# Eiropas Savienības L 306/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 306 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 306

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 15. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1986 (2016. gada 30. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai dalībvalstīm ir jāatlīdzina neatgūstamās summas attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1987 (2016. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1988 (2016. gada 8. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/678/ES, ar ko Itālijas Republikai atļauj turpināt piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 11 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1989 (2016. gada 11. novembris), ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroles pagarināšanu ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību | 13 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1990 (2016. gada 14. novembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (
  *1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1991 (2016. gada 4. jūlijs) par pasākumiem SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1992 (2016. gada 11. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2416, ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7151) | 30 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1993 (2016. gada 4. novembris), ar ko nosaka principus novērtējuma koordinācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013, un par tādu institucionālās aizsardzības shēmu kontroli, kuras ietver nozīmīgas un mazāk nozīmīgas iestādes (ECB/2016/37) | 32 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1994 (2016. gada 4. novembris) par nacionālo kompetento iestāžu pieeju institucionālās aizsardzības shēmu atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (ECB/2016/38) | 37 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1986 (2016. gada 30. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai dalībvalstīm ir jāatlīdzina neatgūstamās summas attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1987 (2016. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1988 (2016. gada 8. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/678/ES, ar ko Itālijas Republikai atļauj turpināt piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

11

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1989 (2016. gada 11. novembris), ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroles pagarināšanu ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību

13

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1990 (2016. gada 14. novembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (
  *1
  )

EULEX KOSOVO

*1

16

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1991 (2016. gada 4. jūlijs) par pasākumiem SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089)

   (
  1
  )

FC Den Bosch

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089)

1

19

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1992 (2016. gada 11. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2416, ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7151)

Agrilus planipennis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7151)

30

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1993 (2016. gada 4. novembris), ar ko nosaka principus novērtējuma koordinācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013, un par tādu institucionālās aizsardzības shēmu kontroli, kuras ietver nozīmīgas un mazāk nozīmīgas iestādes (ECB/2016/37)

32

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1994 (2016. gada 4. novembris) par nacionālo kompetento iestāžu pieeju institucionālās aizsardzības shēmu atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (ECB/2016/38)

37

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(*1)   Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/1986

(2016. gada 30. jūnijs),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai dalībvalstīm ir jāatlīdzina neatgūstamās summas attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (1) un jo īpaši tās 30. panta 2. punkta piekto daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta ceturtajā daļā ir paredzēts, ka tad, ja atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksāto summu nevar atgūt dalībvalsts vainas vai nolaidības dēļ, dalībvalsts ir atbildīga par attiecīgās summas atlīdzināšanu Savienības budžetā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta ceturtajā daļā ir paredzēts, ka tad, ja atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksāto summu nevar atgūt dalībvalsts vainas vai nolaidības dēļ, dalībvalsts ir atbildīga par attiecīgās summas atlīdzināšanu Savienības budžetā.

| (2) | Dokumentā par neatgūstamām summām (2), kuru sertifikācijas iestāde katru gadu, sākot no 2016. gada līdz 2025. gadam ieskaitot, iesniedz Komisijai kā daļu no gada pārskata saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 48. panta a) punktu, tiek noteiktas neatgūstamās summas, kas sadalītas pēc izdevumu veida. Minētajā dokumentā būtu arī skaidri jānorāda informācija par summām, kas pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem nebūtu jāatmaksā Savienības budžetā, jo īpaši norādot, kādus administratīvos un juridiskos pasākumus dalībvalsts ir veikusi, lai neatgūstamās summas patiešām atgūtu. Tomēr minētais dokuments attiecas uz summām, kas iepriekš bija iekļautas Komisijai iesniegtajos apstiprinātajos pārskatos, tāpēc pirmo reizi tas būtu jāiesniedz 2017. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Dokumentā par neatgūstamām summām (2), kuru sertifikācijas iestāde katru gadu, sākot no 2016. gada līdz 2025. gadam ieskaitot, iesniedz Komisijai kā daļu no gada pārskata saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 48. panta a) punktu, tiek noteiktas neatgūstamās summas, kas sadalītas pēc izdevumu veida. Minētajā dokumentā būtu arī skaidri jānorāda informācija par summām, kas pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem nebūtu jāatmaksā Savienības budžetā, jo īpaši norādot, kādus administratīvos un juridiskos pasākumus dalībvalsts ir veikusi, lai neatgūstamās summas patiešām atgūtu. Tomēr minētais dokuments attiecas uz summām, kas iepriekš bija iekļautas Komisijai iesniegtajos apstiprinātajos pārskatos, tāpēc pirmo reizi tas būtu jāiesniedz 2017. gadā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 33. panta b) punktu un 49. panta 1. punktu atvilkumi, kas veikti pirms apstiprināto pārskatu iesniegšanas, nav uzskatāmi par atgūtajiem līdzekļiem, ja tie ir saistīti ar izdevumiem, kas iekļauti noslēguma starpposma maksājuma pieteikumā par konkrēto grāmatvedības gadu, par kuru ir sagatavoti pārskati. Tādēļ būtu jāprecizē, ka informācijai par neatgūstamām summām, kas iesniegta atbilstīgi šai deleģētajai regulai, būtu jāattiecas tikai uz tām summām, kas jau ir iekļautas Komisijai iesniegtajos apstiprinātajos pārskatos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 33. panta b) punktu un 49. panta 1. punktu atvilkumi, kas veikti pirms apstiprināto pārskatu iesniegšanas, nav uzskatāmi par atgūtajiem līdzekļiem, ja tie ir saistīti ar izdevumiem, kas iekļauti noslēguma starpposma maksājuma pieteikumā par konkrēto grāmatvedības gadu, par kuru ir sagatavoti pārskati. Tādēļ būtu jāprecizē, ka informācijai par neatgūstamām summām, kas iesniegta atbilstīgi šai deleģētajai regulai, būtu jāattiecas tikai uz tām summām, kas jau ir iekļautas Komisijai iesniegtajos apstiprinātajos pārskatos.

| (4) | Lai Komisija varētu izlemt, vai neatgūstamās summas būtu jāatmaksā Savienības budžetā, dalībvalstij būtu jāiesniedz vajadzīgā informācija par katru darbību un katru atbalsta saņēmēju pirms termiņa, kas pārskatu iesniegšanai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 59. panta 5. punktā. Saskaņā ar minēto noteikumu būtu jāparedz arī iespēja pagarināt dokumenta par neatgūstamām summām iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Lai Komisija varētu izlemt, vai neatgūstamās summas būtu jāatmaksā Savienības budžetā, dalībvalstij būtu jāiesniedz vajadzīgā informācija par katru darbību un katru atbalsta saņēmēju pirms termiņa, kas pārskatu iesniegšanai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 59. panta 5. punktā. Saskaņā ar minēto noteikumu būtu jāparedz arī iespēja pagarināt dokumenta par neatgūstamām summām iesniegšanas termiņu.

| (5) | Ir jāizstrādā kritēriji, kas Komisijai ļaus novērtēt, vai administratīvo un juridisko pasākumu laikā, veicot atgūšanu, dalībvalsts ir pieļāvusi kļūdu vai nolaidību. Viena vai vairāku šādu kritēriju pastāvēšana nebūt nenozīmē, ka dalībvalsts patiešām ir pieļāvusi kļūdu vai bijusi nolaidīga. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāizstrādā kritēriji, kas Komisijai ļaus novērtēt, vai administratīvo un juridisko pasākumu laikā, veicot atgūšanu, dalībvalsts ir pieļāvusi kļūdu vai nolaidību. Viena vai vairāku šādu kritēriju pastāvēšana nebūt nenozīmē, ka dalībvalsts patiešām ir pieļāvusi kļūdu vai bijusi nolaidīga.

| (6) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, Komisijai būtu jāpabeidz novērtējums noteiktā termiņā, un dalībvalstīm uz Komisijas novērtējumu būtu jāreaģē citā noteiktajā termiņā. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai vajadzētu spēt pabeigt novērtējumu pat tad, ja dalībvalsts nesniedz papildu informāciju. Tomēr gadījumos pirms bankrota vai tad, ja pastāv aizdomas par krāpšanu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta trešajā daļā, termiņi nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, Komisijai būtu jāpabeidz novērtējums noteiktā termiņā, un dalībvalstīm uz Komisijas novērtējumu būtu jāreaģē citā noteiktajā termiņā. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai vajadzētu spēt pabeigt novērtējumu pat tad, ja dalībvalsts nesniedz papildu informāciju. Tomēr gadījumos pirms bankrota vai tad, ja pastāv aizdomas par krāpšanu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta trešajā daļā, termiņi nebūtu jāpiemēro.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta ceturtās daļas otro teikumu dalībvalsts var pieņemt lēmumu neatgūt nepamatoti izmaksātu summu, ja summa, kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja, attiecīgajā grāmatvedības gadā vienas operācijas līmenī nepārsniedz EUR 250 no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (“Fonds”) sniegtā ieguldījuma, neskaitot procentus. Tādā gadījumā minētā summa nav jāatlīdzina Savienības budžetā. Informācija par šādām de minimis summām netiks pieprasīta, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 30. panta 2. punkta ceturtās daļas otro teikumu dalībvalsts var pieņemt lēmumu neatgūt nepamatoti izmaksātu summu, ja summa, kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja, attiecīgajā grāmatvedības gadā vienas operācijas līmenī nepārsniedz EUR 250 no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (“Fonds”) sniegtā ieguldījuma, neskaitot procentus. Tādā gadījumā minētā summa nav jāatlīdzina Savienības budžetā. Informācija par šādām de minimis summām netiks pieprasīta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Informācijas par neatgūstamām summām iesniegšana

1.   Ja dalībvalsts uzskata, ka atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksātā summa, kas iepriekš bijusi iekļauta Komisijai iesniegtajos apstiprinātajos pārskatos, nav atgūstama, un ja ir secināts, ka šī summa nebūtu jāatlīdzina Savienības budžetā, sertifikācijas iestāde iesniedz Komisijai pieprasījumu apstiprināt šo secinājumu.

2.   Sertifikācijas iestāde iesniedz 1. punktā minēto pieprasījumu par katru darbību tādā veidā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā, izmantojot elektronisko datu apmaiņas sistēmu, kas minēta Regula (ES) Nr. 223/2014 30. panta 4. punktā.

3.   Dalībvalsts katru gadu, sākot no 2017. gada līdz 2025. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim iesniedz saskaņā ar 1. un 2. punktu sagatavoto pieprasījumu par iepriekšējiem grāmatvedības gadiem. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma drīkst izņēmuma kārtā pagarināt šo termiņu līdz 1. martam.

2. pants

Nosacījumi, kas jāievēro, lai noteiktu dalībvalsts vainu vai nolaidību

Par dalībvalsts vainu vai nolaidību liecina šādi kritēriji:

| a) | dalībvalsts neiesniedza ziņas par administratīvajiem un juridiskajiem pasākumiem (nedz norādīja datumus), ko tā veikusi, lai atgūtu attiecīgo summu (vai lai samazinātu vai atceltu atbalsta līmeni, vai atsauktu dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja šādai atsaukšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra); |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts neiesniedza ziņas par administratīvajiem un juridiskajiem pasākumiem (nedz norādīja datumus), ko tā veikusi, lai atgūtu attiecīgo summu (vai lai samazinātu vai atceltu atbalsta līmeni, vai atsauktu dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja šādai atsaukšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra);

| b) | dalībvalsts nesniedza nedz pirmās, nedz turpmākās atgūšanas rīkojumu kopijas (ne arī atbalsta līmeņa samazināšanas vai atcelšanas kopijas vai tāda dokumenta atsaukšanas kopija, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ja šādai atcelšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra); |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts nesniedza nedz pirmās, nedz turpmākās atgūšanas rīkojumu kopijas (ne arī atbalsta līmeņa samazināšanas vai atcelšanas kopijas vai tāda dokumenta atsaukšanas kopija, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ja šādai atcelšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra);

| c) | dalībvalsts nenorādīja datumu, kurā atbalsta saņēmējam veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums par konkrēto darbību, nedz arī sniedza šā maksājuma apliecinājuma kopiju; |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts nenorādīja datumu, kurā atbalsta saņēmējam veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums par konkrēto darbību, nedz arī sniedza šā maksājuma apliecinājuma kopiju;

| d) | dalībvalsts pēc pārkāpuma atklāšanas veica vienu vai vairākus nepamatotus maksājumus atbalsta saņēmējam saistībā ar to darbības daļu, ko skāris pārkāpums; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts pēc pārkāpuma atklāšanas veica vienu vai vairākus nepamatotus maksājumus atbalsta saņēmējam saistībā ar to darbības daļu, ko skāris pārkāpums;

| e) | dalībvalsts 12 mēnešu laikā pēc pārkāpuma atklāšanas nenosūtīja dokumentu, ar ko samazina atbalsta līmeni vai atsauc dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ja šādai atsaukšanai bija paredzēta atsevišķa procedūra, vai nepieņēma līdzvērtīgu lēmumu; |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts 12 mēnešu laikā pēc pārkāpuma atklāšanas nenosūtīja dokumentu, ar ko samazina atbalsta līmeni vai atsauc dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ja šādai atsaukšanai bija paredzēta atsevišķa procedūra, vai nepieņēma līdzvērtīgu lēmumu;

| f) | dalībvalsts 12 mēnešu laikā pēc atbalsta galīgās samazināšanas vai atcelšanas (pēc administratīvās vai tiesas procedūras vai vienojoties ar atbalsta saņēmēju) nesāka atgūšanas procedūru; |
| --- | --- |

f)

dalībvalsts 12 mēnešu laikā pēc atbalsta galīgās samazināšanas vai atcelšanas (pēc administratīvās vai tiesas procedūras vai vienojoties ar atbalsta saņēmēju) nesāka atgūšanas procedūru;

| g) | dalībvalsts neizmantoja visas tās institucionālajā un tiesiskajā regulējumā pieejamās atgūšanas iespējas; |
| --- | --- |

g)

dalībvalsts neizmantoja visas tās institucionālajā un tiesiskajā regulējumā pieejamās atgūšanas iespējas;

| h) | dalībvalsts nesniedza dokumentus, kas attiecas uz maksātnespējas un bankrota procedūrām, ja tādas bija piemērojamas; |
| --- | --- |

h)

dalībvalsts nesniedza dokumentus, kas attiecas uz maksātnespējas un bankrota procedūrām, ja tādas bija piemērojamas;

| i) | dalībvalsts neatbildēja uz Komisijas lūgumu sniegt papildu informāciju saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

i)

dalībvalsts neatbildēja uz Komisijas lūgumu sniegt papildu informāciju saskaņā ar 3. pantu.

3. pants

Procedūra, kas jāievēro, lai noteiktu, vai neatgūstamā summa dalībvalstij ir jāatlīdzina

1.   Pamatojoties uz informāciju, ko saskaņā ar 1. pantu ir iesniegusi dalībvalsts, Komisija novērtē katru gadījumu, lai noteiktu, vai summa nav atgūta dalībvalsts vainas vai nolaidības dēļ, pienācīgi ņemot vērā konkrētos apstākļus un dalībvalsts institucionālo un tiesisko regulējumu. Ja ir izpildīts viens vai vairāki 2. pantā uzskaitītie kritēriji, Komisija arvien var secināt, ka dalībvalsts nav pieļāvusi kļūdu vai nolaidību.

2.   Līdz tā gada 31. maijam, kurā pārskati ir iesniegti, Komisija var:

| a) | rakstiski lūgt dalībvalstij iesniegt papildu informāciju par administratīvajiem un juridiskajiem pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu atbalsta saņēmējiem nepamatoti izmaksāto Savienības ieguldījumu; vai |
| --- | --- |

a)

rakstiski lūgt dalībvalstij iesniegt papildu informāciju par administratīvajiem un juridiskajiem pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu atbalsta saņēmējiem nepamatoti izmaksāto Savienības ieguldījumu; vai

| b) | rakstiski lūgt dalībvalstij turpināt atgūšanas procedūru. |
| --- | --- |

b)

rakstiski lūgt dalībvalstij turpināt atgūšanas procedūru.

Ja Komisija ir izvēlējusies šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto iespēju, piemēro 5. līdz 8. punktu.

3.   Šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktais termiņš neattiecas uz pārkāpumiem, kas izdarīti pirms bankrota, vai uz gadījumiem, kad pastāv aizdomas par krāpšanu.

4.   Ja Komisija nerīkojas atbilstīgi 2. punktam un 2. punktā minētajā termiņā, tad dalībvalsts Savienības ieguldījumu neatlīdzina.

5.   Dalībvalsts trīs mēnešu laikā sniedz atbildi uz informācijas pieprasījumu, ko Komisija nosūtījusi saskaņā ar 2. punktu.

6.   Ja dalībvalsts neiesniedz papildu informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar 2. punktu, Komisija sagatavo novērtējumu, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

7.   Trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts sniegtās atbildes saņemšanas vai gadījumos, kad atbilde netiek saņemta noteiktajā termiņā, Komisija informē dalībvalsti par gadījumiem, kad tā secina, ka dalībvalstij būtu jāatlīdzina Savienības ieguldījums, un izklāsta apsvērumus, uz ko balstās tās secinājums, kā arī pieprasa dalībvalstij divu mēnešu laikā sniegt savus apsvērumus. Ja Komisija nerīkojas atbilstīgi iepriekšējā teikumā minētajam un iepriekšējā teikumā noteiktajā termiņā, dalībvalsts Savienības ieguldījumu neatlīdzina.

8.   Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalsts ir sniegusi 7. punktā minētos apsvērumus, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pabeidz novērtējumu un tad, ja tā uztur secinājumu, ka dalībvalstij ir jāatlīdzina Savienības ieguldījums, pieņem lēmumu. Ja Komisija nerīkojas atbilstīgi iepriekšējā teikumā minētajam un iepriekšējā teikumā noteiktajā termiņā, dalībvalsts Savienības ieguldījumu neatlīdzina.

Aprēķinot Savienības ieguldījumu, kas dalībvalstij ir jāatlīdzina, piemēro līdzfinansējuma likmi, kas darbības programmai noteikta pieprasījuma brīdī spēkā esošajā finansēšanas plānā.

4. pants

Informācijas sniegšana par neatgūtajām summām, kuras nepārsniedz EUR 250 no fonda sniegtā ieguldījuma

Ja dalībvalsts nolemj neatgūt summu, kas attiecīgajā grāmatvedības gadā vienas darbības līmenī ir nepamatoti izmaksāta atbalsta saņēmējam un nepārsniedz EUR 250 no fonda sniegtā ieguldījuma, neskaitot procentus, tādā gadījumā nav jāsniedz Komisijai šajā regulā paredzētā informācija.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 20. februāra Īstenošanas regulas (ES) 2015/341, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz paraugiem, lai iesniegtu konkrētu informāciju Komisijai (OV L 60, 4.3.2015., 1. lpp.), V pielikuma 4. papildinājums.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Informācijas iesniegšana par neatgūstamām summām – darbības programma pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai (DP I)

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumu veids (1) | Darbības nosaukums un elektroniskās identifikācijas numurs | Atbalsta saņēmēja nosaukums | Datums, kad atbalsta saņēmējam par attiecīgo darbību veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums, un attiecīgais apliecinājums | Pārkāpuma veids (to nosaka dalībvalsts) | Struktūra, kas atklāja pārkāpumu (precizēt: vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde vai cita, vai ES iestāde) | Pārkāpuma atklāšanas datums (2) | Kopējie izdevumi, kas atzīti par neatgūstamiem | Publiskie izdevumi, kuri atbilst summām, kas atzītas par neatgūstamām | Neatgūstamā Savienības ieguldījuma summa (3) | Grāmatvedības gads(-i), kad tika deklarēti izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam Savienības ieguldījumam | Datums, kad sākts atgūšanas process | Pirmā un visu turpmāko atgūšanas rīkojumu kopijas (4) | Datums, kad atzīta neatgūstamība | Neatgūstamības iemesls (5) | Attiecīgā gadījumā – dokumenti, kas saistīti ar bankrota procedūrām | Norādīt, vai Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā (jā/nē) (6) |
| <type="S" maxlength="500" input="S"> | <type="S" maxlength="250" input="M">
   (7) | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> + <ATT> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="D" input="S"> | <type="D" input="M"> | <ATT> | <type="D" input="M"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> | <ATT> | <type="B" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība | Darbība 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Darbība 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Materiālās palīdzības veids 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Materiālās palīdzības veids 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Materiālās palīdzības veids n | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| | | | | | | | | | | |
| Kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

n

o

p

q

Izdevumu veids (1)

Darbības nosaukums un elektroniskās identifikācijas numurs

Atbalsta saņēmēja nosaukums

Datums, kad atbalsta saņēmējam par attiecīgo darbību veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums, un attiecīgais apliecinājums

Pārkāpuma veids (to nosaka dalībvalsts)

Struktūra, kas atklāja pārkāpumu (precizēt: vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde vai cita, vai ES iestāde)

Pārkāpuma atklāšanas datums (2)

Kopējie izdevumi, kas atzīti par neatgūstamiem

Publiskie izdevumi, kuri atbilst summām, kas atzītas par neatgūstamām

Neatgūstamā Savienības ieguldījuma summa (3)

Grāmatvedības gads(-i), kad tika deklarēti izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam Savienības ieguldījumam

Datums, kad sākts atgūšanas process

Pirmā un visu turpmāko atgūšanas rīkojumu kopijas (4)

Datums, kad atzīta neatgūstamība

Neatgūstamības iemesls (5)

Attiecīgā gadījumā – dokumenti, kas saistīti ar bankrota procedūrām

Norādīt, vai Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā (jā/nē) (6)

<type="S" maxlength="500" input="S">

<type="S" maxlength="250" input="M">
   (7)

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M"> + <ATT>

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="D" input="S">

<type="D" input="M">

<ATT>

<type="D" input="M">

<type="S" maxlength="500" input="M">

<ATT>

<type="B" input="M">

Tehniskā palīdzība

Darbība 1

Darbība 2

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Materiālās palīdzības veids 1

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Materiālās palīdzības veids 2

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Materiālās palīdzības veids n

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Informācijas iesniegšana par neatgūstamām summām – darbības programma vistrūcīgāko personu sociālajai iekļaušanai (DP II)

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumu veids (8) | Darbības nosaukums un elektroniskās identifikācijas numurs | Atbalsta saņēmēja nosaukums | Datums, kad atbalsta saņēmējam par attiecīgo darbību veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums, un attiecīgais apliecinājums | Pārkāpuma veids (to nosaka dalībvalsts) | Struktūra, kas atklāja pārkāpumu (precizēt: vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde vai cita, vai ES iestāde) | Pārkāpuma atklāšanas datums (9) | Kopējie izdevumi, kas atzīti par neatgūstamiem | Publiskie izdevumi, kuri atbilst summām, kas atzītas par neatgūstamām | Neatgūstamā Savienības ieguldījuma summa (10) | Grāmatvedības gads(-i), kad tika deklarēti izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam Savienības ieguldījumam | Datums, kad sākts atgūšanas process | Pirmā un visu turpmāko atgūšanas rīkojumu kopijas (11) | Datums, kad atzīta neatgūstamība | Neatgūstamības iemesls (12) | Attiecīgā gadījumā – dokumenti, kas saistīti ar bankrota procedūrām | Norādīt, vai Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā (jā/nē) (13) |
| <type="S" maxlength="500" input="S"> | <type="S" maxlength="250" input="M">
   (14) | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> + <ATT> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="D" input="S"> | <type="D" input="M"> | <ATT> | <type="D" input="M"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> | <ATT> | <type="B" input="M"> |
| Tehniskā palīdzība | Darbība 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Darbība 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības veids 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības veids 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Darbības veids n | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Starpsumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G""> | |
| | | | | | | | | | | |
| Kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

n

o

p

q

Izdevumu veids (8)

Darbības nosaukums un elektroniskās identifikācijas numurs

Atbalsta saņēmēja nosaukums

Datums, kad atbalsta saņēmējam par attiecīgo darbību veikts publiskā ieguldījuma pēdējais maksājums, un attiecīgais apliecinājums

Pārkāpuma veids (to nosaka dalībvalsts)

Struktūra, kas atklāja pārkāpumu (precizēt: vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde vai cita, vai ES iestāde)

Pārkāpuma atklāšanas datums (9)

Kopējie izdevumi, kas atzīti par neatgūstamiem

Publiskie izdevumi, kuri atbilst summām, kas atzītas par neatgūstamām

Neatgūstamā Savienības ieguldījuma summa (10)

Grāmatvedības gads(-i), kad tika deklarēti izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam Savienības ieguldījumam

Datums, kad sākts atgūšanas process

Pirmā un visu turpmāko atgūšanas rīkojumu kopijas (11)

Datums, kad atzīta neatgūstamība

Neatgūstamības iemesls (12)

Attiecīgā gadījumā – dokumenti, kas saistīti ar bankrota procedūrām

Norādīt, vai Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā (jā/nē) (13)

<type="S" maxlength="500" input="S">

<type="S" maxlength="250" input="M">
   (14)

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M"> + <ATT>

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="D" input="S">

<type="D" input="M">

<ATT>

<type="D" input="M">

<type="S" maxlength="500" input="M">

<ATT>

<type="B" input="M">

Tehniskā palīdzība

Darbība 1

Darbība 2

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības veids 1

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības veids 2

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Darbības veids n

Starpsumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G"">

Kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Atbilstoši informācijai, kas sniegta pārskatos, saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/341 V pielikuma 4. papildinājumu. Ziņojumus iesniedz atbilstoši materiālās palīdzības veidam un darbībai.

(2)  Datums, kad tika izdarīta pirmā administratīvā vai tiesas konstatācija par pārkāpumu.

(3)  To aprēķina saskaņā ar pieprasījuma brīdī spēkā esošo līdzfinansējuma likmi darbības programmai, kā noteikts finansēšanas plānā.

(4)  Turklāt attiecīgā gadījumā tā dokumenta kopija, ar ko samazina vai atceļ atbalsta līmeni un/vai atsauc dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

(5)  Norādīt, vai neatgūstamības iemesls ir atbalsta saņēmēja bankrots. Ja iemesls ir cits, norādīt piemērojamo iemeslu.

(6)  Ja ir iesniegts pieprasījums par to, ka Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā, dalībvalsts apstiprina, ka ir izsmeltas visas tās institucionālajā un tiesiskajā regulējumā pieejamās atgūšanas iespējas.

(7)  Laukumu apzīmējumu skaidrojums: tips: N=skaitlis, D=datums, S=virkne, Cu=valūta. B = Būla vērtība – ievade: M = manuāla, S = atlase, G = sistēmas ģenerēti dati “maxlength” = maksimālais zīmju skaits ar atstarpēm – ATT: pielikumi.

(8)  Atbilstoši informācijai, kas sniegta pārskatos, saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/341 V pielikuma 4. papildinājumu. Ziņojumus iesniedz atbilstoši darbības veidam un darbībai.

(9)  Datums, kad tika izdarīta pirmā administratīvā vai tiesas konstatācija par pārkāpumu.

(10)  To aprēķina saskaņā ar pieprasījuma brīdī spēkā esošo līdzfinansējuma likmi darbības programmai, kā noteikts finansēšanas plānā.

(11)  Turklāt attiecīgā gadījumā tā dokumenta kopija, ar ko samazina vai atceļ atbalsta līmeni un/vai atsauc dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi un kurš minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

(12)  Norādīt, vai neatgūstamības iemesls ir atbalsta saņēmēja bankrots. Ja iemesls ir cits, norādīt piemērojamo iemeslu.

(13)  Ja ir iesniegts pieprasījums par to, ka Savienības ieguldījums ir jāatmaksā Savienības budžetā, dalībvalsts apstiprina, ka ir izsmeltas visas tās institucionālajā un tiesiskajā regulējumā pieejamās atgūšanas iespējas.

(14)  Laukumu apzīmējumu skaidrojums: tips: N=skaitlis, D=datums, S=virkne, Cu=valūta. B = Būla vērtība – ievade: M = manuāla, S = atlase, G = sistēmas ģenerēti dati “maxlength” = maksimālais zīmju skaits ar atstarpēm – ATT: pielikumi.

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1987

(2016. gada 14. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 14. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0707 00 05 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0709 93 10 | MA | 112,1 |
| TR | 142,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0805 20 10 | MA | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | PE | 122,6 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,2 |
| CL | 69,9 |
| TR | 83,6 |
| ZZ | 73,6 |
| 0806 10 10 | BR | 300,5 |
| IN | 164,3 |
| PE | 292,1 |
| TR | 139,5 |
| US | 334,6 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 262,7 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 122,8 |
| ZZ | 145,4 |
| 0808 30 90 | CN | 104,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

100,9

ZZ

100,9

0707 00 05

TR

146,7

ZZ

146,7

0709 93 10

MA

112,1

TR

142,9

ZZ

127,5

0805 20 10

MA

88,2

ZZ

88,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

PE

122,6

TR

67,2

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

67,2

CL

69,9

TR

83,6

ZZ

73,6

0806 10 10

BR

300,5

IN

164,3

PE

292,1

TR

139,5

US

334,6

ZA

345,1

ZZ

262,7

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

122,8

ZZ

145,4

0808 30 90

CN

104,9

TR

168,6

ZZ

136,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/11

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1988

(2016. gada 8. novembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/678/ES, ar ko Itālijas Republikai atļauj turpināt piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2008/737/EK (2) Itālijai atkāpes veidā līdz 2010. gada 31. decembrim atļāva no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) atbrīvot nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 30 000 (“atkāpes pasākums”). Atkāpes pasākuma piemērošanas termiņu pēc tam pagarināja līdz 2013. gada 31. decembrim ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2010/688/ES (3) un līdz 2016. gada 31. decembrim ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/678/ES (4), ar kuru turklāt maksimālā atļautā atbrīvojuma robežvērtība tika palielināta līdz gada apgrozījumam EUR 65 000 apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2008/737/EK (2) Itālijai atkāpes veidā līdz 2010. gada 31. decembrim atļāva no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) atbrīvot nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 30 000 (“atkāpes pasākums”). Atkāpes pasākuma piemērošanas termiņu pēc tam pagarināja līdz 2013. gada 31. decembrim ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2010/688/ES (3) un līdz 2016. gada 31. decembrim ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/678/ES (4), ar kuru turklāt maksimālā atļautā atbrīvojuma robežvērtība tika palielināta līdz gada apgrozījumam EUR 65 000 apmērā.

| (2) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2016. gada 5. aprīlī, Itālija lūdza atļauju pagarināt atkāpes pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2016. gada 5. aprīlī, Itālija lūdza atļauju pagarināt atkāpes pasākumu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2016. gada 21. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Itālijas lūgumu. Komisija 2016. gada 22. jūnija vēstulē paziņoja Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga lūguma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2016. gada 21. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Itālijas lūgumu. Komisija 2016. gada 22. jūnija vēstulē paziņoja Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga lūguma izvērtēšanai.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 285. pantu dalībvalstis, kuras nav izmantojušas Padomes Otrās direktīvas 67/228/EEK (5) 14. pantu, var atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 5 000. Atkāpes pasākums izdara atkāpi no 285. panta tikai tiktāl, ciktāl gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 5 000. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 285. pantu dalībvalstis, kuras nav izmantojušas Padomes Otrās direktīvas 67/228/EEK (5) 14. pantu, var atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 5 000. Atkāpes pasākums izdara atkāpi no 285. panta tikai tiktāl, ciktāl gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 5 000.

| (5) | Atkāpes pasākums ir saskaņā ar mērķiem Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts. |
| --- | --- |

(5)

Atkāpes pasākums ir saskaņā ar mērķiem Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts.

| (6) | Tā kā atkāpes pasākuma rezultātā tiem mazajiem uzņēmumiem, kas neizvēlējās parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu, ir mazākas PVN saistības, Itālijai būtu jāatļauj turpināt atkāpes pasākumu piemērot vēl vienu ierobežotu laikposmu. Nodokļa maksātājiem aizvien vajadzētu būt iespējai izvēlēties parasto PVN režīmu. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā atkāpes pasākuma rezultātā tiem mazajiem uzņēmumiem, kas neizvēlējās parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu, ir mazākas PVN saistības, Itālijai būtu jāatļauj turpināt atkāpes pasākumu piemērot vēl vienu ierobežotu laikposmu. Nodokļa maksātājiem aizvien vajadzētu būt iespējai izvēlēties parasto PVN režīmu.

| (7) | Atkāpes pasākumam vajadzētu būt ierobežotam laikā, lai varētu novērtēt, vai tas joprojām ir lietderīgs un efektīvs. Turklāt Direktīvas 2006/112/EK 281. līdz 294. pants par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem tiek pārskatīts. Tādēļ atkāpes pasākumam arī būtu jāpievieno turpināmības klauzula. |
| --- | --- |

(7)

Atkāpes pasākumam vajadzētu būt ierobežotam laikā, lai varētu novērtēt, vai tas joprojām ir lietderīgs un efektīvs. Turklāt Direktīvas 2006/112/EK 281. līdz 294. pants par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem tiek pārskatīts. Tādēļ atkāpes pasākumam arī būtu jāpievieno turpināmības klauzula.

| (8) | Saskaņā ar informāciju, ko sniegusi Itālija, atkāpes pasākumam būs nenozīmīga ietekme uz nodokļu ieņēmumu kopējo summu, ko iekasēs galapatēriņa stadijā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar informāciju, ko sniegusi Itālija, atkāpes pasākumam būs nenozīmīga ietekme uz nodokļu ieņēmumu kopējo summu, ko iekasēs galapatēriņa stadijā.

| (9) | Atkāpes pasākums neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN. |
| --- | --- |

(9)

Atkāpes pasākums neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN.

| (10) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/678/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/678/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2013/678/ES 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Šo lēmumu piemēro līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem 281. līdz 294. pantu, vai līdz 2019. gada 31. decembrim atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 8. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2008/737/EK (2008. gada 15. septembris), ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 249, 18.9.2008., 13. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2010/688/ES (2010. gada 15. oktobris), ar ko Itālijas Republikai atļauj turpināt piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 294, 12.11.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/678/ES (2013. gada 15. novembris), ar ko Itālijas Republikai atļauj turpināt piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 316, 27.11.2013., 35. lpp.).

4

(5)  Padomes Otrā direktīva 67/228/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopējās pievienotās vērtības nodokļu sistēmas struktūra un piemērošanas kārtība (OV 71, 14.4.1967., 1303/67. lpp.).

5

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/13

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1989

(2016. gada 11. novembris),

ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroles pagarināšanu ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (1), un jo īpaši tās 29. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2016. gada 12. maijā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 29. pantu pieņēma Īstenošanas lēmumu, ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroli ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2016. gada 12. maijā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 29. pantu pieņēma Īstenošanas lēmumu, ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroli ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību.

| (2) | Padome piecām Šengenas valstīm (Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un Norvēģijai) ieteica saglabāt samērīgu pagaidu robežkontroli uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, sākot no īstenošanas lēmuma pieņemšanas dienas, lai vērstos pret nopietnajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai šajās valstīs, kurus rada trūkumi ārējo robežu kontrolē Grieķijā un to neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība, kas ieceļojuši caur Grieķiju un kas iecerējuši pārvietoties uz citu Šengenas valsti. |
| --- | --- |

(2)

Padome piecām Šengenas valstīm (Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un Norvēģijai) ieteica saglabāt samērīgu pagaidu robežkontroli uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, sākot no īstenošanas lēmuma pieņemšanas dienas, lai vērstos pret nopietnajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai šajās valstīs, kurus rada trūkumi ārējo robežu kontrolē Grieķijā un to neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība, kas ieceļojuši caur Grieķiju un kas iecerējuši pārvietoties uz citu Šengenas valsti.

| (3) | Komisija 2016. gada 28. septembrī nāca klajā ar ziņojumu par īstenošanas lēmuma īstenošanu. Ziņojumā tika secināts, ka Austrijas, Vācijas, Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas īstenotā iekšējā robežkontrole ir bijusi samērīga un saskaņā ar Padomes ieteikumu. Tāpat Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju un no attiecīgajām dalībvalstīm saņemtajiem ziņojumiem, secināja, ka ziņojuma sniegšanas brīdī nav nepieciešams ierosināt īstenošanas lēmuma grozījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2016. gada 28. septembrī nāca klajā ar ziņojumu par īstenošanas lēmuma īstenošanu. Ziņojumā tika secināts, ka Austrijas, Vācijas, Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas īstenotā iekšējā robežkontrole ir bijusi samērīga un saskaņā ar Padomes ieteikumu. Tāpat Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju un no attiecīgajām dalībvalstīm saņemtajiem ziņojumiem, secināja, ka ziņojuma sniegšanas brīdī nav nepieciešams ierosināt īstenošanas lēmuma grozījumus.

| (4) | Attiecīgās Šengenas valstis 2016. gada 18. un 21. oktobrī sniedza Komisijai otro ziņojumu par Padomes ieteikuma īstenošanu. Sniegtā informācija ļauj novērot tendenci, kas līdzīga pirmajā ziņojumā sniegtajiem datiem (samazinās to personu skaits, kam atteikta ieceļošana, kā arī saņemto patvēruma pieteikumu skaits), un tādējādi vērojama pakāpeniska situācijas stabilizēšanās. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās Šengenas valstis 2016. gada 18. un 21. oktobrī sniedza Komisijai otro ziņojumu par Padomes ieteikuma īstenošanu. Sniegtā informācija ļauj novērot tendenci, kas līdzīga pirmajā ziņojumā sniegtajiem datiem (samazinās to personu skaits, kam atteikta ieceļošana, kā arī saņemto patvēruma pieteikumu skaits), un tādējādi vērojama pakāpeniska situācijas stabilizēšanās.

| (5) | Tomēr, neraugoties uz to, ka ir krasi samazinājies Eiropas Savienībā ieceļojošo neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju skaits, ievērojams neatbilstīgo migrantu skaits joprojām atrodas Grieķijā, kā arī tajās dalībvalstīs, kuras visvairāk skārusi neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība no Grieķijas. Pamatojoties uz līdz šim novērotajām tendencēm, ir pamatoti sagaidīt, ka šīs personas varētu vēlēties neatbilstīgi pārvietoties uz citām dalībvalstīm, kad tiks atcelta robežkontrole, kas pašlaik traucē to sekundārai kustībai. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr, neraugoties uz to, ka ir krasi samazinājies Eiropas Savienībā ieceļojošo neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju skaits, ievērojams neatbilstīgo migrantu skaits joprojām atrodas Grieķijā, kā arī tajās dalībvalstīs, kuras visvairāk skārusi neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība no Grieķijas. Pamatojoties uz līdz šim novērotajām tendencēm, ir pamatoti sagaidīt, ka šīs personas varētu vēlēties neatbilstīgi pārvietoties uz citām dalībvalstīm, kad tiks atcelta robežkontrole, kas pašlaik traucē to sekundārai kustībai.

| (6) | Kopš migrācijas krīzes sākuma saņemto patvēruma pieteikumu kopējais skaits kopā ar pieteikumiem, kas joprojām tiek saņemti, ir radījis lielu slogu valstu pārvaldes iestādēm un dienestiem visās ES dalībvalstīs, un jo īpaši tajās Šengenas valstīs, kuras skar īstenošanas lēmums. |
| --- | --- |

(6)

Kopš migrācijas krīzes sākuma saņemto patvēruma pieteikumu kopējais skaits kopā ar pieteikumiem, kas joprojām tiek saņemti, ir radījis lielu slogu valstu pārvaldes iestādēm un dienestiem visās ES dalībvalstīs, un jo īpaši tajās Šengenas valstīs, kuras skar īstenošanas lēmums.

| (7) | Iekšējo robežkontroli nevar aplūkot šķirti no citiem svarīgiem faktoriem. Savā paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu – Ceļvedis” (2) Komisija apzināja dažādos politikas virzienus, kas jāizstrādā, lai atjaunotu Šengenas zonas pilnvērtīgu darbību. |
| --- | --- |

(7)

Iekšējo robežkontroli nevar aplūkot šķirti no citiem svarīgiem faktoriem. Savā paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu – Ceļvedis” (2) Komisija apzināja dažādos politikas virzienus, kas jāizstrādā, lai atjaunotu Šengenas zonas pilnvērtīgu darbību.

| (8) | Ceļvedī jo īpaši paredzēta Eiropas robežu un krasta apsardzes izveide un īstenošana. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (3) stājās spēkā 2016. gada 6. oktobrī – deviņus mēnešus pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas, kas apliecina visu iesaistīto dalībnieku apņemšanos. Sagaidāms, ka ātrās reaģēšanas rezerves, kas ietver gan cilvēkresursus, gan tehnisko aprīkojumu, un ātras atgriešanas rezerves tiks izveidotas un to darbība tiks sākta attiecīgi līdz 2016. gada 7. decembrim un 2017. gada 7. janvārim. |
| --- | --- |

(8)

Ceļvedī jo īpaši paredzēta Eiropas robežu un krasta apsardzes izveide un īstenošana. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (3) stājās spēkā 2016. gada 6. oktobrī – deviņus mēnešus pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas, kas apliecina visu iesaistīto dalībnieku apņemšanos. Sagaidāms, ka ātrās reaģēšanas rezerves, kas ietver gan cilvēkresursus, gan tehnisko aprīkojumu, un ātras atgriešanas rezerves tiks izveidotas un to darbība tiks sākta attiecīgi līdz 2016. gada 7. decembrim un 2017. gada 7. janvārim.

| (9) | Vēl viens ceļvedī “Atpakaļceļš uz Šengenu” norādītais elements ir ES un Turcijas paziņojuma veiksmīga īstenošana. Lai arī paziņojuma īstenošanā joprojām tiek gūti panākumi, kā izklāstīts trešajā progresa ziņojumā (4), ir svarīgi turpināt nodrošināt paziņojuma funkcionēšanu ilgtermiņā. Turklāt joprojām ir nepieciešama sadarbība, par kuru vienojās Rietumbalkānu maršruta vadītāju sanāksmē pieņemtajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(9)

Vēl viens ceļvedī “Atpakaļceļš uz Šengenu” norādītais elements ir ES un Turcijas paziņojuma veiksmīga īstenošana. Lai arī paziņojuma īstenošanā joprojām tiek gūti panākumi, kā izklāstīts trešajā progresa ziņojumā (4), ir svarīgi turpināt nodrošināt paziņojuma funkcionēšanu ilgtermiņā. Turklāt joprojām ir nepieciešama sadarbība, par kuru vienojās Rietumbalkānu maršruta vadītāju sanāksmē pieņemtajā paziņojumā.

| (10) | No iepriekš minētā izriet, ka, neraugoties uz nepārtraukto un nozīmīgo progresu jomās, kas apzinātas ceļvedī “Atpakaļceļš uz Šengenu”, un pakāpenisko situācijas stabilizēšanos, vēl ir nepieciešams laiks, lai pilnībā īstenotu šīs darbības un gūtu attiecīgo rezultātu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(10)

No iepriekš minētā izriet, ka, neraugoties uz nepārtraukto un nozīmīgo progresu jomās, kas apzinātas ceļvedī “Atpakaļceļš uz Šengenu”, un pakāpenisko situācijas stabilizēšanos, vēl ir nepieciešams laiks, lai pilnībā īstenotu šīs darbības un gūtu attiecīgo rezultātu apstiprinājumu.

| (11) | Tādējādi joprojām pastāv ārkārtas apstākļi, kas rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai un apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi joprojām pastāv ārkārtas apstākļi, kas rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai un apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību.

| (12) | Ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Grieķijā un atlikušo spiedienu, ko joprojām izjūt tās dalībvalstis, kuras visvairāk skar no Grieķijas ieceļojošo neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība, šķiet pamatoti saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 29. pantu atļaut samērīgi pagarināt pagaidu iekšējo robežkontroli tām Šengenas valstīm, kuras pašlaik veic šādu kontroli kā galējo līdzekli, reaģējot uz nopietnajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai, proti, Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un asociētajai valstij Norvēģijai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Grieķijā un atlikušo spiedienu, ko joprojām izjūt tās dalībvalstis, kuras visvairāk skar no Grieķijas ieceļojošo neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība, šķiet pamatoti saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 29. pantu atļaut samērīgi pagarināt pagaidu iekšējo robežkontroli tām Šengenas valstīm, kuras pašlaik veic šādu kontroli kā galējo līdzekli, reaģējot uz nopietnajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai, proti, Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un asociētajai valstij Norvēģijai.

| (13) | Pamatojoties uz šajā posmā pieejamajiem faktiskajiem rādītājiem, šim pagarinājumam nevajadzētu pārsniegt trīs mēnešus, sākot no šā īstenošanas lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz šajā posmā pieejamajiem faktiskajiem rādītājiem, šim pagarinājumam nevajadzētu pārsniegt trīs mēnešus, sākot no šā īstenošanas lēmuma pieņemšanas dienas.

| (14) | Dalībvalstīm, kas nolemj turpināt veikt iekšējo robežkontroli pēc šā īstenošanas lēmuma, par to būtu attiecīgi jāpaziņo pārējām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm, kas nolemj turpināt veikt iekšējo robežkontroli pēc šā īstenošanas lēmuma, par to būtu attiecīgi jāpaziņo pārējām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai.

| (15) | Attiecīgajām dalībvalstīm, pirms tās izvēlas veikt šādu kontroli, vajadzētu arī pārbaudīt, vai nevarētu izmanot robežkontrolei alternatīvus pasākumus, lai efektīvi vērstos pret konstatētajiem draudiem. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāinformē par šo pārdomu rezultātiem un savos ziņojumos jānorāda iemesli, kādēļ izvēle izdarīta par labu robežkontrolei. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgajām dalībvalstīm, pirms tās izvēlas veikt šādu kontroli, vajadzētu arī pārbaudīt, vai nevarētu izmanot robežkontrolei alternatīvus pasākumus, lai efektīvi vērstos pret konstatētajiem draudiem. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāinformē par šo pārdomu rezultātiem un savos ziņojumos jānorāda iemesli, kādēļ izvēle izdarīta par labu robežkontrolei.

| (16) | Kā norādīts Eiropadomes 2016. gada 20. oktobra secinājumos par migrāciju, “atpakaļceļa uz Šengenu” process ietver pagaidu iekšējās robežkontroles pielāgošanu, lai atspoguļotu pašreizējās vajadzības. Kontrole saskaņā ar šo īstenošanas lēmumu būtu jāveic tikai nepieciešamajā apmērā, kontroles intensitāte jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam minimumam. Piemēram, ja kādā noteiktā laikposmā plūsma ir nenozīmīga, kontrole konkrētos robežu posmos var kļūt pat nevajadzīga. Lai pēc iespējas mazāk traucētu plašai sabiedrībai šķērsot attiecīgās iekšējās robežas, var veikt tikai mērķtiecīgas, uz riska analīzi un izlūkdatiem balstītas kontroles. Turklāt šo kontroļu nepieciešamība attiecīgajos robežu posmos sadarbībā ar visām skartajām dalībvalstīm būtu regulāri jāpārbauda un atkārtoti jāizvērtē ar mērķi tās pakāpeniski samazināt. |
| --- | --- |

(16)

Kā norādīts Eiropadomes 2016. gada 20. oktobra secinājumos par migrāciju, “atpakaļceļa uz Šengenu” process ietver pagaidu iekšējās robežkontroles pielāgošanu, lai atspoguļotu pašreizējās vajadzības. Kontrole saskaņā ar šo īstenošanas lēmumu būtu jāveic tikai nepieciešamajā apmērā, kontroles intensitāte jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam minimumam. Piemēram, ja kādā noteiktā laikposmā plūsma ir nenozīmīga, kontrole konkrētos robežu posmos var kļūt pat nevajadzīga. Lai pēc iespējas mazāk traucētu plašai sabiedrībai šķērsot attiecīgās iekšējās robežas, var veikt tikai mērķtiecīgas, uz riska analīzi un izlūkdatiem balstītas kontroles. Turklāt šo kontroļu nepieciešamība attiecīgajos robežu posmos sadarbībā ar visām skartajām dalībvalstīm būtu regulāri jāpārbauda un atkārtoti jāizvērtē ar mērķi tās pakāpeniski samazināt.

| (17) | Šā īstenošanas lēmuma katra īstenošanas mēneša beigās būtu jānosūta Komisijai pilnīgs ziņojums par veikto kontroļu rezultātiem, attiecīgā gadījumā pievienojot izvērtējumu par to turpināšanas nepieciešamību. Ziņojumā būtu jānorāda pārbaudīto personu kopējais skaits, kontroļu rezultātā sniegto ieceļošanas atteikumu kopējais skaits, kontroļu rezultātā pieņemto atgriešanas lēmumu kopējais skaits un patvēruma pieteikumu kopējais skaits, kas saņemti pie iekšējām robežām, kur tika veiktas kontroles. |
| --- | --- |

(17)

Šā īstenošanas lēmuma katra īstenošanas mēneša beigās būtu jānosūta Komisijai pilnīgs ziņojums par veikto kontroļu rezultātiem, attiecīgā gadījumā pievienojot izvērtējumu par to turpināšanas nepieciešamību. Ziņojumā būtu jānorāda pārbaudīto personu kopējais skaits, kontroļu rezultātā sniegto ieceļošanas atteikumu kopējais skaits, kontroļu rezultātā pieņemto atgriešanas lēmumu kopējais skaits un patvēruma pieteikumu kopējais skaits, kas saņemti pie iekšējām robežām, kur tika veiktas kontroles.

| (18) | Padome ņem vērā, ka Komisija ir paziņojusi, ka tā cieši uzraudzīs šā īstenošanas lēmuma piemērošanu, |
| --- | --- |

(18)

Padome ņem vērā, ka Komisija ir paziņojusi, ka tā cieši uzraudzīs šā īstenošanas lēmuma piemērošanu,

AR ŠO IESAKA.

| 1. | Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un Norvēģijai pagarināt samērīgu pagaidu robežkontroli uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, sākot no šā īstenošanas lēmuma pieņemšanas dienas, pie šādām iekšējām robežām:






  — | Austrijā – pie Austrijas un Ungārijas sauszemes robežas un Austrijas un Slovēnijas sauszemes robežas, |
| --- | --- | --- |

1.

—

Austrijā – pie Austrijas un Ungārijas sauszemes robežas un Austrijas un Slovēnijas sauszemes robežas,

| — | Vācijā – pie Vācijas un Austrijas sauszemes robežas, |
| --- | --- |

—

Vācijā – pie Vācijas un Austrijas sauszemes robežas,

| — | Dānijā – Dānijas ostās ar prāmju satiksmes savienojumiem ar Vāciju un pie Dānijas un Vācijas sauszemes robežas, |
| --- | --- |

—

Dānijā – Dānijas ostās ar prāmju satiksmes savienojumiem ar Vāciju un pie Dānijas un Vācijas sauszemes robežas,

| — | Zviedrijā – Zviedrijas ostās policijas dienvidu un rietumu reģionā un pie Ēresunda tilta, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – Zviedrijas ostās policijas dienvidu un rietumu reģionā un pie Ēresunda tilta,

| — | Norvēģijā – Norvēģijas ostās ar prāmju satiksmes savienojumiem ar Dāniju, Vāciju un Zviedriju. |
| --- | --- |

—

Norvēģijā – Norvēģijas ostās ar prāmju satiksmes savienojumiem ar Dāniju, Vāciju un Zviedriju.

| 2. | Pirms šādu kontroļu pagarināšanas attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāapmainās viedokļiem ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm), lai nodrošinātu, ka iekšējā robežkontrole tiek veikta tikai tur, kur to uzskata par nepieciešamu un samērīgu. Turklāt attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka iekšējā robežkontrole tiek veikta tikai kā galējais līdzeklis, kad ar citiem alternatīviem pasākumiem nevar panākt to pašu rezultātu, un tikai pie tām iekšējās robežas daļām, kur to uzskata par nepieciešamu un samērīgu saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāziņo attiecīgi pārējām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Robežkontrolei vajadzētu būt mērķtiecīgai, balstītai uz riska analīzi un izlūkdatiem, un tās tvērumam, biežumam, vietai un laikam būtu jāaprobežojas ar to, kas ir noteikti nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu un aizsargātu sabiedrisko kārtību un iekšējo drošību. Dalībvalstij, kas veic iekšējo robežkontroli saskaņā ar šo īstenošanas lēmumu, būtu katru nedēļu jāpārskata kontroļu nepieciešamība, biežums, vieta un laiks, kontroļu intensitāte jāpielāgo novērstā apdraudējuma līmenim, attiecīgos gadījumos pakāpeniski to samazinot, un jāziņo Komisijai katru mēnesi. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2016. gada 11. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. ŽIGA

---

(1)  
  OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  COM(2016) 120 final.

2

(3)  
  OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

3

(4)  Trešais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu (COM(2016) 634).

4

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/16

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/1990

(2016. gada 14. novembris),

ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (*1) (EULEX KOSOVO)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (1).

| (2) | 2016. gada 14. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/947 (2), ar ko grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, pagarināja EULEX KOSOVO pilnvaras līdz 2018. gada 14. jūnijam un paredzēja jaunu finanšu atsauces summu minētās misijas pilnvaru īstenošanai Kosovā līdz 2016. gada 14. decembrim un dalībvalstī pārceltas tiesvedības atbalstam līdz 2017. gada 14. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 14. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/947 (2), ar ko grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, pagarināja EULEX KOSOVO pilnvaras līdz 2018. gada 14. jūnijam un paredzēja jaunu finanšu atsauces summu minētās misijas pilnvaru īstenošanai Kosovā līdz 2016. gada 14. decembrim un dalībvalstī pārceltas tiesvedības atbalstam līdz 2017. gada 14. jūnijam.

| (3) | Jaunā finanšu atsauces summa EULEX KOSOVO pilnvaru īstenošanai būtu jāparedz līdz 2017. gada 14. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Jaunā finanšu atsauces summa EULEX KOSOVO pilnvaru īstenošanai būtu jāparedz līdz 2017. gada 14. jūnijam.

| (4) | Nekas šajā lēmumā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas skar tiesnešu un prokuroru neatkarību un autonomiju. |
| --- | --- |

(4)

Nekas šajā lēmumā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas skar tiesnešu un prokuroru neatkarību un autonomiju.

| (5) | Ņemot vērā EULEX KOSOVO darbību īpašās iezīmes, lai atbalstītu dalībvalstī pārceltu tiesvedību, ir piemēroti šajā lēmumā noteikt summu dalībvalstī pārceltas tiesvedības atbalsta segšanai un paredzēt, ka līdzekļi minētās budžeta daļas īstenošanai tiek gūti no dotācijas. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā EULEX KOSOVO darbību īpašās iezīmes, lai atbalstītu dalībvalstī pārceltu tiesvedību, ir piemēroti šajā lēmumā noteikt summu dalībvalstī pārceltas tiesvedības atbalsta segšanai un paredzēt, ka līdzekļi minētās budžeta daļas īstenošanai tiek gūti no dotācijas.

| (6) | Noteikumi par piedalīšanos misijas iepirkumu procedūrās un izcelsmes noteikumi, kas piemērojami precēm, ko tā iegādājas, būtu jāsaskaņo ar noteikumiem attiecībā uz citām civilām KDAP misijām. |
| --- | --- |

(6)

Noteikumi par piedalīšanos misijas iepirkumu procedūrās un izcelsmes noteikumi, kas piemērojami precēm, ko tā iegādājas, būtu jāsaskaņo ar noteikumiem attiecībā uz citām civilām KDAP misijām.

| (7) | Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | EULEX KOSOVO darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(8)

EULEX KOSOVO darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP groza šādi:

| 1) | vienotās rīcības 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai līdz 2010. gada 14. oktobrim, ir EUR 265 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2010. gada 15. oktobra līdz 2011. gada 14. decembrim, ir EUR 165 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2011. gada 15. decembra līdz 2012. gada 14. jūnijam, ir EUR 72 800 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2012. gada 15. jūnija līdz 2013. gada 14. jūnijam, ir EUR 111 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2013. gada 15. jūnija līdz 2014. gada 14. jūnijam, ir EUR 110 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2014. gada 15. jūnija līdz 2014. gada 14. oktobrim, ir EUR 34 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2014. gada 15. oktobra līdz 2015. gada 14. jūnijam, ir EUR 55 820 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2015. gada 15. jūnija līdz 2016. gada 14. jūnijam, ir EUR 77 000 000.
  Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2016. gada 15. jūnija līdz 2017. gada 14. jūnijam, ir EUR 86 850 000.
  No devītajā daļā minētās summas tam, lai segtu EULEX KOSOVO izdevumus tās pilnvaru Kosovā īstenošanai, no 2016. gada 15. jūnija līdz 2016. gada 14. decembrim ir paredzēta summa EUR 34 500 000 apmērā, no 2016. gada 15. decembra līdz 2017. gada 14. jūnijam – summa EUR 23 250 000 apmērā; ar EUR 29 100 000 tiek segts atbalsts dalībvalstī pārceltai tiesvedībai no 2016. gada 15. jūnija līdz 2017. gada 14. jūnijam un arī ar atpakaļejošu datumu izdevumi, ko rada atbalsta sniegšana pārceltai tiesvedībai no 2016. gada 1. aprīļa. Komisija paraksta dotācijas nolīgumu ar sekretāru, kurš darbojas tās kancelejas vārdā, kas atbild par pārceltās tiesvedības administrāciju, attiecībā uz minēto summu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (*2) paredzētie noteikumi par dotācijām attiecas uz šo dotācijas nolīgumu.
  Par finanšu atsauces summu EULEX KOSOVO turpmākajam laikposmam lemj Padome.


  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

vienotās rīcības 16. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai līdz 2010. gada 14. oktobrim, ir EUR 265 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2010. gada 15. oktobra līdz 2011. gada 14. decembrim, ir EUR 165 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2011. gada 15. decembra līdz 2012. gada 14. jūnijam, ir EUR 72 800 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2012. gada 15. jūnija līdz 2013. gada 14. jūnijam, ir EUR 111 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2013. gada 15. jūnija līdz 2014. gada 14. jūnijam, ir EUR 110 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2014. gada 15. jūnija līdz 2014. gada 14. oktobrim, ir EUR 34 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2014. gada 15. oktobra līdz 2015. gada 14. jūnijam, ir EUR 55 820 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2015. gada 15. jūnija līdz 2016. gada 14. jūnijam, ir EUR 77 000 000.

Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai no 2016. gada 15. jūnija līdz 2017. gada 14. jūnijam, ir EUR 86 850 000.

No devītajā daļā minētās summas tam, lai segtu EULEX KOSOVO izdevumus tās pilnvaru Kosovā īstenošanai, no 2016. gada 15. jūnija līdz 2016. gada 14. decembrim ir paredzēta summa EUR 34 500 000 apmērā, no 2016. gada 15. decembra līdz 2017. gada 14. jūnijam – summa EUR 23 250 000 apmērā; ar EUR 29 100 000 tiek segts atbalsts dalībvalstī pārceltai tiesvedībai no 2016. gada 15. jūnija līdz 2017. gada 14. jūnijam un arī ar atpakaļejošu datumu izdevumi, ko rada atbalsta sniegšana pārceltai tiesvedībai no 2016. gada 1. aprīļa. Komisija paraksta dotācijas nolīgumu ar sekretāru, kurš darbojas tās kancelejas vārdā, kas atbild par pārceltās tiesvedības administrāciju, attiecībā uz minēto summu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (*2) paredzētie noteikumi par dotācijām attiecas uz šo dotācijas nolīgumu.

Par finanšu atsauces summu EULEX KOSOVO turpmākajam laikposmam lemj Padome.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;"

*2

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar kurām piešķir no misijas budžeta finansētu iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt uz precēm, ko iegādājas EULEX KOSOVO, neattiecas izcelsmes noteikumi.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar kurām piešķir no misijas budžeta finansētu iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt uz precēm, ko iegādājas EULEX KOSOVO, neattiecas izcelsmes noteikumi.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ņemot vērā Komisijas apstiprināšanu, misijas vadītājs var noslēgt tehniskas vienošanās ar ES dalībvalstīm, iesaistītajām trešām valstīm un citiem Kosovā iesaistītiem starptautiskajiem dalībniekiem saistībā ar iekārtu, pakalpojumu un telpu iegādi EULEX KOSOVO vajadzībām. EUPT KOSOVO EULEX KOSOVO vajadzībām plānošanas un sagatavošanas fāzē noslēgto nolīgumu vai vienošanos noslēdzējus attiecīgi pārceļ uz EULEX KOSOVO. EUPT KOSOVO aktīvus pārceļ uz EULEX KOSOVO.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ņemot vērā Komisijas apstiprināšanu, misijas vadītājs var noslēgt tehniskas vienošanās ar ES dalībvalstīm, iesaistītajām trešām valstīm un citiem Kosovā iesaistītiem starptautiskajiem dalībniekiem saistībā ar iekārtu, pakalpojumu un telpu iegādi EULEX KOSOVO vajadzībām. EUPT KOSOVO EULEX KOSOVO vajadzībām plānošanas un sagatavošanas fāzē noslēgto nolīgumu vai vienošanos noslēdzējus attiecīgi pārceļ uz EULEX KOSOVO. EUPT KOSOVO aktīvus pārceļ uz EULEX KOSOVO.”;

| 2) | vienotās rīcības 18. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR, citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, un FRONTEX ES klasificētu informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti EULEX KOSOVO vajadzībām, atbilstīgi katrai struktūrai piemērojamam klasifikācijas līmenim un saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES. Lai to atvieglotu, sagatavo vietējus tehniskus noteikumus.” |
| --- | --- |

2)

vienotās rīcības 18. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR, citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, un FRONTEX ES klasificētu informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti EULEX KOSOVO vajadzībām, atbilstīgi katrai struktūrai piemērojamam klasifikācijas līmenim un saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES. Lai to atvieglotu, sagatavo vietējus tehniskus noteikumus.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 14. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(1)  Padomes Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.).

1

EULEX KOSOVO

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/947 (2016. gada 14. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (OV L 157, 15.6.2016., 26. lpp.).

2

EULEX KOSOVO

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1991

(2016. gada 4. jūlijs)

par pasākumiem SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstoši Līguma 108. panta 2. punktam (1),

Tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2011. gadā saņēma informāciju no kāda pilsoņa un no ziņojumiem presē par to, ka Nīderlande īstenojusi atbalsta pasākumu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch. Komisija 2010. un 2011. gadā no pilsoņiem saņēma informāciju par šādiem pasākumiem arī citu Nīderlandes profesionālo futbola klubu, proti, Tilburgas Willem II, Māstrihtas MVV, Eindhovenas PSV un Neimegenas NEC labā. Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlande savā 2011. gada 1. septembra vēstulē sniedza informāciju par pasākumiem attiecībā uz FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gadā saņēma informāciju no kāda pilsoņa un no ziņojumiem presē par to, ka Nīderlande īstenojusi atbalsta pasākumu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch. Komisija 2010. un 2011. gadā no pilsoņiem saņēma informāciju par šādiem pasākumiem arī citu Nīderlandes profesionālo futbola klubu, proti, Tilburgas Willem II, Māstrihtas MVV, Eindhovenas PSV un Neimegenas NEC labā. Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlande savā 2011. gada 1. septembra vēstulē sniedza informāciju par pasākumiem attiecībā uz FC Den Bosch.

FC Den Bosch

Willem II

MVV

PSV

NEC

FC Den Bosch

| (2) | Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch.

Willem II

NEC

MVV

PSV

FC Den Bosch

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Nīderlande 2013. gada 31. maijā un 2013. gada 7. novembrī nosūtītajās vēstulēs un sanāksmē, kas notika 2014. gada 13. oktobrī, saskaņā ar procedūru iesniedza apsvērumus par pasākumiem FC Den Bosch labā. Attiecībā uz pasākumiem par labu FC Den Bosch Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2013. gada 31. maijā un 2013. gada 7. novembrī nosūtītajās vēstulēs un sanāksmē, kas notika 2014. gada 13. oktobrī, saskaņā ar procedūru iesniedza apsvērumus par pasākumiem FC Den Bosch labā. Attiecībā uz pasākumiem par labu FC Den Bosch Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (5) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu un, vienojoties ar Nīderlandi, dažādiem klubiem atsevišķi tika veikta izmeklēšana. Izmeklēšana attiecībā uz FC Den Bosch tika reģistrēta ar lietas numuru SA.41614. |
| --- | --- |

(5)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu un, vienojoties ar Nīderlandi, dažādiem klubiem atsevišķi tika veikta izmeklēšana. Izmeklēšana attiecībā uz FC Den Bosch tika reģistrēta ar lietas numuru SA.41614.

FC Den Bosch

2.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Labuma guvējs, mērķis un budžets

Labuma guvējs, mērķis un budžets

| (6) | Valsts futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir profesionālā un amatieru futbola sacensību jumta organizācija. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divlīmeņu sistēmā. 2014./2015. gada sezonā tajā bija 38 klubi, no kuriem 18 klubi piedalījās augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie). |
| --- | --- |

(6)

Valsts futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir profesionālā un amatieru futbola sacensību jumta organizācija. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divlīmeņu sistēmā. 2014./2015. gada sezonā tajā bija 38 klubi, no kuriem 18 klubi piedalījās augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie).

Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond

KNVB

eredivisie

eerste divisie

| (7) | FC Den Bosch ir bijis zemākajā līgā kopš 2004./2005. gada sezonas, kurā klubs pēdējo reizi spēlēja Nīderlandes augstākajā līgā. Klubs nekad nav piedalījies nevienā no Eiropas līmeņa turnīriem. Saskaņā ar Nīderlandes sniegto informāciju FC Den Bosch ir mazs uzņēmums; 2011./2012. gada sezonā tajā bija nodarbināts 31 darbinieks. Uzņēmuma apgrozījums un kopējā bilance abos gados palika aptuveni EUR 3 milj. apmērā. Tādējādi tas ir mazs uzņēmums (3). Stadions, ko izmanto FC Den Bosch, pieder Hertogenbosas pašvaldībai (turpmāk “pašvaldība”), kura no kluba saņem īres maksu par tā izmantošanu. |
| --- | --- |

(7)

FC Den Bosch ir bijis zemākajā līgā kopš 2004./2005. gada sezonas, kurā klubs pēdējo reizi spēlēja Nīderlandes augstākajā līgā. Klubs nekad nav piedalījies nevienā no Eiropas līmeņa turnīriem. Saskaņā ar Nīderlandes sniegto informāciju FC Den Bosch ir mazs uzņēmums; 2011./2012. gada sezonā tajā bija nodarbināts 31 darbinieks. Uzņēmuma apgrozījums un kopējā bilance abos gados palika aptuveni EUR 3 milj. apmērā. Tādējādi tas ir mazs uzņēmums (3). Stadions, ko izmanto FC Den Bosch, pieder Hertogenbosas pašvaldībai (turpmāk “pašvaldība”), kura no kluba saņem īres maksu par tā izmantošanu.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

3

FC Den Bosch

| (8) | 2010. gadā pašvaldība tika informēta, ka FC Den Bosch saskāries ar nopietnām finanšu grūtībām, kas apdraud profesionālā futbola licences uzturēšanu un pat paša kluba pastāvēšanu. Klubam FC Den Bosch2010. gada 30. jūnijā bija negatīvs pašu kapitāls EUR 4,6 miljonu apmērā; pēc gada negatīvā pašu kapitāla apjoms bija EUR 5,4 miljoni. Kā apliecinājis neatkarīgs grāmatvedības uzņēmums, turpināja palielināties arī zaudējumi (EUR 0,168 miljoni 2009. gada jūnijā, EUR 0,612 miljoni 2010. gada jūnijā un EUR 0,744 miljoni 2011. gada jūnijā), bija samazinājies apgrozījums (no EUR 3,736 miljoniem 2009. gadā līdz EUR 2,771 miljonam 2011. gadā) un palielinājies parāds. Viens no kluba kreditoriem bija pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums EUR 1,65 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(8)

2010. gadā pašvaldība tika informēta, ka FC Den Bosch saskāries ar nopietnām finanšu grūtībām, kas apdraud profesionālā futbola licences uzturēšanu un pat paša kluba pastāvēšanu. Klubam FC Den Bosch2010. gada 30. jūnijā bija negatīvs pašu kapitāls EUR 4,6 miljonu apmērā; pēc gada negatīvā pašu kapitāla apjoms bija EUR 5,4 miljoni. Kā apliecinājis neatkarīgs grāmatvedības uzņēmums, turpināja palielināties arī zaudējumi (EUR 0,168 miljoni 2009. gada jūnijā, EUR 0,612 miljoni 2010. gada jūnijā un EUR 0,744 miljoni 2011. gada jūnijā), bija samazinājies apgrozījums (no EUR 3,736 miljoniem 2009. gadā līdz EUR 2,771 miljonam 2011. gadā) un palielinājies parāds. Viens no kluba kreditoriem bija pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums EUR 1,65 miljonu apmērā.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (9) | 2010. gada rudenī atbalstītāji, uzņēmumi un sponsori uzsāka iniciatīvu nolūkā izvairīties no FC Den Bosch bankrota. Šīs iniciatīvas rezultātā tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kura mērķis bija uzlabot FC Den Bosch finanšu stāvokli un pārveidot to par dzīvotspējīgu profesionālu futbola klubu ar jaunu juridisko struktūru, lai kluba īpašumtiesības piederētu tā atbalstītājiem. 2011. gada jūnijā pašvaldība un pārējie kluba kreditori vienojās par kopēju iniciatīvu, lai apmainītu savus aizdevumus pret kluba akcijām. Pārstrukturēšanas gaitā klubs FC Den Bosch, kam bija asociācijas tiesiskais statuss (Vereniging), 2011. gada 30. jūnijā tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V. |
| --- | --- |

(9)

2010. gada rudenī atbalstītāji, uzņēmumi un sponsori uzsāka iniciatīvu nolūkā izvairīties no FC Den Bosch bankrota. Šīs iniciatīvas rezultātā tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kura mērķis bija uzlabot FC Den Bosch finanšu stāvokli un pārveidot to par dzīvotspējīgu profesionālu futbola klubu ar jaunu juridisko struktūru, lai kluba īpašumtiesības piederētu tā atbalstītājiem. 2011. gada jūnijā pašvaldība un pārējie kluba kreditori vienojās par kopēju iniciatīvu, lai apmainītu savus aizdevumus pret kluba akcijām. Pārstrukturēšanas gaitā klubs FC Den Bosch, kam bija asociācijas tiesiskais statuss (Vereniging), 2011. gada 30. jūnijā tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

FC Den Bosch

Vereniging)

naamloze vennootschap

FC Den Bosch N.V

| (10) | Tika panākta vienošanās, ka pašvaldības prasījums tiek pārveidots par 60 % līdzdalības jaunās sabiedrības ar ierobežotu atbildību FC Den Bosch N.V akciju kapitālā. Pārējos 40 % kluba akciju iegūtu pārējie lielie kluba kreditori, kuri tāpat kā pašvaldība apmainīja parādus pret akciju kapitālu, bet ar zemāku parāda–akciju koeficientu. Mazie kreditori attiecās no prasījumu daļas. Pēc šīs vienošanās kreditoru starpā pašvaldība par EUR 1 nodeva sava EUR 1,65 miljonu aizdevuma rezultātā izvirzīto prasījumu pēc akciju kapitāla fondam Stichting Met Heel Mijn Hart. Šo fondu ir izveidojuši FC Den Bosch atbalstītāju klubi un atsevišķi atbalstītāji, un tas neveic nekādu komerciālu darbību. |
| --- | --- |

(10)

Tika panākta vienošanās, ka pašvaldības prasījums tiek pārveidots par 60 % līdzdalības jaunās sabiedrības ar ierobežotu atbildību FC Den Bosch N.V akciju kapitālā. Pārējos 40 % kluba akciju iegūtu pārējie lielie kluba kreditori, kuri tāpat kā pašvaldība apmainīja parādus pret akciju kapitālu, bet ar zemāku parāda–akciju koeficientu. Mazie kreditori attiecās no prasījumu daļas. Pēc šīs vienošanās kreditoru starpā pašvaldība par EUR 1 nodeva sava EUR 1,65 miljonu aizdevuma rezultātā izvirzīto prasījumu pēc akciju kapitāla fondam Stichting Met Heel Mijn Hart. Šo fondu ir izveidojuši FC Den Bosch atbalstītāju klubi un atsevišķi atbalstītāji, un tas neveic nekādu komerciālu darbību.

FC Den Bosch N.V

Stichting Met Heel Mijn Hart

FC Den Bosch

| (11) | Pašvaldība piekrita arī samaksāt EUR 1,4 miljonus par to, ka FC Den Bosch atbrīvos treniņu kompleksu (4), kas atradās uz pašvaldības īpašumā esošas zemes. |
| --- | --- |

(11)

Pašvaldība piekrita arī samaksāt EUR 1,4 miljonus par to, ka FC Den Bosch atbrīvos treniņu kompleksu (4), kas atradās uz pašvaldības īpašumā esošas zemes.

FC Den Bosch

4

2.2.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (12) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz pasākumiem FC Den Bosch labā Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma, ka pašvaldība, izmantojot valsts resursus, nodrošinājusi FC Den Bosch selektīvu priekšrocību un tādējādi sniegusi atbalstu šim futbola klubam. |
| --- | --- |

(12)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz pasākumiem FC Den Bosch labā Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma, ka pašvaldība, izmantojot valsts resursus, nodrošinājusi FC Den Bosch selektīvu priekšrocību un tādējādi sniegusi atbalstu šim futbola klubam.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (13) | Attiecībā uz lēmumu pārdot organizētiem atbalstītājiem par EUR 1 prasījumu EUR 1,65 miljonu vērtībā Komisija atklāja, ka Nīderlande nevarētu argumentēt, ka pašvaldība ir rīkojusies tāpat, kā līdzīgā stāvoklī būtu rīkojies privāts kreditors. Komisija norādīja, ka citi lielie kreditori pārvērta savus prasījumus jaunās juridiskās struktūras akciju paketē, turpretim pašvaldība pārdeva savus prasījumus par baltu velti. Attiecībā uz treniņu un jaunatnes bloka iegādi par EUR 1,4 miljoniem Komisija norādīja, ka ārējs eksperts šo summu bija noteicis kā šā bloka aizstājējvērtību. Komisija apšaubīja, ka ēkas aizstājējvērtība un tās tirgus cena ir viens un tas pats. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz lēmumu pārdot organizētiem atbalstītājiem par EUR 1 prasījumu EUR 1,65 miljonu vērtībā Komisija atklāja, ka Nīderlande nevarētu argumentēt, ka pašvaldība ir rīkojusies tāpat, kā līdzīgā stāvoklī būtu rīkojies privāts kreditors. Komisija norādīja, ka citi lielie kreditori pārvērta savus prasījumus jaunās juridiskās struktūras akciju paketē, turpretim pašvaldība pārdeva savus prasījumus par baltu velti. Attiecībā uz treniņu un jaunatnes bloka iegādi par EUR 1,4 miljoniem Komisija norādīja, ka ārējs eksperts šo summu bija noteicis kā šā bloka aizstājējvērtību. Komisija apšaubīja, ka ēkas aizstājējvērtība un tās tirgus cena ir viens un tas pats.

| (14) | Komisija arī pauda nostāju, ka atbalsta pasākumi profesionālajiem futbola klubiem, visticamāk, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Komisija arī pauda nostāju, ka atbalsta pasākumi profesionālajiem futbola klubiem, visticamāk, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (15) | Attiecībā uz FC Den Bosch iespējamā atbalsta atbilstību Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka laikā, kad atbalsts tika piešķirts, futbola klubs bija nonācis finanšu grūtībās. Nolūkā novērtēt atbalsta atbilstību Pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai glābtu un pārstrukturētu grūtībās nonākušus uzņēmumus (5) (turpmāk “pamatnostādnes”) Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz FC Den Bosch iespējamā atbalsta atbilstību Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka laikā, kad atbalsts tika piešķirts, futbola klubs bija nonācis finanšu grūtībās. Nolūkā novērtēt atbalsta atbilstību Pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai glābtu un pārstrukturētu grūtībās nonākušus uzņēmumus (5) (turpmāk “pamatnostādnes”) Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

FC Den Bosch

5

| (16) | Komisija īpaši nevarēja pārbaudīt, vai bija ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Turklāt vajadzēja pierādīt, ka atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu, ka labuma guvējs pats bija veicis atbilstīgu iemaksu par pārstrukturēšanu un ka tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”. |
| --- | --- |

(16)

Komisija īpaši nevarēja pārbaudīt, vai bija ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Turklāt vajadzēja pierādīt, ka atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu, ka labuma guvējs pats bija veicis atbilstīgu iemaksu par pārstrukturēšanu un ka tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”.

3.   NĪDERLANDES PIEZĪMES

NĪDERLANDES PIEZĪMES

3.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

| (17) | Nīderlande nepiekrīt Komisijas provizoriskajam secinājumam, ka pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts. Nīderlandes skatījumā pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums pret šo uzņēmumu, kas bija nonācis uz bankrota sliekšņa, rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas kreditora principu, 2011. gadā atsakoties no sava prasījuma. |
| --- | --- |

(17)

Nīderlande nepiekrīt Komisijas provizoriskajam secinājumam, ka pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts. Nīderlandes skatījumā pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums pret šo uzņēmumu, kas bija nonācis uz bankrota sliekšņa, rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas kreditora principu, 2011. gadā atsakoties no sava prasījuma.

FC Den Bosch

| (18) | Nīderlande uzskata, ka FC Den Bosch bankrota gadījumā pašvaldība, visticamāk, nebūtu atguvusi neko no sava pakārtotā prasījuma. Nīderlande savā 2013. gada 7. novembra vēstulē arī atsaucās uz Komisijas lēmumu attiecībā uz Beļģijas uzņēmumu Sonaca (6), kurā bija secināts, ka valsts aizdevuma apmaiņa pret akciju kapitālu nav valsts atbalsts. Ja FC Den Bosch 2011. gada jūnijā nebūtu spējis labot savu finanšu stāvokli, tas saskaņā ar KNVB noteikumiem būtu zaudējis profesionālā futbola kluba licenci. Attiecībā uz treniņu kompleksa iegādi Nīderlande argumentē, ka šīs iegādes vērtību noteica ārējs eksperts, tajā ietverot arī aizstājējmaksu klubam FC Den Bosch. Nīderlande apgalvo, ka rīkojusies atbilstīgi Komisijas paziņojumam par zemes pārdošanu (7) (turpmāk “paziņojums par zemes pārdošanu”). |
| --- | --- |

(18)

Nīderlande uzskata, ka FC Den Bosch bankrota gadījumā pašvaldība, visticamāk, nebūtu atguvusi neko no sava pakārtotā prasījuma. Nīderlande savā 2013. gada 7. novembra vēstulē arī atsaucās uz Komisijas lēmumu attiecībā uz Beļģijas uzņēmumu Sonaca (6), kurā bija secināts, ka valsts aizdevuma apmaiņa pret akciju kapitālu nav valsts atbalsts. Ja FC Den Bosch 2011. gada jūnijā nebūtu spējis labot savu finanšu stāvokli, tas saskaņā ar KNVB noteikumiem būtu zaudējis profesionālā futbola kluba licenci. Attiecībā uz treniņu kompleksa iegādi Nīderlande argumentē, ka šīs iegādes vērtību noteica ārējs eksperts, tajā ietverot arī aizstājējmaksu klubam FC Den Bosch. Nīderlande apgalvo, ka rīkojusies atbilstīgi Komisijas paziņojumam par zemes pārdošanu (7) (turpmāk “paziņojums par zemes pārdošanu”).

FC Den Bosch

Sonaca

6

FC Den Bosch

KNVB

FC Den Bosch

7

| (19) | Atternatīvi Nīderlande apgalvo, ka pat tad, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par tādiem, kas snieguši selektīvu priekšrocību FC Den Bosch, tie nekropļo konkurenci un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Nīderlande uzsver FC Den Bosch vājo sniegumu valsts profesionālajā futbolā, kā rezultātā ļoti maz ticams, ka klubs varētu piedalīties Eiropas līmeņa sacensībās. Nīderlandes skatījumā Komisija nav arī pierādījusi, ka atbalsts FC Den Bosch kropļo konkurenci vai ietekmē tirdzniecību kādā no lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(19)

Atternatīvi Nīderlande apgalvo, ka pat tad, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par tādiem, kas snieguši selektīvu priekšrocību FC Den Bosch, tie nekropļo konkurenci un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Nīderlande uzsver FC Den Bosch vājo sniegumu valsts profesionālajā futbolā, kā rezultātā ļoti maz ticams, ka klubs varētu piedalīties Eiropas līmeņa sacensībās. Nīderlandes skatījumā Komisija nav arī pierādījusi, ka atbalsts FC Den Bosch kropļo konkurenci vai ietekmē tirdzniecību kādā no lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem tirgiem.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (20) | Kā papildu argumentu Nīderlande norāda, ka gadījumā, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par valsts atbalstu, tie atbilstu pamatnostādnēm un tādējādi iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(20)

Kā papildu argumentu Nīderlande norāda, ka gadījumā, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par valsts atbalstu, tie atbilstu pamatnostādnēm un tādējādi iekšējam tirgum.

| (21) | FC Den Bosch 2010. gadā bija sarežģītā finanšu stāvoklī. 2011. gadā klubam bija negatīvs pašu kapitāls ar EUR 5,97 miljoniem parādu, kā arī parādi EUR 7 miljonu apmērā, lai gan apgrozījums bija aptuveni EUR 3 miljoni. Kluba kreditori un parādi redzami 1. tabulā.

  1. tabula



  FC Den Bosch kreditori un parādi







  Kreditori | Aizdevuma summas |
| --- | --- | --- |
| Pašvaldība (2000. gadā piešķirtā aizdevuma bilance) | EUR 1,65 miljoni |
| [...] (*1) | EUR 1,092 miljoni |
| [...] | EUR 1,865 miljoni |
| [...] | EUR 0,73 miljoni |
| [...] | EUR 0,235 miljoni |
| Privātais kreditors | EUR 0,3 miljoni |
| [...] | EUR 0,1 miljons |

(21)

FC Den Bosch 2010. gadā bija sarežģītā finanšu stāvoklī. 2011. gadā klubam bija negatīvs pašu kapitāls ar EUR 5,97 miljoniem parādu, kā arī parādi EUR 7 miljonu apmērā, lai gan apgrozījums bija aptuveni EUR 3 miljoni. Kluba kreditori un parādi redzami 1. tabulā.

FC Den Bosch

1. tabula

1. tabula

FC Den Bosch kreditori un parādi

FC Den Bosch

Kreditori

Aizdevuma summas

Pašvaldība (2000. gadā piešķirtā aizdevuma bilance)

EUR 1,65 miljoni

[...] (*1)

*1

EUR 1,092 miljoni

[...]

EUR 1,865 miljoni

[...]

EUR 0,73 miljoni

[...]

EUR 0,235 miljoni

Privātais kreditors

EUR 0,3 miljoni

[...]

EUR 0,1 miljons

| (22) | KNVB norādīja, ka klubs zaudēs savu profesionālā futbola licenci, ja pašu kapitāls līdz 2011. gada 30. jūnijam vēl arvien būs negatīvs. Tas nozīmētu kluba pārcelšanu amatieru statusā. |
| --- | --- |

(22)

KNVB norādīja, ka klubs zaudēs savu profesionālā futbola licenci, ja pašu kapitāls līdz 2011. gada 30. jūnijam vēl arvien būs negatīvs. Tas nozīmētu kluba pārcelšanu amatieru statusā.

KNVB

| (23) | Tādēļ FC Den Bosch un KNVB 2011. gada jūnijā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar šo plānu klubs tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (NV). (Nenodrošinātie) parādi dažādiem lielajiem kreditoriem tika pārvērsti akcijās, kā parādīts 2. tabulā.

  2. tabula


  Parāda–akciju kapitāla–mijmaiņas koeficienti









  Kreditors | Aizdevums | Akcijas/procenti | EUR/akcija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašvaldība / fonds Stichting Met Heel Mijn Hart | EUR 1,65 miljoni | 61 900 /54,3 | 26,7 |
| [...] | EUR 1,092 miljoni | 20 492 /18 | 53,3 |
| [...] | EUR 1,865 miljoni | 27 925 /24,5
  11 000 no tām ir priekšrocību akcijas | 66,8 |
| [...] | EUR 0,73 miljoni | 3 583 /3,1 | 203,7 |

(23)

Tādēļ FC Den Bosch un KNVB 2011. gada jūnijā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar šo plānu klubs tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (NV). (Nenodrošinātie) parādi dažādiem lielajiem kreditoriem tika pārvērsti akcijās, kā parādīts 2. tabulā.

FC Den Bosch

KNVB

NV

2. tabula

2. tabula

Parāda–akciju kapitāla–mijmaiņas koeficienti

Parāda–akciju kapitāla–mijmaiņas koeficienti

Kreditors

Aizdevums

Akcijas/procenti

EUR/akcija

Pašvaldība / fonds Stichting Met Heel Mijn Hart

Stichting Met Heel Mijn Hart

EUR 1,65 miljoni

61 900 /54,3

26,7

[...]

EUR 1,092 miljoni

20 492 /18

53,3

[...]

EUR 1,865 miljoni

27 925 /24,5

11 000 no tām ir priekšrocību akcijas

66,8

[...]

EUR 0,73 miljoni

3 583 /3,1

203,7

| (24) | Atlikušais 0,1 % akciju tika sadalīti futbola kluba vadošo locekļu starpā. Tas parāda, ka pašvaldībai vienošanās rezultātā jāsaņem 54 % kluba akciju par 38 % kluba parādu daļu. |
| --- | --- |

(24)

Atlikušais 0,1 % akciju tika sadalīti futbola kluba vadošo locekļu starpā. Tas parāda, ka pašvaldībai vienošanās rezultātā jāsaņem 54 % kluba akciju par 38 % kluba parādu daļu.

| (25) | Turklāt par komerciālo aizdevumu EUR 100 000 apjomā tika saņemta trešās personas garantija; citas privātpersonas nodrošināja jaunu kapitālu EUR 300 000 apmērā. EUR 250 000 īstermiņa aizdevums tika pārveidots par ilgtermiņa aizdevumu. Parādus pašvaldības stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM par stadiona īri nodrošina šā uzņēmuma tiesības pārņemt ieņēmumus par TV apraides tiesībām. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt par komerciālo aizdevumu EUR 100 000 apjomā tika saņemta trešās personas garantija; citas privātpersonas nodrošināja jaunu kapitālu EUR 300 000 apmērā. EUR 250 000 īstermiņa aizdevums tika pārveidots par ilgtermiņa aizdevumu. Parādus pašvaldības stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM par stadiona īri nodrošina šā uzņēmuma tiesības pārņemt ieņēmumus par TV apraides tiesībām.

BIM

| (26) | Pašvaldība uzskatīja, ka tās aizdevums 1,65 miljonu apmērā ir neatgūstams. Jau 2010. gada pašvaldības budžetā šis aizdevums bija atzīmēts kā neatgūstams, jo FC Den Bosch vairs neveica par to maksājumus. 2011. gada jūnijā pašvaldība lūdza grāmatvedības uzņēmumam Ernst & Young, kas jau 2011. gada februārī un martā bija analizējis FC Den Bosch finanšu stāvokli, novērtēt klubam FC Den Bosch izsniegtā aizdevuma atgūstamību. Tas secināja, ka turpmākajos gados nav saprātīgi cerēt uz aizdevuma atmaksu vai procentu maksājumiem, lai gan klubs bija pārstrukturēts, tā lielākajiem kreditoriem atsakoties no ilgtermiņa parādiem. Šim secinājumam arī ir pamats, ja apsver, ka klubam nepieder nekustamais īpašums vai iekārtas, kuras varētu pārdot vai likvidēt parādu atmaksas nolūkā. |
| --- | --- |

(26)

Pašvaldība uzskatīja, ka tās aizdevums 1,65 miljonu apmērā ir neatgūstams. Jau 2010. gada pašvaldības budžetā šis aizdevums bija atzīmēts kā neatgūstams, jo FC Den Bosch vairs neveica par to maksājumus. 2011. gada jūnijā pašvaldība lūdza grāmatvedības uzņēmumam Ernst & Young, kas jau 2011. gada februārī un martā bija analizējis FC Den Bosch finanšu stāvokli, novērtēt klubam FC Den Bosch izsniegtā aizdevuma atgūstamību. Tas secināja, ka turpmākajos gados nav saprātīgi cerēt uz aizdevuma atmaksu vai procentu maksājumiem, lai gan klubs bija pārstrukturēts, tā lielākajiem kreditoriem atsakoties no ilgtermiņa parādiem. Šim secinājumam arī ir pamats, ja apsver, ka klubam nepieder nekustamais īpašums vai iekārtas, kuras varētu pārdot vai likvidēt parādu atmaksas nolūkā.

FC Den Bosch

Ernst & Young

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (27) | Pašvaldība kreditoru savstarpējās vienošanās kontekstā nolēma par EUR 1 nodot savu prasījumu par 54 % akciju fondam Met Heel Mijn Hart. Šādi rīkojoties, par kluba akcionāru kļuva šis fonds, nevis pašvaldība, kas tāpat kā pārējie lielie kreditori nebija ieinteresēta iesaistīties kluba pārvaldē saskaņā ar pārstrukturēšanas nolīgumā panākto vienošanos starp lielajiem kreditoriem un pašvaldību. Pamatojoties uz šīm akcijām, fonds pārdos sertifikātus par cenu EUR 100. |
| --- | --- |

(27)

Pašvaldība kreditoru savstarpējās vienošanās kontekstā nolēma par EUR 1 nodot savu prasījumu par 54 % akciju fondam Met Heel Mijn Hart. Šādi rīkojoties, par kluba akcionāru kļuva šis fonds, nevis pašvaldība, kas tāpat kā pārējie lielie kreditori nebija ieinteresēta iesaistīties kluba pārvaldē saskaņā ar pārstrukturēšanas nolīgumā panākto vienošanos starp lielajiem kreditoriem un pašvaldību. Pamatojoties uz šīm akcijām, fonds pārdos sertifikātus par cenu EUR 100.

Met Heel Mijn Hart

| (28) | Salīdzinot ar pārējiem kreditoriem, jautājumā par izvairīšanos no kluba likvidācijas vai tā pārcelšanas amatieru statusā pašvaldībai bija īpaši liela interese, jo tā zaudētu, vismaz uz kādu laiku, sava stadiona galveno lietotāju un īres maksas maksātāju. Šajā ziņā pašvaldības ekonomiskajās interesēs bija tas, lai futbola klubs turpinātu darbību profesionālā statusā. |
| --- | --- |

(28)

Salīdzinot ar pārējiem kreditoriem, jautājumā par izvairīšanos no kluba likvidācijas vai tā pārcelšanas amatieru statusā pašvaldībai bija īpaši liela interese, jo tā zaudētu, vismaz uz kādu laiku, sava stadiona galveno lietotāju un īres maksas maksātāju. Šajā ziņā pašvaldības ekonomiskajās interesēs bija tas, lai futbola klubs turpinātu darbību profesionālā statusā.

| (29) | Attiecībā uz 36 000 m2 lielo zemes gabalu, uz kura atrodas treniņu komplekss, Nīderlandes iesniegtā informācija liecina, ka šī zeme jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch bija šā zemes gabala izmantotājs un 2000. gadā par saviem līdzekļiem bija uzbūvējis sporta kompleksu, kas sastāvēja no ēkām un sporta laukumiem un kas tika pārveidots 2006. un 2007. gadā. Ilgtermiņa nomas līgums (erfpacht) (8) starp pašvaldību un FC Den Bosch nebija noslēgts. Pašvaldība varētu šajā īpašumā veikt māju un dzīvokļu celtniecību. Tāpēc tā katrā ziņā bija ieinteresēta, lai klubs atbrīvotu šīs telpas, un izmantoja iespēju, ko radīja kluba likviditātes nepieciešamība. Tāpēc tā paredzēja kompensāciju klubam par telpu atbrīvošanu, kā tas ir ēku neapstrīdētas ekspropriācijas gadījumā, un lūdza novērtēt šajā īpašumā esošās ēkas un iekārtas, pamatojoties uz Nīderlandes tiesību aktiem par ekspropriācijām, ko piemēro šādā gadījumā. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz 36 000 m2 lielo zemes gabalu, uz kura atrodas treniņu komplekss, Nīderlandes iesniegtā informācija liecina, ka šī zeme jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch bija šā zemes gabala izmantotājs un 2000. gadā par saviem līdzekļiem bija uzbūvējis sporta kompleksu, kas sastāvēja no ēkām un sporta laukumiem un kas tika pārveidots 2006. un 2007. gadā. Ilgtermiņa nomas līgums (erfpacht) (8) starp pašvaldību un FC Den Bosch nebija noslēgts. Pašvaldība varētu šajā īpašumā veikt māju un dzīvokļu celtniecību. Tāpēc tā katrā ziņā bija ieinteresēta, lai klubs atbrīvotu šīs telpas, un izmantoja iespēju, ko radīja kluba likviditātes nepieciešamība. Tāpēc tā paredzēja kompensāciju klubam par telpu atbrīvošanu, kā tas ir ēku neapstrīdētas ekspropriācijas gadījumā, un lūdza novērtēt šajā īpašumā esošās ēkas un iekārtas, pamatojoties uz Nīderlandes tiesību aktiem par ekspropriācijām, ko piemēro šādā gadījumā.

2

FC Den Bosch

erfpacht

8

FC Den Bosch

| (30) | Šīs iegādes cenu noteica neatkarīgs atzīts zemes nodokļu eksperts, kas novērtēja šo sporta kompleksu. Novērtējums tika pamatots ar pielāgotu aizstājējvērtību, kas ir aprakstīta kā nepieciešamā summa, lai iegūtu vienādas vērtības objektus, ņemot vērā to veidu, kvalitāti, stāvokli un vecumu. Tādējādi šī summa nav tikai noteikta lieluma sporta kompleksa vērtība. Tā ir pielāgota saskaņā ar tā attiecīgo tehnisko stāvokli un vecumu. Šādu novērtējumu attiecībā uz saskaņotas ekspropriācijas lietām nosaka Nīderlandes Ekspropriācijas likuma (Onteigeningswet) 40.b panta 3. punkts, kas Nīderlandes skatījumā bija piemērojams konkrētajā situācijā. Tādējādi Nīderlande uzskata, ka Komisija kļūdaini secinājusi, ka novērtējuma ziņojumā novērtējums pamatots tikai ar aizstājējvērtību. Nīderlandes novērtējumu praksē tādi īpaši objekti kā baznīcas, pieminekļi vai sporta kompleksi tiek novērtēti, nosakot tiem pielāgoto aizstājējvērtību, kas izteikta kā cena, ko neatkarīgs pircējs vēlētos maksāt par šo objektu ekspropriācijas vai pašreizējā īpašnieka pārcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(30)

Šīs iegādes cenu noteica neatkarīgs atzīts zemes nodokļu eksperts, kas novērtēja šo sporta kompleksu. Novērtējums tika pamatots ar pielāgotu aizstājējvērtību, kas ir aprakstīta kā nepieciešamā summa, lai iegūtu vienādas vērtības objektus, ņemot vērā to veidu, kvalitāti, stāvokli un vecumu. Tādējādi šī summa nav tikai noteikta lieluma sporta kompleksa vērtība. Tā ir pielāgota saskaņā ar tā attiecīgo tehnisko stāvokli un vecumu. Šādu novērtējumu attiecībā uz saskaņotas ekspropriācijas lietām nosaka Nīderlandes Ekspropriācijas likuma (Onteigeningswet) 40.b panta 3. punkts, kas Nīderlandes skatījumā bija piemērojams konkrētajā situācijā. Tādējādi Nīderlande uzskata, ka Komisija kļūdaini secinājusi, ka novērtējuma ziņojumā novērtējums pamatots tikai ar aizstājējvērtību. Nīderlandes novērtējumu praksē tādi īpaši objekti kā baznīcas, pieminekļi vai sporta kompleksi tiek novērtēti, nosakot tiem pielāgoto aizstājējvērtību, kas izteikta kā cena, ko neatkarīgs pircējs vēlētos maksāt par šo objektu ekspropriācijas vai pašreizējā īpašnieka pārcelšanas gadījumā.

Onteigeningswet

| (31) | Attiecībā uz Komisijas apsvērumu, ka novērtējumā noteiktā vērtība bija augstāka nekā uzskaites vērtība FC Den Bosch pārskatos, Nīderlande norāda, ka zemes gabala vai ēku uzskaites vērtība parasti neatspoguļo šo objektu faktisko tirgus vērtību. To nosaka, ņemot vērā nevis objekta vērtību komerciālā darījumā, bet vairākus citus faktorus, piemēram, vēsturisko pirkuma cenu vai nolietojumu. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz Komisijas apsvērumu, ka novērtējumā noteiktā vērtība bija augstāka nekā uzskaites vērtība FC Den Bosch pārskatos, Nīderlande norāda, ka zemes gabala vai ēku uzskaites vērtība parasti neatspoguļo šo objektu faktisko tirgus vērtību. To nosaka, ņemot vērā nevis objekta vērtību komerciālā darījumā, bet vairākus citus faktorus, piemēram, vēsturisko pirkuma cenu vai nolietojumu.

FC Den Bosch

| (32) | Klubs turpināja savus treniņu pasākumus citā vietā, stadionā un citā pilsētas futbola treniņu kompleksā, kuram vēl bija rezerves iespējas. Nīderlande apgalvo, ka treniņu kompleksa cenas noteikšana nebija saistīta ar iespējamām FC Den Bosch finanšu vajadzībām. Daļu no summas, kas tika saņemta par treniņu kompleksa atstāšanu, klubs izmantoja, lai rastu alternatīvas treniņu iespējas. Šie ieņēmumi tika izmantoti arī, lai atmaksātu parādus BIM par stadiona īri. |
| --- | --- |

(32)

Klubs turpināja savus treniņu pasākumus citā vietā, stadionā un citā pilsētas futbola treniņu kompleksā, kuram vēl bija rezerves iespējas. Nīderlande apgalvo, ka treniņu kompleksa cenas noteikšana nebija saistīta ar iespējamām FC Den Bosch finanšu vajadzībām. Daļu no summas, kas tika saņemta par treniņu kompleksa atstāšanu, klubs izmantoja, lai rastu alternatīvas treniņu iespējas. Šie ieņēmumi tika izmantoti arī, lai atmaksātu parādus BIM par stadiona īri.

FC Den Bosch

BIM

3.2.   Valsts atbalsta atbilstība saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Valsts atbalsta atbilstība saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (33) | Saskaņā ar Nīderlandes alternatīvo viedokli, pat ja šis pasākums bija valsts atbalsts, tas bija saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecībā uz FC Den Bosch pārstrukturēšanu Nīderlande aprakstīja kluba finanšu stāvokli, kā izklāstīts 8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Nīderlandes alternatīvo viedokli, pat ja šis pasākums bija valsts atbalsts, tas bija saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecībā uz FC Den Bosch pārstrukturēšanu Nīderlande aprakstīja kluba finanšu stāvokli, kā izklāstīts 8. apsvērumā.

FC Den Bosch

| (34) | Katram Nīderlandes profesionālajam futbola klubam ir vajadzīga KNVB licence, ko klubs saņem tikai tad, ja tiek izpildītas vairākas saistības. Viena no saistībām šajā sistēmā attiecas uz kluba finanšu stabilitāti. Ja tā ir nepietiekama, KNVB var anulēt licenci. Ja tiek atrasts kluba pēctecis, to nevis tiešā veidā uzņem profesionālajā futbola līgā, bet tam ir jāsāk ar dalību otrajā – augstākajā amatieru līgā. Savu grūtību dēļ klubam FC Den Bosch bija risks zaudēt licenci dalībai profesionālajās sacensībās. |
| --- | --- |

(34)

Katram Nīderlandes profesionālajam futbola klubam ir vajadzīga KNVB licence, ko klubs saņem tikai tad, ja tiek izpildītas vairākas saistības. Viena no saistībām šajā sistēmā attiecas uz kluba finanšu stabilitāti. Ja tā ir nepietiekama, KNVB var anulēt licenci. Ja tiek atrasts kluba pēctecis, to nevis tiešā veidā uzņem profesionālajā futbola līgā, bet tam ir jāsāk ar dalību otrajā – augstākajā amatieru līgā. Savu grūtību dēļ klubam FC Den Bosch bija risks zaudēt licenci dalībai profesionālajās sacensībās.

KNVB

KNVB

FC Den Bosch

| (35) | Nīderlande paziņoja, ka, ņemot vērā šīs grūtības, pašvaldības lēmums par atteikšanos no aizdevuma un kompensāciju FC Den Bosch par kluba treniņu kompleksa turpmāku neizmantošanu bija pakļauts vairākiem nosacījumiem, kas izklāstīti pašvaldības, pārējo kreditoru un FC Den Bosch starpā panāktās vienošanās rezultātā pieņemtajā pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(35)

Nīderlande paziņoja, ka, ņemot vērā šīs grūtības, pašvaldības lēmums par atteikšanos no aizdevuma un kompensāciju FC Den Bosch par kluba treniņu kompleksa turpmāku neizmantošanu bija pakļauts vairākiem nosacījumiem, kas izklāstīti pašvaldības, pārējo kreditoru un FC Den Bosch starpā panāktās vienošanās rezultātā pieņemtajā pārstrukturēšanas plānā.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (36) | Pārstrukturēšanas plānā klubam FC Den Bosch bija noteikta jauna juridiskā struktūra. Tas tika pārveidots no kluba par akciju sabiedrību (naamloze vennootschap (NV)), tika samazināts darbinieku un spēlētāju skaits. Bija paredzēts samazināt līgumspēlētāju skaitu līdz KNVB noteiktajam minimumam — 16 spēlētājiem. FC Den Bosch neiegādāsies spēlētājus pārvietošanas jeb transfēra tirgū, bet gan tikai brīvi pārvietojamus spēlētājus, kuriem nav līgumsaistību. Rezultātā par 17 % samazinājās izmaksas par personālu un spēlētājiem. |
| --- | --- |

(36)

Pārstrukturēšanas plānā klubam FC Den Bosch bija noteikta jauna juridiskā struktūra. Tas tika pārveidots no kluba par akciju sabiedrību (naamloze vennootschap (NV)), tika samazināts darbinieku un spēlētāju skaits. Bija paredzēts samazināt līgumspēlētāju skaitu līdz KNVB noteiktajam minimumam — 16 spēlētājiem. FC Den Bosch neiegādāsies spēlētājus pārvietošanas jeb transfēra tirgū, bet gan tikai brīvi pārvietojamus spēlētājus, kuriem nav līgumsaistību. Rezultātā par 17 % samazinājās izmaksas par personālu un spēlētājiem.

FC Den Bosch

naamloze vennootschap

NV

KNVB

FC Den Bosch

| (37) | Kā izklāstīts 22. apsvērumā, kreditori atbrīvoja FC Den Bosch no parādiem par kopējo summu EUR 5,337 miljonu apmērā apmaiņā pret akciju kapitālu. Turklāt pašvaldība izmaksāja klubam kompensāciju EUR 1,4 miljonu apmērā par treniņu kompleksa atstāšanu, kuru viņi izmantoja iepriekš. Pateicoties šiem pasākumiem, kluba negatīvais pašu kapitāls tika pārvērsts vidēji pozitīvā pašu kapitālā EUR 0,63 miljonu apmērā, kas ļāva pārveidot klubu par akciju sabiedrību. |
| --- | --- |

(37)

Kā izklāstīts 22. apsvērumā, kreditori atbrīvoja FC Den Bosch no parādiem par kopējo summu EUR 5,337 miljonu apmērā apmaiņā pret akciju kapitālu. Turklāt pašvaldība izmaksāja klubam kompensāciju EUR 1,4 miljonu apmērā par treniņu kompleksa atstāšanu, kuru viņi izmantoja iepriekš. Pateicoties šiem pasākumiem, kluba negatīvais pašu kapitāls tika pārvērsts vidēji pozitīvā pašu kapitālā EUR 0,63 miljonu apmērā, kas ļāva pārveidot klubu par akciju sabiedrību.

FC Den Bosch

| (38) | Plāns bija izstrādāts, lai trīs gadu laika posmā panāktu stabilu finanšu stāvokli. Tajā bija paredzēts samazināt zaudējumus 2011./2012. un 2012./2013. finanšu gadā un gūt nelielu peļņa EUR 0,1 miljona apmērā 2013./2014. finanšu gadā. Tas nedotu iespēju FC Den Bosch iegādāties transfēra spēlētājus. Faktiski FC Den Bosch bija spējis 2011./2012. grāmatvedības gadā gūt vidēju peļņu EUR 0,103 miljonu apmērā, tostarp, pateicoties sponsoru līgumiem, kas bija labāki, nekā paredzēts. |
| --- | --- |

(38)

Plāns bija izstrādāts, lai trīs gadu laika posmā panāktu stabilu finanšu stāvokli. Tajā bija paredzēts samazināt zaudējumus 2011./2012. un 2012./2013. finanšu gadā un gūt nelielu peļņa EUR 0,1 miljona apmērā 2013./2014. finanšu gadā. Tas nedotu iespēju FC Den Bosch iegādāties transfēra spēlētājus. Faktiski FC Den Bosch bija spējis 2011./2012. grāmatvedības gadā gūt vidēju peļņu EUR 0,103 miljonu apmērā, tostarp, pateicoties sponsoru līgumiem, kas bija labāki, nekā paredzēts.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

4.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

| (39) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem.

| (40) | Pamatojoties uz lēmumu par procedūras sākšanu, Komisija vērtēs pašvaldības 2011. gada 21. jūnija lēmumu atteikties no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā pret klubu FC Den Bosch un izmaksāt tam EUR 1,4 miljonu vērtu kompensāciju par sava treniņu kompleksa atbrīvošanu. Komisija norāda, ka abi pasākumi tika izvirzīti vienlaikus un par abiem tika lemts vienā un tajā pašā pašvaldības padomes sanāksmē, un tie ir cieši saistīti to mērķa un FC Den Bosch tā brīža stāvokļa dēļ. |
| --- | --- |

(40)

Pamatojoties uz lēmumu par procedūras sākšanu, Komisija vērtēs pašvaldības 2011. gada 21. jūnija lēmumu atteikties no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā pret klubu FC Den Bosch un izmaksāt tam EUR 1,4 miljonu vērtu kompensāciju par sava treniņu kompleksa atbrīvošanu. Komisija norāda, ka abi pasākumi tika izvirzīti vienlaikus un par abiem tika lemts vienā un tajā pašā pašvaldības padomes sanāksmē, un tie ir cieši saistīti to mērķa un FC Den Bosch tā brīža stāvokļa dēļ.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (41) | Tātad šos divus pasākumus būtu jāvērtē kopā (9). Tomēr šajā lietā saskaņā ar turpmāko novērtējumu ir skaidrs, ka abi pasākumi, izskatot tos katru atsevišķi, ir kvalificējami kā valsts atbalsts. Tas katrā ziņā nosaka, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts arī tad, ja tos vērtē kopā kā vienotu pasākumu. |
| --- | --- |

(41)

Tātad šos divus pasākumus būtu jāvērtē kopā (9). Tomēr šajā lietā saskaņā ar turpmāko novērtējumu ir skaidrs, ka abi pasākumi, izskatot tos katru atsevišķi, ir kvalificējami kā valsts atbalsts. Tas katrā ziņā nosaka, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts arī tad, ja tos vērtē kopā kā vienotu pasākumu.

9

4.1.1.   Valsts līdzekļu izmantošana

Valsts līdzekļu izmantošana

| (42) | Par abiem pasākumiem lēmumu pieņēma pašvaldība, un tie radīja pašvaldībai finansiālas sekas EUR 3,1 miljona apmērā. Tādējādi tie ietver valsts resursu izmantošanu un attiecināmi uz valsti. Valsts resursi var tikt pārvietoti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi komercsabiedrību kapitālā un pabalsti natūrā. Atteikšanās no valsts prasījumiem arī kvalificējama kā valsts resursu pārvietojums. |
| --- | --- |

(42)

Par abiem pasākumiem lēmumu pieņēma pašvaldība, un tie radīja pašvaldībai finansiālas sekas EUR 3,1 miljona apmērā. Tādējādi tie ietver valsts resursu izmantošanu un attiecināmi uz valsti. Valsts resursi var tikt pārvietoti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi komercsabiedrību kapitālā un pabalsti natūrā. Atteikšanās no valsts prasījumiem arī kvalificējama kā valsts resursu pārvietojums.

4.1.2.   FC Den Bosch selektīva priekšrocība

FC Den Bosch selektīva priekšrocība

| (43) | Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finanšu stāvoklis. Lai to noteiktu, uzņēmuma finanšu stāvoklis pēc pasākuma ir jāsalīdzina ar tā finanšu stāvokli situācijā, ja pasākums nebūtu veikts. Nav noliedzams, ka FC Den Bosch sarežģītais finanšu stāvoklis ievērojami uzlabojās pēc pasākumiem, kas nodoti izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(43)

Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finanšu stāvoklis. Lai to noteiktu, uzņēmuma finanšu stāvoklis pēc pasākuma ir jāsalīdzina ar tā finanšu stāvokli situācijā, ja pasākums nebūtu veikts. Nav noliedzams, ka FC Den Bosch sarežģītais finanšu stāvoklis ievērojami uzlabojās pēc pasākumiem, kas nodoti izmeklēšanai.

FC Den Bosch

| (44) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (10), t. i., bez valsts iejaukšanās, kas nav komerciālu principu vadīta. |
| --- | --- |

(44)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (10), t. i., bez valsts iejaukšanās, kas nav komerciālu principu vadīta.

10

| (45) | Nīderlande apgalvo, ka FC Den Bosch finanšu stāvokļa uzlabojums ir panākts tirgum pielāgotu darījumu rezultātā un tādējādi nav nepiemērots. Nīderlandes skatījumā pašvaldība rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu (turpmāk “TEIP”). |
| --- | --- |

(45)

Nīderlande apgalvo, ka FC Den Bosch finanšu stāvokļa uzlabojums ir panākts tirgum pielāgotu darījumu rezultātā un tādējādi nav nepiemērots. Nīderlandes skatījumā pašvaldība rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu (turpmāk “TEIP”).

FC Den Bosch

4.1.2.1.   Attteikšanās no pakārtotā prasījuma

Attteikšanās no pakārtotā prasījuma

| (46) | Kā izklāstīts iepriekš, lēmums par atteikšanos no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā ietver parāda mijmaiņu akciju kapitālā, pēc kuras izrietošais prasījums tika pārnests uz akcijām par EUR 1. |
| --- | --- |

(46)

Kā izklāstīts iepriekš, lēmums par atteikšanos no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā ietver parāda mijmaiņu akciju kapitālā, pēc kuras izrietošais prasījums tika pārnests uz akcijām par EUR 1.

| (47) | Tāpēc vispirms ir jānosaka, vai privāts kreditors būtu veicis mijmaiņu no parādiem uz akcijām tādā pašā veidā, kā to veica pašvaldība. Ja uzņēmums atbilst nosacījumiem par bankrotu, privātam kreditoram ir divas iespējas. Tas var virzīt jautājumu par uzņēmuma likvidāciju nolūkā atgūt vismaz daļu no sava aizdevuma, vai tas var pārvērst aizdevumu akcijās, ļaujot uzņēmumam turpināt darbību ar izredzēm atkal kļūt rentablam, lai tādējādi pieaugtu akciju vērtība. Ja privātie kreditori rīkojās tāpat kā pašvaldība un ja tas attiecās uz būtisku FC Den Bosch parādu daļu, var pieņemt, ka pašvaldība rīkojusies saskaņā ar TEIP. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc vispirms ir jānosaka, vai privāts kreditors būtu veicis mijmaiņu no parādiem uz akcijām tādā pašā veidā, kā to veica pašvaldība. Ja uzņēmums atbilst nosacījumiem par bankrotu, privātam kreditoram ir divas iespējas. Tas var virzīt jautājumu par uzņēmuma likvidāciju nolūkā atgūt vismaz daļu no sava aizdevuma, vai tas var pārvērst aizdevumu akcijās, ļaujot uzņēmumam turpināt darbību ar izredzēm atkal kļūt rentablam, lai tādējādi pieaugtu akciju vērtība. Ja privātie kreditori rīkojās tāpat kā pašvaldība un ja tas attiecās uz būtisku FC Den Bosch parādu daļu, var pieņemt, ka pašvaldība rīkojusies saskaņā ar TEIP.

FC Den Bosch

| (48) | TEIP ievērošanu var noteikt, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, darījumu veic saskaņā ar vienādiem noteikumiem (un tādējādi vienādā riska un ienesīguma līmenī) un tajā pašā laikā (pari passu darījums). Šajā gadījumā parasti var secināt, ka šāds darījums ir saskaņā ar tirgus nosacījumiem (11). Svarīgi ir arī tas, vai privāto uzņēmēju iejaukšanās ir patiešām ekonomiski svarīga un nav tikai simboliska vai niecīga (12) un vai iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija ir salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Turpretī tad, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, tādu pašu darījumu tajā pašā laikā veic ar atšķirīgiem noteikumiem, parasti ir secināms, ka publiskās struktūras iejaukšanās neatbilst tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(48)

TEIP ievērošanu var noteikt, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, darījumu veic saskaņā ar vienādiem noteikumiem (un tādējādi vienādā riska un ienesīguma līmenī) un tajā pašā laikā (pari passu darījums). Šajā gadījumā parasti var secināt, ka šāds darījums ir saskaņā ar tirgus nosacījumiem (11). Svarīgi ir arī tas, vai privāto uzņēmēju iejaukšanās ir patiešām ekonomiski svarīga un nav tikai simboliska vai niecīga (12) un vai iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija ir salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Turpretī tad, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, tādu pašu darījumu tajā pašā laikā veic ar atšķirīgiem noteikumiem, parasti ir secināms, ka publiskās struktūras iejaukšanās neatbilst tirgus nosacījumiem.

pari passu

11

12

| (49) | Izskatīšanai nodotajā lietā iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija bija salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Visiem darījumā iesaistītajiem kreditoriem bija nenodrošināti un neatgūstami aizdevumi. Privātā sektora iesaiste arī bija svarīga. Tomēr pārējie uzņēmēji nav vienkārši tirgus dalībnieki, kā jau norādīts iepriekš; šķiet, ka viņi visi tādā vai citādā veidā ir saistīti ar klubu. Tādējādi nevar pieņemt, ka to rīcības mērķis bija gūt peļņu; piemēram, atbalstītāji nav racionāli tirgus dalībnieki, kas meklē peļņu. |
| --- | --- |

(49)

Izskatīšanai nodotajā lietā iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija bija salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Visiem darījumā iesaistītajiem kreditoriem bija nenodrošināti un neatgūstami aizdevumi. Privātā sektora iesaiste arī bija svarīga. Tomēr pārējie uzņēmēji nav vienkārši tirgus dalībnieki, kā jau norādīts iepriekš; šķiet, ka viņi visi tādā vai citādā veidā ir saistīti ar klubu. Tādējādi nevar pieņemt, ka to rīcības mērķis bija gūt peļņu; piemēram, atbalstītāji nav racionāli tirgus dalībnieki, kas meklē peļņu.

| (50) | Acīmredzams ir arī tas, ka darījumu veica ar atšķirīgiem noteikumiem. Pašvaldība prasīja vairāk par parāda atcelšanu nekā pārējie kreditori. Kā parādīts 2. tabulā, ar cenu EUR 26,7 par vienu akciju pašvaldība saņēma salīdzinoši vairāk akciju nekā visi pārējie komerciālie vai bezpeļņas kreditori. Turklāt parāda pārstrukturēšana ļāva FC Den Bosch maksāt stadiona īres parādus stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM, kas ir pašvaldības īpašums. Savukārt kreditors [...] saņēma priekšrocību akcijas, kuras var nodrošināt prioritāti, lai saņemtu turpmāk iespējamās dividendes. Tas nozīmē, ka nav izslēgta iespēja, ka vismaz viens privātais uzņēmējs ieguva labākus nosacījumus nekā pašvaldība. Pierādījumi neļauj secināt, ka pašvaldība rīkojās pari passu ar tirgus ekonomikas uzņēmējiem, vienojoties par mijmaiņu. |
| --- | --- |

(50)

Acīmredzams ir arī tas, ka darījumu veica ar atšķirīgiem noteikumiem. Pašvaldība prasīja vairāk par parāda atcelšanu nekā pārējie kreditori. Kā parādīts 2. tabulā, ar cenu EUR 26,7 par vienu akciju pašvaldība saņēma salīdzinoši vairāk akciju nekā visi pārējie komerciālie vai bezpeļņas kreditori. Turklāt parāda pārstrukturēšana ļāva FC Den Bosch maksāt stadiona īres parādus stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM, kas ir pašvaldības īpašums. Savukārt kreditors [...] saņēma priekšrocību akcijas, kuras var nodrošināt prioritāti, lai saņemtu turpmāk iespējamās dividendes. Tas nozīmē, ka nav izslēgta iespēja, ka vismaz viens privātais uzņēmējs ieguva labākus nosacījumus nekā pašvaldība. Pierādījumi neļauj secināt, ka pašvaldība rīkojās pari passu ar tirgus ekonomikas uzņēmējiem, vienojoties par mijmaiņu.

FC Den Bosch

BIM

pari passu

| (51) | Ir arī maz ticams, ka privāts investors būtu piekritis savu neatgūstamo aizdevumu, kas dzēsts pret akciju kapitālu, pārdot par cenu EUR 1 fondam, kas paredzējis pārdot šo akciju sertifikātus, nosakot cenu EUR 100 par vienu akciju. Nepaturot akcijas savā īpašumā, pašvaldība atbrīvojās no vienīgā komerciālā iemesla parāda mijmaiņai akciju kapitālā, no, kaut arī tālas, bet tomēr cerības vai vēlmes redzēt akciju vērtību pieaugam. Tā deva iespēju trešai personai iegūt līdzekļus no akciju sertifikātu pārdošanas, nevis veica to pati, vai vismaz prasīja līdzdalību ieņēmumos no pārdošanas (13). Tādā gadījumā valsts saglabāja savas akcijas un varēja pamatoti cerēt uz turpmāku peļņu. |
| --- | --- |

(51)

Ir arī maz ticams, ka privāts investors būtu piekritis savu neatgūstamo aizdevumu, kas dzēsts pret akciju kapitālu, pārdot par cenu EUR 1 fondam, kas paredzējis pārdot šo akciju sertifikātus, nosakot cenu EUR 100 par vienu akciju. Nepaturot akcijas savā īpašumā, pašvaldība atbrīvojās no vienīgā komerciālā iemesla parāda mijmaiņai akciju kapitālā, no, kaut arī tālas, bet tomēr cerības vai vēlmes redzēt akciju vērtību pieaugam. Tā deva iespēju trešai personai iegūt līdzekļus no akciju sertifikātu pārdošanas, nevis veica to pati, vai vismaz prasīja līdzdalību ieņēmumos no pārdošanas (13). Tādā gadījumā valsts saglabāja savas akcijas un varēja pamatoti cerēt uz turpmāku peļņu.

13

| (52) | Tādējādi atteikšanos no pakārtotā prasījuma nevar saistīt ar racionāla tirgus dalībnieka rīcību, un tā piešķīra FC Den Bosch priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi atteikšanos no pakārtotā prasījuma nevar saistīt ar racionāla tirgus dalībnieka rīcību, un tā piešķīra FC Den Bosch priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt ar tirgus nosacījumiem.

FC Den Bosch

4.1.2.2.   Treniņu kompleksa iegāde

Treniņu kompleksa iegāde

| (53) | Attiecībā uz treniņu kompleksu Nīderlande uzskata, ka EUR 1,4 miljonu vērtā kompensācija tika aprēķināta, ņemot vērā paziņojumu par zemes pārdošanu un Komisijas lēmumus par aizstāšanas izmaksu kompensēšanu, un tādēļ neradīja FC Den Bosch priekšrocību. Saskaņā ar minēto paziņojumu publiskai iestādei, pārdodot zemi un ēkas, netiek konstatēts valsts atbalsts, pirmkārt, ja tā pieņem vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, ievērojot beznosacījumu izsoles procedūru un, otrkārt, ja šādas izsoles procedūras neievērošanas gadījumā pārdošanas cena nav mazāka par neatkarīga vērtēšanas eksperta noteikto vērtību. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz treniņu kompleksu Nīderlande uzskata, ka EUR 1,4 miljonu vērtā kompensācija tika aprēķināta, ņemot vērā paziņojumu par zemes pārdošanu un Komisijas lēmumus par aizstāšanas izmaksu kompensēšanu, un tādēļ neradīja FC Den Bosch priekšrocību. Saskaņā ar minēto paziņojumu publiskai iestādei, pārdodot zemi un ēkas, netiek konstatēts valsts atbalsts, pirmkārt, ja tā pieņem vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, ievērojot beznosacījumu izsoles procedūru un, otrkārt, ja šādas izsoles procedūras neievērošanas gadījumā pārdošanas cena nav mazāka par neatkarīga vērtēšanas eksperta noteikto vērtību.

FC Den Bosch

| (54) | Paziņojumā par zemes pārdošanu sniegtās vadlīnijas, kā norādīts tā ievadā, “attiecas vienīgi uz valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus.” |
| --- | --- |

(54)

Paziņojumā par zemes pārdošanu sniegtās vadlīnijas, kā norādīts tā ievadā, “attiecas vienīgi uz valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus.”

| (55) | Katrā ziņā paziņojumā par zemes pārdošanu izklāstītie mehānismi ir tikai rīki, lai noteiktu, vai valsts rīkojusies kā tirgus ekonomikas investors, un tādējādi tie ir konkrēti piemēri TEIP piemērošanai ar zemi saistītos darījumos starp publiskām un privātām struktūrām (14). Tāpēc nav būtiski, vai novērtējums par zemes vērtības noteikšanu un iegādi veikts saskaņā ar paziņojumu par zemes pārdošanu vai bez atsauces uz to. |
| --- | --- |

(55)

Katrā ziņā paziņojumā par zemes pārdošanu izklāstītie mehānismi ir tikai rīki, lai noteiktu, vai valsts rīkojusies kā tirgus ekonomikas investors, un tādējādi tie ir konkrēti piemēri TEIP piemērošanai ar zemi saistītos darījumos starp publiskām un privātām struktūrām (14). Tāpēc nav būtiski, vai novērtējums par zemes vērtības noteikšanu un iegādi veikts saskaņā ar paziņojumu par zemes pārdošanu vai bez atsauces uz to.

14

| (56) | Jautājumā par sporta kompleksu, ko FC Den Bosch atbrīvoja, neatkarīga eksperta veiktais zemes novērtējums pamatojās uz pielāgoto aiztājējvērtību. Saskaņā ar Nīderlandes paskaidrojumiem tā ir summa, kas valstij būtu jāmaksā īpašnieka pārcelšanas gadījumā, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem par tādu īpašumu vērtēšanu, kuriem piemēro neapstrīdētu ekspropriāciju. Tas nav pārliecinoši. Kompleksa ēkas un iekārtas, ko izveidoja FC Den Bosch, jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch tās izmantoja bez ilgtermiņa nomas līguma. Tāpēc veiktā novērtējuma pamatā nevajadzēja būt scenārijam, kurā FC Den Bosch būtu ēku īpašnieks. Turklāt īpašuma pielāgotā aizstājējvērtība var ievērojami atšķirties no tā tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(56)

Jautājumā par sporta kompleksu, ko FC Den Bosch atbrīvoja, neatkarīga eksperta veiktais zemes novērtējums pamatojās uz pielāgoto aiztājējvērtību. Saskaņā ar Nīderlandes paskaidrojumiem tā ir summa, kas valstij būtu jāmaksā īpašnieka pārcelšanas gadījumā, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem par tādu īpašumu vērtēšanu, kuriem piemēro neapstrīdētu ekspropriāciju. Tas nav pārliecinoši. Kompleksa ēkas un iekārtas, ko izveidoja FC Den Bosch, jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch tās izmantoja bez ilgtermiņa nomas līguma. Tāpēc veiktā novērtējuma pamatā nevajadzēja būt scenārijam, kurā FC Den Bosch būtu ēku īpašnieks. Turklāt īpašuma pielāgotā aizstājējvērtība var ievērojami atšķirties no tā tirgus vērtības.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

FC Den Bosch

FC Den Bosch

| (57) | Nav arī konstatēts, ka pašvaldībai laikā, kad tika veikts darījums, bija konkrēti plāni attiecībā uz šo zemes gabalu. Šis darījums acīmredzami ietilpa pašvaldības noteiktajos pārstrukturēšanas pasākumos, un tam bija skaidrs galvenais mērķis — nodrošināt FC Den Bosch likviditāti. Ir maz ticams, ka pašvaldība būtu iesaistījusies šajā darījumā, ja attiecīgajā laika posmā nebūtu šā mērķa. Varētu arī apgalvot, ka līdz ar futbola kluba pastāvēšanas beigām bankrota gadījumā sporta komplekss būtu atbrīvots bez jebkādas atlīdzības. |
| --- | --- |

(57)

Nav arī konstatēts, ka pašvaldībai laikā, kad tika veikts darījums, bija konkrēti plāni attiecībā uz šo zemes gabalu. Šis darījums acīmredzami ietilpa pašvaldības noteiktajos pārstrukturēšanas pasākumos, un tam bija skaidrs galvenais mērķis — nodrošināt FC Den Bosch likviditāti. Ir maz ticams, ka pašvaldība būtu iesaistījusies šajā darījumā, ja attiecīgajā laika posmā nebūtu šā mērķa. Varētu arī apgalvot, ka līdz ar futbola kluba pastāvēšanas beigām bankrota gadījumā sporta komplekss būtu atbrīvots bez jebkādas atlīdzības.

FC Den Bosch

| (58) | Tādējādi ir jāapšauba, ka cits tirgus dalībnieks būtu varējis pārliecināt pašvaldību izmaksāt summu EUR 1,4 miljonu apmērā par tāda īpašuma atbrīvošanu, par kuru šis dalībnieks pat nebija noslēdzis ilgtermiņa nomas līgumu. Jebkurā gadījumā summa būtu bijusi daudz mazāka. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi ir jāapšauba, ka cits tirgus dalībnieks būtu varējis pārliecināt pašvaldību izmaksāt summu EUR 1,4 miljonu apmērā par tāda īpašuma atbrīvošanu, par kuru šis dalībnieks pat nebija noslēdzis ilgtermiņa nomas līgumu. Jebkurā gadījumā summa būtu bijusi daudz mazāka.

4.1.2.3.   Secinājums par selektīvas priekšrocības pastāvēšanu

Secinājums par selektīvas priekšrocības pastāvēšanu

| (59) | Šie pasākumi tādējādi piešķir FC Den Bosch selektīvu priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(59)

Šie pasākumi tādējādi piešķir FC Den Bosch selektīvu priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FC Den Bosch

4.1.3.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

| (60) | Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu attiecībā uz klubiem, kuri nepiedalās Eiropas līmeņa futbola sacensībās. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem, un uz tiem attiecas valsts atbalsta kontrole. Profesionālais futbols piedāvā ienesīgas darbvietas un sniedz pakalpojumus par atlīdzību; tas ir sasniedzis augstu profesionālisma līmeni un tādējādi palielinājis savu ekonomisko ietekmi (15). |
| --- | --- |

(60)

Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu attiecībā uz klubiem, kuri nepiedalās Eiropas līmeņa futbola sacensībās. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem, un uz tiem attiecas valsts atbalsta kontrole. Profesionālais futbols piedāvā ienesīgas darbvietas un sniedz pakalpojumus par atlīdzību; tas ir sasniedzis augstu profesionālisma līmeni un tādējādi palielinājis savu ekonomisko ietekmi (15).

15

| (61) | Lai gan FC Den Bosch nepiedalās starptautiska līmeņa futbola sacensībās; kā profesionāls klubs tas īsteno ekonomiskus pasākumus vairākos citos tirgos, piemēram, profesionālo spēlētāju transfēra tirgos, publicitātes nodrošināšanā, sponsorēšanā, preču tirdzniecībā vai atspoguļojuma nodrošināšanā plašsaziņas līdzekļos. Atbalsts profesionālam futbola klubam stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa aptver vairākas dalībvalstis. Tādējādi, ja valsts resursi tiek izmantoti, nodrošinot selektīvu priekšrocību profesionālam futbola klubam neatkarīgi no līgas, kurā tas piedalās, visticamāk, ir iespējams, ka šāds atbalsts kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (16). |
| --- | --- |

(61)

Lai gan FC Den Bosch nepiedalās starptautiska līmeņa futbola sacensībās; kā profesionāls klubs tas īsteno ekonomiskus pasākumus vairākos citos tirgos, piemēram, profesionālo spēlētāju transfēra tirgos, publicitātes nodrošināšanā, sponsorēšanā, preču tirdzniecībā vai atspoguļojuma nodrošināšanā plašsaziņas līdzekļos. Atbalsts profesionālam futbola klubam stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa aptver vairākas dalībvalstis. Tādējādi, ja valsts resursi tiek izmantoti, nodrošinot selektīvu priekšrocību profesionālam futbola klubam neatkarīgi no līgas, kurā tas piedalās, visticamāk, ir iespējams, ka šāds atbalsts kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (16).

FC Den Bosch

16

4.2.   Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (62) | Komisijai jāizvērtē, vai atbalsta pasākumu par labu FC Den Bosch var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Neviena no Līguma 107. panta 2. punktā minētajām atkāpēm neattiecas uz konkrēto atbalsta pasākumu. Attiecībā uz atkāpēm, kas noteiktas Līguma 107. panta 3. punktā, Komisija norāda, ka nevienam Nīderlandes reģionam nav piemērojama Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā atkāpe. Attiecīgais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī tas nenovērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar arī teikt, ka šis atbalsta pasākums veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(62)

Komisijai jāizvērtē, vai atbalsta pasākumu par labu FC Den Bosch var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Neviena no Līguma 107. panta 2. punktā minētajām atkāpēm neattiecas uz konkrēto atbalsta pasākumu. Attiecībā uz atkāpēm, kas noteiktas Līguma 107. panta 3. punktā, Komisija norāda, ka nevienam Nīderlandes reģionam nav piemērojama Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā atkāpe. Attiecīgais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī tas nenovērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar arī teikt, ka šis atbalsta pasākums veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

FC Den Bosch

4.2.1.   Piemērojamās pamatnostādnes

Piemērojamās pamatnostādnes

| (63) | Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi par labu atbalstam, kas veicina konkrētu saimnieciskās darbības attīstību, šāds atbalsts varētu būt atbilstīgs, ja tas negatīvi neietekmētu tirgus apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi par labu atbalstam, kas veicina konkrētu saimnieciskās darbības attīstību, šāds atbalsts varētu būt atbilstīgs, ja tas negatīvi neietekmētu tirgus apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (64) | Lai varētu izvērtēt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija ir publicējusi vairākas regulas, stratēģijas, pamatnostādnes, kā arī paziņojumus par atbalsta veidiem un horizontāliem vai nozaru mērķiem, kuriem tiek piešķirts atbalsts. Ņemot vērā, ka laikā, kad tika veikti šie pasākumi, FC Den Bosch saskārās ar finanšu grūtībām un pašvaldība piešķīra atbalstu, lai šīs grūtības pārvarētu, ir jāvērtē tas, vai pamatnostādnēs noteiktie kritēriji (17) ir piemērojami un tiek izpildīti. |
| --- | --- |

(64)

Lai varētu izvērtēt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija ir publicējusi vairākas regulas, stratēģijas, pamatnostādnes, kā arī paziņojumus par atbalsta veidiem un horizontāliem vai nozaru mērķiem, kuriem tiek piešķirts atbalsts. Ņemot vērā, ka laikā, kad tika veikti šie pasākumi, FC Den Bosch saskārās ar finanšu grūtībām un pašvaldība piešķīra atbalstu, lai šīs grūtības pārvarētu, ir jāvērtē tas, vai pamatnostādnēs noteiktie kritēriji (17) ir piemērojami un tiek izpildīti.

FC Den Bosch

17

| (65) | Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (18). Tomēr tās nav piemērojamas šim nepaziņotajam atbalstam, ko piešķīra 2011. gadā. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 137. punktu tās būtu piemērojamas ikvienam glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstam, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja šis atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija šo izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, un tādējādi šajā lietā izmanto pamatnostādnes, kas bija piemērojamas pirms 2014. gada. |
| --- | --- |

(65)

Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (18). Tomēr tās nav piemērojamas šim nepaziņotajam atbalstam, ko piešķīra 2011. gadā. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 137. punktu tās būtu piemērojamas ikvienam glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstam, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja šis atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija šo izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, un tādējādi šajā lietā izmanto pamatnostādnes, kas bija piemērojamas pirms 2014. gada.

18

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4.2.2.   FC Den Bosch kā grūtībās nonācis uzņēmums

FC Den Bosch kā grūtībās nonācis uzņēmums

| (66) | Saskaņā ar šo pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, piemēram, zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās vai parāda pieaugums. Kā izklāstīts 8. apsvērumā, FC Den Bosch gadījumā vērojamas vairākas no šīm pazīmēm. Tādējādi tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, un valsts atbalsta atbilstība tiks vērtēta saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar šo pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, piemēram, zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās vai parāda pieaugums. Kā izklāstīts 8. apsvērumā, FC Den Bosch gadījumā vērojamas vairākas no šīm pazīmēm. Tādējādi tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, un valsts atbalsta atbilstība tiks vērtēta saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

FC Den Bosch

4.2.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (67) | Šo pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikta prasība, ka atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns. Kā norādīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir uzskatāms par mazu uzņēmumu. Saskaņā ar pamatnostādņu 59. punktu Komisija norāda, ka Nīderlande ir iesniegusi pārstrukturēšanas plānu, kas atbilst šo pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(67)

Šo pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikta prasība, ka atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns. Kā norādīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir uzskatāms par mazu uzņēmumu. Saskaņā ar pamatnostādņu 59. punktu Komisija norāda, ka Nīderlande ir iesniegusi pārstrukturēšanas plānu, kas atbilst šo pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumiem.

FC Den Bosch

| (68) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka pašvaldības lēmums atteikties no aizdevuma FC Den Bosch un maksāt tam par sava sporta kompleksa atbrīvošanu tika pieņemts pēc FC Den Bosch grūtību būtības un iemeslu analīzes. Piešķiršana tika pakārtota vairākiem nosacījumiem ar mērķi atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju trijos gados, kas ir pieņemams termiņš, un izpildīt KNVB prasības, lai turpinātu piešķirt FC Den Bosch licenci dalībai profesionālajās sacensībās. Pārstrukturēšanas plānā tika noteikta jauna pārvaldība, darbinieku un spēlētāju skaita samazinājums. Tajā ietverta atteikšanās no liela treniņu kompleksa. Tādējādi FC Den Bosch paredz ietaupījumus savā pamatdarbībā. Pārstrukturēšanas plāns nav pamatots ar ārējiem faktoriem, kurus FC Den Bosch var īstenot, bet ne pilnībā kontrolēt, piemēram, jaunu sponsoru atrašanu un skatītāju skaita palielinājumu. Ir paredzēta kluba finanšu stāvokļa turpmāki uzlabojumi, kā arī tā turpmāka darbība profesionālā futbola kluba statusā. Kā norādīts 35. apsvērumā, turpmākā attīstība parāda, ka šis plāns patiešām bija reāls. |
| --- | --- |

(68)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka pašvaldības lēmums atteikties no aizdevuma FC Den Bosch un maksāt tam par sava sporta kompleksa atbrīvošanu tika pieņemts pēc FC Den Bosch grūtību būtības un iemeslu analīzes. Piešķiršana tika pakārtota vairākiem nosacījumiem ar mērķi atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju trijos gados, kas ir pieņemams termiņš, un izpildīt KNVB prasības, lai turpinātu piešķirt FC Den Bosch licenci dalībai profesionālajās sacensībās. Pārstrukturēšanas plānā tika noteikta jauna pārvaldība, darbinieku un spēlētāju skaita samazinājums. Tajā ietverta atteikšanās no liela treniņu kompleksa. Tādējādi FC Den Bosch paredz ietaupījumus savā pamatdarbībā. Pārstrukturēšanas plāns nav pamatots ar ārējiem faktoriem, kurus FC Den Bosch var īstenot, bet ne pilnībā kontrolēt, piemēram, jaunu sponsoru atrašanu un skatītāju skaita palielinājumu. Ir paredzēta kluba finanšu stāvokļa turpmāki uzlabojumi, kā arī tā turpmāka darbība profesionālā futbola kluba statusā. Kā norādīts 35. apsvērumā, turpmākā attīstība parāda, ka šis plāns patiešām bija reāls.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

KNVB

FC Den Bosch

FC Den Bosch

FC Den Bosch

4.2.4.   Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

| (69) | Pamatnostādņu 38.–42. punktā izvirzīta prasība, ka saņēmējam jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi, lai samazinātu atbalsta kropļojošo un negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Tomēr šis nosacījums neattiecas uz maziem uzņēmumiem. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir mazs uzņēmums. |
| --- | --- |

(69)

Pamatnostādņu 38.–42. punktā izvirzīta prasība, ka saņēmējam jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi, lai samazinātu atbalsta kropļojošo un negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Tomēr šis nosacījums neattiecas uz maziem uzņēmumiem. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir mazs uzņēmums.

FC Den Bosch

4.2.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts

Līdz minimumam ierobežots atbalsts

| (70) | Komisija norāda arī to, ka saskaņā ar pamatnostādņu 43. un 44. punktu pārstrukturēšanas plāna finansējumā papildus veiktajiem iekšējiem ietaupījumiem ir jābūt saprātīgā apjomā izmantoti ārējo privāto uzņēmumu ieguldījumi. Vairāki privātie uzņēmumi arī bija vienojušies par parādu atcelšanu. Kopējais pašvaldības un kreditoru ieguldījums FC Den Bosch pārfinansēšanā bija EUR 6,737 miljoni (EUR 5,337 miljoni atcelto parādu, pie kā pieskaita EUR 1,4 miljonus par treniņu kompleksu, ja visa summa par treniņu kompleksu tiek uzskatīta par atbalstu). Noteiktie 25 % attiecībā uz pašu ieguldījumiem mazajiem uzņēmumiem būtu maksimāli EUR 1,685 miljoni. Neskaitot valsts ieguldījumu, pārējie uzņēmumi ieguldīja EUR 3,687 miljonus, atceļot savus parādus (EUR 5,337 miljoni, no kā atņem EUR 1,65 miljonus pašvaldības aizdevumu), starp tiem kāds komerciāls uzņēmums ieguldīja EUR 1,865 miljonus, kas ir vairāk par prasītajiem 25 %. |
| --- | --- |

(70)

Komisija norāda arī to, ka saskaņā ar pamatnostādņu 43. un 44. punktu pārstrukturēšanas plāna finansējumā papildus veiktajiem iekšējiem ietaupījumiem ir jābūt saprātīgā apjomā izmantoti ārējo privāto uzņēmumu ieguldījumi. Vairāki privātie uzņēmumi arī bija vienojušies par parādu atcelšanu. Kopējais pašvaldības un kreditoru ieguldījums FC Den Bosch pārfinansēšanā bija EUR 6,737 miljoni (EUR 5,337 miljoni atcelto parādu, pie kā pieskaita EUR 1,4 miljonus par treniņu kompleksu, ja visa summa par treniņu kompleksu tiek uzskatīta par atbalstu). Noteiktie 25 % attiecībā uz pašu ieguldījumiem mazajiem uzņēmumiem būtu maksimāli EUR 1,685 miljoni. Neskaitot valsts ieguldījumu, pārējie uzņēmumi ieguldīja EUR 3,687 miljonus, atceļot savus parādus (EUR 5,337 miljoni, no kā atņem EUR 1,65 miljonus pašvaldības aizdevumu), starp tiem kāds komerciāls uzņēmums ieguldīja EUR 1,865 miljonus, kas ir vairāk par prasītajiem 25 %.

FC Den Bosch

| (71) | Šis atbalsta apjoms bija nepieciešams. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu tam būtu jāpanāk zaudējumu samazinājums 2011./2012. gada un 2012./2013. gada sezonā un vidēji pozitīvs rezultāts turpmākajās sezonās. Tas neļautu FC Den Bosch iegādāties jaunus spēlētājus vai piesaistīt tos ar augstākām algām. |
| --- | --- |

(71)

Šis atbalsta apjoms bija nepieciešams. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu tam būtu jāpanāk zaudējumu samazinājums 2011./2012. gada un 2012./2013. gada sezonā un vidēji pozitīvs rezultāts turpmākajās sezonās. Tas neļautu FC Den Bosch iegādāties jaunus spēlētājus vai piesaistīt tos ar augstākām algām.

FC Den Bosch

4.2.6.   Gada pārskata pārraudzība

Gada pārskata pārraudzība

| (72) | Pamatnostādņu 49. punktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānosūta regulāri sīki izstrādāti ziņojumi par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. 51. punktā attiecībā uz MVU noteikti mazāk stingri nosacījumi, ar kuriem parasti pietiek bilances un peļņas, un zaudējumu pārskata ikgadējai nosūtīšanai. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus. |
| --- | --- |

(72)

Pamatnostādņu 49. punktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānosūta regulāri sīki izstrādāti ziņojumi par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. 51. punktā attiecībā uz MVU noteikti mazāk stingri nosacījumi, ar kuriem parasti pietiek bilances un peļņas, un zaudējumu pārskata ikgadējai nosūtīšanai. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus.

4.2.7.   Vienreizēja atbalsta princips

Vienreizēja atbalsta princips

| (73) | Saskaņā ar pamatnostādņu 72.–77. punktu Nīderlande skaidri norādīja, ka FC Den Bosch nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu desmit gadu posmā pirms šā atbalsta piešķiršanas. Nīderlande arī apņēmās turpmākos desmit gadus nepiešķirt nevienu jaunu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatnostādņu 72.–77. punktu Nīderlande skaidri norādīja, ka FC Den Bosch nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu desmit gadu posmā pirms šā atbalsta piešķiršanas. Nīderlande arī apņēmās turpmākos desmit gadus nepiešķirt nevienu jaunu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu FC Den Bosch.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

4.3.   Secinājums

Secinājums

| (74) | Komisija tādējādi secina, ka parāda pārstrukturēšanas pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts, ko pašvaldība piešķīrusi FC Den Bosch, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem, un tādējādi tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirgus apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tāpēc šis atbalsts atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(74)

Komisija tādējādi secina, ka parāda pārstrukturēšanas pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts, ko pašvaldība piešķīrusi FC Den Bosch, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem, un tādējādi tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirgus apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tāpēc šis atbalsts atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

FC Den Bosch

FC Den Bosch

5.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (75) | Komisija uzskata, ka Nīderlande nelikumīgi īstenojusi atbalstu FC Den Bosch, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr FC Den Bosch 2011. gadā piešķirtais valsts atbalsts EUR 1,65 miljonu apmērā, atceļot parādu, un EUR 1,4 miljoni, kas samaksāti saistībā ar treniņu kompleksa atbrīvošanu, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem par pārstrukturēšanas atbalstu, un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(75)

Komisija uzskata, ka Nīderlande nelikumīgi īstenojusi atbalstu FC Den Bosch, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr FC Den Bosch 2011. gadā piešķirtais valsts atbalsts EUR 1,65 miljonu apmērā, atceļot parādu, un EUR 1,4 miljoni, kas samaksāti saistībā ar treniņu kompleksa atbrīvošanu, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem par pārstrukturēšanas atbalstu, un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

FC Den Bosch

FC Den Bosch

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 3,05 miljonu apmērā, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu Hertogenbosas futbola klubam FC Den Bosch, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisijas lēmumam lietā SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nīderlande – Atbalsts konkrētiem Nīderlandes futbola klubiem 2008.–2011. gadā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 116, 23.4.2013., 19. lpp.).

1

(2)  Sal. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.) pielikuma 2. panta 2. punkts (mazs uzņēmums ir uzņēmums, kurā nodarbinātas mazāk par 50 personām un kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 10 miljonus).

3

(4)  Atrašanās vieta: Jan Sluyterstraat Hertogenbosā.

4

Jan Sluyterstraat

(5)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.); šo pamatnostādņu piemērošana pagarināta ar Komisijas paziņojumu par darbības termiņa pagarināšanu 2004. gada 1. oktobra Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 296, 2.10.2012., 3. lpp.).

5

(6)  Lieta SA.35131 (2013/N).

6

(7)  Komisijas Paziņojums par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi (OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.).

7

(*1)  Konfidenciāla informācija.

*1

(8)  Saskaņā ar Nīderlandes Civilkodeksa 5. panta 85. punktu erfpacht (ilgtermiņa nomas līgums) ir ierobežotas īpašumtiesības, kas dod to īpašniekam, “nomniekam”, tiesības uzturēt un lietot citas personas nekustamo īpašumu.

8

erfpacht

(9)  Lieta T-11/95 BP Chemicals/Komisija, EU:T:1998:199, 170. punkts; lieta C-399/10 P un C-401/10 P Bouygues un Bouygues Télécom/Komisija un citi, EU:C:2013:175, 103.–104. punkts; un lieta T-1/12 Francija/Komisija, EU:T:2015:17, 37. punkts.

9

BP Chemicals

Bouygues un Bouygues Télécom

(10)  Lieta C-39/94 SFEI un citi, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; lieta C-342/96 Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

10

SFEI

(11)  Šajā saistībā skatīt lietas T-296/97 Alitalia/Komisija, ECLI:EU:T:2000:289, 81. punktu.

11

Alitalia

(12)  Piemēram, lietā Citynet Amsterdam Komisija atzina, ka divu privāto uzņēmēju ieguldījumi, kas veido trešdaļu no kopējiem pašu kapitāla ieguldījumiem komercsabiedrībā (turklāt ņemot vērā vispārējo līdzdalības struktūru un to, ka ar šo uzņēmēju akcijām pietiek, lai veidotu bloķējošo mazākumu attiecībā uz komercsabiedrības stratēģiskajiem lēmumiem), var tikt uzskatīti par ekonomiski svarīgiem (skatīt Komisijas 2007. gada 11. decembra Lēmumu 2008/729/EK par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām (fibre-to-the-home) (OV L 247, 16.9.2008., 27. lpp.), 96.–100. apsvērums).

12

Citynet Amsterdam

fibre-to-the-home

(13)  Tādējādi pašvaldības veikto parāda atcelšanu nevar salīdzināt ar Komisijas lēmumu par Beļģijas uzņēmumu Sonaca lietā SA.35131 (2013/N).

13

Sonaca

(14)  Saskaņā ar šo testu valsts atbalsts netiktu konstatēts, ja līdzīgos apstākļos privāts investors, darbojoties parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, varētu būt ticis rosināts īstenot minētos pasākumus par labu saņēmējam.

14

(15)  Lieta C-325/08 Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, 27. un 28. punkts; lieta C519/04 P Meca-Medina un Majcen/Komisija, ECLI:EU:C:2006:492, 22. punkts; lieta C-415/93 Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, 73. punkts.

15

Olympique Lyonnais

Meca-Medina

Majcen

Bosman

(16)  Komisijas 2013. gada 20. marta lēmumi attiecībā uz Vāciju par Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (lieta SA.35135 (2012/N)), 12. punkts, un Multifunktionsarena der Stadt Jena (lieta SA.35440 (2012/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 140, 18.5.2013., 1. lpp., un 2013. gada 2. oktobra lēmums par Fußballstadion Chemnitz (lieta SA.36105 (2013/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 50, 21.2.2014., 1. lpp., 12.–14. punkts; Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmumi attiecībā uz Spāniju par iespējamo valsts atbalstu četriem Spānijas profesionālajiem futbola klubiem (lieta SA.29769 (2013/C)), 28. punkts, par Real Madrid CF (lieta SA.33754 (2013/C)), 20. punkts, un par iespējamo atbalstu trīs Valensijas futbola klubu labā (lieta SA.36387 (2013/C)), 16. punkts, publicēts OV C 69, 7.3.2014., 99. lpp.

16

Multifunktionsarena der Stadt Erfurt

Multifunktionsarena der Stadt Jena

Fußballstadion Chemnitz

Real Madrid CF

(17)  Skatīt 15. apsvērumu un 5. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

18

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1992

(2016. gada 11. novembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2416, ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7151)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2416 (2) konkrēti Amerikas Savienoto Valstu apgabali atzīti par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2416 (2) konkrēti Amerikas Savienoto Valstu apgabali atzīti par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire.

| (2) | Informācija, ko nesen sniegušas Amerikas Savienotās Valstis, liecina, ka konkrēti to teritorijas apgabali, kurus patlaban atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire, vairs nav brīvi no minētā kaitīgā organisma. |
| --- | --- |

(2)

Informācija, ko nesen sniegušas Amerikas Savienotās Valstis, liecina, ka konkrēti to teritorijas apgabali, kurus patlaban atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire, vairs nav brīvi no minētā kaitīgā organisma.

| (3) | Turklāt Amerikas Savienotās Valstis ir iesniegušas informāciju, kas liecina, ka no minētā kaitīgā organisma brīvs ir Tenesī štata Chester apgabals. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Amerikas Savienotās Valstis ir iesniegušas informāciju, kas liecina, ka no minētā kaitīgā organisma brīvs ir Tenesī štata Chester apgabals.

| (4) | Ņemot vērā šo informāciju, attiecīgais to apgabalu saraksts, kurus atzīst par brīviem no minētā kaitīgā organisma, būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā šo informāciju, attiecīgais to apgabalu saraksts, kurus atzīst par brīviem no minētā kaitīgā organisma, būtu jāgroza.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2416. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2416.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2416 pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2416, ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire (OV L 333, 19.12.2015., 128. lpp.).

2

Agrilus planipennis

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO APGABALU SARAKSTS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2416 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 2. punkta f) apakšpunktā “Apgabali Luiziānas štatā” svītro šādus apgabalus: Caldwell, Franklin, Winn; |
| --- | --- |

1)

pielikuma 2. punkta f) apakšpunktā “Apgabali Luiziānas štatā” svītro šādus apgabalus: Caldwell, Franklin, Winn;

| 2) | pielikuma 2. punkta h) apakšpunktā “Apgabali Minesotas štatā” svītro šādus apgabalus: Wabasha; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 2. punkta h) apakšpunktā “Apgabali Minesotas štatā” svītro šādus apgabalus: Wabasha;

| 3) | pielikuma 2. punkta i) apakšpunktā “Apgabali Nebraskas štatā” svītro šādus apgabalus: Antelope, Boone, Burt, Butler, Cedar, Colfax, Cuming, Dakota, Dixon, Dodge, Fillmore, Gage, Hamilton, Jefferson, Lancaster, Madison, Merrick, Nance, Platte, Polk, Saline, Saunders, Seward, Stanton, Thurston, York; |
| --- | --- |

3)

pielikuma 2. punkta i) apakšpunktā “Apgabali Nebraskas štatā” svītro šādus apgabalus: Antelope, Boone, Burt, Butler, Cedar, Colfax, Cuming, Dakota, Dixon, Dodge, Fillmore, Gage, Hamilton, Jefferson, Lancaster, Madison, Merrick, Nance, Platte, Polk, Saline, Saunders, Seward, Stanton, Thurston, York;

| 4) | pielikuma 2. punkta l) apakšpunktā “Apgabali Tenesī štatā” pirms Crockett iekļauj šādu ierakstu: Chester; |
| --- | --- |

4)

pielikuma 2. punkta l) apakšpunktā “Apgabali Tenesī štatā” pirms Crockett iekļauj šādu ierakstu: Chester;

| 5) | pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā “Apgabali Teksasas štatā” svītro šādus apgabalus: Anderson, Camp, Cherokee, Delta, Franklin, Gregg, Henderson, Hopkins, Lamar, Morris, Nacogdoches, Rains, Red River, Rusk, Sabine, San Augustine, Shelby, Smith, Titus, Upshur, Van Zandt, Wood. |
| --- | --- |

5)

pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā “Apgabali Teksasas štatā” svītro šādus apgabalus: Anderson, Camp, Cherokee, Delta, Franklin, Gregg, Henderson, Hopkins, Lamar, Morris, Nacogdoches, Rains, Red River, Rusk, Sabine, San Augustine, Shelby, Smith, Titus, Upshur, Van Zandt, Wood.

---

PAMATNOSTĀDNES

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/32

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/1993

(2016. gada 4. novembris),

ar ko nosaka principus novērtējuma koordinācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013, un par tādu institucionālās aizsardzības shēmu kontroli, kuras ietver nozīmīgas un mazāk nozīmīgas iestādes (ECB/2016/37)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu un 6. panta 1. un 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, 49. panta 3. punktu, 113. panta 7. punktu, 422. panta 8. punktu un 425. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (3), un jo īpaši tās 29. panta 1. punktu, 33. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Institucionālās aizsardzības shēma (IAS) Regulā (ES) Nr. 575/2013 definēta kā līgumiska vai likumiska vienošanās par atbildības nodrošināšanu, kas aizsargā iesaistītās iestādes un jo īpaši nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā novērstu bankrotu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punktu, 49. panta 3. punktu, 113. panta 7. punktu, 422. panta 8. punktu un 425. panta 4. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 29. panta 1. punktu, 33. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 1. punktu kompetentās iestādes var nepiemērot dažas prudenciālās prasības vai ļaut piešķirt noteiktus atbrīvojumus IAS dalībniekiem. Turklāt Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta i) apakšpunkts nosaka, ka attiecīgā kompetentā iestāde regulāri apstiprina un apstiprina un kontrolē IAS sistēmu atbilstību saistībā ar riska kontroli un klasifikāciju, un 113. panta 7. punkta d) apakšpunkts prasa IAS veikt pašām savu riska pārbaudi. |
| --- | --- |

(1)

Institucionālās aizsardzības shēma (IAS) Regulā (ES) Nr. 575/2013 definēta kā līgumiska vai likumiska vienošanās par atbildības nodrošināšanu, kas aizsargā iesaistītās iestādes un jo īpaši nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā novērstu bankrotu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punktu, 49. panta 3. punktu, 113. panta 7. punktu, 422. panta 8. punktu un 425. panta 4. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 29. panta 1. punktu, 33. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 1. punktu kompetentās iestādes var nepiemērot dažas prudenciālās prasības vai ļaut piešķirt noteiktus atbrīvojumus IAS dalībniekiem. Turklāt Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta i) apakšpunkts nosaka, ka attiecīgā kompetentā iestāde regulāri apstiprina un apstiprina un kontrolē IAS sistēmu atbilstību saistībā ar riska kontroli un klasifikāciju, un 113. panta 7. punkta d) apakšpunkts prasa IAS veikt pašām savu riska pārbaudi.

| (2) | Kompetento iestāžu lēmumi piešķirt atļaujas un nepiemērot prasības Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punkta, 49. panta 3. punkta, 113. panta 7. punkta, 422. panta 8. punkta un 425. panta 4. punkta un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 33. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē, kā arī jebkuri lēmumi, kuri izriet no IAS kontroles, ir vērsti pret individuālām kredītiestādēm. Eiropas Centrālā banka (ECB) kā kompetentā iestāde, kas vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) ietvaros veic tādu kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, kuras klasificētas kā nozīmīgas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu, kā arī Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (4) IV daļu un 147. panta 1. punktu, atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas nozīmīgas kredītiestādes, bet nacionālās kompetentās iestādes (NKI) atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas mazāk nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas mazāk nozīmīgas kredītiestādes. |
| --- | --- |

(2)

Kompetento iestāžu lēmumi piešķirt atļaujas un nepiemērot prasības Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punkta, 49. panta 3. punkta, 113. panta 7. punkta, 422. panta 8. punkta un 425. panta 4. punkta un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 33. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē, kā arī jebkuri lēmumi, kuri izriet no IAS kontroles, ir vērsti pret individuālām kredītiestādēm. Eiropas Centrālā banka (ECB) kā kompetentā iestāde, kas vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) ietvaros veic tādu kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, kuras klasificētas kā nozīmīgas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu, kā arī Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (4) IV daļu un 147. panta 1. punktu, atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas nozīmīgas kredītiestādes, bet nacionālās kompetentās iestādes (NKI) atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas mazāk nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas mazāk nozīmīgas kredītiestādes.

| (3) | Lai visā VUM nodrošinātu konsekventu attieksmi pret nozīmīgām un mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, kas ir IAS dalībnieces, un veicinātu ECB un NKI pieņemto lēmumu konsekvenci, ECB pieņēmusi Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2016/1994 (ECB/2016/38) (5). Tomēr ir nepieciešams izveidot koordinētu procesu lēmumiem, kas saistīti ar vienas IAS dalībniekiem, kurā ietilpst gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas kredītiestādes, un ECB un NKI jāīsteno koordinēta pieeja šādas IAS kontrolei, lai nodrošinātu to lēmumu konsekvenci, kas tiek pieņemti attiecībā uz nozīmīgām un mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, kuras ir vienas IAS dalībnieces, |
| --- | --- |

(3)

Lai visā VUM nodrošinātu konsekventu attieksmi pret nozīmīgām un mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, kas ir IAS dalībnieces, un veicinātu ECB un NKI pieņemto lēmumu konsekvenci, ECB pieņēmusi Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2016/1994 (ECB/2016/38) (5). Tomēr ir nepieciešams izveidot koordinētu procesu lēmumiem, kas saistīti ar vienas IAS dalībniekiem, kurā ietilpst gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas kredītiestādes, un ECB un NKI jāīsteno koordinēta pieeja šādas IAS kontrolei, lai nodrošinātu to lēmumu konsekvenci, kas tiek pieņemti attiecībā uz nozīmīgām un mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, kuras ir vienas IAS dalībnieces,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Piemērošanas joma

1.   Ar šo pamatnostādni tiek noteikti ECB un NKI īstenotās koordinācijas principi attiecībā uz IAS novērtējumu, ko veic nolūkā piešķirt prudenciālās uzraudzības atļaujas un nepiemērot prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punktu, 49. panta 3. punktu, 113. panta 7. punktu, 422. panta 8. punktu un 425. panta 4. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 33. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kā arī attiecībā uz to IAS kontroli, kuras atzītas prudenciālās uzraudzības vajadzībām.

2.   Koordinācijas process neierobežo ECB atbildību par visu attiecīgo prudenciālās uzraudzības lēmumu pieņemšanu attiecībā uz nozīmīgām kredītiestādēm un NKI atbildību par šādu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz mazāk nozīmīgām kredītiestādēm.

2. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē piemēro Regulā (ES) Nr. 575/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (6), Regulā (ES) Nr. 1024/2013 un Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) noteiktās definīcijas un šādas definīcijas:

6

| a) | “pārbaudes darba grupa” ir darba grupa, kuru veido pārstāvji no ECB un NKI, kas ir attiecīgo IAS dalībnieku tiešais uzraugs. Šo darba grupu izveido nolūkā koordinēt pārbaudes, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

a)

“pārbaudes darba grupa” ir darba grupa, kuru veido pārstāvji no ECB un NKI, kas ir attiecīgo IAS dalībnieku tiešais uzraugs. Šo darba grupu izveido nolūkā koordinēt pārbaudes, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktu;

| b) | “pārbaudes darba grupas koordinators” ir ECB darbinieks un NKI darbinieks, kurš iecelts saskaņā ar 6. pantu un kurš veic 8. pantā noteiktos uzdevumus; |
| --- | --- |

b)

“pārbaudes darba grupas koordinators” ir ECB darbinieks un NKI darbinieks, kurš iecelts saskaņā ar 6. pantu un kurš veic 8. pantā noteiktos uzdevumus;

| c) | “pieteikuma iesniedzējs” ir IAS dalībnieks vai IAS dalībnieku grupa, kuru pārstāv viena iestāde, kas iesniedz ECB vai attiecīgajai NKI pieteikumu, lūdzot piešķirt atļauju vai nepiemērot prasības saskaņā ar 1. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

“pieteikuma iesniedzējs” ir IAS dalībnieks vai IAS dalībnieku grupa, kuru pārstāv viena iestāde, kas iesniedz ECB vai attiecīgajai NKI pieteikumu, lūdzot piešķirt atļauju vai nepiemērot prasības saskaņā ar 1. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem;

| d) | “institucionālās aizsardzības hibrīdshēma” ir IAS, kuru veido nozīmīgas un mazāk nozīmīgas kredītiestādes; |
| --- | --- |

d)

“institucionālās aizsardzības hibrīdshēma” ir IAS, kuru veido nozīmīgas un mazāk nozīmīgas kredītiestādes;

| e) | “VUM kompetentās iestādes” ir ECB un iesaistīto dalībvalstu NKI. |
| --- | --- |

e)

“VUM kompetentās iestādes” ir ECB un iesaistīto dalībvalstu NKI.

3. pants

Piemērošanas līmenis

Ja gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas kredītiestādes, kas ir vienas institucionālās aizsardzības hibrīdshēmas dalībnieces, pieteikumus par prudenciālās uzraudzības atļauju piešķiršanu un prasību nepiemērošanu vienlaicīgi iesniedz ECB (nozīmīgu kredītiestāžu gadījumā) un attiecīgajai NKI (mazāk nozīmīgu kredītiestāžu gadījumā), ECB un attiecīgā NKI piemēro koordinācijas procesu un kontroles noteikumus, kas izklāstīti šajā pamatnostādnē, t. sk. jebkuras standarta kontroles darbības, kas saistītas ar šādu IAS.

II NODAĻA

IAS NOVĒRTĒJUMA KOORDINĀCIJA

4. pants

Koordinēts novērtējums

Neierobežojot ECB un NKI atbildību piešķirt atļaujas un nepiemērot prasības, kas minētas 1. panta 1. punktā, nozīmīgu un mazāk nozīmīgu kredītiestāžu, kuras ir vienas institucionālās aizsardzības hibrīdshēmas dalībnieces, vienlaicīgi iesniegtu pieteikumu novērtēšanu kopā veic ECB un attiecīgā NKI.

5. pants

Pārbaudes darba grupa

1.   Nozīmīgu un mazāk nozīmīgu kredītiestāžu, kuras ir vienas institucionālās aizsardzības hibrīdshēmas dalībnieces, vienlaicīgi iesniegtu pieteikumu novērtēšanas nolūkam izveido pārbaudes darba grupu pēc tam, kad ECB un attiecīgā NKI saņēmušas pieteikumus piešķirt atļauju vai nepiemērot prasības saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 575/2013.

2.   ECB un attiecīgā NKI ieceļ uzraugus, kas atbild par pieteikumus saskaņā ar 1. punktu iesniegušo kredītiestāžu uzraudzību ikdienā, un darbiniekus, kas kā pārbaudes darba grupas dalībnieki veic sistēmas darbības vispārīgo pārraudzību. Pārbaudes darba grupas sastāvs un tās dalībnieku skaits ir atkarīgs no IAS dalībnieku skaita un attiecīgo nozīmīgo iestāžu svarīguma.

3.   Pārbaudes darba grupa turpina darboties līdz brīdim, kad kompetentās iestādes pieņēmušas lēmumus par pieteikumiem piešķirt atļauju vai nepiemērot prasību.

6. pants

Pārbaudes darba grupu koordinatori

1.   ECB un NKI, kas atbild par attiecīgo IAS dalībnieku tiešo uzraudzību, katra ieceļ vienu koordinatoru, kurš vada novērtēšanas procesu attiecībā uz pieteikumiem.

2.   Ja nozīmīgas iestādes, kuras uzrauga dažādas kopējās uzraudzības komandas (KUK), iesniegušas pieteikumu vienai atļaujai vai prasību nepiemērošanai no tām, kuras uzskaitītas 1. panta 1. punktā, šīs KUK var nolemt iecelt kopēju koordinatoru.

3.   Koordinatori ir atbildīgi par vienošanos par darba grafiku un vajadzīgajām darbībām, lai izstrādātu pārbaudes darba grupas kopēju viedokli.

7. pants

Paziņojums par pieteikumu un pārbaudes darba grupas izveidošana

1.   ECB un attiecīgā NKI viena otrai paziņo par jebkura pieteikuma saņemšanu no nozīmīgas un mazāk nozīmīgas kredītiestādes, kuras ir institucionālās aizsardzības hibrīdshēmas dalībnieces.

2.   Saņemot vienlaicīgi iesniegtus pieteikumus, ECB un NKI nominē savus pārbaudes darba grupas dalībniekus.

8. pants

Pieteikumu novērtēšana

1.   ECB un attiecīgā NKI neatkarīgi novērtē pieteikumu pilnīgumu un atbilstību. Ja konkrētu pieteikumu novērtēšanai vajadzīgs vairāk informācijas, kompetentās iestādes var lūgt pieteikuma iesniedzēju sniegt šādu informāciju.

2.   ECB un NKI attiecīgo pieteikumu provizorisko novērtējumu veic atsevišķi.

3.   Pārbaudes darba grupa apspriež pieteikumu novērtējuma provizorisko rezultātu un vienojas par galīgo rezultātu, ņemot vērā termiņus, kas noteikti nacionālajās administratīvajās tiesības, ja piemērojams.

4.   Ja pārbaudes darba grupa vienojas, ka pieteikumi un IAS organizatoriskais regulējums atbilst 1. panta 1. punktā uzskaitīto noteikumu prasībām, tā sagatavo ziņojumu, kurā aprakstīti novērtējuma rezultāti un apstiprināts, ka prasības ir ievērotas. Pārbaudes darba grupas novērtējumu ECB un NKI ņem vērā, pieņemot savus attiecīgos lēmumus par to, vai piešķirt atļaujas vai nepiemērot prasības.

5.   Ja pārbaudes darba grupa nevar panākt kopēju viedokli par pieteikumu novērtējumu, jautājumu var nodot apspriešanai Uzraudzības valdei. Uzraudzības valdes apspriešanās rezultāts neierobežo ECB un NKI atbildību lemt par to, vai piešķirt atļauju vai nepiemērot prasības.

9. pants

Lēmumi

1.   ECB un attiecīgās NKI sagatavotos lēmumus, kas pamatojas uz vienotā novērtējuma rezultātiem, iesniedz apstiprināšanai attiecīgajās lēmējinstancēs, t. i., ECB Padomē attiecībā uz pieteikumiem, kurus iesniegušas nozīmīgas kredītiestādes, un attiecīgās NKI lēmējinstancēs attiecībā uz pieteikumiem, kurus iesniegušas mazāk nozīmīgas kredītiestādes.

2.   Šajos lēmumos norāda pārskatu sniegšanas prasības IAS dalībnieku pastāvīgas kontroles vajadzībām, neierobežojot jebkuras citas papildu prasības, kuras ECB un attiecīgā NKI var izvirzīt kredītiestādēm kontroles laikā.

III NODAĻA

IAS KONTROLE

10. pants

Kontroles koordinācija

1.   ECB un NKI, kas atbild par IAS dalībnieka uzraudzību, regulāri kontrolē IAS sistēmu atbilstību riska kontrolei un klasificēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta c) apakšpunktu un to, ka IAS veic pati sava riska pārbaudi saskaņā ar 113. panta 7. punkta d) apakšpunktu.

2.   Lai nodrošinātu konsekventu pieeju augstu uzraudzības standartu kontrolei un piemērošanai, ECB un attiecīgā NKI koordinē savas kontroles aktivitātes. Šajā nolūkā tiek sagatavoti ECB un NKI darbinieku aktuāli saraksti.

3.   ECB un NKI vienojas par kontrolei vajadzīgajiem termiņiem un darbībām. Kontrole jāveic vismaz reizi gadā pēc tam, kad kļuvuši pieejami konsolidētie vai kopsavilkuma finanšu pārskati par iepriekšējo finanšu gadu, kas sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta e) apakšpunktu.

11. pants

Kontrole

1.   ECB un attiecīgā NKI savu attiecīgo kompetenču robežās parasti kontroli veic ar dokumentu pārbaudes darbību palīdzību. Ja nepieciešams, ECB un attiecīgā NKI savu attiecīgo kompetenču robežās drīkst lemt par pārbaužu uz vietas veikšanu kredītiestādēs, kas ir IAS dalībnieces, lai novērtētu to atbilstību atļauju piešķiršanas un prasību nepiemērošanas nosacījumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā.

2.   IAS kontroles vajadzībām ECB un NKI ņem vērā pieejamo uzraudzības informāciju par IAS dalībniekiem, piemēram, uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultātus un regulāros uzraudzības pārskatus.

3.   ECB un NKI reizi gadā pārbauda konsolidēto/kopsavilkuma pārskatu, kas prasīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta e) apakšpunktu, īpašu uzmanību pievēršot IAS pieejamiem fondiem.

12. pants

Kontroles rezultāti

1.   ECB un attiecīgā NKI vienojas par kontroles rezultātiem un secinājumiem, un vajadzības gadījumā nepieciešamajiem izpildes pasākumiem, t. sk. kontroles pastiprināšanu.

2.   Ja ECB un attiecīgā NKI nevar panākt kopēju viedokli, jautājumu var nodot apspriešanai Uzraudzības valdei. Uzraudzības valdes apspriešanās rezultāts neierobežo ECB un NKI atbildību par attiecīgo IAS dalībnieku prudenciālo uzraudzību.

3.   Ja pastāv apstākļi, kas norāda, ka 1. panta 1. punktā norādīto noteikumu prasības vairs netiek ievērotas un ka IAS vai dažu tās dalībnieku atbilstība un/vai piešķirtās atļaujas vai nepiemērotās prasības var būt jāpārskata, ECB un NKI koordinē savas darbības, kas attiecīgos gadījumos var ietvert piešķirto atļauju vai nepiemēroto prasību atsaukšanu vai nepiemērošanu.

IV NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta VUM kompetentajām iestādēm.

14. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo VUM kompetentajām iestādēm.

2.   VUM kompetentās iestādes panāk atbilstību šai pamatnostādnei ar 2016. gada 2. decembri.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 4. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1994 (2016. gada 4. novembris) par nacionālo kompetento iestāžu pieeju institucionālās aizsardzības shēmu atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (ECB/2016/38) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 37. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

6

---

| 15.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/37

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/1994

(2016. gada 4. novembris)

par nacionālo kompetento iestāžu pieeju institucionālās aizsardzības shēmu atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (ECB/2016/38)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu un 6. panta 5. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 113. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Institucionālās aizsardzības shēma (IAS) Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā definēta kā līgumiska vai likumiska vienošanās par atbildības nodrošināšanu, kas aizsargā iesaistītās iestādes un nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā novērstu bankrotu. Saskaņā ar minēto normu kompetentās iestādes, ievērojot Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktos nosacījumus, var nepiemērot dažas prudenciālās prasības vai ļaut piešķirt noteiktus atbrīvojumus IAS dalībniekiem. |
| --- | --- |

(1)

Institucionālās aizsardzības shēma (IAS) Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā definēta kā līgumiska vai likumiska vienošanās par atbildības nodrošināšanu, kas aizsargā iesaistītās iestādes un nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā novērstu bankrotu. Saskaņā ar minēto normu kompetentās iestādes, ievērojot Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktos nosacījumus, var nepiemērot dažas prudenciālās prasības vai ļaut piešķirt noteiktus atbrīvojumus IAS dalībniekiem.

| (2) | Eiropas Centrālā banka (ECB) kā vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) prudenciālās uzraudzības kompetentā iestāde kredītiestādēm, kas atzītas par nozīmīgām, ir atbildīga par šādu iestāžu iesniegto pieteikumu izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Centrālā banka (ECB) kā vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) prudenciālās uzraudzības kompetentā iestāde kredītiestādēm, kas atzītas par nozīmīgām, ir atbildīga par šādu iestāžu iesniegto pieteikumu izvērtēšanu.

| (3) | IAS izvērtēšanas prudenciālās uzraudzības vajadzībām nosacījumi noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā. Šī regula kompetentajām iestādēm paredz dažas izvēles iespējas, sagatavojot uzraudzības novērtējumu, kas nepieciešams, lai noteiktu, vai ievēroti nosacījumi. Lai nodrošinātu saskaņotību, efektivitāti un caurredzamību, ECB pievienojusi jaunu nodaļu “ECB norādījumiem par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām”, kas attiecas uz pieeju institucionālās aizsardzības shēmu (IAS) atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām (3), kurā norādīts, kā ECB izvērtēs IAS un to dalībnieku atbilstību iepriekš minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(3)

IAS izvērtēšanas prudenciālās uzraudzības vajadzībām nosacījumi noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā. Šī regula kompetentajām iestādēm paredz dažas izvēles iespējas, sagatavojot uzraudzības novērtējumu, kas nepieciešams, lai noteiktu, vai ievēroti nosacījumi. Lai nodrošinātu saskaņotību, efektivitāti un caurredzamību, ECB pievienojusi jaunu nodaļu “ECB norādījumiem par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām”, kas attiecas uz pieeju institucionālās aizsardzības shēmu (IAS) atzīšanai prudenciālās uzraudzības vajadzībām (3), kurā norādīts, kā ECB izvērtēs IAS un to dalībnieku atbilstību iepriekš minētajiem nosacījumiem.

| (4) | ECB atbild par efektīvu un konsekventu VUM darbību, un tās pārraudzības uzdevumu ietvaros ECB ir jānodrošina uzraudzības rezultātu konsekvence. Šajā kontekstā ECB pieņem nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) adresētas pamatnostādnes, saskaņā ar kurām jāveic uzraudzības uzdevumi un jāpieņem uzraudzības lēmumi attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

ECB atbild par efektīvu un konsekventu VUM darbību, un tās pārraudzības uzdevumu ietvaros ECB ir jānodrošina uzraudzības rezultātu konsekvence. Šajā kontekstā ECB pieņem nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) adresētas pamatnostādnes, saskaņā ar kurām jāveic uzraudzības uzdevumi un jāpieņem uzraudzības lēmumi attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm.

| (5) | Ņemot vērā, ka ISA var būt gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas iestādes, ir svarīgi nodrošināt konsekventu attieksmi pret tās dalībniekiem visā VUM, lai veicinātu ECB un NKI pieņemto lēmumu konsekvenci. Attiecībā uz IAS, kuru dalībnieki ir gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas iestādes, ir īpaši svarīgi, ka gan ECB, kas ir atbildīga par nozīmīgu iestāžu prudenciālo uzraudzību, gan NKI, kas ir atbildīgas par mazāk nozīmīgu iestāžu uzraudzību, izmanto vienas specifikācijas atbilstības novērtējumam. Tas, ka NKI izmanto tās pašas specifikācijas, ir pamatots arī tad, ja tiek novērtētas IAS, ko veido vienīgi mazāk nozīmīgas iestādes, jo IAS sastāvs, kā arī tās dalībnieku atzīšana par nozīmīgiem vai mazāk nozīmīgiem laika gaitā var mainīties, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka ISA var būt gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas iestādes, ir svarīgi nodrošināt konsekventu attieksmi pret tās dalībniekiem visā VUM, lai veicinātu ECB un NKI pieņemto lēmumu konsekvenci. Attiecībā uz IAS, kuru dalībnieki ir gan nozīmīgas, gan mazāk nozīmīgas iestādes, ir īpaši svarīgi, ka gan ECB, kas ir atbildīga par nozīmīgu iestāžu prudenciālo uzraudzību, gan NKI, kas ir atbildīgas par mazāk nozīmīgu iestāžu uzraudzību, izmanto vienas specifikācijas atbilstības novērtējumam. Tas, ka NKI izmanto tās pašas specifikācijas, ir pamatots arī tad, ja tiek novērtētas IAS, ko veido vienīgi mazāk nozīmīgas iestādes, jo IAS sastāvs, kā arī tās dalībnieku atzīšana par nozīmīgiem vai mazāk nozīmīgiem laika gaitā var mainīties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Piemērošanas joma

Šajā pamatnostādnē noteiktas specifikācijas tam, lai novērtētu, vai IAS un to dalībnieki ievēro prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, un noteiktu, vai atsevišķām iestādēm var piešķirt atļauju minētā panta izpratnē. NKI šīs specifikācijas piemēro attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm.

2. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē piemēro Regulā (ES) Nr. 575/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4), Regulā (ES) Nr. 1024/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) iekļautās definīcijas.

4

5

II NODAĻA

NOVĒRTĒJUMA SASKAŅĀ AR REGULAS (ES) Nr. 575/2013 113. PANTA 7. PUNKTU SPECIFIKĀCIJAS

3. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta a) apakšpunkts saistībā ar 113. panta 6. punkta a) un d) apakšpunktu: prudenciālās uzraudzības statusa un juridiskās atrašanās vietas novērtējums

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 113. panta 6. punkta a) un d) apakšpunktu, novērtējot darījuma partnera prudenciālās uzraudzības statusu un juridiskās atrašanās vietu, NKI ņem vērā, vai:

| a) | darījuma partneris ir iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstīgas prudenciālās prasības; |
| --- | --- |

a)

darījuma partneris ir iestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstīgas prudenciālās prasības;

| b) | darījuma partneris, kurš lūdz atļauju, veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

darījuma partneris, kurš lūdz atļauju, veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī.

4. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta a) apakšpunkts saistībā ar 113. panta 6. punkta e) apakšpunktu: tūlītēja pašu kapitāla pārskaitīšana vai saistību nokārtošana no darījuma partnera dalībniekiem

Novērtējot, vai nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi, kas varētu kavēt darījuma partneri veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu pret dalībniekiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 113. panta 6. punkta e) apakšpunktu, NKI ņem vērā, vai:

| a) | dalībnieku akciju vai juridiskā struktūra varētu kavēt pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku akciju vai juridiskā struktūra varētu kavēt pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu;

| b) | oficiālais lēmumu pieņemšanas process attiecībā uz pašu kapitāla pārskaitīšanu dalībnieku starpā nodrošina tūlītējus pārskaitījumus; |
| --- | --- |

b)

oficiālais lēmumu pieņemšanas process attiecībā uz pašu kapitāla pārskaitīšanu dalībnieku starpā nodrošina tūlītējus pārskaitījumus;

| c) | dalībnieku nolikumi, akcionāru nolīgumi vai jebkuri citi nolīgumi satur normas, kas varētu traucēt darījuma partnerim veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku nolikumi, akcionāru nolīgumi vai jebkuri citi nolīgumi satur normas, kas varētu traucēt darījuma partnerim veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu;

| d) | pieredzētas nopietnas pārvaldības grūtības vai korporatīvās vadības problēmas saistībā ar dalībniekiem, kuras varētu negatīvi ietekmēt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu; |
| --- | --- |

d)

pieredzētas nopietnas pārvaldības grūtības vai korporatīvās vadības problēmas saistībā ar dalībniekiem, kuras varētu negatīvi ietekmēt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu;

| e) | trešās personas (6) var īstenot kontroli pār tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu vai novērst to; |
| --- | --- |

e)

trešās personas (6) var īstenot kontroli pār tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu vai novērst to;

6

| f) | pastāv agrākas norādes attiecībā uz līdzekļu plūsmu dalībnieu starpā, kas demonstrē spēju veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu. |
| --- | --- |

f)

pastāv agrākas norādes attiecībā uz līdzekļu plūsmu dalībnieu starpā, kas demonstrē spēju veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību nokārtošanu.

Par būtisku tiek uzskatīta krīzes vadības starpniecības loma un IAS atbildība nodrošināt līdzekļus, lai atbalstītu grūtībās nonākušus dalībniekus.

5. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta b) apakšpunkts: IAS spēja piešķirt saskaņā ar tās saistībām nepieciešamo atbalstu

Novērtējot, vai pastāv vienošanās, kas nodrošina, ka IAS atbilstīgi tās saistībām spēs sniegt vajadzīgo atbalstu no līdzekļiem, kuri tai pieejami bez kavēšanās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta b) apakšpunktu, NKI ņem vērā, vai:

| a) | šādas vienošanās ietver plašu pasākumu loku, procesus un mehānismus, kas veido regulējumus, saskaņā ar kuru darbojas IAS. Šādam regulējumam būtu jāietver virkne iespējamo darbību, sākot no mazāk stingriem līdz būtiskiem pasākumiem, kas ir proporcionāli labuma saņēmējas iestādes riskam un tās finanšu grūtību smagumam, t. sk. tiešajam kapitālam un likviditātes atbalstam. Atbalsts var būt pakļauts nosacījumiem, piemēram, iestādes īstenotiem noteiktiem atveseļošanās un restrukturēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

šādas vienošanās ietver plašu pasākumu loku, procesus un mehānismus, kas veido regulējumus, saskaņā ar kuru darbojas IAS. Šādam regulējumam būtu jāietver virkne iespējamo darbību, sākot no mazāk stingriem līdz būtiskiem pasākumiem, kas ir proporcionāli labuma saņēmējas iestādes riskam un tās finanšu grūtību smagumam, t. sk. tiešajam kapitālam un likviditātes atbalstam. Atbalsts var būt pakļauts nosacījumiem, piemēram, iestādes īstenotiem noteiktiem atveseļošanās un restrukturēšanas pasākumiem;

| b) | IAS pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process par atbalsta pasākumiem ļauj sniegt atbalstu savlaicīgi; |
| --- | --- |

b)

IAS pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process par atbalsta pasākumiem ļauj sniegt atbalstu savlaicīgi;

| c) | pastāv nepārprotama apņemšanās sniegt atbalstu, kad, neskatoties uz iepriekšēju risku kontroli un agrīnās iejaukšanās pasākumiem, dalībnieks kļuvis vai kļūs maksātnespējīgs vai nelikvīds, un nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro attiecīgās regulatīvā pašu kapitāla un likviditātes prasības; |
| --- | --- |

c)

pastāv nepārprotama apņemšanās sniegt atbalstu, kad, neskatoties uz iepriekšēju risku kontroli un agrīnās iejaukšanās pasākumiem, dalībnieks kļuvis vai kļūs maksātnespējīgs vai nelikvīds, un nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro attiecīgās regulatīvā pašu kapitāla un likviditātes prasības;

| d) | IAS regulāros intervālos veic stresa testus, lai kvantitatīvi atspoguļotu potenciālos kapitāla un likviditātes atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

d)

IAS regulāros intervālos veic stresa testus, lai kvantitatīvi atspoguļotu potenciālos kapitāla un likviditātes atbalsta pasākumus;

| e) | IAS riska absorbēšanas kapacitāte (ko veido apmaksātie līdzekļi, iespējamās ex post iemaksas un salīdzināmās saistības) ir pietiekama, lai segtu iespējamos atbalsta pasākumus, kas veikti attiecībā uz tās dalībniekiem; |
| --- | --- |

e)

IAS riska absorbēšanas kapacitāte (ko veido apmaksātie līdzekļi, iespējamās ex post iemaksas un salīdzināmās saistības) ir pietiekama, lai segtu iespējamos atbalsta pasākumus, kas veikti attiecībā uz tās dalībniekiem;

ex post

| f) | izveidots ex ante fonds, lai nodrošinātu, ka IAS ir bez kavēšanās pieejami līdzekļi atbalsta pasākumiem, un:






  i) | iemaksas šajā fondā notiek saskaņā ar skaidri definētu regulējumu; |
| --- | --- | --- |

f)

izveidots ex ante fonds, lai nodrošinātu, ka IAS ir bez kavēšanās pieejami līdzekļi atbalsta pasākumiem, un:

ex ante

i)

iemaksas šajā fondā notiek saskaņā ar skaidri definētu regulējumu;

| ii) | līdzekļi tiek ieguldīti tikai likvīdos un drošos aktīvos, kuri var tikt realizēti jebkurā laikā un kuru vērtība nav atkarīga no dalībnieku un to meitasuzņēmumu maksātspējas un likviditātes pozīcijas; |
| --- | --- |

ii)

līdzekļi tiek ieguldīti tikai likvīdos un drošos aktīvos, kuri var tikt realizēti jebkurā laikā un kuru vērtība nav atkarīga no dalībnieku un to meitasuzņēmumu maksātspējas un likviditātes pozīcijas;

| iii) | IAS stresa testu rezultāti tiek ņemti vērā, nosakot ex ante fonda minimālo mērķa summu; |
| --- | --- |

iii)

IAS stresa testu rezultāti tiek ņemti vērā, nosakot ex ante fonda minimālo mērķa summu;

ex ante

| iv) | pastāv pietiekams ex ante fonda līmenis / minimālā summa, lai nodrošinātu līdzekļu tūlītēju pieejamību. |
| --- | --- |

iv)

pastāv pietiekams ex ante fonda līmenis / minimālā summa, lai nodrošinātu līdzekļu tūlītēju pieejamību.

ex ante

IAS var tikt atzītas par noguldījumu garantiju sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (7), un saskaņā ar attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem tām var atļaut pieejamos finanšu līdzekļus izmantot alternatīviem pasākumiem, lai novērstu kredītiestādes maksātnespēju. Šādā gadījumā NKI apsver pieejamos finanšu līdzekļus, kad tās novērtē līdzekļu pieejamību atbalsta sniegšanai, ņemot vērā to,ka dažādi mērķi ir IAS, kuru mērķis ir aizsargāt to dalībniekus, un noguldījumu garantiju shēmām, kuru galvenais mērķis ir aizsargāt noguldītājus pret kredītiestāžu maksātnespējas sekām.

7

6. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta c) apakšpunkts: IAS sistēmas riska kontrolei un klasifikācijai

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka IAS rīcībā ir piemērotas un vienādi noteiktas sistēmas riska kontrolei un klasifikācijai, kas sniedz pilnu pārskatu par visu atsevišķo dalībnieku riska situāciju un attiecīgās institucionālo aizsardzības shēmu kopumā, ar atbilstīgām iejaukšanās iespējām; šīs sistēmas atbilstīgi kontrolē visus riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības, saskaņā ar minētās regulas 178. panta 1. punktu. Novērtējot atbilstību šim nosacījumam, NKI ņem vērā, vai:

| a) | IAS dalībniekiem ir pienākums regulāros intervālos sniegt IAS galvenajai pārvaldības struktūrai aktuālus datus par savu riska situāciju, t. sk. informāciju par pašu kapitālu un pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

a)

IAS dalībniekiem ir pienākums regulāros intervālos sniegt IAS galvenajai pārvaldības struktūrai aktuālus datus par savu riska situāciju, t. sk. informāciju par pašu kapitālu un pašu kapitāla prasībām;

| b) | ir izveidotas attiecīgas pienācīgo datu plūsmas un IT sistēmas; |
| --- | --- |

b)

ir izveidotas attiecīgas pienācīgo datu plūsmas un IT sistēmas;

| c) | IAS galvenā pārvaldes struktūra nosaka vienādus standartus un metodoloģiju riska pārvaldības regulējumam, kuru piemēros dalībnieki; |
| --- | --- |

c)

IAS galvenā pārvaldes struktūra nosaka vienādus standartus un metodoloģiju riska pārvaldības regulējumam, kuru piemēros dalībnieki;

| d) | IAS veiktās riska kontroles un klasifikācijas vajadzībām pastāv kopēja riska definīcija, attiecībā uz visiem dalībniekiem tiek kontrolētas tās pašas riska kategorija un risku kvantitatīvajam atspoguļojumam tiek izmantoti vienādi pārliecības līmeņi un laika horizonts. |
| --- | --- |

d)

IAS veiktās riska kontroles un klasifikācijas vajadzībām pastāv kopēja riska definīcija, attiecībā uz visiem dalībniekiem tiek kontrolētas tās pašas riska kategorija un risku kvantitatīvajam atspoguļojumam tiek izmantoti vienādi pārliecības līmeņi un laika horizonts.

| e) | IAS sistēmas riska kontrolei un klasificēšanai iedala dalībniekus saskaņā ar to riska situāciju, t. i., IAS ir definētas dažādas kategorijas, kurās tā iedala savus dalībniekus, lai dotu iespēju agrīnajai intervencei; |
| --- | --- |

e)

IAS sistēmas riska kontrolei un klasificēšanai iedala dalībniekus saskaņā ar to riska situāciju, t. i., IAS ir definētas dažādas kategorijas, kurās tā iedala savus dalībniekus, lai dotu iespēju agrīnajai intervencei;

| f) | IAS spēj ietekmēt savu dalībnieku riska situāciju, sniedzot tiem norādījumus un ieteikumus, piemēram, ierobežojot noteiktas darbības vai prasot noteiktu risku samazināšanu. |
| --- | --- |

f)

IAS spēj ietekmēt savu dalībnieku riska situāciju, sniedzot tiem norādījumus un ieteikumus, piemēram, ierobežojot noteiktas darbības vai prasot noteiktu risku samazināšanu.

7. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta d) apakšpunkts: IAS sava riska pārbaude

Novērtējot, vai IAS veic pati sava riska pārbaudi, par ko tiek paziņots tās atsevišķajiem dalībniekiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta d) apakšpunktu, NKI ņem vērā, vai:

| a) | IAS regulāros intervālos izvērtē tā sektora riskus un problēmas, kurā ietilpst tās dalībnieki; |
| --- | --- |

a)

IAS regulāros intervālos izvērtē tā sektora riskus un problēmas, kurā ietilpst tās dalībnieki;

| b) | riska pārbaudes rezultāti tiek apkopoti pārskatā vai citā dokumentā un iesniegti attiecīgajām IAS lēmējinstancēm un/vai dalībniekiem neilgu laiku pēc to sagatavošanas pabeigšanas; |
| --- | --- |

b)

riska pārbaudes rezultāti tiek apkopoti pārskatā vai citā dokumentā un iesniegti attiecīgajām IAS lēmējinstancēm un/vai dalībniekiem neilgu laiku pēc to sagatavošanas pabeigšanas;

| c) | IAS informē dalībniekus par to riska klasifikāciju, kā tas noteikts 113. panta 7. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

IAS informē dalībniekus par to riska klasifikāciju, kā tas noteikts 113. panta 7. punkta c) apakšpunktā.

8. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta e) apakšpunkts: IAS konsolidētais vai kopsavilkuma pārskats

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta e) apakšpunkts nosaka, ka IAS reizi gadā sastāda un publicē vai nu konsolidētu pārskatu, kurš ietver bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas pārskatu un riska pārskatu, kas attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā, vai pārskatu, kas ietver kopsavilkuma bilanci, kopsavilkuma peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas pārskatu un riska pārskatu, kurš attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā. Novērtējot atbilstību šim nosacījumam, NKI ņem vērā, vai:

| a) | konsolidēto vai kopsavilkuma pārskatu revidējis neatkarīgs ārējais revidents, pamatojoties uz attiecīgo grāmatvedības regulējumu vai attiecīgos gadījumos – apkopošanas metodi; |
| --- | --- |

a)

konsolidēto vai kopsavilkuma pārskatu revidējis neatkarīgs ārējais revidents, pamatojoties uz attiecīgo grāmatvedības regulējumu vai attiecīgos gadījumos – apkopošanas metodi;

| b) | ārējam revidentam tiek prasīts sniegt revidenta atzinumu; |
| --- | --- |

b)

ārējam revidentam tiek prasīts sniegt revidenta atzinumu;

| c) | konsolidācijas/apkopošanas tvērumā ir iekļauti visi IAS dalībnieki un jebkuri meitasuzņēmumi, starpniecības struktūras, piemēram, pārvaldītājsabiedrības, kā arī struktūra, kura pārvalda pašu IAS (ja tā ir juridiska persona); |
| --- | --- |

c)

konsolidācijas/apkopošanas tvērumā ir iekļauti visi IAS dalībnieki un jebkuri meitasuzņēmumi, starpniecības struktūras, piemēram, pārvaldītājsabiedrības, kā arī struktūra, kura pārvalda pašu IAS (ja tā ir juridiska persona);

| d) | gadījumos, kuros IAS sagatavo pārskatu, kas ietver kopsavilkuma bilanci un kopsavilkuma peļņas un zaudējumu pārskatu, apkopošanas metode var nodrošināt, ka izslēgti visi grupas iekšējie riska darījumi. |
| --- | --- |

d)

gadījumos, kuros IAS sagatavo pārskatu, kas ietver kopsavilkuma bilanci un kopsavilkuma peļņas un zaudējumu pārskatu, apkopošanas metode var nodrošināt, ka izslēgti visi grupas iekšējie riska darījumi.

9. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta f) apakšpunkts: iepriekšējs brīdinājums par dalības pārtraukšanu

NKI pārbauda, vai līgumiskās vai likumiskās vienošanās ietver normu, kas IAS dalībniekiem paredz pienākumu vismaz 24 mēnešus iepriekš brīdināt par vēlmi pārtraukt dalību shēmā.

10. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta g) apakšpunkts: vairākkārtējas to elementu izmantošanas nepieļaušana, ko drīkst iekļaut pašu kapitāla aprēķināšanā

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta g) apakšpunkts nosaka, ka vairākkārtēja to elementu izmantošana, ko drīkst iekļaut pašu kapitāla aprēķināšanā (“vairākkārtēja izmantošana”), kā arī jebkāda neatbilstīga pašu kapitāla veidošana starp IAS dalībniekiem nav pieļaujama. Lai novērtētu atbilstību šai prasībai, NKI ņem vērā, vai:

| a) | ārējais revidents, kurš atbild par konsolidētā vai kopsavilkuma pārskata revīziju, var apstiprināt, ka šāda prakse nav pieļauta; |
| --- | --- |

a)

ārējais revidents, kurš atbild par konsolidētā vai kopsavilkuma pārskata revīziju, var apstiprināt, ka šāda prakse nav pieļauta;

| b) | jebkādi dalībnieku darījumi bijuši par pamatu neatbilstīgai pašu kapitāla veidošanai individuālā, subkonsolidētā vai konsolidētā līmenī. |
| --- | --- |

b)

jebkādi dalībnieku darījumi bijuši par pamatu neatbilstīgai pašu kapitāla veidošanai individuālā, subkonsolidētā vai konsolidētā līmenī.

11. pants

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta h) apakšpunkts: plaša dalība

Novērtējot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta h) apakšpunktā noteiktajam nosacījumam, proti, tam, ka IAS pamatā ir tādu kredītiestāžu plaša dalība, kurām pārsvarā ir viendabīgs darbības profils, NKI ņem vērā:

| a) | vai IAS ir pietiekami daudz dalībnieku (ņemot vērā iestādes, kas potenciāli ir atbilstošas dalības kritērijiem), lai segtu atbalsta pasākumus, kurus tai varētu būt nepieciešams īstenot; |
| --- | --- |

a)

vai IAS ir pietiekami daudz dalībnieku (ņemot vērā iestādes, kas potenciāli ir atbilstošas dalības kritērijiem), lai segtu atbalsta pasākumus, kurus tai varētu būt nepieciešams īstenot;

| b) | dalībnieku uzņēmējdarbības modeļus, uzņēmējdarbības stratēģijas, lielumu, klientus, reģionālo fokusu, produktus, finansējuma struktūru, būtisko risku kategorijas, pārdošanas sadarbību un pakalpojumu līgumus ar citiem IAS dalībniekiem utt.; |
| --- | --- |

b)

dalībnieku uzņēmējdarbības modeļus, uzņēmējdarbības stratēģijas, lielumu, klientus, reģionālo fokusu, produktus, finansējuma struktūru, būtisko risku kategorijas, pārdošanas sadarbību un pakalpojumu līgumus ar citiem IAS dalībniekiem utt.;

| c) | vai dalībnieku dažādie uzņēmējdarbības profili ļauj kontrolēt un klasificēt to riska situācijas, izmantojot vienoti noteiktās sistēmas, kas ir ir spēkā IAS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

vai dalībnieku dažādie uzņēmējdarbības profili ļauj kontrolēt un klasificēt to riska situācijas, izmantojot vienoti noteiktās sistēmas, kas ir ir spēkā IAS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta c) apakšpunktu;

| d) | ka IAS sektori bieži pamatojas uz sadarbību, proti, ka IAS tīkla centrālās iestādes un citas specializētās iestādes piedāvā produktus un pakalpojumus citiem IAS dalībniekiem. Izvērtējot darbības profilu viendabīgumu, NKI apsver to, ciktāl dalībnieku uzņēmējdarbības aktivitātes ir saistītas ar tīklu (produkti un pakalpojumi, kas tiek sniegti vietējām bankām, pakalpojumi kopējiem klientiem, aktivitātes kapitāla tirgū utt.). |
| --- | --- |

d)

ka IAS sektori bieži pamatojas uz sadarbību, proti, ka IAS tīkla centrālās iestādes un citas specializētās iestādes piedāvā produktus un pakalpojumus citiem IAS dalībniekiem. Izvērtējot darbības profilu viendabīgumu, NKI apsver to, ciktāl dalībnieku uzņēmējdarbības aktivitātes ir saistītas ar tīklu (produkti un pakalpojumi, kas tiek sniegti vietējām bankām, pakalpojumi kopējiem klientiem, aktivitātes kapitāla tirgū utt.).

III NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo NKI.

2.   NKI panāk atbilstību šai pamatnostādnei ar 2016. gada 2. decembri.

13. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta NKI.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 4. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  Šī norādījumu daļa tika pieņemta 2016. gada jūlijā. Konsolidēta “ECB norādījumu par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām” redakcija ir pieejama ECB banku uzraudzības tīmekļa vietnē www.bankingsupervision.europa.eu.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Trešā persona ir jebkura persona, kas nav mātesuzņēmums, meitasuzņēmums, lēmējinstances dalībnieks vai dalībnieka akcionārs.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

7

---