatsen att exportens utveckling inte kan förklara den kraftiga ökningen av Kinas marknadsandel från och med 2014 och den skada som följer därav. Minskningen av exportförsäljningar kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(98)

Den minskade exportförsäljningen har bidragit till att vålla unionsindustrin skada. Enligt unionsindustrin (6) har denna minskning i exporten ägt rum inom ramen för en allmän nedgång på världsmarknaden. Kommissionen uppmanar intresserade parter att lämna ytterligare uppgifter för att kunna bedöma om unionsindustrin har uppnått samma eller sämre resultat än världsmarknaden. I vilket fall drar kommissionen den preliminära slutsatsen att exportens utveckling inte kan förklara den kraftiga ökningen av Kinas marknadsandel från och med 2014 och den skada som följer därav. Minskningen av exportförsäljningar kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

6

6.3.2   Försäljning till närstående parter

Försäljning till närstående parter

| (99) | Som förklaras i skälen 72–74 motsvarade försäljningen på unionsmarknaden till närstående 4 971 ton under undersökningsperioden eller 2 % av all försäljning och 5 % av försäljningen på unionsmarknaden. Försäljningen till närstående skedde i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. |
| --- | --- |

(99)

Som förklaras i skälen 72–74 motsvarade försäljningen på unionsmarknaden till närstående 4 971 ton under undersökningsperioden eller 2 % av all försäljning och 5 % av försäljningen på unionsmarknaden. Försäljningen till närstående skedde i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen.

| (100) | På grund av sin ringa storlek kan försäljningen i unionen till närstående företag inte vara en möjlig orsak till skadan. |
| --- | --- |

(100)

På grund av sin ringa storlek kan försäljningen i unionen till närstående företag inte vara en möjlig orsak till skadan.

6.3.3   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (101) | Den dumpade importen från Kina utgjorde 74 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Det fanns andra importkällor, inbegripet Japan, som undersöktes i samband med orsakssambandet. |
| --- | --- |

(101)

Den dumpade importen från Kina utgjorde 74 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Det fanns andra importkällor, inbegripet Japan, som undersöktes i samband med orsakssambandet.

| (102) | Importen från andra länder än Kina tillsammans ökade från 5 313 ton till 15 024 ton under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade från 3,0 % till 9,5 %. Det genomsnittliga priset för denna import var betydligt högre än priserna för importen från Kina och högre än unionsindustrins försäljningspriser i unionen. |
| --- | --- |

(102)

Importen från andra länder än Kina tillsammans ökade från 5 313 ton till 15 024 ton under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade från 3,0 % till 9,5 %. Det genomsnittliga priset för denna import var betydligt högre än priserna för importen från Kina och högre än unionsindustrins försäljningspriser i unionen.

| (103) | Japan var den största källan för import efter Kina. Marknadsandelen för japansk import varierade mellan 1,3 % och 5,2 % av förbrukningen i unionen. Under undersökningsperioden motsvarade importen från Japan 3,6 % av förbrukningen i unionen. Japanska exporterande tillverkares genomsnittliga försäljningspriser förblev högre än de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser. |
| --- | --- |

(103)

Japan var den största källan för import efter Kina. Marknadsandelen för japansk import varierade mellan 1,3 % och 5,2 % av förbrukningen i unionen. Under undersökningsperioden motsvarade importen från Japan 3,6 % av förbrukningen i unionen. Japanska exporterande tillverkares genomsnittliga försäljningspriser förblev högre än de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser.

| (104) | Importen från andra länder var ännu lägre än importen från Japan, med de näst största importkällorna (Förenta staterna, Sydkorea och Ryssland) som var och en står för 1–2 % av förbrukningen i unionen. Importvolymerna från dessa länder var därför inte tillräckligt betydande för att vålla unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(104)

Importen från andra länder var ännu lägre än importen från Japan, med de näst största importkällorna (Förenta staterna, Sydkorea och Ryssland) som var och en står för 1–2 % av förbrukningen i unionen. Importvolymerna från dessa länder var därför inte tillräckligt betydande för att vålla unionsindustrin skada.

| (105) | Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte kan anses vara sådan att den bryter orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den skada unionsindustrin lidit.










  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (i ton) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 913 | 927 | 965 | 910 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 106 | 100 |
| Japan | Volym (i ton) | 2 222 | 8 922 | 3 690 | 5 757 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 402 | 166 | 259 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 1,3 | 5,2 | 2,4 | 3,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 414 | 166 | 259 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 2 146 | 1 700 | 2 779 | 1 143 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 79 | 130 | 53 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Kina | Volym (i ton) | 5 313 | 16 308 | 18 387 | 15 024 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 307 | 346 | 283 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 3,0 | 9,5 | 11,9 | 9,5 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 316 | 394 | 315 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 2 717 | 2 060 | 2 889 | 4 073 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 76 | 106 | 150 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). |

(105)

Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte kan anses vara sådan att den bryter orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den skada unionsindustrin lidit.

Land

2012

2013

2014

UP (2015)

Kina

Volym (i ton)

39 195

35 337

41 590

42 539

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

22,2

20,6

26,8

26,8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Genomsnittspris (euro/ton)

913

927

965

910

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

106

106

100

100

Japan

Volym (i ton)

2 222

8 922

3 690

5 757

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

402

402

166

166

259

259

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

1,3

5,2

2,4

3,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

414

414

166

166

259

259

Genomsnittspris (euro/ton)

2 146

1 700

2 779

1 143

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

79

79

130

130

53

53

Totalt alla tredjeländer undantaget Kina

Volym (i ton)

5 313

16 308

18 387

15 024

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

307

307

346

346

283

283

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

3,0

9,5

11,9

9,5

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

316

316

394

394

315

315

Genomsnittspris (euro/ton)

2 717

2 060

2 889

4 073

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

76

76

106

106

150

150

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat).

Källa:

6.3.4   Minskad förbrukning till följd av krisen inom olje- och gassektorn

Minskad förbrukning till följd av krisen inom olje- och gassektorn

| (106) | De sjunkande oljepriserna ledde till en nedgång i investeringarna i olje- och gassektorn. Detta har haft en negativ inverkan på efterfrågan på rör med stor diameter för fodring och borrning som såldes av unionsindustrin. Detta har således bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta kan dock inte förklara den kraftiga ökningen av den kinesiska marknadsandelen från 2014 och den skada som följer av den. Krisen i olje- och gassektorn kunde därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(106)

De sjunkande oljepriserna ledde till en nedgång i investeringarna i olje- och gassektorn. Detta har haft en negativ inverkan på efterfrågan på rör med stor diameter för fodring och borrning som såldes av unionsindustrin. Detta har således bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta kan dock inte förklara den kraftiga ökningen av den kinesiska marknadsandelen från 2014 och den skada som följer av den. Krisen i olje- och gassektorn kunde därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

6.4   Skillnader i kostnader och vinstmarginaler inom unionsindustrin

Skillnader i kostnader och vinstmarginaler inom unionsindustrin

| (107) | Kommissionen konstaterade att kostnaderna för en unionstillverkare i urvalet var betydligt högre än de övriga tre unionstillverkarna i urvalet. Dess produktutbud är bredare och omfattar produktkategorier och kundkategorier som inte är närvarande hos de övriga unionstillverkarna. Dess lönsamhet försämrades genomgående, även när importen från Kina har minskat eller legat kvar på samma nivå. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen konstaterade att kostnaderna för en unionstillverkare i urvalet var betydligt högre än de övriga tre unionstillverkarna i urvalet. Dess produktutbud är bredare och omfattar produktkategorier och kundkategorier som inte är närvarande hos de övriga unionstillverkarna. Dess lönsamhet försämrades genomgående, även när importen från Kina har minskat eller legat kvar på samma nivå.

| (108) | Orsakerna till detta har ännu inte utretts fullt ut. |
| --- | --- |

(108)

Orsakerna till detta har ännu inte utretts fullt ut.

| (109) | Kommissionen kommer att ytterligare utreda denna fråga som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet. I detta avseende bör påpekas att som det största företaget i urvalet har en stark inverkan på skadebilden. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen kommer att ytterligare utreda denna fråga som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet. I detta avseende bör påpekas att som det största företaget i urvalet har en stark inverkan på skadebilden.

| (110) | Om vidare analyser visar att i) den skada som vållats Vallourec Deutschland GmbH inte har något orsakssamband med den dumpade importen men har andra skäl och (ii) att om slutsatsen om skada inte kan upprätthållas Vallourec Deutschland GmbH inte omfattas av skadeanalysen, får kommissionen överväga inverkan på orsakssambandet också jämfört med situationen för unionsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(110)

Om vidare analyser visar att i) den skada som vållats Vallourec Deutschland GmbH inte har något orsakssamband med den dumpade importen men har andra skäl och (ii) att om slutsatsen om skada inte kan upprätthållas Vallourec Deutschland GmbH inte omfattas av skadeanalysen, får kommissionen överväga inverkan på orsakssambandet också jämfört med situationen för unionsindustrin som helhet.

| (111) | Kommissionen uppmanar de berörda parterna att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen uppmanar de berörda parterna att lämna synpunkter på detta.

6.5   Slutsats beträffande orsakssamband

Slutsats beträffande orsakssamband

| (112) | Under skadeundersökningsperioden ökade volymen (från 39 195 ton 2012 till 42 539 ton 2015) och marknadsandelen (från 22,2 % under 2012 till 26,8 % under 2015) av den dumpade importen med ursprung i Kina. Det konstaterades vidare att denna import underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. Under undersökningsperioden låg prisunderskridandet mellan 15,1 och 30,2 % på grundval av jämförbara produkttyper. |
| --- | --- |

(112)

Under skadeundersökningsperioden ökade volymen (från 39 195 ton 2012 till 42 539 ton 2015) och marknadsandelen (från 22,2 % under 2012 till 26,8 % under 2015) av den dumpade importen med ursprung i Kina. Det konstaterades vidare att denna import underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. Under undersökningsperioden låg prisunderskridandet mellan 15,1 och 30,2 % på grundval av jämförbara produkttyper.

| (113) | Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina sammanföll med försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation. Unionsindustrin kunde inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna som t.ex. lönsamhet blev negativa. |
| --- | --- |

(113)

Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina sammanföll med försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation. Unionsindustrin kunde inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna som t.ex. lönsamhet blev negativa.

| (114) | Undersökningen av de andra kända faktorer, till exempel försäljning till närstående parter, import från andra tredjeländer och minskad förbrukning som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada, visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen kommer dock att ytterligare undersöka de orsaker som har lett till en betydande nedgång i unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(114)

Undersökningen av de andra kända faktorer, till exempel försäljning till närstående parter, import från andra tredjeländer och minskad förbrukning som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada, visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen kommer dock att ytterligare undersöka de orsaker som har lett till en betydande nedgång i unionsindustrins lönsamhet.

| (115) | På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Allmänna överväganden

Allmänna överväganden

| (116) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(116)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

7.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (117) | Unionsindustrin utgörs av sju kända tillverkare som svarar för hela unionens tillverkning av den likadana produkten. Dessa tillverkare finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte 2 800 personer i den direkta tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. Fyra unionstillverkare, som svara för 51 % av tillverkningen, gav sig till känna och samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(117)

Unionsindustrin utgörs av sju kända tillverkare som svarar för hela unionens tillverkning av den likadana produkten. Dessa tillverkare finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte 2 800 personer i den direkta tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. Fyra unionstillverkare, som svara för 51 % av tillverkningen, gav sig till känna och samarbetade i undersökningen.

| (118) | Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin förlorade försäljningsvolym och marknadsandeler och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. |
| --- | --- |

(118)

Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin förlorade försäljningsvolym och marknadsandeler och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig.

| (119) | Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(119)

Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden.

| (120) | Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten. |
| --- | --- |

(120)

Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten.

| (121) | Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. |
| --- | --- |

(121)

Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras.

| (122) | Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs för import med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(122)

Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs för import med ursprung i Kina.

7.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (123) | Inga användare gav sig till känna och samarbetade i undersökningen. Unionsindustrins direkta kunder är oftast handlare och distributörer, och därför är slutkunden inte alltid i direkt kontakt med tillverkaren. För större byggprojekt, till exempel kraftverk, kan slutanvändarna komma i direkt kontakt med producenterna. Det verkar emellertid som att den kinesiska importen inte konkurrerar om dessa kontrakt eftersom deras försäljning sker genom handlare. |
| --- | --- |

(123)

Inga användare gav sig till känna och samarbetade i undersökningen. Unionsindustrins direkta kunder är oftast handlare och distributörer, och därför är slutkunden inte alltid i direkt kontakt med tillverkaren. För större byggprojekt, till exempel kraftverk, kan slutanvändarna komma i direkt kontakt med producenterna. Det verkar emellertid som att den kinesiska importen inte konkurrerar om dessa kontrakt eftersom deras försäljning sker genom handlare.

| (124) | Användarna kommer även i fortsättningen att ha flera alternativa försörjningskällor, både inom unionen och i andra exporterande länder, även om de föreslagna provisoriska åtgärderna mot kinesisk import införs. Vidare fanns ingen bevisning som visar att effekterna av de föreslagna provisoriska åtgärderna gällande användarna skulle vara särskilt allvarliga. Därför drogs preliminärt slutsatsen att de föreslagna provisoriska åtgärderna sannolikt inte kommer att ha någon större konsekvenser för användarna. |
| --- | --- |

(124)

Användarna kommer även i fortsättningen att ha flera alternativa försörjningskällor, både inom unionen och i andra exporterande länder, även om de föreslagna provisoriska åtgärderna mot kinesisk import införs. Vidare fanns ingen bevisning som visar att effekterna av de föreslagna provisoriska åtgärderna gällande användarna skulle vara särskilt allvarliga. Därför drogs preliminärt slutsatsen att de föreslagna provisoriska åtgärderna sannolikt inte kommer att ha någon större konsekvenser för användarna.

7.4   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (125) | Fem importörer tillhandahöll uppgifter för stickprovsförfarandet. Ett urval av de tre största importörerna valdes, motsvarande totalt 10 % av importen från Kina. |
| --- | --- |

(125)

Fem importörer tillhandahöll uppgifter för stickprovsförfarandet. Ett urval av de tre största importörerna valdes, motsvarande totalt 10 % av importen från Kina.

| (126) | Importörerna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret men kontrollbesöken har inte utförts ännu. |
| --- | --- |

(126)

Importörerna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret men kontrollbesöken har inte utförts ännu.

| (127) | På grundval av okontrollerade svar från tre importörer i urvalet varierar deras vinstmarginaler mellan 2 och 4 %. De föreslagna provisoriska åtgärderna kan därför leda till förluster för importörerna, särskilt om de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina kunder. |
| --- | --- |

(127)

På grundval av okontrollerade svar från tre importörer i urvalet varierar deras vinstmarginaler mellan 2 och 4 %. De föreslagna provisoriska åtgärderna kan därför leda till förluster för importörerna, särskilt om de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina kunder.

| (128) | Varje negativ inverkan på importörerna mildras dock genom följande faktorer. Den berörda produkten svarar för en liten del av den totala försäljningen för importörerna, mellan 1 och 3 % för två av importörerna och upp till 17 % för den tredje importören. Det finns andra försörjningskällor både inom unionen och i andra exporterande länder, så importörerna kommer att kunna fortsätta sin verksamhet genom att byta till andra försörjningskällor. |
| --- | --- |

(128)

Varje negativ inverkan på importörerna mildras dock genom följande faktorer. Den berörda produkten svarar för en liten del av den totala försäljningen för importörerna, mellan 1 och 3 % för två av importörerna och upp till 17 % för den tredje importören. Det finns andra försörjningskällor både inom unionen och i andra exporterande länder, så importörerna kommer att kunna fortsätta sin verksamhet genom att byta till andra försörjningskällor.

| (129) | Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av preliminära antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. |
| --- | --- |

(129)

Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av preliminära antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.

7.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (130) | Mot bakgrund av ovanstående finns inga tvingande skäl som talar emot införandet av de föreslagna provisoriska åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(130)

Mot bakgrund av ovanstående finns inga tvingande skäl som talar emot införandet av de föreslagna provisoriska åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina.

| (131) | De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. |
| --- | --- |

(131)

De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå.

| (132) | Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. |
| --- | --- |

(132)

Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.

8.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (133) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(133)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

8.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (134) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(134)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (135) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(135)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (136) | För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(136)

För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada.

| (137) | Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5,7 %, i linje med 2012 års vinst på den icke-närstående försäljningen i unionen. Det konstateras att 2012 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden eftersom unionsindustrin då fortfarande hade möjlighet att fortsätta sin verksamhet under relativt normala villkor och uppnå en skälig vinst. Detta riktmärke är närmast försiktigt med tanke på att lågprisimporten från Kina redan fanns. Däremot kan år 2013 inte anses utgöra ett lämpligt referensår. Både försäljningsvolymerna och det genomsnittliga försäljningspriset för unionsindustrin minskade med nästan 10 % medan kostnaderna förblev stabila. Till följd av detta började unionsindustrin gå med förlust från och med 2013. Situationen förvärrades ytterligare under 2014 och 2015. Därmed har 2012 års vinst (5,7 %) provisoriskt använts som utgångspunkt för vinstmålet. Kommissionen kan komma att se över denna punkt om det visar sig att Vallourec Deutschland GmbH måste uteslutas ur urvalet eller skadeanalysen, och detta är inte fallet vad gäller de övriga tre företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(137)

Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5,7 %, i linje med 2012 års vinst på den icke-närstående försäljningen i unionen. Det konstateras att 2012 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden eftersom unionsindustrin då fortfarande hade möjlighet att fortsätta sin verksamhet under relativt normala villkor och uppnå en skälig vinst. Detta riktmärke är närmast försiktigt med tanke på att lågprisimporten från Kina redan fanns. Däremot kan år 2013 inte anses utgöra ett lämpligt referensår. Både försäljningsvolymerna och det genomsnittliga försäljningspriset för unionsindustrin minskade med nästan 10 % medan kostnaderna förblev stabila. Till följd av detta började unionsindustrin gå med förlust från och med 2013. Situationen förvärrades ytterligare under 2014 och 2015. Därmed har 2012 års vinst (5,7 %) provisoriskt använts som utgångspunkt för vinstmålet. Kommissionen kan komma att se över denna punkt om det visar sig att Vallourec Deutschland GmbH måste uteslutas ur urvalet eller skadeanalysen, och detta är inte fallet vad gäller de övriga tre företagen i urvalet.

| (138) | För att göra en rättvis jämförelse beaktades endast försäljningspriser i samma handelsled, som förklaras i skäl 61. |
| --- | --- |

(138)

För att göra en rättvis jämförelse beaktades endast försäljningspriser i samma handelsled, som förklaras i skäl 61.

| (139) | Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från unionens försäljningspriser dra den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under undersökningsperioden och ersätta den med vinstmarginalen på 5,7 %. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från unionens försäljningspriser dra den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under undersökningsperioden och ersätta den med vinstmarginalen på 5,7 %.

| (140) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (141) | Nivån för undanröjande av skada för ”övriga samarbetsvilliga tillverkare” och för ”alla övriga tillverkare” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen i skälen 45–47. |
| --- | --- |

(141)

Nivån för undanröjande av skada för ”övriga samarbetsvilliga tillverkare” och för ”alla övriga tillverkare” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen i skälen 45–47.

8.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (142) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(142)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (143) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Skademarginal (i %) | Dumpningsmarginal (i %) | Preliminär antidumpningstullsats (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 48,6 | 45,4 | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 79,0 | 103,8 | 79,0 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 81,1 | 43,5 | 43,5 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 73,3 | 94,1 | 73,3 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 71,8 | 74,7 | 71,8 |
| Alla övriga tillverkare | 81,1 | 103,8 | 81,1 |

(143)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Skademarginal (i %)

Dumpningsmarginal (i %)

Preliminär antidumpningstullsats (i %)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

48,6

45,4

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

79,0

103,8

79,0

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

81,1

43,5

43,5

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

73,3

94,1

73,3

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

71,8

74,7

71,8

Alla övriga tillverkare

81,1

103,8

81,1

| (144) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(144)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (145) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(145)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

7

Europeiska unionens officiella tidning.

| (146) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (147) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(147)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (148) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(148)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 och 7304 59 99 (Taric-nummer 7304299090) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstullsats (i %) | Taricnummer tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 45,4 | C171 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 79, | C172 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 43,5 | C173 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 73,3 | C174 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 71,8 | C998 |
| Alla övriga tillverkare | 81,1 | C999 |

Företag

Preliminär antidumpningstullsats (i %)

Taricnummer tilläggsnummer

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

45,4

C171

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

79,

C172

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

43,5

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

73,3

C174

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

71,8

C998

Alla övriga tillverkare

81,1

C999

3.   Den individuella tullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan med angivande av dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51) ersattes av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1036 den 20 juli 2016.

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 58, 13.2.2016, s. 30).

3

(4)  De exakta uppgifterna utgör affärshemligheter.

4

(5)  Denna metod har godtagits av tribunalen i dess dom av den 16 december 2011 i mål T-423/09, Dashiqiao mot rådet, ECLI:EU:T:2011:764, punkterna 34–50.

5

Dashiqiao mot rådet

(6)  Se Tenaris årsrapport 2015 (s. 6) (http://files.shareholder.com/downloads/ABEA-2RJSJD/2778630340x0x883802/F04AA233-024A-46AA-AC58-C420E4BADFCB/TS_Annual_Report_2015.pdf).

6

(7)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.

7

---

BILAGA

Folkrepubliken Kinas samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet:

| Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd | C998 |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Företag

Taric-tilläggsnummer

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd

C998

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1978

av den 11 november 2016

om godkännande av allmänkemikalien solrosolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 23.5 jämförd med artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog kommissionen den 4 september 2015 emot en ansökan från Institut Technique de l'Agriculture Biologique (Itab) om godkännande av solrosolja som allmänkemikalie. Ansökan åtföljdes av den information som krävs enligt artikel 23.3 andra stycket. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog kommissionen den 4 september 2015 emot en ansökan från Institut Technique de l'Agriculture Biologique (Itab) om godkännande av solrosolja som allmänkemikalie. Ansökan åtföljdes av den information som krävs enligt artikel 23.3 andra stycket.

| (2) | Kommissionen uppmanade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) att lämna vetenskapligt bistånd. Myndigheten lade fram en teknisk rapport om solrosolja för kommissionen den 11 april 2016 (2). Den 12 juli 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten (3) och ett utkast till denna förordning för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och färdigställde dem före kommitténs möte den 7 oktober 2016. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen uppmanade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) att lämna vetenskapligt bistånd. Myndigheten lade fram en teknisk rapport om solrosolja för kommissionen den 11 april 2016 (2). Den 12 juli 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten (3) och ett utkast till denna förordning för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och färdigställde dem före kommitténs möte den 7 oktober 2016.

| (3) | Den dokumentation som sökanden lämnat visar att solrosolja uppfyller kriterierna för ett livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (4). Vidare används ämnet inte huvudsakligen för växtskyddsändamål, men det är ändå till nytta för växtskyddet i en produkt som består av ämnet och vatten. Följaktligen bör ämnet betraktas som en allmänkemikalie. |
| --- | --- |

(3)

Den dokumentation som sökanden lämnat visar att solrosolja uppfyller kriterierna för ett livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (4). Vidare används ämnet inte huvudsakligen för växtskyddsändamål, men det är ändå till nytta för växtskyddet i en produkt som består av ämnet och vatten. Följaktligen bör ämnet betraktas som en allmänkemikalie.

| (4) | De undersökningar som gjorts har visat att solrosolja i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1107/2009, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Därför bör solrosolja godkännas som allmänkemikalie. |
| --- | --- |

(4)

De undersökningar som gjorts har visat att solrosolja i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1107/2009, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Därför bör solrosolja godkännas som allmänkemikalie.

| (5) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor för godkännandet enligt bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor för godkännandet enligt bilaga I till den här förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5) ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av en allmänkemikalie

Ämnet solrosolja enligt specifikationen i bilaga I godkänns som allmänkemikalie under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  
  ”Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for sunflower oil for use in plant protection as insecticide on fruit trees, grapevine, potato, vegetables and post-harvest treatment on stored grains and as fungicide on vegetables and grapevine.” EFSA supporting publication 2016:EN-1023, 51 s.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Solrosolja
  CAS-nr 8001-21-6 | Solrosolja | Livsmedelskvalitet | 2 december 2016 | Solrosolja ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om solrosolja (SANTE/10875/2016) och särskilt tilläggen I och II. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Särskilda bestämmelser

Solrosolja

CAS-nr 8001-21-6

Solrosolja

Livsmedelskvalitet

2 december 2016

Solrosolja ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om solrosolja (SANTE/10875/2016) och särskilt tilläggen I och II.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om allmänkemikaliens identitet, specifikation och användningssätt finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

I del C i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande post läggas till:

| Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”12 | Solrosolja
  CAS-nr 8001-21-6 | Solrosolja | Livsmedelskvalitet | 2 december 2016 | Solrosolja ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om solrosolja (SANTE/10875/2016) och särskilt tilläggen I och II.” |

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Särskilda bestämmelser

”12

Solrosolja

CAS-nr 8001-21-6

Solrosolja

Livsmedelskvalitet

2 december 2016

Solrosolja ska användas i enlighet med vissa villkor som anges i slutsatserna i granskningsrapporten om solrosolja (SANTE/10875/2016) och särskilt tilläggen I och II.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om allmänkemikaliens identitet, specifikation och användningssätt finns i granskningsrapporten.

1

---

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1979

av den 11 november 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 84,7 |
| ZZ | 84,7 |
| 0707 00 05 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,5 |
| TR | 142,4 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 10 | MA | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | PE | 122,6 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 96,4 |
| 0805 50 10 | AR | 67,2 |
| CL | 69,9 |
| TR | 93,6 |
| UY | 38,4 |
| ZZ | 67,3 |
| 0806 10 10 | BR | 298,0 |
| IN | 164,3 |
| PE | 343,2 |
| TR | 138,3 |
| US | 336,6 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 270,9 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 142,8 |
| ZA | 117,8 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 109,8 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 139,2 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

84,7

ZZ

84,7

0707 00 05

TR

146,7

ZZ

146,7

0709 93 10

MA

70,5

TR

142,4

ZZ

106,5

0805 20 10

MA

88,2

ZZ

88,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

PE

122,6

TR

70,2

ZZ

96,4

0805 50 10

AR

67,2

CL

69,9

TR

93,6

UY

38,4

ZZ

67,3

0806 10 10

BR

298,0

IN

164,3

PE

343,2

TR

138,3

US

336,6

ZA

345,1

ZZ

270,9

0808 10 80

CL

174,1

NZ

142,8

ZA

117,8

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

109,8

TR

168,6

ZZ

139,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/28

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/1980

av den 8 november 2016

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Alessandro PASTACCI har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Alessandro PASTACCI har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Giuseppe RINALDI, Presidente della Provincia di Rieti. |
| --- | --- |

—

Giuseppe RINALDI, Presidente della Provincia di Rieti.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2016.

På rådets vägnar

P. KAŽIMÍR

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/29

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/1981

av den 8 november 2016

om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Sverige

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den svenska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 20 juli 2015 ersattes Kenth LÖVGREN av Ingeborg WIKSTEN som suppleant genom rådets beslut (EU) 2015/1203 (4). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 20 juli 2015 ersattes Kenth LÖVGREN av Ingeborg WIKSTEN som suppleant genom rådets beslut (EU) 2015/1203 (4).

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Ingeborg WIKSTEN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Ingeborg WIKSTEN har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till suppleant i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Mohamad HASSAN, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun. |
| --- | --- |

—

Mohamad HASSAN, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2016.

På rådets vägnar

P. KAŽIMÍR

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1203 av den 20 juli 2015 om utnämning av tre svenska ledamöter och sex svenska suppleanter i Regionkommittén (EUT L 195, 23.7.2015, s. 44).

4

---

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/30

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1982

av den 8 november 2016

om ändring av beslut 2007/441/EG om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 2007/441/EG (2) bemyndigades Italien att fram till och med den 31 december 2010 begränsa rätten att dra av mervärdesskatt för utgifter för vissa motordrivna vägfordon som inte uteslutande används för affärsändamål till 40 %. I det beslutet föreskrivs även att användningen för privat bruk av sådana fordon inte ska anses som ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning. Dessutom utesluts vissa kategorier av fordon och utgifter från det beslutets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 2007/441/EG (2) bemyndigades Italien att fram till och med den 31 december 2010 begränsa rätten att dra av mervärdesskatt för utgifter för vissa motordrivna vägfordon som inte uteslutande används för affärsändamål till 40 %. I det beslutet föreskrivs även att användningen för privat bruk av sådana fordon inte ska anses som ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning. Dessutom utesluts vissa kategorier av fordon och utgifter från det beslutets tillämpningsområde.

| (2) | Beslut 2007/441/EG ändrades senare genom rådets genomförandebeslut 2010/748/EU (3) och genom rådets genomförandebeslut 2013/679/EU (4), varigenom fastställdes att åtgärderna i fråga (nedan kallade de avvikande åtgärderna) skulle upphöra att gälla den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2007/441/EG ändrades senare genom rådets genomförandebeslut 2010/748/EU (3) och genom rådets genomförandebeslut 2013/679/EU (4), varigenom fastställdes att åtgärderna i fråga (nedan kallade de avvikande åtgärderna) skulle upphöra att gälla den 31 december 2016.

| (3) | I en skrivelse som registrerades av kommissionen den 31 mars 2016 ansökte Italien om bemyndigande att förlänga de avvikande åtgärderna. |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse som registrerades av kommissionen den 31 mars 2016 ansökte Italien om bemyndigande att förlänga de avvikande åtgärderna.

| (4) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Italiens ansökan, genom en skrivelse av den 22 juni 2016. I en skrivelse av den 23 juni 2016 meddelade kommissionen Italien att den hade alla nödvändiga uppgifter för att behandla ansökan. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Italiens ansökan, genom en skrivelse av den 22 juni 2016. I en skrivelse av den 23 juni 2016 meddelade kommissionen Italien att den hade alla nödvändiga uppgifter för att behandla ansökan.

| (5) | I enlighet med artikel 6 i beslut 2007/441/EG lämnade Italien en rapport till kommissionen om tillämpningen av beslutet, som innehöll en översyn av den procentuella begränsningen. Uppgifterna från Italien visar att en begränsning av avdragsrätten till 40 % fortfarande återspeglar de faktiska omständigheterna i fråga om hur stor andel av de berörda fordonen som används för affärsändamål respektive för andra ändamål än affärsändamål. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 6 i beslut 2007/441/EG lämnade Italien en rapport till kommissionen om tillämpningen av beslutet, som innehöll en översyn av den procentuella begränsningen. Uppgifterna från Italien visar att en begränsning av avdragsrätten till 40 % fortfarande återspeglar de faktiska omständigheterna i fråga om hur stor andel av de berörda fordonen som används för affärsändamål respektive för andra ändamål än affärsändamål.

| (6) | Italien bör således bemyndigas att fortsätta att tillämpa de avvikande åtgärderna under en ytterligare begränsad period fram till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(6)

Italien bör således bemyndigas att fortsätta att tillämpa de avvikande åtgärderna under en ytterligare begränsad period fram till och med den 31 december 2019.

| (7) | Om Italien ansöker om en ytterligare förlängning efter 2019, bör en rapport lämnas till kommissionen, tillsammans med ansökan om förlängning, senast den 1 april 2019. |
| --- | --- |

(7)

Om Italien ansöker om en ytterligare förlängning efter 2019, bör en rapport lämnas till kommissionen, tillsammans med ansökan om förlängning, senast den 1 april 2019.

| (8) | Förlängningen av de avvikande åtgärderna påverkar inte unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(8)

Förlängningen av de avvikande åtgärderna påverkar inte unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (9) | Beslut 2007/441/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 2007/441/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artiklarna 6 och 7 i beslut 2007/441/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 6

En eventuell ansökan om förlängning av de åtgärder som föreskrivs i detta beslut ska lämnas till kommissionen senast den 1 april 2019.

En sådan ansökan om förlängning ska åtföljas av en rapport som innehåller en översyn av den procentuella begränsning som tillämpats på rätten att dra av mervärdesskatt på utgifter för motordrivna vägfordon som inte uteslutande används för affärsändamål.

Artikel 7

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2019.”

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2016.

På rådets vägnar

P. KAŽIMÍR

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2007/441/EG av den 18 juni 2007 om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EUT L 165, 27.6.2007, s. 33).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2010/748/EU av den 29 november 2010 om ändring av beslut 2007/441/EG om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artiklarna 26.1 a och 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EUT L 318, 4.12.2010, s. 45).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2013/679/EU av den 15 november 2013 om ändring av beslut 2007/441/EG om bemyndigande för Republiken Italien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 316, 27.11.2013, s. 37).

4

---

| 12.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/1983

av den 26 maj 2014

om åtgärden SA.33063 (2012/C) (f.d. 2012/NN) avseende Trentino NGN srl efter det att Italien har dragit sig ur projektet

[delgivet med nr C(2014) 3159]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med de bestämmelser som anges ovan ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 24 maj 2011 tog kommissionen emot ett klagomål från de tre viktigaste konkurrerande telekommunikationsoperatörer som är verksamma i Italien (Wind, Fastweb och Vodafone). De hävdade i sin detaljerade inlaga att ett projekt som lanserats av den italienska autonoma provinsen Trento (nedan kallad provinsen) för utbyggnad av infrastruktur för nästa generations accessnät i hela provinsen utgjorde statligt stöd till Telecom Italia i strid med de konkurrensregler som anges i bredbandsriktlinjerna (2). De klagande hävdade framför allt att de inte hade informerats korrekt och inte hade fått samråda med provinsen om dess planer och mål, att mottagaren hade varit förutbestämd redan innan projektet inleddes och att den valda infrastrukturen inte skulle tillåta verklig konkurrens efter utbyggnaden. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 maj 2011 tog kommissionen emot ett klagomål från de tre viktigaste konkurrerande telekommunikationsoperatörer som är verksamma i Italien (Wind, Fastweb och Vodafone). De hävdade i sin detaljerade inlaga att ett projekt som lanserats av den italienska autonoma provinsen Trento (nedan kallad provinsen) för utbyggnad av infrastruktur för nästa generations accessnät i hela provinsen utgjorde statligt stöd till Telecom Italia i strid med de konkurrensregler som anges i bredbandsriktlinjerna (2). De klagande hävdade framför allt att de inte hade informerats korrekt och inte hade fått samråda med provinsen om dess planer och mål, att mottagaren hade varit förutbestämd redan innan projektet inleddes och att den valda infrastrukturen inte skulle tillåta verklig konkurrens efter utbyggnaden.

provinsen

2

| (2) | Efter en begäran om upplysningar av den 22 juni 2011 svarade de italienska myndigheterna den 20 juli 2011 och hävdade att deras avsikt var att följa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att deras ingripande inte var statligt stöd och därför inte behövde uppfylla villkoren i bredbandsriktlinjerna. Efter att ha avlägsnat konfidentiell information vidarebefordrade kommissionen de italienska myndigheternas svar till de klagande den 4 november 2011. De klagande lämnade in kompletterande synpunkter och handlingar den 29 november samt den 7 och 16 december 2011. De italienska myndigheterna lämnade in ytterligare kompletterande upplysningar mellan januari och maj 2012. Även de klagande lämnade in kompletterande information mellan februari och maj 2012. Det hölls olika möten och telefonkonferenser med de respektive berörda parterna under hela denna period. |
| --- | --- |

(2)

Efter en begäran om upplysningar av den 22 juni 2011 svarade de italienska myndigheterna den 20 juli 2011 och hävdade att deras avsikt var att följa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att deras ingripande inte var statligt stöd och därför inte behövde uppfylla villkoren i bredbandsriktlinjerna. Efter att ha avlägsnat konfidentiell information vidarebefordrade kommissionen de italienska myndigheternas svar till de klagande den 4 november 2011. De klagande lämnade in kompletterande synpunkter och handlingar den 29 november samt den 7 och 16 december 2011. De italienska myndigheterna lämnade in ytterligare kompletterande upplysningar mellan januari och maj 2012. Även de klagande lämnade in kompletterande information mellan februari och maj 2012. Det hölls olika möten och telefonkonferenser med de respektive berörda parterna under hela denna period.

| (3) | Genom ett beslut av den 25 juli 2012 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) meddelade kommissionen Italien att den hade inlett ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta projekt. Efter att ha avlägsnat konfidentiell information offentliggjorde kommissionen sitt beslut om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning (3) och uppmanade de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Genom ett beslut av den 25 juli 2012 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) meddelade kommissionen Italien att den hade inlett ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta projekt. Efter att ha avlägsnat konfidentiell information offentliggjorde kommissionen sitt beslut om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning (3) och uppmanade de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter.

beslutet om att inleda förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (4) | Kommissionen tog emot synpunkter på beslutet att inleda förfarandet från Italien genom skrivelser av den 22 och 23 november 2012. Kommissionen tog också emot synpunkter från berörda parter: från företrädarna för Telecom Italia den 3 december 2012 och från företrädarna för Wind, Fastweb och Vodafone den 7 december 2012. Genom en skrivelse av den 29 januari 2013 vidarebefordrade kommissionen de ovannämnda synpunkterna, efter att ha avlägsnat all konfidentiell information, till de italienska myndigheterna, som överlämnade sina kommentarer om de tredje parternas synpunkter den 5 mars 2013. Mellan mars och december 2013 fördes intensiva diskussioner och åsiktsutbyten mellan alla berörda parter (de italienska myndigheterna, Telecom Italia, Wind, Fastweb och Vodafone) och det hölls olika möten och telefonkonferenser med var och en av dem. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tog emot synpunkter på beslutet att inleda förfarandet från Italien genom skrivelser av den 22 och 23 november 2012. Kommissionen tog också emot synpunkter från berörda parter: från företrädarna för Telecom Italia den 3 december 2012 och från företrädarna för Wind, Fastweb och Vodafone den 7 december 2012. Genom en skrivelse av den 29 januari 2013 vidarebefordrade kommissionen de ovannämnda synpunkterna, efter att ha avlägsnat all konfidentiell information, till de italienska myndigheterna, som överlämnade sina kommentarer om de tredje parternas synpunkter den 5 mars 2013. Mellan mars och december 2013 fördes intensiva diskussioner och åsiktsutbyten mellan alla berörda parter (de italienska myndigheterna, Telecom Italia, Wind, Fastweb och Vodafone) och det hölls olika möten och telefonkonferenser med var och en av dem.

| (5) | Genom en skrivelse av den 31 januari 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade för avsikt att dra sig ur projektet. Den 14 och 20 mars 2014 lämnade de italienska myndigheterna ytterligare information om att provinsen verkligen hade dragit sig ur det gemensamma företaget Trentino NGN, särskilt i fråga om försäljningen av provinsens andelar till Telecom Italia den 28 februari 2014. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 31 januari 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade för avsikt att dra sig ur projektet. Den 14 och 20 mars 2014 lämnade de italienska myndigheterna ytterligare information om att provinsen verkligen hade dragit sig ur det gemensamma företaget Trentino NGN, särskilt i fråga om försäljningen av provinsens andelar till Telecom Italia den 28 februari 2014.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (6) | I september 2010 utarbetade provinsen en strategi för att nå sitt anslutningsmål att 100 % av provinsens territorium skulle ha täckning av ett ultrasnabbt bredbandsfibernät senast 2018. I strategin ingick två typer av åtgärder för områden med ”medelhög lönsamhet” (4) och för områden med ”låg lönsamhet” i provinsen. Områden med hög lönsamhet uteslöts. För områdena med medelhög lönsamhet hade provinsen för avsikt att bilda ett nytt företag med namnet Trentino NGN och öppna det för privata partner. För områdena med låg lönsamhet planerade provinsen en ad hoc-åtgärd med statligt stöd som skulle utformas och anmälas i ett senare skede, sannolikt under övervakning av provinsens offentligt ägda företag Trentino Network. Detta företag var fristående från Trentino NGN och ansvarade för andra initiativ inom ramen för provinsens övergripande bredbandsstrategi. |
| --- | --- |

(6)

I september 2010 utarbetade provinsen en strategi för att nå sitt anslutningsmål att 100 % av provinsens territorium skulle ha täckning av ett ultrasnabbt bredbandsfibernät senast 2018. I strategin ingick två typer av åtgärder för områden med ”medelhög lönsamhet” (4) och för områden med ”låg lönsamhet” i provinsen. Områden med hög lönsamhet uteslöts. För områdena med medelhög lönsamhet hade provinsen för avsikt att bilda ett nytt företag med namnet Trentino NGN och öppna det för privata partner. För områdena med låg lönsamhet planerade provinsen en ad hoc-åtgärd med statligt stöd som skulle utformas och anmälas i ett senare skede, sannolikt under övervakning av provinsens offentligt ägda företag Trentino Network. Detta företag var fristående från Trentino NGN och ansvarade för andra initiativ inom ramen för provinsens övergripande bredbandsstrategi.

4

| (7) | Under de efterföljande månaderna stod provinsen i kontakt med flera privata operatörer, och den 8 februari 2011 undertecknade provinsen ett samförståndsavtal med Telecom Italia om bildandet av det gemensamma företaget Trentino NGN för att bygga ut infrastrukturen för fiber till hemmet i områdena med medelhög lönsamhet. Efter detta inledande avtal åtog provinsen sig att göra ett bidrag i kontanta medel på upp till 60 miljoner euro till Trentino NGN:s kapital, medan Telecom Italia endast skulle lämna bidrag in natura, däribland 1) dess befintliga passiva infrastruktur (kabelrör och master) som skulle tillhandahållas omedelbart och 2) avstängning av det befintliga kopparnätet när fiber till hemmet-nätet togs i drift. Senare under 2011 undertecknade två andra mindre privata aktieägare samförståndsavtalet: ett finansiellt institut, Finanziaria Trentina, och en mindre internetleverantör, McLink, som båda skulle lämna ett mindre finansiellt bidrag till företaget. |
| --- | --- |

(7)

Under de efterföljande månaderna stod provinsen i kontakt med flera privata operatörer, och den 8 februari 2011 undertecknade provinsen ett samförståndsavtal med Telecom Italia om bildandet av det gemensamma företaget Trentino NGN för att bygga ut infrastrukturen för fiber till hemmet i områdena med medelhög lönsamhet. Efter detta inledande avtal åtog provinsen sig att göra ett bidrag i kontanta medel på upp till 60 miljoner euro till Trentino NGN:s kapital, medan Telecom Italia endast skulle lämna bidrag in natura, däribland 1) dess befintliga passiva infrastruktur (kabelrör och master) som skulle tillhandahållas omedelbart och 2) avstängning av det befintliga kopparnätet när fiber till hemmet-nätet togs i drift. Senare under 2011 undertecknade två andra mindre privata aktieägare samförståndsavtalet: ett finansiellt institut, Finanziaria Trentina, och en mindre internetleverantör, McLink, som båda skulle lämna ett mindre finansiellt bidrag till företaget.

| (8) | I december 2011 var affärsplanen klar och på provinsens begäran utarbetade Analysys Mason en due diligence-rapport. Samtidigt fastställdes slutligt aktieägarnas respektive rättigheter och skyldigheter och Telecom Italias bidrag in natura till Trentino NGN definierades tydligare. Efter diskussioner med kommissionen och en expertrapport om projektet från Analysys Mason gjordes ytterligare ändringar i aktieägaravtalen. I mars 2012 utarbetade Reconta Ernst & Young den begärda expertrapporten om Telecom Italias inledande bidrag in natura, vilket ledde till en ytterligare justering. |
| --- | --- |

(8)

I december 2011 var affärsplanen klar och på provinsens begäran utarbetade Analysys Mason en due diligence-rapport. Samtidigt fastställdes slutligt aktieägarnas respektive rättigheter och skyldigheter och Telecom Italias bidrag in natura till Trentino NGN definierades tydligare. Efter diskussioner med kommissionen och en expertrapport om projektet från Analysys Mason gjordes ytterligare ändringar i aktieägaravtalen. I mars 2012 utarbetade Reconta Ernst & Young den begärda expertrapporten om Telecom Italias inledande bidrag in natura, vilket ledde till en ytterligare justering.

| (9) | Till en början bildade provinsen Trentino NGN på egen hand, med ett lägsta kapitaltillskott på mindre än 100 000 euro. Företaget väntades få sin slutliga kapitalstruktur genom en ökning av eget kapital som skulle genomföras när avtalen med de privata aktieägarna hade blivit klara. Enligt planen skulle Trentino NGN:s egna kapital ökas enligt följande: provinsen skulle bidra med 50 miljoner euro (motsvarande en andel på 52,2 %), Finanziaria Trentina skulle bidra med 5 miljoner euro (en andel på 5,2 %), McLink med 1,5 miljoner euro (en andel på 1,56 %) (5) och Telecom Italia skulle bidra med arrendet genom oåterkalleliga nyttjanderätter för dess passiva infrastruktur (kabelrör och master) i hela provinsen, som skulle används för uppförandet av det nya fibernätet (nedan kallat det inledande bidraget). Telecom Italias inledande bidrag värderades ursprungligen till 39,8 miljoner euro, men rapporten från Ernst & Young om värdet på detta bidrag angav ett något lägre belopp på 39,3 miljoner euro, vilket ledde till att avtalet uppdaterades (den slutliga uppskattningen uppgick till 39,448 miljoner euro). |
| --- | --- |

(9)

Till en början bildade provinsen Trentino NGN på egen hand, med ett lägsta kapitaltillskott på mindre än 100 000 euro. Företaget väntades få sin slutliga kapitalstruktur genom en ökning av eget kapital som skulle genomföras när avtalen med de privata aktieägarna hade blivit klara. Enligt planen skulle Trentino NGN:s egna kapital ökas enligt följande: provinsen skulle bidra med 50 miljoner euro (motsvarande en andel på 52,2 %), Finanziaria Trentina skulle bidra med 5 miljoner euro (en andel på 5,2 %), McLink med 1,5 miljoner euro (en andel på 1,56 %) (5) och Telecom Italia skulle bidra med arrendet genom oåterkalleliga nyttjanderätter för dess passiva infrastruktur (kabelrör och master) i hela provinsen, som skulle används för uppförandet av det nya fibernätet (nedan kallat det inledande bidraget). Telecom Italias inledande bidrag värderades ursprungligen till 39,8 miljoner euro, men rapporten från Ernst & Young om värdet på detta bidrag angav ett något lägre belopp på 39,3 miljoner euro, vilket ledde till att avtalet uppdaterades (den slutliga uppskattningen uppgick till 39,448 miljoner euro).

5

det inledande bidraget

| (10) | Det gemensamma företaget Trentino NGN bildades den 18 maj 2012 och de respektive parternas inledande bidrag fördelades enligt följande: provinsen betalade endast en del av det planerade bidraget i kontanta medel, det vill säga 14,845 miljoner euro i stället för 50 miljoner euro, Finanziaria Trentino bidrog med endast 1,25 miljoner euro i stället för med 5 miljoner euro, och McLink bidrog med 0,375 miljoner euro i stället för med 1,5 miljoner euro. Telecom Italia bidrog med de oåterkalleliga nyttjanderätterna för sin passiva infrastruktur, som slutligen värderades till 39,448 miljoner euro. Detta ledde till följande aktieägarstruktur: provinsen: 52,16 %, Telecom Italia: 41,07 %, McLink: 1,56 %, Finanziaria Trentino: 5,21 %. Situationen för Trentino NGN:s aktieägare och deras respektive aktieinnehav (under perioden 18 maj 2012–28 februari 2014) framgår av nedanstående uppställning.








  Aktieägare | Kapitalinnehav (%) | Tecknat kapital (euro) | Betalat kapital (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Provinsen | 52,16 | 50 095 000 | 14 845 000 |
| Telecom Italia | 41,07 | 39 448 000 | 39 448 000 |
| McLink | 1,56 | 1 500 000 | 375 000 |
| Finanziaria Trentina | 5,21 | 5 000 000 | 1 250 000 |
| Summa | 100,00 | 96 043 000 | 55 918 000 |

(10)

Det gemensamma företaget Trentino NGN bildades den 18 maj 2012 och de respektive parternas inledande bidrag fördelades enligt följande: provinsen betalade endast en del av det planerade bidraget i kontanta medel, det vill säga 14,845 miljoner euro i stället för 50 miljoner euro, Finanziaria Trentino bidrog med endast 1,25 miljoner euro i stället för med 5 miljoner euro, och McLink bidrog med 0,375 miljoner euro i stället för med 1,5 miljoner euro. Telecom Italia bidrog med de oåterkalleliga nyttjanderätterna för sin passiva infrastruktur, som slutligen värderades till 39,448 miljoner euro. Detta ledde till följande aktieägarstruktur: provinsen: 52,16 %, Telecom Italia: 41,07 %, McLink: 1,56 %, Finanziaria Trentino: 5,21 %. Situationen för Trentino NGN:s aktieägare och deras respektive aktieinnehav (under perioden 18 maj 2012–28 februari 2014) framgår av nedanstående uppställning.

Aktieägare

Kapitalinnehav (%)

Tecknat kapital (euro)

Betalat kapital (euro)

Provinsen

52,16

50 095 000

14 845 000

Telecom Italia

41,07

39 448 000

39 448 000

McLink

1,56

1 500 000

375 000

Finanziaria Trentina

5,21

5 000 000

1 250 000

Summa

Summa

100,00

100,00

96 043 000

96 043 000

55 918 000

55 918 000

| (11) | I aktieägaravtalet föreskrevs att Telecom Italia och provinsen vid utgången av det tredje året från det inledande bidraget, eller när minst 16 % av de nya fiberanslutningarna tagits i bruk, skulle besluta att inleda det ”andra bidraget” från Telecom Italia, det vill säga överföringen till Trentino NGN av 1) äganderätten (i motsats till de oåterkalleliga nyttjanderätter som redan överförts) till den befintliga passiva infrastrukturen i de områden med medelhög lönsamhet som identifierats av Trentino NGN och 2) äganderätten till kopparnätet, i syfte att stänga det nätet och migrera alla kunder till det nya fibernätet. Den preliminära beräkningen av värdet på bidraget var 520 euro per aktiv kopparlinje, inklusive Telecom Italias linjer till direktkunder och de linjer som drivs för de operatörers räkning som har tillträde till accessnätet. Till detta värde lades 2 miljoner euro, motsvarande värdet för att konvertera de oåterkalleliga nyttjanderätterna till kabelrören (det vill säga det inledande bidraget) till äganderätt. I denna andra fas, och med hänsyn till sitt andra bidrag, skulle Telecom Italia förvärva en majoritetsandel av och kontrollen över Trentino NGN, vid behov genom ytterligare ett kapitaltillskott från Telecom Italia. |
| --- | --- |

(11)

I aktieägaravtalet föreskrevs att Telecom Italia och provinsen vid utgången av det tredje året från det inledande bidraget, eller när minst 16 % av de nya fiberanslutningarna tagits i bruk, skulle besluta att inleda det ”andra bidraget” från Telecom Italia, det vill säga överföringen till Trentino NGN av 1) äganderätten (i motsats till de oåterkalleliga nyttjanderätter som redan överförts) till den befintliga passiva infrastrukturen i de områden med medelhög lönsamhet som identifierats av Trentino NGN och 2) äganderätten till kopparnätet, i syfte att stänga det nätet och migrera alla kunder till det nya fibernätet. Den preliminära beräkningen av värdet på bidraget var 520 euro per aktiv kopparlinje, inklusive Telecom Italias linjer till direktkunder och de linjer som drivs för de operatörers räkning som har tillträde till accessnätet. Till detta värde lades 2 miljoner euro, motsvarande värdet för att konvertera de oåterkalleliga nyttjanderätterna till kabelrören (det vill säga det inledande bidraget) till äganderätt. I denna andra fas, och med hänsyn till sitt andra bidrag, skulle Telecom Italia förvärva en majoritetsandel av och kontrollen över Trentino NGN, vid behov genom ytterligare ett kapitaltillskott från Telecom Italia.

| (12) | Slutligen föreskrevs också i aktieägaravtalet att Telecom Italia efter ytterligare tre år, eller efter det att målet med 43 % aktiva och anslutna linjer hade uppnåtts, skulle ha rätt att utnyttja en köpoption gentemot provinsen och McLink för att förvärva deras aktier i Trentino NGN. Som ersättning för denna rättighet, och om den slutligen utnyttjades, skulle Telecom Italia betala 6,5 miljoner euro till provinsen, varav halva beloppet inom ett år och den andra halvan inom två år. Inköpspriset för aktierna skulle vara lika med bidragets värde plus 7,75 % netto per år av de utdelade vinsterna (6). De andra två aktieägarna, McLink och Finanziaria Trentina, fick en säljoption som innebar att de kunde besluta att sälja sina aktier i Trentino NGN till Telecom Italia till ett pris motsvarande värdet på deras bidrag plus 5,5 % respektive 7 % per år. |
| --- | --- |

(12)

Slutligen föreskrevs också i aktieägaravtalet att Telecom Italia efter ytterligare tre år, eller efter det att målet med 43 % aktiva och anslutna linjer hade uppnåtts, skulle ha rätt att utnyttja en köpoption gentemot provinsen och McLink för att förvärva deras aktier i Trentino NGN. Som ersättning för denna rättighet, och om den slutligen utnyttjades, skulle Telecom Italia betala 6,5 miljoner euro till provinsen, varav halva beloppet inom ett år och den andra halvan inom två år. Inköpspriset för aktierna skulle vara lika med bidragets värde plus 7,75 % netto per år av de utdelade vinsterna (6). De andra två aktieägarna, McLink och Finanziaria Trentina, fick en säljoption som innebar att de kunde besluta att sälja sina aktier i Trentino NGN till Telecom Italia till ett pris motsvarande värdet på deras bidrag plus 5,5 % respektive 7 % per år.

om

6

| (13) | Dessutom utnämndes Telecom Italia genom särskilda aktieägaravtal till Trentino NGN:s leverantör i fråga om uppförande, förvaltning och drift av nätet. Den nättyp som skulle byggas var av så kallad punkt-till-flerpunktsmodell. Det planerades inget öppet tillträde eller några tillträdesskyldigheter. Den valda arkitekturen innebar endast att tre parallella GPON-nät (Gigabit Passive Optical Network) (7) skulle uppföras, varav två skulle vara tillgängliga för koncession till andra operatörer. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom utnämndes Telecom Italia genom särskilda aktieägaravtal till Trentino NGN:s leverantör i fråga om uppförande, förvaltning och drift av nätet. Den nättyp som skulle byggas var av så kallad punkt-till-flerpunktsmodell. Det planerades inget öppet tillträde eller några tillträdesskyldigheter. Den valda arkitekturen innebar endast att tre parallella GPON-nät (Gigabit Passive Optical Network) (7) skulle uppföras, varav två skulle vara tillgängliga för koncession till andra operatörer.

7

3.   INLEDNING AV DEN FORMELLA GRANSKNINGEN

INLEDNING AV DEN FORMELLA GRANSKNINGEN

| (14) | Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den starkt betvivlade att åtgärden var förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi och för att avgöra om åtgärden, om den visade sig innehålla statligt stöd, kunde anses vara förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den starkt betvivlade att åtgärden var förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi och för att avgöra om åtgärden, om den visade sig innehålla statligt stöd, kunde anses vara förenlig med den inre marknaden.

| (15) | I sitt beslut om att inleda ett förfarande uttryckte kommissionen sina farhågor om att provinsens deltagande i Trentino NGN hade flera inslag som gjorde det tveksamt om det var förenligt med principen om en investerare i en marknadsekonomi och om provinsens deltagande verkligen var likvärdigt med de privata partnernas. Kommissionens tvivel gällde framför allt följande:






  — | Tidplanen för projektet: Kommissionen tvivlade på att provinsen redan från början hade agerat som en investerare i en marknadsekonomi som drevs inte bara av politiska mål utan även av ekonomiska hänsyn och lönsamhetshänsyn. Det verkade som om provinsen hade inlett projektet i det allmännas intresse och sedan utformat det som ett gemensamt företag med det befintliga företaget Telecom Italia och först i efterhand hade försökt göra projektet förenligt med principen om en investerare i en marknadsekonomi genom att bland annat göra förändringar efter diskussioner med kommissionen och samtidigt låta initiativets struktur vara oförändrad. |
| --- | --- | --- |

(15)

I sitt beslut om att inleda ett förfarande uttryckte kommissionen sina farhågor om att provinsens deltagande i Trentino NGN hade flera inslag som gjorde det tveksamt om det var förenligt med principen om en investerare i en marknadsekonomi och om provinsens deltagande verkligen var likvärdigt med de privata partnernas. Kommissionens tvivel gällde framför allt följande:

—

Tidplanen för projektet: Kommissionen tvivlade på att provinsen redan från början hade agerat som en investerare i en marknadsekonomi som drevs inte bara av politiska mål utan även av ekonomiska hänsyn och lönsamhetshänsyn. Det verkade som om provinsen hade inlett projektet i det allmännas intresse och sedan utformat det som ett gemensamt företag med det befintliga företaget Telecom Italia och först i efterhand hade försökt göra projektet förenligt med principen om en investerare i en marknadsekonomi genom att bland annat göra förändringar efter diskussioner med kommissionen och samtidigt låta initiativets struktur vara oförändrad.

| — | De privata parternas deltagande: McLinks och Finanziaria Trentinas deltagande var försumbart, medan Telecom Italias deltagande var betydande, men utdraget över tid. |
| --- | --- |

—

De privata parternas deltagande: McLinks och Finanziaria Trentinas deltagande var försumbart, medan Telecom Italias deltagande var betydande, men utdraget över tid.

| — | Samtidig investering: Provinsen skulle agera omedelbart, medan Telecom Italias bidrag spriddes över tid och skulle göras på villkor att vissa händelser inträffade och beslutsprocesser genomfördes. |
| --- | --- |

—

Samtidig investering: Provinsen skulle agera omedelbart, medan Telecom Italias bidrag spriddes över tid och skulle göras på villkor att vissa händelser inträffade och beslutsprocesser genomfördes.

| — | Samma villkor: Det var inte uppenbart att provinsens investering i det gemensamma företaget gjordes på samma villkor som de privata partnernas, framför allt Telecom Italias. Kommissionen upptäckte flera avvikelser i fråga om tidpunkten och villkoren för Telecom Italias bidrag och möjligheten för Telecom Italia att förvärva provinsens aktier och få fullständig kontroll över Trentino NGN via köpoptionen. |
| --- | --- |

—

Samma villkor: Det var inte uppenbart att provinsens investering i det gemensamma företaget gjordes på samma villkor som de privata partnernas, framför allt Telecom Italias. Kommissionen upptäckte flera avvikelser i fråga om tidpunkten och villkoren för Telecom Italias bidrag och möjligheten för Telecom Italia att förvärva provinsens aktier och få fullständig kontroll över Trentino NGN via köpoptionen.

| — | Telecom Italias inledande bidrag (8): Värdet på Telecom Italias inledande bidrag verkade ha beräknats på grundval av handlingar, antaganden, prognoser och finansiella analyser från parterna som inte hade kontrollerats av en oberoende expert. Det var tveksamt om en privat investerare skulle vara beredd att godta att delta i en betydande andel av kapitalet i ett gemensamt företag som ersättning för åtkomst till en reglerad tillgång som gick att anskaffa genom avtal till reglerade priser. Det var inte uppenbart att en investerare i en marknadsekonomi skulle acceptera att ett arrende av infrastruktur, som skulle förvärvas direkt vid ett senare tillfälle, motsvarade en tillräcklig andel av kapitalet. Kommissionen tvivlade på att en investerare i en marknadsekonomi skulle förvärva infrastruktur som inte var nödvändig, eftersom de oåterkalleliga nyttjanderätterna skulle gälla för Telecom Italias kabelrör och master i hela provinsen och inte bara i de områden där Trentino NGN skulle bygga ut sitt nät. |
| --- | --- |

—

Telecom Italias inledande bidrag (8): Värdet på Telecom Italias inledande bidrag verkade ha beräknats på grundval av handlingar, antaganden, prognoser och finansiella analyser från parterna som inte hade kontrollerats av en oberoende expert. Det var tveksamt om en privat investerare skulle vara beredd att godta att delta i en betydande andel av kapitalet i ett gemensamt företag som ersättning för åtkomst till en reglerad tillgång som gick att anskaffa genom avtal till reglerade priser. Det var inte uppenbart att en investerare i en marknadsekonomi skulle acceptera att ett arrende av infrastruktur, som skulle förvärvas direkt vid ett senare tillfälle, motsvarade en tillräcklig andel av kapitalet. Kommissionen tvivlade på att en investerare i en marknadsekonomi skulle förvärva infrastruktur som inte var nödvändig, eftersom de oåterkalleliga nyttjanderätterna skulle gälla för Telecom Italias kabelrör och master i hela provinsen och inte bara i de områden där Trentino NGN skulle bygga ut sitt nät.

8

| — | Telecom Italias andra bidrag (9): Det rådde tvivel om den framtida värderingen av Telecom Italias andra bidrag, som vid den tidpunkten byggde på en förhandlingsmetod, utan någon bedömning av en expert. Det stod inte klart att den preliminära värderingen av omvandlingen av de oåterkalleliga nyttjanderätterna till äganderätt var förenlig med marknadsvillkoren, och det var framför allt inte uppenbart att det inte rådde någon överlappning mellan värderingen av det inledande bidraget (ett arrende) och det andra (ägande), eftersom de överförda rättigheterna till största delen omfattade samma infrastruktur. Kommissionen tvivlade på att metoden för att värdera överföringen av äganderätten till alla komponenter i kopparnätet (10) varit lämplig, med tanke på nätets höga underhållskostnader och på att huvudsyftet var att stänga nätet när fibernätet hade tagits i drift, samt de möjliga alternativen till den föreslagna metoden. |
| --- | --- |

—

Telecom Italias andra bidrag (9): Det rådde tvivel om den framtida värderingen av Telecom Italias andra bidrag, som vid den tidpunkten byggde på en förhandlingsmetod, utan någon bedömning av en expert. Det stod inte klart att den preliminära värderingen av omvandlingen av de oåterkalleliga nyttjanderätterna till äganderätt var förenlig med marknadsvillkoren, och det var framför allt inte uppenbart att det inte rådde någon överlappning mellan värderingen av det inledande bidraget (ett arrende) och det andra (ägande), eftersom de överförda rättigheterna till största delen omfattade samma infrastruktur. Kommissionen tvivlade på att metoden för att värdera överföringen av äganderätten till alla komponenter i kopparnätet (10) varit lämplig, med tanke på nätets höga underhållskostnader och på att huvudsyftet var att stänga nätet när fibernätet hade tagits i drift, samt de möjliga alternativen till den föreslagna metoden.

9

10

| — | Affärsplanen och parternas risknivå: Det fanns stora skillnader mellan riskprofilerna för den offentliga myndigheten och de privata investerarna med tanke på de olika egenskaperna och tidpunkterna för deras bidrag, parternas olika rättigheter och skyldigheter – vid första anblicken liten risk för Telecom Italia, låga alternativkostnader för Telecom Italia, liten risk för befintlig verksamhet eftersom Telecom Italia skulle behålla kontrollen över kopparnätet även efter att ha bidragit med nätet till det gemensamma företaget genom att de samtidigt skulle förvärva kontrollen över det gemensamma företaget. Telecom Italia skulle också förvärva fullständig kontroll och internalisera vinsten genom att utnyttja köpoptionen om det gemensamma företaget skulle visa sig vara lönsamt, medan provinsen verkade agera som finansiell investerare i ett projekt för att modernisera infrastruktur och som mest förväntade sig en avkastning på 7,75 % och 6,5 miljoner euro om köpoptionen utnyttjades (11). Beräkningarna i affärsplanen kanske inte var fullständigt korrekta, på grund av optimistiska antaganden om den faktiska efterfrågan från slutkunderna och intäkterna från alternativa operatörer som skulle aktivera alla tillgängliga GPON-linjer (12). Det fanns andra liknande risker: Telecom Italia skulle kunna besluta sig för att skjuta upp stängningen av det gamla kopparnätet eftersom de inte är skyldiga enligt avtalet att göra detta, vilket kan innebära att det tar längre tid för Trentino NGN att nå nollresultat. Det rådde osäkerhet i fråga om de totala finansiella resurser som krävdes för att slutföra utbyggnaden av nätet, som beräknats till 150 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Affärsplanen och parternas risknivå: Det fanns stora skillnader mellan riskprofilerna för den offentliga myndigheten och de privata investerarna med tanke på de olika egenskaperna och tidpunkterna för deras bidrag, parternas olika rättigheter och skyldigheter – vid första anblicken liten risk för Telecom Italia, låga alternativkostnader för Telecom Italia, liten risk för befintlig verksamhet eftersom Telecom Italia skulle behålla kontrollen över kopparnätet även efter att ha bidragit med nätet till det gemensamma företaget genom att de samtidigt skulle förvärva kontrollen över det gemensamma företaget. Telecom Italia skulle också förvärva fullständig kontroll och internalisera vinsten genom att utnyttja köpoptionen om det gemensamma företaget skulle visa sig vara lönsamt, medan provinsen verkade agera som finansiell investerare i ett projekt för att modernisera infrastruktur och som mest förväntade sig en avkastning på 7,75 % och 6,5 miljoner euro om köpoptionen utnyttjades (11). Beräkningarna i affärsplanen kanske inte var fullständigt korrekta, på grund av optimistiska antaganden om den faktiska efterfrågan från slutkunderna och intäkterna från alternativa operatörer som skulle aktivera alla tillgängliga GPON-linjer (12). Det fanns andra liknande risker: Telecom Italia skulle kunna besluta sig för att skjuta upp stängningen av det gamla kopparnätet eftersom de inte är skyldiga enligt avtalet att göra detta, vilket kan innebära att det tar längre tid för Trentino NGN att nå nollresultat. Det rådde osäkerhet i fråga om de totala finansiella resurser som krävdes för att slutföra utbyggnaden av nätet, som beräknats till 150 miljoner euro.

11

12

| — | Andra farhågor: valet av Telecom Italia utan offentlig upphandling och dess ersättning som leverantör av tjänster till Trentino NGN. Telecom Italias dubbla position som aktieägare och leverantör. |
| --- | --- |

—

Andra farhågor: valet av Telecom Italia utan offentlig upphandling och dess ersättning som leverantör av tjänster till Trentino NGN. Telecom Italias dubbla position som aktieägare och leverantör.

4.   PROVINSENS BESLUT ATT DRA SIG UR PROJEKTET

PROVINSENS BESLUT ATT DRA SIG UR PROJEKTET

| (16) | Den 31 januari 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade beslutat sig för att dra sig ur Trentino NGN-projektet och inte driva det vidare, i samförstånd med alla övriga parter: Telecom Italia, McLink och Finanziaria Trentina. |
| --- | --- |

(16)

Den 31 januari 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade beslutat sig för att dra sig ur Trentino NGN-projektet och inte driva det vidare, i samförstånd med alla övriga parter: Telecom Italia, McLink och Finanziaria Trentina.

| (17) | Den 14 mars 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade sålt sin andel av Trentino NGN till Telecom Italia för 15 852 435 euro, vilket motsvarade värdet på provinsens delbidrag i kontanta medel på 14,845 miljoner euro plus en effektiv ränta på 3,75 %. Enligt de italienska myndigheterna kontrollerades Trentino NGN nu av Telecom Italia, medan Finanziaria Trentina och McLink fortfarande var minoritetsägare. |
| --- | --- |

(17)

Den 14 mars 2014 informerade de italienska myndigheterna kommissionen om att provinsen hade sålt sin andel av Trentino NGN till Telecom Italia för 15 852 435 euro, vilket motsvarade värdet på provinsens delbidrag i kontanta medel på 14,845 miljoner euro plus en effektiv ränta på 3,75 %. Enligt de italienska myndigheterna kontrollerades Trentino NGN nu av Telecom Italia, medan Finanziaria Trentina och McLink fortfarande var minoritetsägare.

| (18) | De italienska myndigheterna förklarade att Trentino NGN visserligen bildades och att delbidrag gjordes till dess kapital den 18 maj 2012, men att provinsen och de andra parterna i Trentino NGN ändrade aktieägaravtalet den 20 augusti 2012 (efter beslutet om att inleda ett förfarande) och att all verksamhet i NGN avbröts i väntan på att kommissionens formella granskning skulle avslutas. Därför sköts den fullständiga betalningen av bidragen upp (endast en del av bidraget hade betalats) för alla de berörda parterna. Alla övriga efterföljande steg enligt aktieägaravtalet hade också skjutits upp. Trentino NGN började aldrig utbyggnaden av det planerade fiber till hemmet-nätet (eller något annat nät). |
| --- | --- |

(18)

De italienska myndigheterna förklarade att Trentino NGN visserligen bildades och att delbidrag gjordes till dess kapital den 18 maj 2012, men att provinsen och de andra parterna i Trentino NGN ändrade aktieägaravtalet den 20 augusti 2012 (efter beslutet om att inleda ett förfarande) och att all verksamhet i NGN avbröts i väntan på att kommissionens formella granskning skulle avslutas. Därför sköts den fullständiga betalningen av bidragen upp (endast en del av bidraget hade betalats) för alla de berörda parterna. Alla övriga efterföljande steg enligt aktieägaravtalet hade också skjutits upp. Trentino NGN började aldrig utbyggnaden av det planerade fiber till hemmet-nätet (eller något annat nät).

| (19) | Trentino NGN:s verksamhet var uteslutande begränsad till att ge tredje parter tillträde till de oåterkalleliga nyttjanderätterna till infrastrukturen för att fullgöra lagstadgade skyldigheter. När det gällde denna sista aspekt förklarade de italienska myndigheterna att Telecom Italia fortfarande hade lagstadgade skyldigheter att ge andra operatörer med tillstånd tillträde, och efter det att Telecom Italia hade överfört nyttjanderätterna för den passiva infrastrukturen till Trentino NGN i maj 2012 begärde vissa operatörer tillträde till den passiva infrastrukturen och tillträde beviljades. Därför hade Telecom Italia gjort flera utbetalningar till Trentino NGN som ersättning för tillträde till den passiva infrastrukturen från Trentino NGN för att tillgodose kraven på tillträde från de andra operatörerna med tillstånd. Dessa betalningar uppgick till mindre än 15 000 euro och utgjorde Trentino NGN:s hela intäkt efter bildandet. |
| --- | --- |

(19)

Trentino NGN:s verksamhet var uteslutande begränsad till att ge tredje parter tillträde till de oåterkalleliga nyttjanderätterna till infrastrukturen för att fullgöra lagstadgade skyldigheter. När det gällde denna sista aspekt förklarade de italienska myndigheterna att Telecom Italia fortfarande hade lagstadgade skyldigheter att ge andra operatörer med tillstånd tillträde, och efter det att Telecom Italia hade överfört nyttjanderätterna för den passiva infrastrukturen till Trentino NGN i maj 2012 begärde vissa operatörer tillträde till den passiva infrastrukturen och tillträde beviljades. Därför hade Telecom Italia gjort flera utbetalningar till Trentino NGN som ersättning för tillträde till den passiva infrastrukturen från Trentino NGN för att tillgodose kraven på tillträde från de andra operatörerna med tillstånd. Dessa betalningar uppgick till mindre än 15 000 euro och utgjorde Trentino NGN:s hela intäkt efter bildandet.

| (20) | De italienska myndigheterna uppgav också att provinsen inte hade och inte skulle betala någon straffavgift för att den hade dragit sig ur Trentino NGN. Aktieägaravtalet av den 16 december 2011 och efterföljande ändringar innehöll bestämmelser om uppsägning som innebär att provinsen kan lämna Trentino NGN utan straffavgift, även om projektet inte hade genomförts ens till en del. |
| --- | --- |

(20)

De italienska myndigheterna uppgav också att provinsen inte hade och inte skulle betala någon straffavgift för att den hade dragit sig ur Trentino NGN. Aktieägaravtalet av den 16 december 2011 och efterföljande ändringar innehöll bestämmelser om uppsägning som innebär att provinsen kan lämna Trentino NGN utan straffavgift, även om projektet inte hade genomförts ens till en del.

5.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

| (21) | Trots att Italien hade vidtagit vissa förberedande åtgärder för att genomföra Trentino NGN-projektet, framför allt genom de olika avtal och handlingar som ledde till att det gemensamma företaget bildades, och genom den ovannämnda delbetalningen av bidraget i kontanta medel som provinsen gjorde (tillsammans med delbidragen i kontanta medel från de andra parterna och bidraget in natura från Telecom Italia), gick projektet inte längre än så. |
| --- | --- |

(21)

Trots att Italien hade vidtagit vissa förberedande åtgärder för att genomföra Trentino NGN-projektet, framför allt genom de olika avtal och handlingar som ledde till att det gemensamma företaget bildades, och genom den ovannämnda delbetalningen av bidraget i kontanta medel som provinsen gjorde (tillsammans med delbidragen i kontanta medel från de andra parterna och bidraget in natura från Telecom Italia), gick projektet inte längre än så.

| (22) | När det gäller provinsens delbidrag till Trentino NGN:s kapital har de italienska myndigheterna förklarat att Trentino NGN satte in alla de belopp som togs emot som bidrag i kontanta medel från sina aktieägare (det vill säga de finansiella bidragen från provinsen, McLink och Finanziaria Trentina, minus kostnader och skatter) på ett bankkonto med en ränta på 2,71 % 2012, 1,509 % till den 1 februari 2013 och 1,524 % efter den 1 februari 2013. Delbetalningarna (däribland provinsens) har suttit kvar orörda på Trentino NGN:s bankkonto. Enligt de italienska myndigheterna fick provinsen tillbaka sitt delbidrag i kontanta medel plus en effektiv ränta på 3,75 % den 28 februari 2014. De italienska myndigheterna har förklarat att den effektiva räntan på 3,75 % var resultatet av en förhandlingslösning mellan parterna och motsvarar ungefär den dubbla räntan för italienska statsobligationer på två till tre år, och liknar räntan för tioåriga obligationer. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller provinsens delbidrag till Trentino NGN:s kapital har de italienska myndigheterna förklarat att Trentino NGN satte in alla de belopp som togs emot som bidrag i kontanta medel från sina aktieägare (det vill säga de finansiella bidragen från provinsen, McLink och Finanziaria Trentina, minus kostnader och skatter) på ett bankkonto med en ränta på 2,71 % 2012, 1,509 % till den 1 februari 2013 och 1,524 % efter den 1 februari 2013. Delbetalningarna (däribland provinsens) har suttit kvar orörda på Trentino NGN:s bankkonto. Enligt de italienska myndigheterna fick provinsen tillbaka sitt delbidrag i kontanta medel plus en effektiv ränta på 3,75 % den 28 februari 2014. De italienska myndigheterna har förklarat att den effektiva räntan på 3,75 % var resultatet av en förhandlingslösning mellan parterna och motsvarar ungefär den dubbla räntan för italienska statsobligationer på två till tre år, och liknar räntan för tioåriga obligationer.

| (23) | Provinsens delbetalning av bidraget i kontanta medel till Trentino NGN var en överföring av statliga resurser. På grundval av de tillgängliga uppgifterna är kommissionen villig att godta att denna delbetalning inte gav Trentino NGN eller dess aktieägare någon ekonomisk fördel, eftersom genomförandet av Trentino NGN-projektet avbröts den 20 augusti 2012 och provinsen verkligen drog sig ur projektet och fick tillbaka hela sin inbetalning plus en rimlig ränta den 28 februari 2014. |
| --- | --- |

(23)

Provinsens delbetalning av bidraget i kontanta medel till Trentino NGN var en överföring av statliga resurser. På grundval av de tillgängliga uppgifterna är kommissionen villig att godta att denna delbetalning inte gav Trentino NGN eller dess aktieägare någon ekonomisk fördel, eftersom genomförandet av Trentino NGN-projektet avbröts den 20 augusti 2012 och provinsen verkligen drog sig ur projektet och fick tillbaka hela sin inbetalning plus en rimlig ränta den 28 februari 2014.

| (24) | När det gäller den minimala verksamhet som bedrivs i Trentino NGN, det vill säga transaktionerna i fråga om försäljning av nyttjanderätter (se skäl 19), bedrivs denna verksamhet för att fullgöra lagstadgade skyldigheter som fortfarande åligger Telecom Italia och som inte verkar ha gett någon ekonomisk fördel för Trentino NGN eller dess aktieägare, inbegripet Telecom Italia. Under dessa omständigheter innebär dessa transaktioner inte att bedömningen ovan kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller den minimala verksamhet som bedrivs i Trentino NGN, det vill säga transaktionerna i fråga om försäljning av nyttjanderätter (se skäl 19), bedrivs denna verksamhet för att fullgöra lagstadgade skyldigheter som fortfarande åligger Telecom Italia och som inte verkar ha gett någon ekonomisk fördel för Trentino NGN eller dess aktieägare, inbegripet Telecom Italia. Under dessa omständigheter innebär dessa transaktioner inte att bedömningen ovan kan ifrågasättas.

| (25) | Därför godtar kommissionen att Trentino NGN-projektet aldrig genomfördes och att den pågående granskningen inte längre tjänar något syfte, eftersom provinsen har dragit sig ur projektet. |
| --- | --- |

(25)

Därför godtar kommissionen att Trentino NGN-projektet aldrig genomfördes och att den pågående granskningen inte längre tjänar något syfte, eftersom provinsen har dragit sig ur projektet.

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (26) | På grundval av ovanstående har kommissionen beslutat att avsluta förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom det inte längre tjänar något syfte då de italienska myndigheterna (provinsen) har dragit sig ur Trentino NGN-projektet. |
| --- | --- |

(26)

På grundval av ovanstående har kommissionen beslutat att avsluta förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom det inte längre tjänar något syfte då de italienska myndigheterna (provinsen) har dragit sig ur Trentino NGN-projektet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter det att de italienska myndigheterna har dragit sig ur Trentino NGN-projektet tjänar detta förfarande inte längre något syfte. Därför har kommissionen beslutat att avsluta det förfarande som inleddes enligt artikel 108.2 i fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 26 maj 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT C 323, 24.10.2012, s. 6.

1

(2)  Kommissionens meddelande – Gemenskapens riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät (EUT C 235, 30.9.2009, s. 7), reviderade 2013: EU:s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät (EUT C 25, 26.1.2013, s. 1).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Områdena med medelhög lönsamhet var kommuner där kostnaden för att bygga ut infrastrukturen för fiber till hemmet skulle ligga på ungefär 1 000 euro per hushåll, det vill säga 42 kommuner och 150 000 hushåll, vilket motsvarade 60 % av provinsens befolkning.

4

(5)  I beslutet om att inleda förfarandet angavs att McLink skulle bidra med 1 miljon euro, vilket motsvarade en andel på 1,6 %, men under granskningen angav de italienska myndigheterna att det korrekta beloppet var 1,5 miljoner euro, vilket motsvarade en andel på 1,56 %.

5

(6)  Detta är de siffror som blev resultatet av den tredje ändringen av aktieägaravtalet, som undertecknades den 11 maj 2012. De ursprungliga siffrorna var 4,7 miljoner euro i kontanta medel och den årliga räntan fastställdes till 7,5 %.

6

(7)  En teknik för att tillhandahålla internetanslutning på punkt-till-flerpunktsbas. Operatörer som var intresserade av att erbjuda tjänster skulle behöva aktivera hela nätet med GPON-teknik.

7

(8)  Det inledande bidraget utgjordes av en överföring av oåterkalleliga nyttjanderätter.

8

(9)  Det andra bidraget bestod av två delar: 1) omvandlingen till äganderättigheter av de oåterkalleliga nyttjanderätterna (som utgjorde det inledande bidraget) till Telecom Italias kabelrör enbart i områdena med medelhög lönsamhet i provinsen (det vill säga målområdena för Trentino NGN) och 2) överföringen av äganderätten till alla komponenter i kopparnätet i syfte att stänga nätet efter det att alla kunder hade flyttats över till det nya fibernätet.

9

(10)  Den metod som användes för att beräkna värdet vid den tidpunkten baserades på det genomsnittliga teoretiska värdet för att ersätta nätet på grundval av den BU-LRIC-modell som används av den italienska nationella tillsynsmyndigheten AGCOM för att fastställa ULL-avgifter (tillträde till accessnätet), ett värde som antogs vara det genomsnittliga värdet för hela landet och inte var beräknat särskilt för provinsen.

10

(11)  I provinsens ursprungliga beräkningar hade det satts ett tak för den högsta möjliga ersättningen till en avkastning på eget kapital på 10,5 %.

11

(12)  Tre parallella GPON-nät skulle byggas ut, varav två gick utöver Trentino NGN:s behov och i teorin skulle arrenderas ut för drift av alternativa operatörer.

12

---