# Službeni list L 265/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 265 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.30 rujna 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 265

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.30 rujna 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 44 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji sustava za držanje djece kao putnika u motornim vozilima (sustavi za držanje djeteta) [2016/1722] | 1 |
| | * | Pravilnik br. 48 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2016/1723] | 125 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 44 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji sustava za držanje djece kao putnika u motornim vozilima (sustavi za držanje djeteta) [2016/1722]

1

*

Pravilnik br. 48 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2016/1723]

125

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 30.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 265/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE–a TRANS/WP.29/343, dostupnog na sljedećoj adresi:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 44 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji sustava za držanje djece kao putnika u motornim vozilima („sustavi za držanje djeteta”) [2016/1722]

Uključuje sav važeći tekst do:

dopune 10. nizu izmjena 04 – datum stupanja na snagu: 18. lipnja 2016.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opće specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Posebne specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opis ispitivanja |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izvješće o homologacijskom ispitivanju i ispitivanju sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preinaka i proširenje homologacije tipa sustava za držanje djeteta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Utvrđivanje sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sukladnost proizvodnje i rutinska ispitivanja |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

13.

| 14. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

14.

| 15. | Upute |
| --- | --- |

15.

| 16. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela |
| --- | --- |

16.

| 17. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

17.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izgledi homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Shematski prikaz naprave za ispitivanje otpornosti na prašinu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ispitivanje otpornosti na koroziju |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ispitivanje abrazije i mikroklizanja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opis ispitnih kolica |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krivulja usporenja ili ubrzanja kolica u funkciji vremena |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opis ispitnih lutaka |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ispitivanje čelnim sudarom sa zaprekom |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postupak ispitivanja stražnjim sudarom |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dodatna sidrišta potrebna za pričvršćenje sustava za držanje djeteta kategorije „poluuniverzalni” u motorna vozila |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sjedalo |
| --- | --- |

12.

| 13. | Standardni sigurnosni pojas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Homologacijska shema (dijagram toka ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pojašnjenja |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nadzor sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ispitivanje materijala za apsorpciju energije |
| --- | --- |

17.

| 18. | Postupak određivanja područja udarca glave kod sustava za držanje s leđnim naslonom i određivanja najmanje veličine bočnih dijelova kod sustava za držanje okrenutima natrag |
| --- | --- |

18.

| 19. | Opis kondicioniranja naprava za namještanje postavljenih izravno na sustav za držanje djeteta |
| --- | --- |

19.

| 20. | Uobičajena naprava za ispitivanje čvrstoće kopče |
| --- | --- |

20.

| 21. | Naprava za dinamičko ispitivanje sudarom |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ispitivanje bloka donjeg dijela trupa |
| --- | --- |

22.

| 23. | Uređaji za primjenu opterećenja |
| --- | --- |

23.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

1.1.   Ovaj se Pravilnik primjenjuje na sustave za držanje djeteta koji su prikladni za postavljanje u motorna vozila s tri ili više kotača i nisu namijenjeni za upotrebu na sklopivim sjedalima ili bočno okrenutim sjedalima.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se definicije u nastavku.

| 2.1. | „Sustav za držanje djeteta” znači skup sastavnih dijelova koji može činiti kombinacija remena ili savitljivih dijelova sa sigurnosnom kopčom, naprava za namještanje, pričvrsnih dijelova i u nekim slučajevima dodatne naprave kao što je prijenosna dječja ležaljka, dječja nosiljka, dodatno sjedalo i/ili štitnik od udarca, koji se mogu pričvrstiti u motornom vozilu. Konstruiran je tako da smanjuje rizik od ozljede korisnika u slučaju sudara ili iznenadnog usporavanja vozila ograničavajući pokretljivost tijela korisnika.

  „ISOFIX” je sustav za povezivanje sustava za držanje djeteta s vozilom koji ima dva kruta sidrišta u vozilu, dva pripadajuća kruta pričvrsna dijela na sustavu za držanje djeteta i ograničava naginjanje sustava za držanje djeteta u smjeru naprijed-natrag.
  2.1.1.   Sustavi za držanje djeteta razvrstavaju se u pet „masenih skupina”:






  2.1.1.1. | skupina 0 za djecu mase manje od 10 kg; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Sustav za držanje djeteta” znači skup sastavnih dijelova koji može činiti kombinacija remena ili savitljivih dijelova sa sigurnosnom kopčom, naprava za namještanje, pričvrsnih dijelova i u nekim slučajevima dodatne naprave kao što je prijenosna dječja ležaljka, dječja nosiljka, dodatno sjedalo i/ili štitnik od udarca, koji se mogu pričvrstiti u motornom vozilu. Konstruiran je tako da smanjuje rizik od ozljede korisnika u slučaju sudara ili iznenadnog usporavanja vozila ograničavajući pokretljivost tijela korisnika.

„ISOFIX” je sustav za povezivanje sustava za držanje djeteta s vozilom koji ima dva kruta sidrišta u vozilu, dva pripadajuća kruta pričvrsna dijela na sustavu za držanje djeteta i ograničava naginjanje sustava za držanje djeteta u smjeru naprijed-natrag.

2.1.1.   Sustavi za držanje djeteta razvrstavaju se u pet „masenih skupina”:

2.1.1.1.

skupina 0 za djecu mase manje od 10 kg;

| 2.1.1.2. | skupina 0+ za djecu mase manje od 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

skupina 0+ za djecu mase manje od 13 kg;

| 2.1.1.3. | skupina I za djecu mase od 9 kg do 18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

skupina I za djecu mase od 9 kg do 18 kg;

| 2.1.1.4. | skupina II za djecu mase od 15 kg do 25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

skupina II za djecu mase od 15 kg do 25 kg;

| 2.1.1.5. | skupina III za djecu mase od 22 kg do 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

skupina III za djecu mase od 22 kg do 36 kg.

| 2.1.1.6. | ISOFIX sustavi za držanje djeteta razvrstani su u 7 ISOFIX razreda veličine opisanih u Dodatku 2. Priloga 17. Pravilniku br. 16:







  A | – | ISO/F3: sustav za držanje djeteta, pune visine, okrenut naprijed |
| --- | --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut naprijed |
| B1 | – | ISO/F2X: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut naprijed |
| C | – | ISO/R3: sustav za držanje djeteta, pune visine, okrenut natrag |
| D | – | ISO/R2: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut natrag |
| E | – | ISO/R1: sustav za držanje djeteta, okrenut natrag |
| F | – | ISO/L1: sustav za držanje djeteta, lijevom stranom okrenut naprijed (prijenosna dječja ležaljka) |
| G | – | ISO/L2: sustav za držanje djeteta, desnom stranom okrenut naprijed (prijenosna dječja ležaljka) |

2.1.1.6.

ISOFIX sustavi za držanje djeteta razvrstani su u 7 ISOFIX razreda veličine opisanih u Dodatku 2. Priloga 17. Pravilniku br. 16:

A

–

ISO/F3: sustav za držanje djeteta, pune visine, okrenut naprijed

B

–

ISO/F2: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut naprijed

B1

–

ISO/F2X: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut naprijed

C

–

ISO/R3: sustav za držanje djeteta, pune visine, okrenut natrag

D

–

ISO/R2: sustav za držanje djeteta, smanjene visine, okrenut natrag

E

–

ISO/R1: sustav za držanje djeteta, okrenut natrag

F

–

ISO/L1: sustav za držanje djeteta, lijevom stranom okrenut naprijed (prijenosna dječja ležaljka)

G

–

ISO/L2: sustav za držanje djeteta, desnom stranom okrenut naprijed (prijenosna dječja ležaljka)

| Masena skupina | | ISOFIX razred veličine |
| --- | --- | --- |
| 0 – do 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – do 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – od 9 do 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Masena skupina

ISOFIX razred veličine

0 – do 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – do 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – od 9 do 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

2.1.2.   Sustavi za držanje djeteta razvrstani su u četiri „
  kategorije
  ”:

kategorije

| 2.1.2.1. | kategorija „univerzalni” za upotrebu na većini sjedala u vozilu, kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.1. i 6.1.3.2. i posebno onima za koja je na temelju Pravilnika br. 16 utvrđeno da odgovaraju takvoj kategoriji sustava za držanje djeteta; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

kategorija „univerzalni” za upotrebu na većini sjedala u vozilu, kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.1. i 6.1.3.2. i posebno onima za koja je na temelju Pravilnika br. 16 utvrđeno da odgovaraju takvoj kategoriji sustava za držanje djeteta;

univerzalni

| 2.1.2.2. | kategorija „za ograničenu upotrebu” za upotrebu u određenim položajima sjedala za posebne tipove vozila prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta ili proizvođača vozila, kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.1.; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

kategorija „za ograničenu upotrebu” za upotrebu u određenim položajima sjedala za posebne tipove vozila prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta ili proizvođača vozila, kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.1.;

za ograničenu upotrebu

| 2.1.2.3. | kategorija „poluuniverzalni” za upotrebu kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.2.; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

kategorija „poluuniverzalni” za upotrebu kako je određeno u stavcima 6.1.1. i 6.1.3.2.;

poluuniverzalni

| 2.1.2.4. | kategorija „za određeno vozilo” za upotrebu:






  2.1.2.4.1. | u određenim tipovima vozila, u skladu sa stavcima 6.1.2. i 6.1.3.3. ili |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

kategorija „za određeno vozilo” za upotrebu:

za određeno vozilo

2.1.2.4.1.

u određenim tipovima vozila, u skladu sa stavcima 6.1.2. i 6.1.3.3. ili

| 2.1.2.4.2. | kao „ugrađeni” sustav za držanje djeteta. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

kao „ugrađeni” sustav za držanje djeteta.

ugrađeni

2.1.3.   Sustavi za držanje djeteta mogu se razvrstati u dva razreda:

| | integrirani razred ako je držanje djeteta unutar sustava za držanje neovisno o bilo kojim sredstvima priključenima na vozilo; |
| --- | --- |

integrirani razred ako je držanje djeteta unutar sustava za držanje neovisno o bilo kojim sredstvima priključenima na vozilo;

| | neintegrirani razred ako je držanje djeteta unutar sustava za držanje ovisno o bilo kojim sredstvima priključenima na vozilo. |
| --- | --- |

neintegrirani razred ako je držanje djeteta unutar sustava za držanje ovisno o bilo kojim sredstvima priključenima na vozilo.

2.1.3.1.   
  „Djelomični sustav za držanje” znači naprava, kao što je pomoćno dječje sjedište, koja, pri upotrebi sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe koji prolazi oko tijela djeteta ili sustava za držanje u kojem se dijete nalazi, čini potpuni sustav za držanje djeteta.

2.1.3.2.   
  „Pomoćno dječje sjedište” znači čvrsto sjedište koje se može upotrebljavati sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe.

| 2.2. | „Sigurnosno dječje sjedalo” znači sustav za držanje djeteta koji obuhvaća sjedalo u kojem je dijete smješteno. |
| --- | --- |

2.2.

„Sigurnosno dječje sjedalo” znači sustav za držanje djeteta koji obuhvaća sjedalo u kojem je dijete smješteno.

| 2.3. | „Pojas” znači sustav za držanje djeteta koji se sastoji od kombinacije remena sa sigurnosnom kopčom, naprava za namještanje i pričvrsnih dijelova. |
| --- | --- |

2.3.

„Pojas” znači sustav za držanje djeteta koji se sastoji od kombinacije remena sa sigurnosnom kopčom, naprava za namještanje i pričvrsnih dijelova.

| 2.4. | „Sjedalo” znači konstrukcija koja je sastavni dio sustava za držanje djeteta i namijenjeno je za postavljanje djeteta u sjedeći položaj.
  2.4.1.   
  „Prijenosna dječja ležaljka” znači sustav za držanje djeteta koji je namijenjen za postavljanje i držanje djeteta polegnutog na leđa ili na trbuh tako da je kralježnica djeteta okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila. Konstruirana je tako da se pri sudaru sile držanja rasporede na glavu i tijelo djeteta osim udova.
  2.4.2.   
  „Sustav za držanje prijenosne dječje ležaljke” znači naprava kojom se prijenosna dječja ležaljka drži na konstrukciji vozila.
  2.4.3.   
  „Nosiljka za dijete” znači sustav za držanje namijenjen za postavljanje djeteta u poluležeći položaj licem prema natrag. Konstruirana je tako da se pri čelnom sudaru sile držanja rasporede na glavu i tijelo djeteta osim udova. |
| --- | --- |

2.4.

„Sjedalo” znači konstrukcija koja je sastavni dio sustava za držanje djeteta i namijenjeno je za postavljanje djeteta u sjedeći položaj.

2.4.1.   
  „Prijenosna dječja ležaljka” znači sustav za držanje djeteta koji je namijenjen za postavljanje i držanje djeteta polegnutog na leđa ili na trbuh tako da je kralježnica djeteta okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila. Konstruirana je tako da se pri sudaru sile držanja rasporede na glavu i tijelo djeteta osim udova.

2.4.2.   
  „Sustav za držanje prijenosne dječje ležaljke” znači naprava kojom se prijenosna dječja ležaljka drži na konstrukciji vozila.

2.4.3.   
  „Nosiljka za dijete” znači sustav za držanje namijenjen za postavljanje djeteta u poluležeći položaj licem prema natrag. Konstruirana je tako da se pri čelnom sudaru sile držanja rasporede na glavu i tijelo djeteta osim udova.

| 2.5. | „Postolje sjedala” znači dio sustava za držanje djeteta kojim se sjedalo može podići. |
| --- | --- |

2.5.

„Postolje sjedala” znači dio sustava za držanje djeteta kojim se sjedalo može podići.

| 2.6. | „Oslonac za dijete” znači dio sustava za držanje djeteta kojim je moguće podići dijete unutar sustava za držanje djeteta. |
| --- | --- |

2.6.

„Oslonac za dijete” znači dio sustava za držanje djeteta kojim je moguće podići dijete unutar sustava za držanje djeteta.

| 2.7. | „Štitnik od udarca” znači naprava koja je pričvršćena ispred djeteta i konstruirana tako da se pri čelnom sudaru sile držanja rasporede na veći dio visine dječjeg tijela.
  S obzirom na stavak 2.1.3., štitnici se dijele na dva razreda:







  razred A | : | integrirani; |
| --- | --- | --- | --- |
| razred B | : | neintegrirani. |

2.7.

„Štitnik od udarca” znači naprava koja je pričvršćena ispred djeteta i konstruirana tako da se pri čelnom sudaru sile držanja rasporede na veći dio visine dječjeg tijela.

S obzirom na stavak 2.1.3., štitnici se dijele na dva razreda:

razred A

:

integrirani;

razred B

:

neintegrirani.

| 2.8. | „Remen” znači savitljivi sastavni dio konstruiran za prijenos sila.
  2.8.1.   
  „Trbušni remen” znači remen koji u obliku potpunog pojasa ili sastavnog dijela takvog pojasa prolazi ispred te, izravno ili neizravno, drži zdjelicu djeteta.
  2.8.2.   
  „Rameni remen” znači dio pojasa koji drži gornji dio torza djeteta.
  2.8.3.   
  „Međunožni remen” znači remen (ili razdvojene remene, ako se sastoje od dva ili više komada) pričvršćen na sustav za držanje djeteta i na trbušni remen i namješten tako da prolazi između bedara djeteta; konstruiran je tako da pri uobičajenoj upotrebi pojasa sprječava da dijete sklizne ispod trbušnog pojasa, a da se pri sudaru trbušni pojas ne pomakne sa zdjelice.
  2.8.4.   
  „Remen za držanje djeteta” znači remen koji je sastavni dio pojasa i drži samo tijelo djeteta.
  2.8.5.   
  „Remen za pričvršćenje sustava za držanje djeteta” znači remen kojim je sustav za držanje djeteta pričvršćen na konstrukciju vozila i može biti dio naprave za držanje za sjedalo vozila.
  2.8.6.   
  „H-pojas” znači sklop pojasa koji se sastoji od trbušnog pojasa, ramenih remena i međunožnog remena ako je ugrađen.
  2.8.7.   
  „Y-pojas” znači pojas kod kojeg se kombinacija remena sastoji od remena koji prolazi između nogu djeteta i po jednog remena za svako rame.
  2.8.8.   
  „Vodeći remen” znači remen koji zadržava rameni remen sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u položaju prikladnom djetetu i kojim se smjer prolaza ramenog remena može namjestiti prema ramenu korisnika i blokirati u tom položaju napravom koja se pomiče po remenu gore i dolje. Vodeći remen nije predviđen za preuzimanje znatnog dijela dinamičkog opterećenja. |
| --- | --- |

2.8.

„Remen” znači savitljivi sastavni dio konstruiran za prijenos sila.

2.8.1.   
  „Trbušni remen” znači remen koji u obliku potpunog pojasa ili sastavnog dijela takvog pojasa prolazi ispred te, izravno ili neizravno, drži zdjelicu djeteta.

2.8.2.   
  „Rameni remen” znači dio pojasa koji drži gornji dio torza djeteta.

2.8.3.   
  „Međunožni remen” znači remen (ili razdvojene remene, ako se sastoje od dva ili više komada) pričvršćen na sustav za držanje djeteta i na trbušni remen i namješten tako da prolazi između bedara djeteta; konstruiran je tako da pri uobičajenoj upotrebi pojasa sprječava da dijete sklizne ispod trbušnog pojasa, a da se pri sudaru trbušni pojas ne pomakne sa zdjelice.

2.8.4.   
  „Remen za držanje djeteta” znači remen koji je sastavni dio pojasa i drži samo tijelo djeteta.

2.8.5.   
  „Remen za pričvršćenje sustava za držanje djeteta” znači remen kojim je sustav za držanje djeteta pričvršćen na konstrukciju vozila i može biti dio naprave za držanje za sjedalo vozila.

2.8.6.   
  „H-pojas” znači sklop pojasa koji se sastoji od trbušnog pojasa, ramenih remena i međunožnog remena ako je ugrađen.

2.8.7.   
  „Y-pojas” znači pojas kod kojeg se kombinacija remena sastoji od remena koji prolazi između nogu djeteta i po jednog remena za svako rame.

2.8.8.   
  „Vodeći remen” znači remen koji zadržava rameni remen sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u položaju prikladnom djetetu i kojim se smjer prolaza ramenog remena može namjestiti prema ramenu korisnika i blokirati u tom položaju napravom koja se pomiče po remenu gore i dolje. Vodeći remen nije predviđen za preuzimanje znatnog dijela dinamičkog opterećenja.

| 2.9. | „Kopča” znači naprava za brzo otkopčavanje koja omogućuje da sustav za držanje drži dijete ili da konstrukcija vozila drži sustav za držanje i koja se može brzo otvoriti. Kopča može imati i napravu za namještanje.
  2.9.1.   
  „Gumb za otkopčavanje u kućištu” znači gumb za otkopčavanje kopče koji mora biti takav da se kopču ne može otvoriti kuglom promjera 40 mm.
  2.9.2.   
  „Gumb za otkopčavanje izvan kućišta” znači gumb za otkopčavanje kopče koji mora biti takav da se kopču može otvoriti kuglom promjera 40 mm. |
| --- | --- |

2.9.

„Kopča” znači naprava za brzo otkopčavanje koja omogućuje da sustav za držanje drži dijete ili da konstrukcija vozila drži sustav za držanje i koja se može brzo otvoriti. Kopča može imati i napravu za namještanje.

2.9.1.   
  „Gumb za otkopčavanje u kućištu” znači gumb za otkopčavanje kopče koji mora biti takav da se kopču ne može otvoriti kuglom promjera 40 mm.

2.9.2.   
  „Gumb za otkopčavanje izvan kućišta” znači gumb za otkopčavanje kopče koji mora biti takav da se kopču može otvoriti kuglom promjera 40 mm.

| 2.10. | „Naprava za namještanje” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje ili njegovi pričvrsni dijelovi namjeste prema tjelesnoj građi korisnika i/ili obliku vozila. Naprava za namještanje može biti dio kopče, uvlačnika ili bilo kojeg drugog dijela sigurnosnog pojasa.
  2.10.1.   
  „Naprava za brzo namještanje” znači naprava za namještanje kojom se može upravljati jednim pokretom jedne ruke bez zapinjanja.
  2.10.2.   
  „Naprava za namještanje postavljena izravno na sustavu za držanje djeteta” znači naprava za namještanje cijelog sustava remena koja je izravno ugrađena na sustav za držanje djeteta, za razliku od naprave koju nosi pojas koji treba namjestiti. |
| --- | --- |

2.10.

„Naprava za namještanje” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje ili njegovi pričvrsni dijelovi namjeste prema tjelesnoj građi korisnika i/ili obliku vozila. Naprava za namještanje može biti dio kopče, uvlačnika ili bilo kojeg drugog dijela sigurnosnog pojasa.

2.10.1.   
  „Naprava za brzo namještanje” znači naprava za namještanje kojom se može upravljati jednim pokretom jedne ruke bez zapinjanja.

2.10.2.   
  „Naprava za namještanje postavljena izravno na sustavu za držanje djeteta” znači naprava za namještanje cijelog sustava remena koja je izravno ugrađena na sustav za držanje djeteta, za razliku od naprave koju nosi pojas koji treba namjestiti.

| 2.11. | „Pričvrsni dijelovi” znače dijelovi sustava za držanje djeteta, uključujući i sigurnosne sastavne dijelove, koji omogućuju da se sustav za držanje djeteta može sigurno pričvrstiti izravno na konstrukciju vozila ili na sjedalo u vozilu.
  2.11.1.   
  „Potporna noga” znači trajni pričvrsni dio na sustavu za držanje djeteta koji stvara tlačni prijenos opterećenja između sustava za držanje djeteta i konstrukcije vozila radi izbjegavanja uleknuća sjedišta sjedala prilikom usporenja; potporna noga može biti podesiva. |
| --- | --- |

2.11.

„Pričvrsni dijelovi” znače dijelovi sustava za držanje djeteta, uključujući i sigurnosne sastavne dijelove, koji omogućuju da se sustav za držanje djeteta može sigurno pričvrstiti izravno na konstrukciju vozila ili na sjedalo u vozilu.

2.11.1.   
  „Potporna noga” znači trajni pričvrsni dio na sustavu za držanje djeteta koji stvara tlačni prijenos opterećenja između sustava za držanje djeteta i konstrukcije vozila radi izbjegavanja uleknuća sjedišta sjedala prilikom usporenja; potporna noga može biti podesiva.

| 2.12. | „Naprava za apsorpciju energije” znači naprava koja raspršuje energiju neovisno o remenu ili zajedno s njim i čini dio sustava za držanje djeteta. |
| --- | --- |

2.12.

„Naprava za apsorpciju energije” znači naprava koja raspršuje energiju neovisno o remenu ili zajedno s njim i čini dio sustava za držanje djeteta.

| 2.13. | „Uvlačnik” znači naprava u kojoj je djelomično ili potpuno smješten remen sustava za držanje djeteta. Taj pojam obuhvaća sljedeće naprave:






  2.13.1. | „uvlačnik s automatskim blokiranjem” znači uvlačnik koji omogućuje izvlačenje remena do željene duljine i koji nakon zatvaranja kopče automatski namješta remen prema tjelesnoj građi korisnika, pri čemu daljnje izvlačenje remena nije moguće bez namjernog djelovanja korisnika pojasa; |
| --- | --- | --- |

2.13.

„Uvlačnik” znači naprava u kojoj je djelomično ili potpuno smješten remen sustava za držanje djeteta. Taj pojam obuhvaća sljedeće naprave:

2.13.1.

„uvlačnik s automatskim blokiranjem” znači uvlačnik koji omogućuje izvlačenje remena do željene duljine i koji nakon zatvaranja kopče automatski namješta remen prema tjelesnoj građi korisnika, pri čemu daljnje izvlačenje remena nije moguće bez namjernog djelovanja korisnika pojasa;

| 2.13.2. | „uvlačnik s blokiranjem u slučaju opasnosti” znači uvlačnik koji pri uobičajenoj vožnji ne ograničava pokretljivost korisnika pojasa. Takvi uvlačnici imaju naprave za namještanje duljine koje automatski namještaju remen prema tjelesnoj građi korisnika te mehanizam za blokiranje koji se pokreće u slučaju opasnosti zbog:






  2.13.2.1. | usporenja vozila, izvlačenja remena iz uvlačnika ili na neki drugi automatski način (jednostruka osjetljivost); ili |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

„uvlačnik s blokiranjem u slučaju opasnosti” znači uvlačnik koji pri uobičajenoj vožnji ne ograničava pokretljivost korisnika pojasa. Takvi uvlačnici imaju naprave za namještanje duljine koje automatski namještaju remen prema tjelesnoj građi korisnika te mehanizam za blokiranje koji se pokreće u slučaju opasnosti zbog:

2.13.2.1.

usporenja vozila, izvlačenja remena iz uvlačnika ili na neki drugi automatski način (jednostruka osjetljivost); ili

| 2.13.2.2. | kombinacije bilo kojeg od ovih elemenata (višestruka osjetljivost). |
| --- | --- |

2.13.2.2.

kombinacije bilo kojeg od ovih elemenata (višestruka osjetljivost).

| 2.14. | „Sidrišta sustava za držanje” znače oni dijelovi konstrukcije vozila ili sjedala na koja su pričvršćeni priključni dijelovi sustava za držanje djeteta.
  2.14.1.   
  „Dodatno sidrište” znači dio konstrukcije vozila ili konstrukcije sjedala ili svaki drugi dio vozila predviđen za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta i koji dopunjuje sidrišta homologirana prema Pravilniku br. 14. To uključuje podnu ploču ispitnih kolica opisanu u Prilogu 6. ili druga konstrukcijska obilježja određenih vozila kad se na njih oslanja potporna noga.
  2.14.2.   
  „Donje sidrište ISOFIX” znači okrugla kruta šipka promjera 6 mm koja se nastavlja na konstrukciju vozila ili sjedala radi prihvata i držanja sustava za držanje djeteta ISOFIX pričvrsnim dijelovima ISOFIX.
  2.14.3.   
  „Sustav sidrišta ISOFIX” znači sustav koji čine dva donja sidrišta ISOFIX i koji ispunjava zahtjeve iz Pravilnika br. 14, konstruiran za pričvršćenje sustava za držanje djeteta ISOFIX u sprezi s napravom za sprječavanje okretanja.
  2.14.4.   
  „Naprava za sprječavanje okretanja”:






  (a) | naprava za sprječavanje okretanja za univerzalni sustav za držanje djeteta ISOFIX sastoji se od gornje sigurnosne uzice ISOFIX; |
| --- | --- | --- |

2.14.

„Sidrišta sustava za držanje” znače oni dijelovi konstrukcije vozila ili sjedala na koja su pričvršćeni priključni dijelovi sustava za držanje djeteta.

2.14.1.   
  „Dodatno sidrište” znači dio konstrukcije vozila ili konstrukcije sjedala ili svaki drugi dio vozila predviđen za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta i koji dopunjuje sidrišta homologirana prema Pravilniku br. 14. To uključuje podnu ploču ispitnih kolica opisanu u Prilogu 6. ili druga konstrukcijska obilježja određenih vozila kad se na njih oslanja potporna noga.

2.14.2.   
  „Donje sidrište ISOFIX” znači okrugla kruta šipka promjera 6 mm koja se nastavlja na konstrukciju vozila ili sjedala radi prihvata i držanja sustava za držanje djeteta ISOFIX pričvrsnim dijelovima ISOFIX.

2.14.3.   
  „Sustav sidrišta ISOFIX” znači sustav koji čine dva donja sidrišta ISOFIX i koji ispunjava zahtjeve iz Pravilnika br. 14, konstruiran za pričvršćenje sustava za držanje djeteta ISOFIX u sprezi s napravom za sprječavanje okretanja.

2.14.4.   
  „Naprava za sprječavanje okretanja”:

(a)

naprava za sprječavanje okretanja za univerzalni sustav za držanje djeteta ISOFIX sastoji se od gornje sigurnosne uzice ISOFIX;

| (b) | naprava za sprječavanje okretanja za poluuniverzalni sustav za držanje djeteta ISOFIX sastoji se od gornje sigurnosne uzice, ploče s instrumentima vozila ili potporne noge, namijenjenih za ograničavanje okretanja sustava za držanje djeteta prilikom čelnog sudara; |
| --- | --- |

(b)

naprava za sprječavanje okretanja za poluuniverzalni sustav za držanje djeteta ISOFIX sastoji se od gornje sigurnosne uzice, ploče s instrumentima vozila ili potporne noge, namijenjenih za ograničavanje okretanja sustava za držanje djeteta prilikom čelnog sudara;

| (c) | za sustave za držanje djeteta ISOFIX, univerzalne ili poluuniverzalne, sjedalo vozila samo po sebi nije naprava koja sprječava okretanje. |
| --- | --- |

(c)

za sustave za držanje djeteta ISOFIX, univerzalne ili poluuniverzalne, sjedalo vozila samo po sebi nije naprava koja sprječava okretanje.

2.14.5.   
  „Sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači naprava, npr. šipka, koja ispunjava zahtjeve Pravilnika br. 14, postavljena je u predviđenom području i namijenjena za prihvat priključka gornje sigurnosne uzice ISOFIX te za prijenos sile držanja na konstrukciju vozila.

| 2.15. | „Okrenut naprijed” znači usmjerenost u uobičajenom smjeru vožnje vozila. |
| --- | --- |

2.15.

„Okrenut naprijed” znači usmjerenost u uobičajenom smjeru vožnje vozila.

| 2.16. | „Okrenut natrag” znači usmjerenost u smjeru suprotnom od uobičajenog smjera vožnje vozila. |
| --- | --- |

2.16.

„Okrenut natrag” znači usmjerenost u smjeru suprotnom od uobičajenog smjera vožnje vozila.

| 2.17. | „Nagnuti položaj” znači poseban položaj sjedala koji djetetu omogućuje da se nasloni. |
| --- | --- |

2.17.

„Nagnuti položaj” znači poseban položaj sjedala koji djetetu omogućuje da se nasloni.

| 2.18. | „Polegnut na leđa/na trbuh” znači položaj u kojemu barem glava i tijelo djeteta, osim udova, leže na vodoravnoj površini sustava za držanje djeteta. |
| --- | --- |

2.18.

„Polegnut na leđa/na trbuh” znači položaj u kojemu barem glava i tijelo djeteta, osim udova, leže na vodoravnoj površini sustava za držanje djeteta.

| 2.19. | „Tip sustava za držanje djeteta” znači sustavi za držanje djeteta koji se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:






  2.19.1. | kategorija i masene skupine za koje se sustav za držanje upotrebljava te položaj i usmjerenost (kako je određeno u stavcima 2.15. i 2.16.) u kojima se sustav za držanje upotrebljava; |
| --- | --- | --- |

2.19.

„Tip sustava za držanje djeteta” znači sustavi za držanje djeteta koji se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:

2.19.1.

kategorija i masene skupine za koje se sustav za držanje upotrebljava te položaj i usmjerenost (kako je određeno u stavcima 2.15. i 2.16.) u kojima se sustav za držanje upotrebljava;

| 2.19.2. | geometrija sustava za držanje djeteta; |
| --- | --- |

2.19.2.

geometrija sustava za držanje djeteta;

| 2.19.3. | dimenzije, masa, materijal i boja:






  (a) | sjedala, |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

dimenzije, masa, materijal i boja:

(a)

sjedala,

| (b) | obloge, i |
| --- | --- |

(b)

obloge, i

| (c) | štitnika od udarca; |
| --- | --- |

(c)

štitnika od udarca;

| 2.19.4. | materijal, tkanje, dimenzije i boja remena; |
| --- | --- |

2.19.4.

materijal, tkanje, dimenzije i boja remena;

| 2.19.5. | kruti sastavni dijelovi (kopča, pričvrsni dijelovi itd.). |
| --- | --- |

2.19.5.

kruti sastavni dijelovi (kopča, pričvrsni dijelovi itd.).

| 2.20. | „Sjedalo vozila” znači konstrukcija koja može i ne mora biti sastavni dio konstrukcije vozila i koja je zajedno s oblogom namijenjena za sjedenje jedne odrasle osobe. S tim u vezi:






  2.20.1. | „skupina sjedala vozila” znači sjedeća klupa ili više odvojenih sjedala koja su smještena jedno do drugoga (tj. pričvršćena tako da se prednja sidrišta jednog sjedala i prednja ili stražnja sidrišta drugog sjedala nalaze na istoj crti ili na crti koja prolazi između tih sidrišta), pri čemu na svakom sjedalu može sjediti barem jedna odrasla osoba; |
| --- | --- | --- |

2.20.

„Sjedalo vozila” znači konstrukcija koja može i ne mora biti sastavni dio konstrukcije vozila i koja je zajedno s oblogom namijenjena za sjedenje jedne odrasle osobe. S tim u vezi:

2.20.1.

„skupina sjedala vozila” znači sjedeća klupa ili više odvojenih sjedala koja su smještena jedno do drugoga (tj. pričvršćena tako da se prednja sidrišta jednog sjedala i prednja ili stražnja sidrišta drugog sjedala nalaze na istoj crti ili na crti koja prolazi između tih sidrišta), pri čemu na svakom sjedalu može sjediti barem jedna odrasla osoba;

| 2.20.2. | „sjedeća klupa vozila” znači konstrukcija s oblogom namijenjena za sjedenje najmanje dviju odraslih osoba; |
| --- | --- |

2.20.2.

„sjedeća klupa vozila” znači konstrukcija s oblogom namijenjena za sjedenje najmanje dviju odraslih osoba;

| 2.20.3. | „prednja sjedala vozila” znači skupina sjedala smještenih u prvom redu prednjeg dijela prostora za putnike, tj. ispred kojih se neposredno ne nalazi niti jedno drugo sjedalo; |
| --- | --- |

2.20.3.

„prednja sjedala vozila” znači skupina sjedala smještenih u prvom redu prednjeg dijela prostora za putnike, tj. ispred kojih se neposredno ne nalazi niti jedno drugo sjedalo;

| 2.20.4. | „stražnja sjedala vozila” znači učvršćena sjedala okrenuta naprijed, smještena iza druge skupine sjedala; |
| --- | --- |

2.20.4.

„stražnja sjedala vozila” znači učvršćena sjedala okrenuta naprijed, smještena iza druge skupine sjedala;

| 2.20.5. | „položaj ISOFIX” znači sustav koji omogućuje ugradnju:






  (a) | univerzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog naprijed, kako je definiran u ovom Pravilniku; |
| --- | --- | --- |

2.20.5.

„položaj ISOFIX” znači sustav koji omogućuje ugradnju:

(a)

univerzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog naprijed, kako je definiran u ovom Pravilniku;

| (b) | poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog naprijed, kako je definiran u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(b)

poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog naprijed, kako je definiran u ovom Pravilniku;

| (c) | poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog natrag, kako je definiran u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(c)

poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog natrag, kako je definiran u ovom Pravilniku;

| (d) | poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog postranično, kako je definiran u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(d)

poluuniverzalnog sustava za držanje djeteta ISOFIX, okrenutog postranično, kako je definiran u ovom Pravilniku;

| (e) | sustava za držanje djeteta ISOFIX za određeno vozilo, kako je definiran u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

(e)

sustava za držanje djeteta ISOFIX za određeno vozilo, kako je definiran u ovom Pravilniku.

| 2.21. | „Sustav za namještanje” znači kompletan uređaj s kojim se sjedalo u vozilu ili njegovi dijelovi namještaju tako da se prilagode odraslom korisniku; taj uređaj posebno omogućuje:






  2.21.1. | uzdužno pomicanje i/ili |
| --- | --- | --- |

2.21.

„Sustav za namještanje” znači kompletan uređaj s kojim se sjedalo u vozilu ili njegovi dijelovi namještaju tako da se prilagode odraslom korisniku; taj uređaj posebno omogućuje:

2.21.1.

uzdužno pomicanje i/ili

| 2.21.2. | vertikalno pomicanje i/ili |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikalno pomicanje i/ili

| 2.21.3. | kutno pomicanje. |
| --- | --- |

2.21.3.

kutno pomicanje.

| 2.22. | „Sidrište sjedala vozila” znači sustav, zajedno sa zahvaćenim dijelovima konstrukcije vozila, kojim je cijelo sjedalo za odraslu osobu pričvršćeno na konstrukciju vozila. |
| --- | --- |

2.22.

„Sidrište sjedala vozila” znači sustav, zajedno sa zahvaćenim dijelovima konstrukcije vozila, kojim je cijelo sjedalo za odraslu osobu pričvršćeno na konstrukciju vozila.

| 2.23. | „Tip sjedala” znači kategorija sjedala za odrasle osobe koja se bitno ne razlikuju u sljedećem:






  2.23.1. | obliku, dimenzijama i materijalima konstrukcije sjedala; |
| --- | --- | --- |

2.23.

„Tip sjedala” znači kategorija sjedala za odrasle osobe koja se bitno ne razlikuju u sljedećem:

2.23.1.

obliku, dimenzijama i materijalima konstrukcije sjedala;

| 2.23.2. | tipovima i dimenzijama sustava za namještanje i blokiranje sjedala i |
| --- | --- |

2.23.2.

tipovima i dimenzijama sustava za namještanje i blokiranje sjedala i

| 2.23.3. | tipu i dimenzijama sidrišta sigurnosnog pojasa za odraslu osobu na sjedalu, sidrišta sjedala i pripadajućih dijelova konstrukcije vozila. |
| --- | --- |

2.23.3.

tipu i dimenzijama sidrišta sigurnosnog pojasa za odraslu osobu na sjedalu, sidrišta sjedala i pripadajućih dijelova konstrukcije vozila.

| 2.24. | „Sustav za pomicanje” znači naprava koja omogućuje da se sjedalo ili jedan njegov dio može zakrenuti ili pomaknuti uzdužno bez čvrstog međupoložaja zbog lakšeg ulaska i izlaska putnika te utovarivanja i istovarivanja stvari. |
| --- | --- |

2.24.

„Sustav za pomicanje” znači naprava koja omogućuje da se sjedalo ili jedan njegov dio može zakrenuti ili pomaknuti uzdužno bez čvrstog međupoložaja zbog lakšeg ulaska i izlaska putnika te utovarivanja i istovarivanja stvari.

| 2.25. | „Sustav za blokiranje” znači naprava koja omogućuje da se sjedalo i njegovi dijelovi zadrže u položaju upotrebe. |
| --- | --- |

2.25.

„Sustav za blokiranje” znači naprava koja omogućuje da se sjedalo i njegovi dijelovi zadrže u položaju upotrebe.

| 2.26. | „Blokirna naprava” znači naprava koja blokira i sprječava pomicanje dijela remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u odnosu na drugi dio remena istog pojasa. Takve naprave mogu djelovati ili na dijagonalnom ili na trbušnom dijelu remena, ili zajedno učvrstiti oba dijela remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe. Taj pojam obuhvaća sljedeće razrede:






  2.26.1. | „naprava razreda A” koja sprječava da dijete s dijelom trbušnog pojasa izvuče remen iz uvlačnika kad se sigurnosni pojas za odrasle osobe izravno upotrebljava za držanje djeteta; |
| --- | --- | --- |

2.26.

„Blokirna naprava” znači naprava koja blokira i sprječava pomicanje dijela remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u odnosu na drugi dio remena istog pojasa. Takve naprave mogu djelovati ili na dijagonalnom ili na trbušnom dijelu remena, ili zajedno učvrstiti oba dijela remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe. Taj pojam obuhvaća sljedeće razrede:

2.26.1.

„naprava razreda A” koja sprječava da dijete s dijelom trbušnog pojasa izvuče remen iz uvlačnika kad se sigurnosni pojas za odrasle osobe izravno upotrebljava za držanje djeteta;

| 2.26.2. | „naprava razreda B” koja omogućuje zadržavanje zatezne sile u trbušnom dijelu sigurnosnog pojasa za odrasle osobe kad se tim pojasom pričvršćava sustav za držanje djeteta. Naprava je namijenjena za sprječavanje klizanja remena iz uvlačnika kroz napravu koje bi prouzročilo otpuštanje zatezne sile i dovelo sustav za držanje izvan najpovoljnijeg položaja. |
| --- | --- |

2.26.2.

„naprava razreda B” koja omogućuje zadržavanje zatezne sile u trbušnom dijelu sigurnosnog pojasa za odrasle osobe kad se tim pojasom pričvršćava sustav za držanje djeteta. Naprava je namijenjena za sprječavanje klizanja remena iz uvlačnika kroz napravu koje bi prouzročilo otpuštanje zatezne sile i dovelo sustav za držanje izvan najpovoljnijeg položaja.

| 2.27. | „Sustav za držanje za posebne potrebe” znači sustav za držanje djeteta s posebnim potrebama zbog fizičkog ili psihičkog invaliditeta. Taj sustav može posebno omogućivati postavljanje dodatnih naprava za držanje bilo kojeg dijela tijela djeteta, ali mora u najmanju ruku obuhvaćati osnovnu funkciju sustava za držanje koja je u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.27.

„Sustav za držanje za posebne potrebe” znači sustav za držanje djeteta s posebnim potrebama zbog fizičkog ili psihičkog invaliditeta. Taj sustav može posebno omogućivati postavljanje dodatnih naprava za držanje bilo kojeg dijela tijela djeteta, ali mora u najmanju ruku obuhvaćati osnovnu funkciju sustava za držanje koja je u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika.

| 2.28. | „Pričvrsni dio ISOFIX” znači jedna od dviju veza koje ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.3.2. ovog Pravilnika i koja seže od konstrukcije sustava za držanje djeteta ISOFIX i odgovara donjem sidrištu ISOFIX. |
| --- | --- |

2.28.

„Pričvrsni dio ISOFIX” znači jedna od dviju veza koje ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.3.2. ovog Pravilnika i koja seže od konstrukcije sustava za držanje djeteta ISOFIX i odgovara donjem sidrištu ISOFIX.

| 2.29. | „Sustav za držanje djeteta ISOFIX” znači sustav za držanje djeteta pričvršćen na sustav sidrišta ISOFIX koji ispunjava zahtjeve iz Pravilnika br. 14. |
| --- | --- |

2.29.

„Sustav za držanje djeteta ISOFIX” znači sustav za držanje djeteta pričvršćen na sustav sidrišta ISOFIX koji ispunjava zahtjeve iz Pravilnika br. 14.

| 2.30. | „Usjek sjedala” znači područje u blizini presjeka površina sjedišta i naslona sjedala vozila. |
| --- | --- |

2.30.

„Usjek sjedala” znači područje u blizini presjeka površina sjedišta i naslona sjedala vozila.

| 2.31. | „Pričvrsni elementi sjedala vozila (VSF)” znači pričvrsne elemente koje je u skladu s razredima veličina ISOFIX definiranima u stavku 2.1.1.6. i ima dimenzije dane na slikama od 1. do 6. u Dodatku 2. Prilogu 17. Pravilniku br. 16,a koje proizvođač sustava za držanje djeteta upotrebljava kako bi odredio odgovarajuće dimenzije sustava za držanje djeteta ISOFIX i položaj pričvrsnih dijelova ISOFIX. |
| --- | --- |

2.31.

„Pričvrsni elementi sjedala vozila (VSF)” znači pričvrsne elemente koje je u skladu s razredima veličina ISOFIX definiranima u stavku 2.1.1.6. i ima dimenzije dane na slikama od 1. do 6. u Dodatku 2. Prilogu 17. Pravilniku br. 16,a koje proizvođač sustava za držanje djeteta upotrebljava kako bi odredio odgovarajuće dimenzije sustava za držanje djeteta ISOFIX i položaj pričvrsnih dijelova ISOFIX.

| 2.32. | „Priključak gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači naprava namijenjena za pričvršćivanje na sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX. |
| --- | --- |

2.32.

„Priključak gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači naprava namijenjena za pričvršćivanje na sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX.

| 2.33. | „Kuka gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači priključak gornje sigurnosne uzice ISOFIX koji se uobičajeno upotrebljava za pričvršćivanje remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX na sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX kako je određeno na slici 3. Pravilnika br. 14. |
| --- | --- |

2.33.

„Kuka gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači priključak gornje sigurnosne uzice ISOFIX koji se uobičajeno upotrebljava za pričvršćivanje remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX na sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX kako je određeno na slici 3. Pravilnika br. 14.

| 2.34. | „Remen gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači pleteni remen (ili ekvivalentni) koji se nastavlja od vrha sustava za držanje djeteta ISOFIX do sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX i koji je opremljen napravom za namještanje, napravom za otpuštanje napetosti i priključkom gornje sigurnosne uzice ISOFIX. |
| --- | --- |

2.34.

„Remen gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači pleteni remen (ili ekvivalentni) koji se nastavlja od vrha sustava za držanje djeteta ISOFIX do sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX i koji je opremljen napravom za namještanje, napravom za otpuštanje napetosti i priključkom gornje sigurnosne uzice ISOFIX.

| 2.35. | „Pričvrsni dio gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači naprava za učvršćenje remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX na sustav za držanje djeteta ISOFIX. |
| --- | --- |

2.35.

„Pričvrsni dio gornje sigurnosne uzice ISOFIX” znači naprava za učvršćenje remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX na sustav za držanje djeteta ISOFIX.

| 2.36. | „Naprava za otpuštanje napetosti” znači sustav koji omogućuje otpuštanje naprave koja namješta i održava napetost remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX. |
| --- | --- |

2.36.

„Naprava za otpuštanje napetosti” znači sustav koji omogućuje otpuštanje naprave koja namješta i održava napetost remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX.

| 2.37. | „Vodilica remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe” znači naprava kroz koju prolazi pojas radi njegova pravilnog postavljanja i koja omogućuje slobodno pomicanje remena. |
| --- | --- |

2.37.

„Vodilica remena sigurnosnog pojasa za odrasle osobe” znači naprava kroz koju prolazi pojas radi njegova pravilnog postavljanja i koja omogućuje slobodno pomicanje remena.

| 2.38. | „Homologacijsko ispitivanje” znači ispitivanje kako bi se odredilo u kojoj mjeri sustav za držanje djeteta podnesen za homologaciju može ispunjavati zahtjeve. |
| --- | --- |

2.38.

„Homologacijsko ispitivanje” znači ispitivanje kako bi se odredilo u kojoj mjeri sustav za držanje djeteta podnesen za homologaciju može ispunjavati zahtjeve.

| 2.39. | „Ispitivanje sukladnosti proizvodnje” znači ispitivanje kako bi se odredilo je li proizvođač sposoban proizvesti sustav za držanje djeteta sukladan sustavima za držanje djeteta podnesenima za homologaciju. |
| --- | --- |

2.39.

„Ispitivanje sukladnosti proizvodnje” znači ispitivanje kako bi se odredilo je li proizvođač sposoban proizvesti sustav za držanje djeteta sukladan sustavima za držanje djeteta podnesenima za homologaciju.

| 2.40. | „Rutinsko ispitivanje” znači ispitivanje određenog broja sustava za držanje odabranih iz jedne serije kako bi se provjerilo u kojoj mjeri ispunjavaju zahtjeve. |
| --- | --- |

2.40.

„Rutinsko ispitivanje” znači ispitivanje određenog broja sustava za držanje odabranih iz jedne serije kako bi se provjerilo u kojoj mjeri ispunjavaju zahtjeve.

| 2.41. | „Sustav za pomicanje sustava za držanje djeteta” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje djeteta ili jedan od njegovih dijelova može zakrenuti ili pomaknuti uzdužno. |
| --- | --- |

2.41.

„Sustav za pomicanje sustava za držanje djeteta” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje djeteta ili jedan od njegovih dijelova može zakrenuti ili pomaknuti uzdužno.

| 2.42. | „Sustav za blokiranje sustava za držanje djeteta” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje djeteta i njegovi dijelovi zadrže u položaju upotrebe. |
| --- | --- |

2.42.

„Sustav za blokiranje sustava za držanje djeteta” znači naprava koja omogućuje da se sustav za držanje djeteta i njegovi dijelovi zadrže u položaju upotrebe.

| 2.43. | „Naprava za ograničavanje opterećenja” znači naprava koja se može slomiti ili zaglaviti pod navedenim uvjetima opterećenja. Naprava mora biti konstruirana izričito za te uvjete, a njezino ponašanje mora biti ponovljivo i objektivno dokumentirano u tehničkoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

2.43.

„Naprava za ograničavanje opterećenja” znači naprava koja se može slomiti ili zaglaviti pod navedenim uvjetima opterećenja. Naprava mora biti konstruirana izričito za te uvjete, a njezino ponašanje mora biti ponovljivo i objektivno dokumentirano u tehničkoj dokumentaciji.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1.   Zahtjev za homologaciju tipa sustava za držanje djeteta podnosi vlasnik trgovačkog znaka ili njegov propisno ovlašteni zastupnik i treba pratiti homologacijski dijagram opisan u Prilogu 14.

3.2.   Zahtjevu za homologaciju, u pogledu svakog tipa sustava za držanje djeteta, moraju se priložiti:

| 3.2.1. | tehnički opis sustava za držanje djeteta u kojemu su navedeni remeni i drugi materijali upotrijebljeni zajedno s predviđenim i ponovljivim ponašanjem naprava za ograničavanje opterećenja. Taj je opis popraćen nacrtima dijelova koji čine sustav za držanje djeteta i, u slučaju uvlačnika, upute za ugradnju tih uvlačnika i njihovih osjetila, deklaracija o toksičnosti (stavak 6.1.5.) i zapaljivosti (stavak 6.1.6.), na nacrtima moraju biti označena mjesta namijenjena za homologacijski broj i dodatni simbol (ili više njih) u odnosu na krug homologacijske oznake. U opisu se navodi boja modela dostavljenog za homologaciju; |
| --- | --- |

3.2.1.

tehnički opis sustava za držanje djeteta u kojemu su navedeni remeni i drugi materijali upotrijebljeni zajedno s predviđenim i ponovljivim ponašanjem naprava za ograničavanje opterećenja. Taj je opis popraćen nacrtima dijelova koji čine sustav za držanje djeteta i, u slučaju uvlačnika, upute za ugradnju tih uvlačnika i njihovih osjetila, deklaracija o toksičnosti (stavak 6.1.5.) i zapaljivosti (stavak 6.1.6.), na nacrtima moraju biti označena mjesta namijenjena za homologacijski broj i dodatni simbol (ili više njih) u odnosu na krug homologacijske oznake. U opisu se navodi boja modela dostavljenog za homologaciju;

| 3.2.2. | četiri uzorka sustava za držanje djeteta; |
| --- | --- |

3.2.2.

četiri uzorka sustava za držanje djeteta;

| 3.2.3. | 10-metarski uzorak svake kategorije remena koji se upotrebljava u sustavu za držanje djeteta i |
| --- | --- |

3.2.3.

10-metarski uzorak svake kategorije remena koji se upotrebljava u sustavu za držanje djeteta i

| 3.2.4. | dodatni se uzorci dostavljaju na zahtjev tehničke službe nadležne za provođenje ispitivanja; |
| --- | --- |

3.2.4.

dodatni se uzorci dostavljaju na zahtjev tehničke službe nadležne za provođenje ispitivanja;

| 3.2.5. | upute za upotrebu i podaci o pakiranju u skladu sa stavkom 15. u nastavku; |
| --- | --- |

3.2.5.

upute za upotrebu i podaci o pakiranju u skladu sa stavkom 15. u nastavku;

| 3.2.6. | u slučaju prijenosnih dječjih ležaljki, ako se sustav za držanje prijenosne ležaljke može upotrebljavati s više tipova prijenosnih ležaljki, njihov proizvođač dostavlja popis tipova. |
| --- | --- |

3.2.6.

u slučaju prijenosnih dječjih ležaljki, ako se sustav za držanje prijenosne ležaljke može upotrebljavati s više tipova prijenosnih ležaljki, njihov proizvođač dostavlja popis tipova.

3.3.   Ako se za pričvršćenje sustava za držanje djece upotrebljava homologirani sigurnosni pojas za odrasle osobe, u zahtjevu se mora odrediti koja se kategorija sigurnosnog pojasa za odrasle osobe može upotrijebiti, npr. statički trbušni pojasevi.

3.4.   Homologacijsko tijelo ugovorne stranke prije dodjele homologacije provjerava postojanje zadovoljavajućih mjera i postupaka kojima se osigurava učinkovit nadzor sukladnosti tako da sustavi za držanje djeteta, oprema ili dijelovi u proizvodnji budu u skladu s homologiranim tipom.

4.   OZNAKE

4.1.   Na uzorcima sustava za držanje djeteta, dostavljenima za homologaciju u skladu s odredbama prethodnih stavaka 3.2.2. i 3.2.3., moraju jasno i neizbrisivo biti označeni ime, početna slova ili trgovački znak proizvođača.

4.2.   Na jednom od plastičnih dijelova sustava za držanje djeteta (kao što su školjka, štitnik od udarca, pomoćno dječje sjedište itd.), osim pojaseva ili H-pojasa, mora jasno (i neizbrisivo) biti označena godina proizvodnje.

4.3.   Ako se sustav za držanje djeteta upotrebljava u kombinaciji sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, točan smjer remena mora se jasno označiti na crtežu koji je trajno pričvršćen na sustav za držanje. Ako je sustav za držanje pričvršćen na svoje mjesto sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, točan smjer remena mora se jasno označiti oznakama u boji. Crvenom se bojom označuje smjer sigurnosnog pojasa koji se upotrebljava kad je sustav okrenut naprijed, a plavom bojom kad je sustav okrenut natrag. Za sustave koji se mogu okrenuti naprijed i natrag bez promjene položaja remena (npr. okretni sustav) upotrebljavaju se obje boje. Iste se boje upotrebljavaju na naljepnicama na sustavu koje prikazuju način upotrebe.

Predviđeni smjerovi trbušnog dijela i dijagonalnog dijela sigurnosnog pojasa moraju biti jasno određeni. Svaki dio sigurnosnog pojasa mora biti označen odgovarajućim oznakama u boji, riječima, oblicima itd.

Na svakoj slici smjera pojasa na proizvodu mora biti jasno označen smjer sustava za držanje djeteta u odnosu na vozilo. Dijagrami smjera pojasa koji ne prikazuju sjedalo vozila nisu prihvatljivi.

Oznake definirane u ovom stavku moraju biti vidljive na sustavu za držanje djeteta u vozilu. Na sustavima za držanje skupine 0 te oznake moraju biti vidljive i kad je dijete smješteno u sustavu za držanje djeteta.

4.4.   Sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag moraju na vidljivoj unutarnjoj površini (uključujući bočne dijelove pokraj djetetove glave), približno u području gdje je djetetova glava, imati trajno pričvršćenu sljedeću oznaku (prikazan je najmanji mogući tekst obavijesti).

Najmanja veličina oznake: 60 × 120 mm.

Oznaka mora biti prišivena na presvlaku po cijelom obodu i/ili trajno pričvršćena za presvlaku po cijelom stražnjem dijelu. Prihvatljiv je i svaki drugi oblik pričvršćivanja koji je trajan i ne može se ukloniti s proizvoda ili biti zaklonjen. Oznake u obliku zastavica izričito su zabranjene.

Ako dijelovi sustava za držanje djeteta ili neki drugi dodaci koje je priložio proizvođač sustava za držanje djeteta mogu zakloniti oznaku, potrebna je dodatna oznaka. Jedna oznaka upozorenja mora biti trajno vidljiva u svim položajima kad je sustav za držanje djeteta spreman za upotrebu u bilo kojoj konfiguraciji.

Slike piktograma moraju biti grupirane, jednakih dimenzija ili veće te u specificiranoj crvenoj, crnoj i bijeloj boji

Piktogram prema ISO 2575:2004 – Z.01 mora biti jednakih dimenzija ili veći te u specificiranoj crvenoj, crnoj i bijeloj boji

Okvir oznake, okomita i vodoravna crna crta

Gornji crni simboli na žutoj pozadini

Bijela pozadina

Bijela pozadina

4.5.   Kod sustava za držanje djeteta koji se mogu upotrijebiti tako da su okrenuti naprijed ili natrag, oznaka uključuje sljedeće riječi:

„VAŽNO – NE UPOTREBLJAVATI SUSTAV OKRENUT NAPRIJED PRIJE NEGO ŠTO TEŽINA DJETETA PRIJEĐE ...(vidjeti upute za upotrebu)”

4.6.   Kod sustava za držanje djeteta s alternativnim položajima pojasa, alternativne dodirne točke preuzimanja opterećenja između sustava za držanje djeteta i sigurnosnog pojasa za odrasle osobe moraju biti trajno označene. To označivanje naznačuje da je to alternativni položaj pojasa i da je u skladu s prethodno navedenim zahtjevima za označivanje sjedala koja su okrenuta naprijed, odnosno natrag.

4.7.   Ako sustav za držanje djeteta nudi alternativne dodirne točke preuzimanja opterećenja, oznaka iz stavka 4.3. mora sadržavati naznaku da je alternativni položaj pojasa opisan u uputama za upotrebu.

4.8.   Oznake za ISOFIX

Ako proizvod ima pričvrsne dijelove ISOFIX, sljedeće informacije moraju biti trajno vidljive osobi koja postavlja sustav u vozilo:

logotip ISO ISOFIX, iza kojeg slijede slova koja odgovaraju razredima veličina ISOFIX kojim proizvod odgovara. Najmanje simbol koji je sastavljen od kruga promjera najmanje 13 mm i sadržava piktogram. Piktogram se mora jasno razlučivati od pozadine kruga. Piktogram mora biti jasno vidljiv bilo zbog kontrasta boja bilo zbog odgovarajućeg reljefa ako je izliven ili izbočen.

B, C i F

Informacije u nastavku mogu biti prikazane piktogramima i/ili tekstom. Na oznaci se moraju navesti:

| (a) | ključni koraci koji su potrebni za pripremu sjedala za namještanje. Primjerice, mora biti objašnjeno kako se izvlači sustav zabravljivanja ISOFIX; |
| --- | --- |

(a)

ključni koraci koji su potrebni za pripremu sjedala za namještanje. Primjerice, mora biti objašnjeno kako se izvlači sustav zabravljivanja ISOFIX;

| (b) | objašnjenje položaja, funkcije i značenja svih indikatora na sustavu; |
| --- | --- |

(b)

objašnjenje položaja, funkcije i značenja svih indikatora na sustavu;

| (c) | položaj i, prema potrebi, način provođenja gornjih sigurnosnih uzica ili drugi načini za ograničavanje okretanja sjedala koji zahtijevaju djelovanje korisnika označavaju se jednim od sljedećih odgovarajućih simbola; |
| --- | --- |

(c)

položaj i, prema potrebi, način provođenja gornjih sigurnosnih uzica ili drugi načini za ograničavanje okretanja sjedala koji zahtijevaju djelovanje korisnika označavaju se jednim od sljedećih odgovarajućih simbola;

Image 3

| (d) | postupak namještanja ISOFIX spojnica i gornjih sigurnosnih uzica ili drugih načina za ograničavanje okretanja sjedala koji zahtijevaju djelovanje korisnika; |
| --- | --- |

(d)

postupak namještanja ISOFIX spojnica i gornjih sigurnosnih uzica ili drugih načina za ograničavanje okretanja sjedala koji zahtijevaju djelovanje korisnika;

| (e) | oznaka mora biti trajno pričvršćena i vidljiva korisniku koji postavlja sjedalo; |
| --- | --- |

(e)

oznaka mora biti trajno pričvršćena i vidljiva korisniku koji postavlja sjedalo;

| (f) | prema potrebi, upućivanje na upute za upotrebu sustava za držanje djeteta i na lokaciju tog dokumenta simbolom prikazanim u nastavku. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, upućivanje na upute za upotrebu sustava za držanje djeteta i na lokaciju tog dokumenta simbolom prikazanim u nastavku.

Image 4

5.   HOMOLOGACIJA

5.1.   Da bi se homologacija mogla dodijeliti, svaki uzorak koji je dostavljen za homologaciju u skladu sa stavcima 3.2.2. i 3.2.3. mora u svakom pogledu ispunjavati specifikacije iz stavaka od 6. do 8. ovog Pravilnika.

5.2.   Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 04, što odgovara seriji izmjena 04 koje su stupile na snagu 12. rujna 1995.) označuju serije izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu sustava za držanje djeteta koji je obuhvaćen ovim Pravilnikom.

5.3.   Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa sustava za držanje djeteta na temelju ovog Pravilnika, mora se dostaviti strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

5.4.   Uz oznake propisane u stavku 4., na svaki se sustav za držanje djeteta koji odgovara tipu homologiranom u skladu s ovim Pravilnikom moraju na prikladnom mjestu pričvrstiti sljedeće oznake:

| 5.4.1. | međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:






  5.4.1.1. | kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (1); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

5.4.1.1.

kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (1);

1

| 5.4.1.2. | homologacijskog broja; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

homologacijskog broja;

| 5.4.2. | sljedećih dodatnih oznaka:






  5.4.2.1. | riječi „univerzalni”, „za ograničenu upotrebu”, „poluuniverzalni” ili „za određeno vozilo” ovisno o kategoriji sustava za držanje djeteta; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

sljedećih dodatnih oznaka:

5.4.2.1.

riječi „univerzalni”, „za ograničenu upotrebu”, „poluuniverzalni” ili „za određeno vozilo” ovisno o kategoriji sustava za držanje djeteta;

| 5.4.2.2. | raspon mase za koju je namijenjen sustav za držanje djeteta i to: 0 – 10 kg; 0 – 13 kg; 9 – 18 kg; 15 – 25 kg; 22 – 36 kg; 0 – 18 kg; 9 – 25 kg; 15 – 36 kg; 0 – 25 kg; 9 – 36 kg; 0 – 36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

raspon mase za koju je namijenjen sustav za držanje djeteta i to: 0 – 10 kg; 0 – 13 kg; 9 – 18 kg; 15 – 25 kg; 22 – 36 kg; 0 – 18 kg; 9 – 25 kg; 15 – 36 kg; 0 – 25 kg; 9 – 36 kg; 0 – 36 kg;

| 5.4.2.3. | simbol „Y” ako sustav ima međunožni remen, u skladu s uvjetima iz dopune 3. niza izmjena 02 ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

simbol „Y” ako sustav ima međunožni remen, u skladu s uvjetima iz dopune 3. niza izmjena 02 ovog Pravilnika;

| 5.4.2.4. | simbol „S” u slučaju „sustava za držanje za posebne potrebe”. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

simbol „S” u slučaju „sustava za držanje za posebne potrebe”.

5.5.   U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazan je primjer izgleda homologacijske oznake.

5.6.   Podaci iz stavka 5.4. moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi te mogu biti navedeni na pričvršćenoj oznaci ili izravno označeni. Pričvršćena ili izravno otisnuta oznaka mora biti otporna na trošenje.

5.7.   Oznake iz prethodnog stavka 5.6. može izdati tijelo koje je dodijelilo homologaciju ili proizvođač uz odobrenje tog tijela.

6.   OPĆE SPECIFIKACIJE

6.1.   Postavljanje i način pričvršćenja u vozilu

6.1.1.   Upotreba sustava za držanje djeteta kategorije „univerzalni”, „poluuniverzalni” i „za ograničenu upotrebu” dopušta se na prednjim i stražnjim sjedalima ako su sustavi za držanje djeteta pričvršćeni prema uputama proizvođača.

6.1.2.   Upotreba sustava za držanje djeteta kategorije „za određeno vozilo” dopušta se na svim sjedalima, a isto tako i u prostoru za prtljagu, ako su sustavi za držanje ugrađeni prema uputama proizvođača. Kod sustava za držanje koji su okrenuti natrag, konstrukcija mora osiguravati naslon za glavu djeteta kad je sustav za držanje spreman za upotrebu. To treba odrediti kao crtu koja je okomita na naslon sjedala i prolazi kroz crtu očiju, dok presjecište mora biti najmanje 40 mm ispod početka polumjera oslonca za glavu.

6.1.3.   Ovisno o kategoriji kojoj pripada, sustav za držanje djeteta pričvršćuje se na konstrukciju vozila ili na konstrukciju sjedala.

Moguće konfiguracije za homologaciju

Moguće konfiguracije za homologaciju

Tablica skupina/kategorija

Tablica skupina/kategorija

| Skupina/kategorija | Univerzalni (2) | Poluuniverzalni (3) | Za ograničenu upotrebu | Za određeno vozilo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SDD | ISOFIX SDD | SDD | ISOFIX SDD | SDD | ISOFIX SDD | SDD | ISOFIX SDD |
| 0 | Prijenosna dječja ležaljka | P | NP | P | P | P | NP | P | P |
| Okrenut natrag | P | NP | P | P | P | NP | P | P |
| 0+ | Okrenut natrag | P | NP | P | P | P | NP | P | P |
| I. | Okrenut natrag | P | NP | P | P | P | NP | P | P |
| Okrenut naprijed
  (integrirani) | P | P | P | P | P | NP | P | P |
| Okrenut naprijed
  (neintegrirani) | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP |
| Okrenut naprijed
  (neintegrirani – vidjeti stavak 6.1.12.) | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| II. | Okrenut natrag | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| Okrenut naprijed
  (integrirani) | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| Okrenut naprijed
  (neintegrirani) | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| III. | Okrenut natrag | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| Okrenuta naprijed
  (integrirani) | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| Okrenut naprijed
  (neintegrirani) | P | NP | P | NP | P | NP | P | P |
| Pri čemu je:
  SDD: sustav za držanje djeteta
  P: primjenjivo
  NP: nije primjenjivo |

Skupina/kategorija

Univerzalni (2)

2

Poluuniverzalni (3)

3

Za ograničenu upotrebu

Za određeno vozilo

SDD

ISOFIX SDD

SDD

ISOFIX SDD

SDD

ISOFIX SDD

SDD

ISOFIX SDD

0

Prijenosna dječja ležaljka

P

NP

P

P

P

NP

P

P

Okrenut natrag

P

NP

P

P

P

NP

P

P

0+

Okrenut natrag

P

NP

P

P

P

NP

P

P

I.

Okrenut natrag

P

NP

P

P

P

NP

P

P

Okrenut naprijed

(integrirani)

P

P

P

P

P

NP

P

P

Okrenut naprijed

(neintegrirani)

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

Okrenut naprijed

(neintegrirani – vidjeti stavak 6.1.12.)

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

II.

Okrenut natrag

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

Okrenut naprijed

(integrirani)

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

Okrenut naprijed

(neintegrirani)

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

III.

Okrenut natrag

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

Okrenuta naprijed

(integrirani)

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

Okrenut naprijed

(neintegrirani)

P

NP

P

NP

P

NP

P

P

Pri čemu je:

SDD: sustav za držanje djeteta

P: primjenjivo

NP: nije primjenjivo

6.1.3.1.   Za kategorije „univerzalni” i „za ograničenu upotrebu”: sigurnosnim pojasem za odraslu osobu (s uvlačnikom ili bez njega) koji ispunjava zahtjeve iz Pravilnika br. 16 (ili istovrijednog propisa) pričvršćenim na sidrišta koja ispunjavaju zahtjeve iz Pravilnika br. 14 (ili istovrijednog propisa).

6.1.3.2.   Za univerzalne sustave za držanje djeteta: ISOFIX pričvrsnim dijelovima ISOFIX i gornjom sigurnosnom uzicom ISOFIX koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika pričvršćenima u sustav sidrišta ISOFIX i sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX koji ispunjavaju zahtjeve iz Pravilnika br. 14.

6.1.3.3.   Za kategoriju „poluuniverzalni”: donjim sidrištima koja su propisana Pravilnikom br. 14 i dodatnim sidrištima koja su u skladu s preporukom iz Priloga 11. ovom Pravilniku.

6.1.3.4.   Za poluuniverzalne sustave za držanje djeteta ISOFIX: pričvrsnim dijelovima ISOFIX i gornjom sigurnosnom uzicom ISOFIX ili potpornom nogom ili pločom s instrumentima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika pričvršćenima na sidrišta ISOFIX i/ili sidrište gornje sigurnosne uzice ISOFIX koji ispunjavaju zahtjeve iz Pravilnika br. 14.

6.1.3.5.   Za kategoriju „za određeno vozilo”: sidrištima koja je konstruirao proizvođač sustava za držanje djeteta, odnosno proizvođač vozila.

6.1.3.6.   Ako je riječ o remenima za držanje djeteta ili remenu za pričvršćenje sustava za držanje djeteta za koje se upotrebljavaju sidrišta na koja je već pričvršćen sigurnosni pojas, odnosno pojasevi za odrasle osobe, tehnička služba provjerava:

| | je li stvarni položaj sidrišta pojasa za odrasle osobe homologiran u skladu s Pravilnikom br. 14, odnosno istovrijednoj normi, |
| --- | --- |

je li stvarni položaj sidrišta pojasa za odrasle osobe homologiran u skladu s Pravilnikom br. 14, odnosno istovrijednoj normi,

| | da jedna naprava ne ometa učinkovito djelovanje druge, |
| --- | --- |

da jedna naprava ne ometa učinkovito djelovanje druge,

| | da se kopče sustava za držanje i kopče dodatnog sustava međusobno ne mogu zamijeniti. |
| --- | --- |

da se kopče sustava za držanje i kopče dodatnog sustava međusobno ne mogu zamijeniti.

Na sustave za držanje djeteta koji upotrebljavaju spojne šipke ili dodatne naprave pričvršćene na sidrišta koja su homologirana prema Pravilniku br. 14, koje pomiču stvarni položaj sidrenja izvan područja određenog Pravilnikom br. 14, primjenjuju se sljedeće točke:

| | takve će se naprave homologirati samo kao poluuniverzalni sustavi ili sustavi za određeno vozilo, |
| --- | --- |

takve će se naprave homologirati samo kao poluuniverzalni sustavi ili sustavi za određeno vozilo,

| | tehnička služba mora primjenjivati zahtjeve iz Priloga 11. ovom Pravilniku za spojne šipke i dijelove za pričvršćivanje, |
| --- | --- |

tehnička služba mora primjenjivati zahtjeve iz Priloga 11. ovom Pravilniku za spojne šipke i dijelove za pričvršćivanje,

| | spojna šipka mora se uključiti u dinamičko ispitivanje s opterećenjem koje se primjenjuje na sredinu šipke u njezinu krajnje razvučenom položaju, ako je prilagodiva, |
| --- | --- |

spojna šipka mora se uključiti u dinamičko ispitivanje s opterećenjem koje se primjenjuje na sredinu šipke u njezinu krajnje razvučenom položaju, ako je prilagodiva,

| | položaj i funkcionalnost bilo kojeg sidrišta za odrasle osobe s kojim je pričvršćena spojna šipka ne smiju biti narušeni. |
| --- | --- |

položaj i funkcionalnost bilo kojeg sidrišta za odrasle osobe s kojim je pričvršćena spojna šipka ne smiju biti narušeni.

6.1.3.7.   Sustavi za držanje djeteta koji upotrebljavaju potpornu nogu mogu biti homologirani samo u kategoriji „poluuniverzalni” ili „za određeno vozilo” i primjenjuju se zahtjevi iz Priloga 11. ovom Pravilniku. Proizvođač sustava za držanje djeteta uzima u obzir potrebu za potpornom nogom radi njihova ispravnog funkcioniranja u svakom vozilu i daje potrebne informacije u vezi s tim.

6.1.4.   Pomoćno dječje sjedište mora biti pričvršćeno sigurnosnim pojasom za odrasle osobe ako se upotrebljava ispitivanje iz stavka 8.1.4. ili na druge načine.

6.1.5.   Proizvođač sustava za držanje djeteta mora dati pisanu izjavu da je toksičnost materijala upotrijebljenih u proizvodnji sustava za držanje i dostupnih djeci koja te sustave upotrebljavaju u skladu s odgovarajućim dijelovima norme EN 71:2009, dio 3. Ispitivanja za potvrdu valjanosti te izjave provode se prema nahođenju tijela nadležnog za ispitivanja. Ovaj se stavak ne primjenjuje na sustave za držanje skupina II. i III.

6.1.6.   Proizvođač sustava za držanje djeteta mora dati pisanu izjavu da je zapaljivost materijala upotrijebljenih u proizvodnji sustava za držanje u skladu s odgovarajućim dijelovima norme EN 71:2009, dio 2. Ispitivanja za potvrdu valjanosti te izjave provode se prema nahođenju tijela nadležnog za ispitivanja.

6.1.7.   Kad je riječ o sustavima za držanje djeteta okrenutima natrag koje podupire ploču s instrumentima vozila, za potrebe homologacije na temelju ovog Pravilnika pretpostavlja se da je ploča s instrumentima dovoljno čvrsta.

6.1.8.   Sustavi za držanje djeteta kategorije „univerzalni”, osim univerzalnih sustava za držanje djeteta ISOFIX, moraju imati glavnu dodirnu točku preuzimanja opterećenja između sustava za držanje djeteta i sigurnosnog pojasa za odrasle osobe. Ta točka mora biti udaljena najmanje 150 mm od osi Cr kad se izmjeri dok je sustav za držanje djeteta nalazi na napravi za dinamičko ispitivanje postavljen u skladu s Prilogom 21. ovom Pravilniku, bez ispitne lutke. To vrijedi za sve konfiguracije namještanja. Dopušteni su alternativni položaji sigurnosnog pojasa. Ako postoji alternativni položaj sigurnosnog pojasa, u uputama za upotrebu proizvođač mora posebno navesti alternativni položaj kako je to propisano u stavku 15. Pri ispitivanju, kad se upotrebljavaju takvi alternativni položaji pojaseva, sustav za držanje mora biti u skladu sa svim zahtjevima iz Pravilnika, osim ovog stavka.

6.1.9.   Najveća duljina sigurnosnog pojasa za odrasle osobe koji se može upotrebljavati za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta kategorije „univerzalni” na napravi za dinamičko ispitivanje određena je u Prilogu 13. ovom Pravilniku.

Za provjeru sukladnosti s tim zahtjevom, sustav za držanje djeteta pričvršćuje se na ispitnu napravu odgovarajućim standardnim sigurnosnim pojasom opisanog u Prilogu 13. Ispitna se lutka ne postavlja osim ako je sustav za držanje konstruiran tako da se zbog postavljanja lutke poveća korištena duljina pojasa. Kad je sustav za držanje djeteta u odgovarajućem položaju, u pojasu smije postojati samo vlačno naprezanje prouzročeno standardnim uvlačnikom, ako je ugrađen. Ako se upotrebljava sigurnosni pojas s uvlačnikom, taj uvjet mora biti zadovoljen s najmanje 150 mm pojasa preostalog na kalemu uvlačnika.

6.1.10.   Sustavi za držanje djeteta skupine 0 i 0+ ne smiju se upotrebljavati okrenuti naprijed.

6.1.11.   Sustavi za držanje djeteta skupine 0 i 0+, osim prijenosnih dječjih ležaljki, kako su određene u stavku 2.4.1., pripadaju integriranom razredu.

6.1.12.   Sustavi za držanje djeteta skupine I pripadaju integriranom razredu osim ako nisu opremljeni štitnikom od udarca razreda B kako je definiran u stavku 2.7. ovog Pravilnika.

6.2.   Konfiguracija

6.2.1.   Konfiguracija sustava za držanje mora biti takva da:

| 6.2.1.1. | sustav za držanje osigurava propisanu zaštitu u svakom predviđenom položaju. Za „sustave za držanje za posebne potrebe”, osnovna funkcija sustava za držanje osigurava potrebnu zaštitu u svakom predviđenom položaju sustava za držanje bez upotrebe dodatnih naprava za držanje koje mogu postojati; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

sustav za držanje osigurava propisanu zaštitu u svakom predviđenom položaju. Za „sustave za držanje za posebne potrebe”, osnovna funkcija sustava za držanje osigurava potrebnu zaštitu u svakom predviđenom položaju sustava za držanje bez upotrebe dodatnih naprava za držanje koje mogu postojati;

| 6.2.1.2. | se dijete lako i brzo postavi u sustav za držanje i izvadi iz njega. Sustavima za držanje djeteta u kojem se dijete drži H-pojasom ili Y-pojasom bez uvlačnika, tijekom postupka propisanog u stavku 7.2.1.4. svi rameni i trbušni remeni moraju se moći pomicati jedni u odnosu na druge.
  U tim slučajevima sklop sustava za držanje djeteta može biti konstruiran od dvaju ili više spojnih dijelova. Kad je riječ o „sustavima za držanje za posebne potrebe”, razumljivo je da će dodatne naprave za držanje djeteta smanjiti brzinu kojom se dijete može postaviti u sustav za držanje i podići iz njega. Međutim, dodatne naprave moraju biti konstruirane tako da se mogu što brže otkopčati; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

se dijete lako i brzo postavi u sustav za držanje i izvadi iz njega. Sustavima za držanje djeteta u kojem se dijete drži H-pojasom ili Y-pojasom bez uvlačnika, tijekom postupka propisanog u stavku 7.2.1.4. svi rameni i trbušni remeni moraju se moći pomicati jedni u odnosu na druge.

U tim slučajevima sklop sustava za držanje djeteta može biti konstruiran od dvaju ili više spojnih dijelova. Kad je riječ o „sustavima za držanje za posebne potrebe”, razumljivo je da će dodatne naprave za držanje djeteta smanjiti brzinu kojom se dijete može postaviti u sustav za držanje i podići iz njega. Međutim, dodatne naprave moraju biti konstruirane tako da se mogu što brže otkopčati;

| 6.2.1.3. | ako se može promijeniti nagib sustava za držanje, tu promjenu nagiba treba biti moguće izvesti bez ponovnog ručnog namještanja remena. Za promjenu nagiba sustava za držanje potreban je namjeran pokret rukom; |
| --- | --- |

6.2.1.3.

ako se može promijeniti nagib sustava za držanje, tu promjenu nagiba treba biti moguće izvesti bez ponovnog ručnog namještanja remena. Za promjenu nagiba sustava za držanje potreban je namjeran pokret rukom;

| 6.2.1.4. | sustavi za držanje djece skupine 0, 0+ i I moraju držati dijete u takvom položaju da pružaju potrebnu zaštitu i kad dijete spava; |
| --- | --- |

6.2.1.4.

sustavi za držanje djece skupine 0, 0+ i I moraju držati dijete u takvom položaju da pružaju potrebnu zaštitu i kad dijete spava;

| 6.2.1.5. | kako bi se spriječilo skliznuće ispod pojasa, bilo zbog sudara ili nemira djeteta, za sve je naprijed okrenute sustave za držanje s integriranim sustavom H-pojasa obvezan međunožni pojas. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

kako bi se spriječilo skliznuće ispod pojasa, bilo zbog sudara ili nemira djeteta, za sve je naprijed okrenute sustave za držanje s integriranim sustavom H-pojasa obvezan međunožni pojas.

6.2.2.   Za skupine I, II i III, svi sustavi za držanje koji upotrebljavaju „trbušni remen” moraju prinudno voditi taj „trbušni remen” tako da se opterećenja koja prenosi „trbušni remen” prenose preko zdjelice. Sklop ne smije vršiti prekomjerni pritisak na meke dijelove tijela djeteta (trbuh, međunožje itd.).

6.2.2.1.   S pričvršćenim međunožnim remenom u krajnje izvučenom položaju, ako je prilagodiv, ne smije biti moguće postaviti trbušni remen iznad zdjelice najmanje i najveće ispitne lutke unutar masenih skupina obuhvaćenih homologacijom; Za sve naprijed okrenute sustave za držanje ne smije biti moguće postaviti trbušni remen iznad zdjelice najmanje i najveće ispitne lutke unutar masenih skupina obuhvaćenih homologacijom.

6.2.2.2.   Pri dinamičkim ispitivanjima iz stavka 8.1.3. trbušni pojas ne smije se pomaknuti potpuno izvan strukture zdjelice lutke tijekom razdoblja prije najvećeg vodoravnog pomaka glave. Ocjenjivanje se provodi videosnimanjem velikom brzinom.

6.2.3.   Svi remeni sustava za držanje moraju biti postavljeni tako da pri uobičajenoj upotrebi korisniku ne prouzročuju neudobnosti ne ugrožavaju ga. Razmak između ramenih remena u blizini vrata treba biti najmanje jednak širini vrata odgovarajuće ispitne lutke.

6.2.4.   Konstrukcija mora biti takva da u slučaju sudara djetetovo tjeme nije izloženo pritisku.

6.2.4.1.   Y-pojasevi upotrebljavaju se samo kod sustava za držanje djece okrenutih natrag i postranično (prijenosne dječje ležaljke).

6.2.5.   Sustav za držanje djeteta mora biti konstruiran i postavljen tako da:

| 6.2.5.1. | što više smanji opasnost od ozljede djeteta ili drugih putnika u vozilu zbog oštrih rubova ili izbočina (kako je primjerice određeno Pravilnikom br. 21); |
| --- | --- |

6.2.5.1.

što više smanji opasnost od ozljede djeteta ili drugih putnika u vozilu zbog oštrih rubova ili izbočina (kako je primjerice određeno Pravilnikom br. 21);

| 6.2.5.2. | nema oštrih rubova odnosno izbočina koje bi mogle oštetiti navlake sjedala u vozilu ili odjeću putnika; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

nema oštrih rubova odnosno izbočina koje bi mogle oštetiti navlake sjedala u vozilu ili odjeću putnika;

| 6.2.5.3. | ne izlaže meke dijelove tijela djeteta (trbuh, međunožje itd.) dodatnim silama inercije koje prouzroči; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

ne izlaže meke dijelove tijela djeteta (trbuh, međunožje itd.) dodatnim silama inercije koje prouzroči;

| 6.2.5.4. | osigurava da u dodirnim točkama s remenjem kruti dijelovi nemaju oštrih rubova koji bi mogli strugati remenje. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

osigurava da u dodirnim točkama s remenjem kruti dijelovi nemaju oštrih rubova koji bi mogli strugati remenje.

6.2.6.   Svaki dio posebno izrađen da omogući postavljanje i skidanje sastavnih dijelova mora biti konstruiran tako da opasnost od pogrešnog sastavljanja ili pogrešne upotrebe bude što je moguće manja. „Sustavi za držanje za posebne potrebe” mogu imati dodatne naprave za držanje; one moraju biti konstruirane tako da ne postoji opasnost od nepravilnog sastavljanja i da su njihov način otvaranja i načelo djelovanja odmah jasni spasiocu u slučaju opasnosti.

6.2.7.   Ako sustav za držanje djeteta namijenjen za skupine I i II te kombinaciju skupina I i II ima naslon sjedala, njegova unutarnja visina, određena u skladu s dijagramom iz Priloga 12., mora iznositi najmanje 500 mm.

6.2.8.   Smiju se upotrebljavati samo uvlačnici s automatskim blokiranjem ili uvlačnici s blokiranjem u slučaju opasnosti.

6.2.9.   Na sustavima za držanje koji su namijenjeni za upotrebu u skupini I ne smije biti moguće da dijete, nakon stavljanja u sustav za držanje, lako otpusti onaj dio sustava koji drži zdjelični dio; u tu svrhu moraju biti ispunjeni zahtjevi iz stavka 7.2.5. (blokirne naprave); svaka naprava koja je za to konstruirana mora stalno biti pričvršćena na sustav za držanje djeteta.

6.2.10.   Sustav za držanje djeteta smije biti konstruiran za upotrebu u više masenih skupina i/ili za više djece, pod uvjetom da ispunjava zahtjeve određene za svaku od tih skupina. Sustav za držanje djeteta kategorije „univerzalni” mora ispunjavati uvjete te kategorije za sve masene skupine za koje je homologiran.

6.2.11.   Sustavi za držanje djeteta s uvlačnikom

Ako sustav za držanje djeteta ima uvlačnik, taj uvlačnik mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 7.2.3.

6.2.12.   U slučaju pomoćnog dječjeg sjedišta mora se provjeriti prolaze li remeni i jezičac sigurnosnog pojasa za odrasle osobe lagano kroz pričvrsne točke. To posebno vrijedi za pomoćna dječja sjedišta konstruirana za prednja sjedala vozila koja mogu imati duge polukrute stalke. Kopču za pričvršćivanje ne smije biti moguće provući kroz pričvrsne točke pomoćnog dječjeg sjedišta, odnosno dopustiti da pojas naliježe potpuno drukčije nego na ispitnim kolicima.

6.2.13.   Ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za više od jednog djeteta, svaki sustav za držanje mora biti potpuno neovisan u pogledu prijenosa opterećenja i namještanja.

6.2.14.   Sustavi za držanje djeteta koji imaju dijelove na napuhavanje moraju biti konstruirani tako da uvjeti upotrebe (tlak, temperatura, vlažnost) nemaju utjecaja na ispunjavanje zahtjeva iz ovog Pravilnika.

6.3.   Specifikacije sustava za držanje djeteta ISOFIX

6.3.1.   Općenite karakteristike

6.3.1.1.   Dimenzije

Najveće postranične, donje i stražnje dimenzije sustava za držanje djeteta ISOFIX i mjesta za sustav sidrišta ISOFIX s kojima se povezuju pričvrsni dijelovi sustava za držanje proizvođaču sustava za držanje djeteta ISOFIX određuju pričvrsnih elemenata sjedala vozila (VSF) definirana u stavku 2.31. ovog Pravilnika.

6.3.1.2.   Masa

Masa sustava za držanje djeteta ISOFIX koji pripadaju univerzalnoj i poluuniverzalnoj kategoriji te masenim skupinama 0, 0+ i 1 ne smije prijeći 15 kg.

6.3.2.   Pričvrsni dijelovi ISOFIX

6.3.2.1.   Tip

Pričvrsni dijelovi ISOFIX mogu biti u skladu s primjerima prikazanima na slici 0 (a) u nastavku ili drugim prihvatljivim konstrukcijama koje su dio krutog mehanizma s mogućnošću namještanja, a čije načelo djelovanja određuje proizvođač sustava za držanje djeteta ISOFIX.

Slika 0. (a)

Slika 0. (a)

Image 5

najviše 33

najviše 33

Dimenzije u mm

Legenda:

1. pričvrsni dio sustava za držanje djeteta ISOFIX – primjer 1.

2. pričvrsni dio sustava za držanje djeteta ISOFIX – primjer 2.

6.3.2.2.   Dimenzije

Dimenzije odsječka pričvrsnog dijela sustava za držanje djeteta ISOFIX koji se povezuje sa sustavom sidrišta ISOFIX ne smiju prijeći najveće dimenzije navedene na slici 0 (b).

Slika 0. (b)

Slika 0. (b)

Image 6

6.3.2.3.   Znak nepotpune zakopčanosti

Sustav za držanje djeteta ISOFIX mora imati način kojim se označava da su oba pričvrsna dijela ISOFIX potpuno zakopčana za odgovarajuća donja sidrišta ISOFIX. Znak može biti zvučni, dodirni, vizualni ili kombinacija dvaju ili više prethodno navedenih načina. Vizualni prikaz mora biti uočljiv u svim uobičajenim uvjetima osvijetljenosti.

6.3.3.   Specifikacije gornje sigurnosne uzice sustava za držanje djeteta ISOFIX

6.3.3.1.   Priključak gornje sigurnosne uzice

Priključak gornje sigurnosne uzice mora biti kuka gornje sigurnosne uzice ISOFIX prikazana na slici 0 (c) ili slična naprava koja se uklapa u vanjske mjere prikazane na slici 0 (c).

6.3.3.2.   Karakteristike remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX

Remen gornje sigurnosne uzice ISOFIX mora biti ojačan pletenim remenom (ili istovrijednim materijalom) koji ima mogućnost namještanja i otpuštanja napetosti.

6.3.3.2.1.   Duljina remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX

Duljina remena gornje sigurnosne uzice ISOFIX najmanje je 2 000 mm.

6.3.3.2.2.   Indikator zategnutosti

Remen gornje sigurnosne uzice ISOFIX ili dječje sjedalo ISOFIX opremljena je napravom koja pokazuje da je remen zategnut. Naprava može biti dio naprave za namještanje i naprave za otpuštanje napetosti.

6.3.3.2.3.   Dimenzije

Spojne dimenzije kuka gornje sigurnosne uzice ISOFIX prikazane su na slici 0 (c).

Slika 0. (c)

Slika 0. (c)

Dimenzije priključka (tipa kuke) gornje sigurnosne uzice ISOFIX

Dimenzije priključka (tipa kuke) gornje sigurnosne uzice ISOFIX

Image 7

Pogled odozgo

10 do 12

Image 8

najmanje 2,5

Detalj A

nominalno 45°

polumjer 2,3 do 3,8

šipka 6,4 promjer

polumjer najviše 12

Bočni pogled

najviše 20

najmanje 10,4

vidjeti detalj A

Dimenzije u milimetrima

Legenda:

okolna konstrukcija (ako postoji)

područje u kojem se mora u cijelosti nalaziti profil spojnice gornje sigurnosne uzice

6.3.4.   Odredbe za namještanje

Pričvrsni dijelovi ISOFIX ili sam sustav za držanje djeteta ISOFIX mogu se namještati kako bi se prilagodili rasponu smještaja sidrišta ISOFIX kako je opisano u Pravilniku br. 14.

6.4.   Kontrola oznaka

6.4.1.   Tehnička služba koja provodi homologacijska ispitivanja provjerava da su oznake u skladu sa zahtjevima iz stavka 4.

6.5.   Kontrola uputa za ugradnju i uputa za upotrebu

6.5.1.   Tehnička služba koja provodi homologacijska ispitivanja provjerava da su upute za ugradnju i upute za upotrebu u skladu sa zahtjevima iz stavka 15.

7.   POSEBNE SPECIFIKACIJE

7.1.   Odredbe koje se primjenjuju na sastavljeni sustav za držanje djeteta

7.1.1.   Otpornost na koroziju

7.1.1.1.   Na cijelom sustavu za držanje djeteta ili njegovim dijelovima osjetljivima na koroziju potrebno je izvršiti ispitivanje otpornosti na koroziju navedeno u stavku 8.1.1. u nastavku.

7.1.1.2.   Nakon ispitivanja otpornosti na koroziju u skladu sa stavcima 8.1.1.1. i 8.1.1.2. ne smije biti znakova oštećenja koja bi mogla utjecati na pravilno djelovanje sustava za držanje djeteta ni znatne korozije koje bi osposobljeni promatrač mogao opaziti golim okom.

7.1.2.   Apsorpcija energije

7.1.2.1.   Kod svih sustava s naslonom za leđa područja definirana u Prilogu 18. ovom Pravilniku, pri ispitivanju u skladu s Prilogom 17., ne smiju dopuštati najveće ubrzanje veće od 60 g. Ovaj se zahtjev isto tako primjenjuje na područja štitnika od udarca koji se nalaze u području mogućeg udara glave.

7.1.2.2.   U slučaju sustava za držanje djeteta s trajno mehanički pričvršćenim prilagodljivim naslonom za glavu, kod kojih se visina sigurnosnog pojasa za odrasle osobe i H-pojasa za djecu izravno kontrolira prilagodljivim naslonom za glavu, nije nužno zahtijevati apsorpciju energije u područjima određenima u Prilogu 18. koja ne mogu doći u dodir s glavom ispitne lutke npr. iza naslona za glavu.

7.1.3.   Prevrtanje

7.1.3.1.   Sustav za držanje djeteta ispituje se u skladu sa stavkom 8.1.2.; ispitna lutka ni u jednom trenutku tijekom cijelog ispitivanja ne smije biti potpuno izbačena iz sustava; uz to, kad je ispitno sjedalo okrenuto naopako, glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti za više od 300 mm iz svojeg početnog položaja u vertikalnom smjeru u odnosu na ispitno sjedalo.

7.1.4.   Dinamičko ispitivanje

7.1.4.1.   Općenito. Na sustavu za držanje djeteta provodi se dinamičko ispitivanje u skladu sa stavkom 8.1.3. u nastavku.

7.1.4.1.1.   Sustavi za držanje djeteta iz kategorija „univerzalni”, „za ograničenu upotrebu” i „poluuniverzalni” ispituju se na ispitnim kolicima uz pomoć ispitnog sjedala kako je propisano u stavku 6. i u skladu sa stavkom 8.1.3.1.

7.1.4.1.2.   Sustavi za držanje djeteta iz kategorije „za određeno vozilo” ispituju se na svakom modelu vozila za koje su namijenjeni. Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja može smanjiti broj ispitivanih modela vozila ako se bitno ne razlikuju u karakteristikama koje su navedene u stavku 7.1.4.1.2.3. Sustav za držanje djeteta može se ispitati na jedan od sljedećih načina:

| 7.1.4.1.2.1. | na potpunom vozilu, kako je određeno u stavku 8.1.3.3.; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

na potpunom vozilu, kako je određeno u stavku 8.1.3.3.;

| 7.1.4.1.2.2. | u nadogradnji vozila na ispitnim kolicima, kako je određeno u stavku 8.1.3.2. ili |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

u nadogradnji vozila na ispitnim kolicima, kako je određeno u stavku 8.1.3.2. ili

| 7.1.4.1.2.3. | u dijelovima nadogradnje vozila koji su dovoljni da budu reprezentativni za konstrukciju vozila i površine sudara. Ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu na stražnjem sjedalu, među tim dijelovima moraju biti naslon prednjeg sjedala, stražnje sjedalo, podna ploča, stupovi B i C te krov. Ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu na prednjem sjedalu, dijelovi moraju uključiti ploču s instrumentima, stupove A, vjetrobran, ručice ili poluge koje su ugrađene u pod ili na konzolu, prednje sjedalo, podnu ploču i krov. Nadalje, ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu u kombinaciji sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, dijelovi uključuju odgovarajuće sigurnosne pojaseve za odrasle osobe. Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja može dopustiti da određeni dijelovi budu izuzeti ako smatra da su suvišni. Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 8.1.3.2. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

u dijelovima nadogradnje vozila koji su dovoljni da budu reprezentativni za konstrukciju vozila i površine sudara. Ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu na stražnjem sjedalu, među tim dijelovima moraju biti naslon prednjeg sjedala, stražnje sjedalo, podna ploča, stupovi B i C te krov. Ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu na prednjem sjedalu, dijelovi moraju uključiti ploču s instrumentima, stupove A, vjetrobran, ručice ili poluge koje su ugrađene u pod ili na konzolu, prednje sjedalo, podnu ploču i krov. Nadalje, ako je sustav za držanje djeteta namijenjen za upotrebu u kombinaciji sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, dijelovi uključuju odgovarajuće sigurnosne pojaseve za odrasle osobe. Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja može dopustiti da određeni dijelovi budu izuzeti ako smatra da su suvišni. Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 8.1.3.2.

7.1.4.1.3.   Dinamičko ispitivanje provodi se na sustavima za držanje djeteta koji prethodno nisu bili izloženi opterećenju.

7.1.4.1.4.   Tijekom dinamičkih ispitivanja ni jedan dio sustava za držanje djeteta čija je funkcija držanje djeteta u predviđenom položaju ne smije se slomiti niti se kopča, sustav za blokiranje, sustav za pomicanje ili potporna noga smije slomiti, osloboditi ili sklopiti, osim ako je određena kao naprava za ograničavanje opterećenja. Svaka naprava za ograničavanje opterećenja mora biti jasno navedena u proizvođačevim tehničkim opisima kako je definirano u stavku 3.2.1. ovog Pravilnika.

7.1.4.1.5.   Kod sustava „neintegriranog tipa” kao sigurnosni pojas upotrebljavaju se standardni pojas i njegovo sidrište koji su propisani u Prilogu 13. ovom Pravilniku. To se ne primjenjuje na homologaciju sustava kategorije „za određeno vozilo” kad se upotrebljava sigurnosni pojas koji je ugrađen u vozilo.

7.1.4.1.6.   Ako je sustav za držanje djeteta kategorije „za određeno vozilo” ugrađen u području iza krajnjeg stražnjeg sjedala za odrasle osobe okrenutog naprijed (npr. u prostor za prtljagu), provodi se jedno ispitivanje na potpunom vozilu s najvećom ispitnom lutkom ili više njih kako je propisano u stavku 8.1.3.3.3. Ostala se ispitivanja, uključujući ono za sukladnost proizvodnje, mogu provesti u skladu sa stavkom 8.1.3.2. ako tako želi proizvođač.

7.1.4.1.7.   Kad je riječ o„sustavima za držanje za posebne namjene”, svako dinamičko ispitivanje propisano ovim Pravilnikom za svaku masenu skupinu provodi se dva puta: prvi put pri upotrebi osnovne funkcije sustava za držanje, a drugi put pri upotrebi svih naprava za držanje. Pri tim ispitivanjima posebna se pozornost mora obratiti na zahtjeve iz stavaka 6.2.3. i 6.2.4.

7.1.4.1.8.   Tijekom dinamičkih ispitivanja standardni sigurnosni pojas, koji se upotrebljava za postavljanje integriranog sustava za držanje djeteta, ne smije se odvojiti od vodilice ili naprave za blokiranje upotrijebljene pri ispitivanju.

Tijekom dinamičkih ispitivanja standardni sigurnosni pojas, koji se upotrebljava za postavljanje neintegriranog sustava za držanje djeteta, ne smije se odvojiti od vodilice ili naprave za blokiranje upotrijebljene pri ispitivanju; međutim, za rameni dio standardnog sigurnosnog pojasa to se ocjenjuje do trenutka postizanja najvećeg vodoravnog pomaka glave lutke. Nadalje, tijekom dinamičkog ispitivanja neintegriranog sustava za držanje djeteta granica prihvatljivog pomaka ramenog pojasa jest da donji rub ramenog dijela standardnog sigurnosnog pojasa ne smije biti niži od lakta lutke u točki najvećeg vodoravnog pomaka glave lutke.

7.1.4.1.9.   Sustav za držanje djeteta s potpornom nogom ispituje se kako slijedi:

| (a) | ako pripada kategoriji „poluuniverzalni”, ispitivanja učinka čelnog sudara provode se s potpornom nogom namještenom na njezin najveći i najmanji prihvatljivi položaj sukladan položaju podne ploče ispitnih kolica. Ispitivanja učinka stražnjeg sudara provode se u najnepovoljnijem položaju koji odabere tehnička služba. Tijekom ispitivanja potpornu nogu podupire podna ploča ispitnih kolica kako je opisano u Prilogu 6., dodatku 3., na slici 2. Ako postoji zračnost između najkraće duljine noge i najviše razine podne ploče, noga se prilagođava razini podne ploče 140 mm ispod Cr. Ako je najveća duljina noge veća od toga što dopušta najniža razina ploče poda, noga se postavlja na tu najnižu razinu ploče poda koja je namještena na 280 mm ispod Cr. Kod potporne noge s prilagodljivim stupnjevima potporna se noga postavlja na naredni stupanj prilagodbe da se utvrdi da je potporna noga u dodiru s podom; |
| --- | --- |

(a)

ako pripada kategoriji „poluuniverzalni”, ispitivanja učinka čelnog sudara provode se s potpornom nogom namještenom na njezin najveći i najmanji prihvatljivi položaj sukladan položaju podne ploče ispitnih kolica. Ispitivanja učinka stražnjeg sudara provode se u najnepovoljnijem položaju koji odabere tehnička služba. Tijekom ispitivanja potpornu nogu podupire podna ploča ispitnih kolica kako je opisano u Prilogu 6., dodatku 3., na slici 2. Ako postoji zračnost između najkraće duljine noge i najviše razine podne ploče, noga se prilagođava razini podne ploče 140 mm ispod Cr. Ako je najveća duljina noge veća od toga što dopušta najniža razina ploče poda, noga se postavlja na tu najnižu razinu ploče poda koja je namještena na 280 mm ispod Cr. Kod potporne noge s prilagodljivim stupnjevima potporna se noga postavlja na naredni stupanj prilagodbe da se utvrdi da je potporna noga u dodiru s podom;

| (b) | ako je potporna noga izvan ravnine simetrije, najnepovoljniji položaj za ispitivanje odabire tehnička služba; |
| --- | --- |

(b)

ako je potporna noga izvan ravnine simetrije, najnepovoljniji položaj za ispitivanje odabire tehnička služba;

| (c) | ako pripada kategoriji „za određeno vozilo”, potporna se noga namješta prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta. |
| --- | --- |

(c)

ako pripada kategoriji „za određeno vozilo”, potporna se noga namješta prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta.

7.1.4.1.10.   U slučaju sustava za držanje djeteta koji upotrebljava sustav sidrišta ISOFIX i napravu za sprječavanje okretanja, ako postoji, dinamičko ispitivanje se provodi:

| 7.1.4.1.10.1. | za SDD ISOFIX razreda veličine A, B i B1:






  7.1.4.1.10.1.1. | s napravom za sprječavanje okretanja u upotrebi i |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

za SDD ISOFIX razreda veličine A, B i B1:

7.1.4.1.10.1.1.

s napravom za sprječavanje okretanja u upotrebi i

| 7.1.4.1.10.1.2. | bez naprave za sprječavanje okretanja u upotrebi. Ako je naprava za sprječavanje okretanja potporna noga i može se u potpunosti uvući u bazu ili školjku sustava za držanje djeteta, ispitivanje se provodi kad je naprava sklopljena ili noga uklonjena. Ako ne može biti u potpunosti uvučena u bazu, ispitivanje se provodi kad je naprava postavljena na svoju najkraću duljinu, a podna ploča ispitnih kolica na svoju najnižu razinu.
  Ovaj se zahtjev ne primjenjuje kad se upotrebljava trajno pričvršćena i neprilagodljiva potporna noga kao naprava za sprječavanje okretanja. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

bez naprave za sprječavanje okretanja u upotrebi. Ako je naprava za sprječavanje okretanja potporna noga i može se u potpunosti uvući u bazu ili školjku sustava za držanje djeteta, ispitivanje se provodi kad je naprava sklopljena ili noga uklonjena. Ako ne može biti u potpunosti uvučena u bazu, ispitivanje se provodi kad je naprava postavljena na svoju najkraću duljinu, a podna ploča ispitnih kolica na svoju najnižu razinu.

Ovaj se zahtjev ne primjenjuje kad se upotrebljava trajno pričvršćena i neprilagodljiva potporna noga kao naprava za sprječavanje okretanja.

| 7.1.4.1.10.2. | za sustave za držanje djeteta ISOFIX drugih razreda veličina s napravom za sprječavanje okretanja u upotrebi. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

za sustave za držanje djeteta ISOFIX drugih razreda veličina s napravom za sprječavanje okretanja u upotrebi.

7.1.4.2.   Ubrzanje prsnog koša (4)

4

7.1.4.2.1.   Rezultanta ubrzanja prsnog koša ne smije prelaziti 55 g, osim u razdobljima koja u zbroju nisu dulja od 3 ms.

7.1.4.2.2.   Vertikalna komponenta ubrzanja od trbuha prema glavi ne smije prelaziti 30 g, osim u razdobljima koja u zbroju nisu dulja od 3 ms.

7.1.4.3.   Prodor u trbuh (5)

5

7.1.4.3.1.   Tijekom provjere opisane u stavku 5.3. Dodatka 1. Prilogu 8. ne smije biti vidljivih znakova prodora u abdominalnom plastelinskom umetku koji bi prouzročio bilo koji dio sustava za držanje djeteta.

7.1.4.4.   Promjena položaja ispitne lutke

7.1.4.4.1.   Sustavi za držanje iz kategorija „univerzalni”, „za ograničenu upotrebu” i „poluuniverzalni”.

| 7.1.4.4.1.1. | Sustavi za držanje djeteta okrenuti naprijed: glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina BA i DA, kako su određene na slici 1., osim za pomoćna dječja sjedišta pri upotrebi najveće lutke P10 gdje je vrijednost u odnosu na ravninu DA 840 mm.

  Slika 1.


  Ispitivanje sustava okrenutog naprijed |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Sustavi za držanje djeteta okrenuti naprijed: glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina BA i DA, kako su određene na slici 1., osim za pomoćna dječja sjedišta pri upotrebi najveće lutke P10 gdje je vrijednost u odnosu na ravninu DA 840 mm.

Slika 1.

Slika 1.

Ispitivanje sustava okrenutog naprijed

Ispitivanje sustava okrenutog naprijed

Image 9

| 7.1.4.4.1.2. | Sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag
  7.1.4.4.1.2.1.   Sustavi za držanje djeteta koji se oslanjaju na ploču s instrumentima: glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina AB, AD i DCr, kako su određene na slici 2. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi.

  Slika 2.


  Ispitivanje sustava okrenutog natrag






  Tekst slike

  čelična cijev 500 × 100 × 90

  7.1.4.4.1.2.2.   Sustavi za držanje djeteta skupine 0 koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima i prijenosne dječje ležaljke: glava lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina AB, AD i DE, kako je prikazano na slici 3. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi.

  Slika 3.


  Ispitivanje sustava za držanje djeteta skupine 0 koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima






  7.1.4.4.1.2.3.   Sustavi za držanje djeteta, osim iz skupine 0, koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima: | glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina FD, FG i DE, kako je prikazano na slici 4. i ne smije doći do izravnog dodira glave lutke sa šipkom. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag

7.1.4.4.1.2.1.   Sustavi za držanje djeteta koji se oslanjaju na ploču s instrumentima: glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina AB, AD i DCr, kako su određene na slici 2. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi.

Slika 2.

Slika 2.

Ispitivanje sustava okrenutog natrag

Ispitivanje sustava okrenutog natrag

Image 10

čelična cijev 500 × 100 × 90

7.1.4.4.1.2.2.   Sustavi za držanje djeteta skupine 0 koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima i prijenosne dječje ležaljke: glava lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina AB, AD i DE, kako je prikazano na slici 3. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi.

Slika 3.

Slika 3.

Ispitivanje sustava za držanje djeteta skupine 0 koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima

Ispitivanje sustava za držanje djeteta skupine 0 koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima

Image 11

7.1.4.4.1.2.3.   Sustavi za držanje djeteta, osim iz skupine 0, koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima:

glava ispitne lutke ne smije se pomaknuti izvan ravnina FD, FG i DE, kako je prikazano na slici 4. i ne smije doći do izravnog dodira glave lutke sa šipkom. To se ocjenjuje u trajanju do 300 ms ili do trenutka kad je ispitna lutka došla do krajnjeg položaja, ovisno što se prije dogodi.

| | Ako se takav sustav za držanje djeteta dodirne sa šipkom promjera 100 mm, a ispunjeni su svi kriteriji učinka, provodi se još jedno dinamičko ispitivanje (čelnim sudarom) s najtežom ispitnom lutkom namijenjenom za takav sustav za držanje djeteta i bez šipke promjera 100 mm; zahtjevi za ovo ispitivanje su da moraju biti zadovoljeni svi kriteriji osim pomaka naprijed. |
| --- | --- |

Ako se takav sustav za držanje djeteta dodirne sa šipkom promjera 100 mm, a ispunjeni su svi kriteriji učinka, provodi se još jedno dinamičko ispitivanje (čelnim sudarom) s najtežom ispitnom lutkom namijenjenom za takav sustav za držanje djeteta i bez šipke promjera 100 mm; zahtjevi za ovo ispitivanje su da moraju biti zadovoljeni svi kriteriji osim pomaka naprijed.

Slika 4.

Slika 4.

Ispitivanje sustava za držanje djeteta okrenutih natrag, osim skupine 0, koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima

Ispitivanje sustava za držanje djeteta okrenutih natrag, osim skupine 0, koji se ne oslanjaju na ploču s instrumentima

Image 12

čelična cijev 500 × Ø 100 × Ø 90

7.1.4.4.2.   Sustavi za držanje djeteta kategorije „za određeno vozilo”: pri ispitivanju u potpunom vozilu ili u nadogradnji vozila, glava ne smije dodirnuti ni jedan vozila. Međutim, ako dođe do dodira, brzina udarca glave mora biti manja od 24 km/h, a dio u koji glava udari mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja apsorpcije energije određene u Prilogu 4. Pravilniku br. 21. U ispitivanju s potpunim vozilima ispitne lutke mora biti moguće izvaditi iz sustava za držanje djeteta nakon ispitivanja bez upotrebe alata.

7.1.5.   Otpornost na utjecaj temperature

7.1.5.1.   Za sklopove kopči, uvlačnike, naprave za namještanje i blokiranje na koje bi mogla utjecati temperatura provodi se ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature navedeno u stavku 8.2.8.

7.1.5.2.   Nakon ispitivanja otpornosti na utjecaj temperature u skladu sa stavkom 8.2.8.1. ne smije biti znakova oštećenja koja bi mogla utjecati na pravilno djelovanje sustava za držanje djeteta, a koje bi osposobljeni promatrač mogao opaziti golim okom bez pomagala.

7.2.   Odredbe koje se primjenjuju na pojedinačne sastavne dijelove sustava za držanje

7.2.1.   Kopča

7.2.1.1.   Kopča mora biti konstruirana tako da je spriječena svaka mogućnost nepravilne upotrebe. To, među ostalim, znači da ne smije biti moguće da ostane djelomično zatvorena; pri zatvaranju kopče ne smije biti moguće nenamjerno zamijeniti dijelove kopče; kopča se smije moći zatvoriti samo kad su zakvačeni svi dijelovi. Na mjestima gdje dolazi u dodir s djetetom kopča ne smije biti uža od najmanje širine remena određene u stavku 7.2.4.1.1. Ovaj se stavak ne primjenjuje na sklopove sigurnosnih pojaseva koji su već homologirani u skladu s Pravilnikom ECE-a br. 16 ili bilo kojom istovrijednom normom na snazi. U slučaju „sustava za držanje za posebne potrebe” samo kopča na osnovnom sustavu za držanje mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 7.2.1.1. do stavka 7.2.1.9.

7.2.1.2.   Kopča, čak i ako nije napeta, mora ostati zatvorena bez obzira na svoj položaj. Mora biti laka za držanje i rukovanje. Mora je biti moguće otvoriti pritiskom na gumb ili sličnu napravu. Površina na koju se mora djelovati tim pritiskom kod otvorene kopče, projicirana na ravninu okomitu na smjer početnog kretanja gumba, mora imati sljedeće dimenzije: za naprave u kućištu površina ne smije biti manja od 4,5 cm2, a širina manja od 15 mm; za naprave izvan kućišta površina ne smije biti manja od 2,5 cm2, a širina manja od 10 mm. Širina mora biti manja od dvije dimenzije koje čine propisanu površinu i mora se mjeriti okomito na smjer kretanja gumba za otkopčavanje.

2

2

7.2.1.3.   Površina kopče za otkopčavanje mora biti crvene boje. Ni jedan drugi dio kopče ne smije biti te boje.

7.2.1.4.   Dijete mora biti moguće osloboditi iz sustava za držanje jednom radnjom na jednoj kopči. Za skupine 0 i 0+ dopušteno je ukloniti dijete zajedno s napravama kao što su dječja nosiljka/prijenosna dječja ležaljka/sustavi za držanje prijenosne dječje ležaljke ako se sustav za držanje djeteta može osloboditi otvaranjem najviše dviju kopči.

7.2.1.4.1.   Smatra se da povezivanje ramenih remena H-pojasa spojnom stezaljkom nije u skladu sa zahtjevom za jednu radnju iz stavka 7.2.1.4.

7.2.1.5.   Za skupine II i III kopča mora biti postavljena tako da je dijete koje se nalazi u sustavu za držanje može dohvatiti. Uz to, za sve skupine, kopča mora biti postavljena tako da u slučaju opasnosti spasilac odmah prepoznaje njezinu namjenu i način djelovanja.

7.2.1.6.   Otvaranje kopče mora omogućiti da se dijete izvadi iz sustava neovisno o „sjedalu”, „postolju sjedala” ili „štitniku od udarca”, ako su ugrađeni, a ako sustav ima međunožni remen, on se mora osloboditi otvaranjem te iste kopče.

7.2.1.7.   Kopča mora izdržati ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature u skladu sa zahtjevima stavka 8.2.8.1. i ponovno djelovati te prije dinamičkih ispitivanja propisanog u stavku 8.1.3. mora proći ispitivanje s 5 000 ± 5 ciklusa otvaranja i zatvaranja pri uobičajenim uvjetima upotrebe.

7.2.1.8.   Kopča se mora podvrgnuti sljedećim ispitivanjima otvaranja:

| 7.2.1.8.1. | Ispitivanje pod opterećenjem
  7.2.1.8.1.1.   Za ovo se ispitivanje upotrebljava sustav za držanje djeteta na kojem je već provedeno dinamičko ispitivanje iz stavka 8.1.3.
  7.2.1.8.1.2.   Sila potrebna za otvaranje kopče pri ispitivanju iz stavka 8.2.1.1. ne smije prelaziti 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.

Ispitivanje pod opterećenjem

7.2.1.8.1.1.   Za ovo se ispitivanje upotrebljava sustav za držanje djeteta na kojem je već provedeno dinamičko ispitivanje iz stavka 8.1.3.

7.2.1.8.1.2.   Sila potrebna za otvaranje kopče pri ispitivanju iz stavka 8.2.1.1. ne smije prelaziti 80 N.

| 7.2.1.8.2. | Ispitivanje bez opterećenja
  7.2.1.8.2.1.   Za ovo se ispitivanje upotrebljava kopča koja prethodno nije bila izložena opterećenju. Sila potrebna za otvaranje neopterećene kopče pri ispitivanjima iz stavka 8.2.1.2. mora iznositi od 40 do 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.

Ispitivanje bez opterećenja

7.2.1.8.2.1.   Za ovo se ispitivanje upotrebljava kopča koja prethodno nije bila izložena opterećenju. Sila potrebna za otvaranje neopterećene kopče pri ispitivanjima iz stavka 8.2.1.2. mora iznositi od 40 do 80 N.

7.2.1.9.   Čvrstoća

7.2.1.9.1.   Tijekom ispitivanja u skladu sa stavkom 8.2.1.3.2. ne smije se slomiti ili otkinuti ni jedan dio kopče, remena na kopči ili naprave za namještanje.

7.2.1.9.2.   Kopča H-pojasa masenih skupina 0 i 0+ mora izdržati silu od 4 000 N.

7.2.1.9.3.   Kopča H-pojasa masene skupine I i više mora izdržati silu od 10 000 N.

7.2.1.9.4.   Homologacijsko tijelo može izostaviti ispitivanje čvrstoće kopče ako iz raspoloživih podataka proizlazi da je ispitivanje suvišno.

7.2.2.   Naprava za namještanje

7.2.2.1.   Raspon namještanja mora biti dovoljan da omogući pravilno namještanje sustava za držanje djeteta za cijelu masenu skupinu za koju je sustav namijenjen i da omogući zadovoljavajuće postavljanje u sve specificirane tipove vozila.

7.2.2.2.   Sve naprave za namještanje moraju biti tipa „za brzo namještanje”, osim naprava za namještanje koje se upotrebljavaju kod prve ugradnje sustava za držanje u vozilo, koje mogu biti drugog tipa.

7.2.2.3.   Naprave tipa „za brzo namještanje” moraju biti lako dohvatljive kad se u pravilno postavljenom sustavu za držanje djeteta nalazi dijete ili ispitna lutka.

7.2.2.4.   Naprava tipa „za brzo namještanje” mora se lako namještati prema tjelesnoj građi djeteta. Kod ispitivanja u skladu sa stavkom 8.2.2.1. sila potrebna za rukovanje napravom s ručnim namještanjem ne smije biti veća od 50 N.

7.2.2.5.   Ispituju se dva uzorka naprave za namještanje sustava za držanje djeteta u skladu sa zahtjevima postupka ispitivanja otpornosti na utjecaj temperature iz stavaka 8.2.8.1. i 8.2.3.

7.2.2.5.1.   Klizanje remena ne smije biti veće od 25 mm za jednu napravu za namještanje, odnosno 40 mm za sve naprave za namještanje.

7.2.2.6.   Pri ispitivanju navedenom u stavku 8.2.2.1. naprava se ne smije slomiti ili otkinuti.

7.2.2.7.   Naprava za namještanje ugrađena izravno na sustav za držanje djeteta mora biti sposobna izdržati ponovljeno djelovanje, a prije dinamičkog ispitivanja iz stavka 8.1.3. mora biti podvrgnuta ispitivanju s 5 000 ± 5 ciklusa kako je određeno stavkom 8.2.7.

7.2.3.   Uvlačnici

7.2.3.1.   Uvlačnici s automatskim blokiranjem

7.2.3.1.1.   Remen sigurnosnog pojasa s uvlačnikom s automatskim blokiranjem ne smije se odmotati više od 30 mm između položaja blokiranja uvlačnika. Nakon što se korisnik pojasa nagne natrag, pojas treba ostati u svojem prvobitnom položaju ili se treba automatski vratiti u taj položaj pri sljedećem pomaku korisnika naprijed.

7.2.3.1.2.   Ako je uvlačnik dio trbušnog pojasa, uvlačna sila remena ne smije biti manja od 7 N, mjereno na slobodnoj duljini remena između ispitne lutke i uvlačnika u skladu sa stavkom 8.2.4.1. Ako je uvlačnik dio sustava za držanje prsnog koša, uvlačna sila remena ne smije biti manja od 2 N ili veća od 7 N pri sličnim mjerenjima. Ako remen prolazi kroz vodilicu ili remenicu, uvlačna se sila mjeri na slobodnoj duljini remena između ispitne lutke i vodilice ili remenice. Ako sigurnosni pojas ima napravu koja ručno ili automatski sprječava da se remen sasvim uvuče, ta naprava ne smije djelovati pri mjerenju sile.

7.2.3.1.3.   Remen se uzastopno 5 000 puta izvlači i uvlači u uvlačnik u uvjetima iz stavka 8.2.4.2. Potom se na uvlačniku provodi ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature iz stavka 8.2.8.1. i ispitivanje otpornosti na koroziju iz stavka 8.1.1., a nakon toga ispitivanje otpornosti na prašinu iz stavka 8.2.4.5. Nakon toga mora uspješno izdržati daljnjih 5 000 ciklusa izvlačenja i uvlačenja. Nakon navedenih ispitivanja uvlačnik mora i dalje ispravno funkcionirati i ispunjavati zahtjeve iz stavaka 7.2.3.1.1. i 7.2.3.1.2.

7.2.3.2.   Uvlačnici s blokiranjem u slučaju opasnosti

7.2.3.2.1.   Na ispitivanju u skladu sa stavkom 8.2.4.3. uvlačnik s blokiranjem u slučaju opasnosti mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 7.2.3.2.1.1. | mora blokirati kad usporenje vozila dosegne vrijednost od 0,45 g; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

mora blokirati kad usporenje vozila dosegne vrijednost od 0,45 g;

| 7.2.3.2.1.2. | ne smije blokirati pri ubrzanju remena manjem od 0,8 g, mjereno u smjeru izvlačenja remena; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

ne smije blokirati pri ubrzanju remena manjem od 0,8 g, mjereno u smjeru izvlačenja remena;

| 7.2.3.2.1.3. | ne smije blokirati kad mu je osjetna naprava nagnuta najviše 12 ° u bilo kojem smjeru od položaja ugradnje koji je odredio proizvođač; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

ne smije blokirati kad mu je osjetna naprava nagnuta najviše 12 ° u bilo kojem smjeru od položaja ugradnje koji je odredio proizvođač;

| 7.2.3.2.1.4. | mora blokirati kad mu je osjetna naprava nagnuta najviše 27 ° u bilo kojem smjeru od položaja ugradnje koji je odredio proizvođač. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

mora blokirati kad mu je osjetna naprava nagnuta najviše 27 ° u bilo kojem smjeru od položaja ugradnje koji je odredio proizvođač.

7.2.3.2.2.   Ako rad uvlačnika ovisi o vanjskom signalu ili izvoru energije, konstrukcijom mora biti osigurano da se uvlačnik automatski blokira u slučaju kvara ili prekida tog signala ili izvora energije.

7.2.3.2.3.   Uvlačnik s blokiranjem u slučaju opasnosti s višekratnom osjetljivošću mora ispunjavati prethodno navedene zahtjeve. Uz to, ako je jedan od kriterija osjetljivosti povezan s izvlačenjem remena, uvlačnik mora blokirati pri ubrzanju remena od 1,5 g, mjereno u smjeru izvlačenja remena.

7.2.3.2.4.   Pri ispitivanjima iz stavaka 7.2.3.2.1.1. i 7.2.3.2.3., pomak izvlačenja remena prije nego što uvlačnik blokira ne smije biti veći od 50 mm, počevši od duljine odmatanja određene u stavku 8.2.4.3.1. Pri ispitivanju iz stavka 7.2.3.2.1.2. ne smije se dogoditi blokiranje tijekom izvlačenja 50 mm remena, počevši od duljine odmatanja određene u stavku 8.2.4.3.1.

7.2.3.2.5.   Ako je uvlačnik dio trbušnog pojasa, uvlačna sila remena ne smije biti manja od 7 N, izmjerena na slobodnoj duljini remena između ispitne lutke i uvlačnika u skladu sa stavkom 8.2.4.1. Ako je uvlačnik dio sustava za držanje prsnog koša, uvlačna sila remena ne smije biti manja od 2 N ili veća od 7 N pri sličnim mjerenjima. Ako remen prolazi kroz vodilicu ili remenicu, uvlačna se sila mjeri na slobodnoj duljini remena između ispitne lutke i vodilice ili remenice. Ako sigurnosni pojas ima napravu koja ručno ili automatski sprječava da se remen sasvim uvuče, ona ne smije djelovati pri mjerenju sile.

7.2.3.2.6.   Remen se uzastopno 40 000 puta izvlači i uvlači u uvlačnik u uvjetima iz stavka 8.2.4.2. Potom se na uvlačniku provodi ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature iz stavka 8.2.8.1. i ispitivanje otpornosti na koroziju iz stavka 8.1.1., a nakon toga ispitivanje otpornosti na prašinu iz stavka 8.2.4.5. Nakon toga mora uspješno izdržati daljnjih 5 000 ciklusa izvlačenja i uvlačenja (ukupno 45 000). Nakon navedenih ispitivanja uvlačnik mora i dalje ispravno funkcionirati i ispunjavati zahtjeve iz stavaka 7.2.3.2.1. do 7.2.3.2.5.

7.2.4.   Remeni

7.2.4.1.   Širina

7.2.4.1.1.   Najmanja širina remena sustava za držanje djeteta koji su u dodiru s ispitnom lutkom mora biti 25 mm za skupine 0, 0+ i I, odnosno 38 mm za skupine II i III. Tu se širinu mora izmjeriti tijekom ispitivanja prekidne čvrstoće remena iz stavka 8.2.5.1. bez zaustavljanja ispitne naprave i pod opterećenjem koje odgovara 75 %prekidne čvrstoće remena.

7.2.4.2.   Čvrstoća nakon kondicioniranja na sobnoj temperaturi

7.2.4.2.1.   Na dva uzorka remena kondicioniranih u skladu sa stavkom 8.2.5.2.1. mora se odrediti prekidno opterećenje remena prema postupku određenom u stavku 8.2.5.1.2.

7.2.4.2.2.   Razlika između prekidnih opterećenja dvaju uzoraka ne smije za više od 10 % prelaziti veću vrijednost izmjerenih opterećenja.

7.2.4.3.   Čvrstoća nakon posebnog kondicioniranja

7.2.4.3.1.   Na dva uzorka remena kondicioniranih u skladu s jednom od odredaba stavka 8.2.5.2. (osim stavka 8.2.5.2.1.) prekidno opterećenje remena ne smije biti manje od 75 % prosječnog opterećenja određenog u ispitivanju iz stavka 8.2.5.1.

7.2.4.3.2.   Uz to, prekidno opterećenje ne smije biti manje od 3,6 kN za sustave iz skupine 0, 0+ i I, 5 kN za sustave skupine II te 7,2 kN za sustave skupine III.

7.2.4.3.3.   Homologacijsko tijelo može izostaviti jedno ili više ispitivanja ako sastav materijala ili dostupni podaci pokazuju da su ta ispitivanja suvišna.

7.2.4.3.4.   Postupak kondicioniranja abrazijom tipa 1., opisan u stavku 8.2.5.2.6., izvodi se samo ako ispitivanje mikroklizanjem, definirano u stavku 8.2.3., daje rezultat koji za više od 50 % prelazi graničnu vrijednost iz stavka 7.2.2.5.1.

7.2.4.4.   Ne smije biti moguće izvući cijeli remen kroz naprave za namještanje, kopče ili sidrišne točke.

7.2.5.   Blokirna naprava

7.2.5.1.   Blokirna naprava mora biti trajno pričvršćena na sustav za držanje djeteta.

7.2.5.2.   Blokirna naprava ne smije utjecati na trajnost sigurnosnog pojasa za odrasle osobe i mora se podvrgnuti ispitivanju otpornosti na utjecaj temperature iz stavka 8.2.8.1.

7.2.5.3.   Blokirna naprava ne smije sprječavati da se dijete brzo oslobodi iz sustava.

7.2.5.4.   Blokirne naprave razreda A

Nakon ispitivanja u skladu sa stavkom 8.2.6.1. klizanje remena ne smije biti veće od 25 mm.

7.2.5.5.   Blokirne naprave razreda B.

Nakon ispitivanja u skladu sa stavkom 8.2.6.2. klizanje remena ne smije biti veće od 25 mm.

7.2.6.   Specifikacije pričvrsnih dijelova ISOFIX

Pričvrsni dijelovi ISOFIX i indikatori zakopčanosti moraju moći izdržati ponovljeno djelovanje te moraju prije dinamičkih ispitivanja iz stavka 8.1.3. proći ispitivanje koje se sastoji od 2 000 ± 5 ciklusa otvaranja i zatvaranja pri uobičajenim uvjetima upotrebe.

7.2.7.   Pričvrsni dijelovi ISOFIX moraju imati mehanizam za blokiranje koje ispunjava zahtjeve iz sljedećih točaka (a) i (b):

| (a) | za otpuštanje mehanizma za blokiranje cijelog sustava moraju biti potrebne dvije uzastopne radnje, pri čemu se prva održava dok se druga izvodi ili |
| --- | --- |

(a)

za otpuštanje mehanizma za blokiranje cijelog sustava moraju biti potrebne dvije uzastopne radnje, pri čemu se prva održava dok se druga izvodi ili

| (b) | pri ispitivanju iz stavka 8.2.9. sila potrebna za otvaranje pričvrsnog dijela ISOFIX mora biti najmanje 50 N. |
| --- | --- |

(b)

pri ispitivanju iz stavka 8.2.9. sila potrebna za otvaranje pričvrsnog dijela ISOFIX mora biti najmanje 50 N.

8.   OPIS ISPITIVANJA (6)

6

8.1.   Ispitivanja sastavljenog sustava za držanje

8.1.1.   Korozija

8.1.1.1.   Metalni dijelovi sustava za držanje djeteta postavljaju se u ispitnu komoru kako je određeno u Prilogu 4. Ako sustav za držanje djeteta ima uvlačnik, remen se mora izvući do pune duljine umanjeno za 100 ± 3 mm. Osim kratkih prekida koji mogu biti potrebni, primjerice za provjeru i dodavanje slane otopine, ispitivanje traje neprekidno 50 ± 0,5 sati.

8.1.1.2.   Nakon završetka ispitivanja metalni se dijelovi sustava za držanje djeteta oprezno isperu ili potope u čistoj, tekućoj vodi temperature ne više od 38 °C, kako bi se odstranile sve naslage soli koje su se mogle formirati te se potom suše 24 ± 1 sati na sobnoj temperaturi od 18 do 25 °C prije pregleda u skladu sa stavkom 7.1.1.2.

8.1.2.   Prevrtanje

8.1.2.1.   Ispitna lutka mora biti opremljena jednim od uređaja za primjenu opterećenja, prema potrebi, kako su opisani u Prilogu 23. Ispitna lutka postavlja se u sustav za držanje pričvršćen u skladu s ovim Pravilnikom i uputama proizvođača i s normalnom labavošću u skladu sa stavkom 8.1.3.6., koja se jednako primjenjuje na sve sustave.

8.1.2.2.   Sustav za držanje pričvrsti se na ispitno sjedalo ili sjedalo vozila. Cjelokupno se sjedalo zaokrene oko horizontalne osi koja se nalazi u središnjoj uzdužnoj ravnini sjedala kroz kut od 540° ± 5° brzinom 2 – 5 stupnjeva u sekundi i zaustavi u tom položaju. Za potrebe ovog ispitivanja sustavi namijenjeni za upotrebu u određenim vozilima mogu se pričvrstiti za ispitno sjedalo opisano u Prilogu 6.

8.1.2.3.   Uređajem za primjenu opterećenja opisanim u Prilogu 23. lutku se u tom statičnom preokrenutom položaju optereti masom jednakoj četverostrukoj masi lutke vertikalno prema dolje u ravnini okomitoj na os zakretanja. Opterećenje se primjenjuje postupno na kontroliran način brzinom ne većom od gravitacijskog ubrzanja ili 400 mm/min. Najveće propisano opterećenje mora se održavati 30 s (dopušteno odstupanje do +5 s).

8.1.2.4.   Opterećenje se smanjuje brzinom od najviše 400 mm/min i mjeri se pomicanje.

8.1.2.5.   Cijeli se sustav zakreće za 180° kako bi se vratio u početni položaj.

8.1.2.6.   Taj se ispitni ciklus ponovno provodi zakretanjem u suprotnom smjeru. Postupak se zatim ponavlja u oba smjera vrtnje, pri čemu se os vrtnje u horizontalnoj ravnini zakrene za 90° u odnosu na os iz prethodnih ispitivanja.

8.1.2.7.   Ta se ispitivanja provode uz upotrebu najmanje i najveće ispitne lutke skupine odnosno skupina za koje je sustav za držanje namijenjen.

Tijekom cijelog ispitnog ciklusa nije dopušteno nikakvo namještanje lutke ili sustava za držanje djeteta.

8.1.3.   Dinamička ispitivanja

8.1.3.1.   Ispitivanja na ispitnim kolicima i ispitnom sjedalu

8.1.3.1.1.   Sustav za držanje okrenut naprijed

8.1.3.1.1.1.   Ispitna kolica i ispitno sjedalo koji se upotrebljavaju za dinamičko ispitivanje moraju ispunjavati zahtjeve iz Priloga 6. ovom Pravilniku, a postupak namještanja za dinamičko ispitivanje sudara mora biti u skladu s Prilogom 21.

8.1.3.1.1.2.   Ispitna kolica moraju tijekom usporenja ili ubrzanja zadržati horizontalni položaj.

8.1.3.1.1.3.   Naprave za ispitivanje usporenja ili ubrzanja

Podnositelj zahtjeva može odabrati jednu od naprava u nastavku.

| 8.1.3.1.1.3.1. | | Naprava za ispitivanje usporenja
  Usporenje ispitnih kolica postiže se napravom koja je propisana u Prilogu 6. ovom Pravilniku ili nekom drugom napravom koja daje istovrijedne rezultate. Ta naprava mora ispunjavati zahtjeve u pogledu radnog učinka iz stavka 8.1.3.4. ovog Pravilnika: |
| --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.1.

Naprava za ispitivanje usporenja

Usporenje ispitnih kolica postiže se napravom koja je propisana u Prilogu 6. ovom Pravilniku ili nekom drugom napravom koja daje istovrijedne rezultate. Ta naprava mora ispunjavati zahtjeve u pogledu radnog učinka iz stavka 8.1.3.4. ovog Pravilnika:

| | Umjeravanje:
  Krivulja usporenja ispitnih kolica, koja su u slučaju ispitivanja sustava za držanje djeteta u skladu sa stavkom 8.1.3.1. opterećena balastom inertne mase do 55 kg radi oponašanja sustava u kojem je dijete, a u slučaju ispitivanja sustava za držanje djeteta u nadogradnji vozila u skladu sa stavkom 8.1.3.2., konstrukcijom vozila i inertnom masom do (x puta) 55 kg, pri čemu je x broj sustava u kojima su djeca, mora u slučaju čelnog sudara ostati unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 1. Prilogu 7. ovom Pravilniku, a u slučaju stražnjeg sudara unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 2. Prilogu 7. ovom Pravilniku.
  Tijekom umjeravanja naprave za zaustavljanje zaustavni put mora biti 650 ± 30 mm za čelni sudar i 275 ± 20 mm za stražnji sudar. |
| --- | --- |

Umjeravanje:

Krivulja usporenja ispitnih kolica, koja su u slučaju ispitivanja sustava za držanje djeteta u skladu sa stavkom 8.1.3.1. opterećena balastom inertne mase do 55 kg radi oponašanja sustava u kojem je dijete, a u slučaju ispitivanja sustava za držanje djeteta u nadogradnji vozila u skladu sa stavkom 8.1.3.2., konstrukcijom vozila i inertnom masom do (x puta) 55 kg, pri čemu je x broj sustava u kojima su djeca, mora u slučaju čelnog sudara ostati unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 1. Prilogu 7. ovom Pravilniku, a u slučaju stražnjeg sudara unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 2. Prilogu 7. ovom Pravilniku.

x

x

Tijekom umjeravanja naprave za zaustavljanje zaustavni put mora biti 650 ± 30 mm za čelni sudar i 275 ± 20 mm za stražnji sudar.

| 8.1.3.1.1.3.2. | Naprava za ispitivanje ubrzanja | Uvjeti za dinamičko ispitivanje: | Za čelni sudar ispitna kolica moraju biti tako podignuta da tijekom ispitivanja njihova ukupna promjena brzine DV iznosi 52 km/h (dopušteni raspon 50 – 52 km/h), a krivulja ubrzanja je unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 1. Prilogu 7. i ostaje iznad dijela definiranog koordinatama (5 g, 10 ms) i (9 g, 20 ms). Početak udarca (T0) definiran je u skladu s normom ISO 17373 za razinu ubrzanja od 0,5 g. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.2.

Naprava za ispitivanje ubrzanja

Uvjeti za dinamičko ispitivanje:

Za čelni sudar ispitna kolica moraju biti tako podignuta da tijekom ispitivanja njihova ukupna promjena brzine DV iznosi 52 km/h (dopušteni raspon 50 – 52 km/h), a krivulja ubrzanja je unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 1. Prilogu 7. i ostaje iznad dijela definiranog koordinatama (5 g, 10 ms) i (9 g, 20 ms). Početak udarca (T0) definiran je u skladu s normom ISO 17373 za razinu ubrzanja od 0,5 g.

| | Za stražnji sudar ispitna kolica moraju biti tako podignuta da tijekom ispitivanja njihova ukupna promjena brzine DV iznosi 32 km/h (dopušteni raspon 32 – 34 km/h), a krivulja ubrzanja je unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 2. Prilogu 7. i ostaje iznad dijela definiranog koordinatama (5 g, 5 ms) i (10 g, 10 ms). Početak sudara (T0) definiran je u skladu s normom ISO 17373 za razinu ubrzanja od 0,5 g. |
| --- | --- |

Za stražnji sudar ispitna kolica moraju biti tako podignuta da tijekom ispitivanja njihova ukupna promjena brzine DV iznosi 32 km/h (dopušteni raspon 32 – 34 km/h), a krivulja ubrzanja je unutar iscrtkanog područja grafa u Dodatku 2. Prilogu 7. i ostaje iznad dijela definiranog koordinatama (5 g, 5 ms) i (10 g, 10 ms). Početak sudara (T0) definiran je u skladu s normom ISO 17373 za razinu ubrzanja od 0,5 g.

Unatoč ispunjenju prethodno navedenih zahtjeva, tehnička služba upotrebljava masu ispitnih kolica (opremljenih sjedalom), kako je određeno u stavku 1. Priloga 6., iznad 380 kg.

Međutim, ako su prethodno navedena ispitivanja provedena pri višoj brzini i/ili je krivulja ubrzanja prešla gornju razinu iscrtkanog područja, a sustav za držanje djeteta ispunjava zahtjeve, smatra se da ispitivanje zadovoljava

8.1.3.1.1.4.   Mjeri se sljedeće:

| 8.1.3.1.1.4.1. | brzina kolica uoči sudara (samo za saonice za usporenje potrebne za izračunavanje zaustavnog puta); |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

brzina kolica uoči sudara (samo za saonice za usporenje potrebne za izračunavanje zaustavnog puta);

| 8.1.3.1.1.4.2. | zaustavni put (samo za saonice za usporenje) koji se može izračunati dvostrukim integriranjem zabilježenog usporenja saonica; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

zaustavni put (samo za saonice za usporenje) koji se može izračunati dvostrukim integriranjem zabilježenog usporenja saonica;

| 8.1.3.1.1.4.3. | pomak glave ispitne lutke u vertikalnoj i vodoravnoj ravnini za skupine I, II i III, a za skupine 0 i 0+ pomak ispitne lutke ne uzimajući u obzir udove; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

pomak glave ispitne lutke u vertikalnoj i vodoravnoj ravnini za skupine I, II i III, a za skupine 0 i 0+ pomak ispitne lutke ne uzimajući u obzir udove;

| 8.1.3.1.1.4.4. | usporenje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod lutke novorođenčeta; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

usporenje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod lutke novorođenčeta;

| 8.1.3.1.1.4.5. | svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod lutke novorođenčeta; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod lutke novorođenčeta;

| 8.1.3.1.1.4.6. | ubrzanje ili usporenje kolica tijekom najmanje prvih 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6.

ubrzanje ili usporenje kolica tijekom najmanje prvih 300 ms.

8.1.3.1.1.5.   Nakon sudara sustav za držanje djeteta vizualno se pregledava bez otvaranja kopče kako bi se utvrdilo je li došlo do kvara ili lomova.

8.1.3.1.2.   Sustav za držanje okrenut natrag

8.1.3.1.2.1.   Ispitno sjedalo zaokreće se za 180° pri ispitivanju u skladu sa zahtjevima za ispitivanje stražnjim sudarom.

8.1.3.1.2.2.   Za ispitivanje sustava za držanje djeteta okrenutog natrag namijenjenog za upotrebu na prednjim sjedalima, ploču s instrumentima oponaša kruta šipka pričvršćena na ispitna kolica tako da sustav za držanje djeteta apsorbira svu energiju.

8.1.3.1.2.3.   Uvjeti usporenja moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 8.1.3.1.1.3.1.

Uvjeti ubrzanja moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 8.1.3.1.1.3.2.

8.1.3.1.2.4.   Mjerenja koja se izvode slična su onima navedenima u stavcima 8.1.3.1.1.4. do 8.1.3.1.1.4.6.

8.1.3.2.   Ispitivanje na ispitnim kolicima i nadogradnji vozila

8.1.3.2.1.   Sustav za držanje okrenut naprijed

8.1.3.2.1.1.   Način učvršćivanja vozila tijekom ispitivanja ne smije biti takav da ojača sidrišta sjedala vozila, sidrišta sigurnosnih pojasa za odrasle osobe i sva dodatna sidrišta potrebna za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta ili da smanji normalnu deformaciju konstrukcije vozila. Nije dopuštena prisutnost ni jednog dijela vozila koji bi ograničavanjem pomicanja ispitne lutke tijekom ispitivanja smanjio opterećenje kojem je izložen sustav za držanje djeteta. Uklonjeni dijelovi konstrukcije vozila smiju biti nadomješteni dijelovima jednake čvrstoće, uz uvjet da ti dijelovi ne sprječavaju slobodno pomicanje ispitne lutke.

8.1.3.2.1.2.   Naprava za pričvršćivanje smatra se zadovoljavajućom ako ne utječe na područje koje se proteže cijelom širinom konstrukcije te ako vozilo ili konstrukciju blokira ili učvršćuje sprijeda na udaljenosti od najmanje 500 mm od sidrišta sustava za držanje. Konstrukcija na stražnjoj strani učvršćuje se na dovoljnoj udaljenosti iza sidrišta kako bi se osiguralo ispunjenje svih zahtjeva iz stavka 8.1.3.2.1.1.

8.1.3.2.1.3.   Sjedalo vozila i sustav za držanje djeteta ugrađuju se i namještaju u položaj koji prema mišljenju tehničke službe koja provodi homologacijska ispitivanja daje najnepovoljnije uvjete s obzirom na čvrstoću, a primjenjiv je za postavljanje ispitne lutke u vozilo. U izvješće se upisuje položaj naslona sjedala vozila i sustava za držanje djeteta. Ako se naslonu sjedala vozila može namještati nagib, mora ga se blokirati prema uputama proizvođača ili, ako nema takvih uputa, u položaju što bližem stvarnom kutu naslona sjedala od 25°.

8.1.3.2.1.4.   Osim ako u uputama za ugradnju i upotrebu nije navedeno drukčije, prednje se sjedalo stavlja u krajnji prednji položaj koji se uobičajeno upotrebljava za sustave za držanje djeteta namijenjene za prednja sjedala, odnosno u krajnji stražnji položaj koji se uobičajeno upotrebljava za sustave za držanje djeteta namijenjene za stražnja sjedala.

8.1.3.2.1.5.   Uvjeti usporenja moraju zadovoljiti zahtjeve iz stavka 8.1.3.4. Kao ispitno sjedalo upotrebljava se sjedalo stvarnog vozila.

8.1.3.2.1.6.   Mjeri se sljedeće:

| 8.1.3.2.1.6.1. | brzina kolica neposredno prije sudara (samo za saonice za usporenje potrebne za izračunavanje zaustavnog puta); |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

brzina kolica neposredno prije sudara (samo za saonice za usporenje potrebne za izračunavanje zaustavnog puta);

| 8.1.3.2.1.6.2. | zaustavni put (samo za saonice za usporenje) koji se može izračunati dvostrukim integriranjem zabilježenog usporenja saonica; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

zaustavni put (samo za saonice za usporenje) koji se može izračunati dvostrukim integriranjem zabilježenog usporenja saonica;

| 8.1.3.2.1.6.3. | svaki dodir glave ispitne lutke s unutrašnjošću nadogradnje vozila; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

svaki dodir glave ispitne lutke s unutrašnjošću nadogradnje vozila;

| 8.1.3.2.1.6.4. | usporenje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod lutke novorođenčeta; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

usporenje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod lutke novorođenčeta;

| 8.1.3.2.1.6.5. | svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod ispitne lutke novorođenčeta. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod ispitne lutke novorođenčeta.

| 8.1.3.2.1.6.6. | ubrzanje ili usporenje kolica i nadogradnje vozila tijekom najmanje prvih 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

ubrzanje ili usporenje kolica i nadogradnje vozila tijekom najmanje prvih 300 ms.

8.1.3.2.1.7.   Nakon sudara sustav za držanje djeteta vizualno se pregledava bez otvaranja kopče kako bi se utvrdilo je li došlo do ikakvog kvara.

8.1.3.2.2.   Sustav za držanje okrenut natrag

8.1.3.2.2.1.   Za ispitivanje stražnjim sudarom nadogradnja vozila se na ispitnim kolicima zaokreće za 180°.

8.1.3.2.2.2.   Primjenjuju se isti zahtjevi kao kod čelnog sudara.

8.1.3.3.   Ispitivanje s potpunim vozilom

8.1.3.3.1.   Uvjeti usporenja moraju zadovoljiti zahtjeve iz stavka 8.1.3.4.

8.1.3.3.2.   Postupak za ispitivanje čelnim sudarom propisan je u Prilogu 9. ovom Pravilniku.

8.1.3.3.3.   Postupak za ispitivanje stražnjim sudarom propisan je u Prilogu 10. ovom Pravilniku.

8.1.3.3.4.   Mjeri se sljedeće:

| 8.1.3.3.4.1. | brzina vozila/udarne naprave neposredno prije sudara; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

brzina vozila/udarne naprave neposredno prije sudara;

| 8.1.3.3.4.2. | bilo koji dodir glave ispitne lutke (ako je lutka iz skupine 0, ne uzimaju se u obzir udovi) s unutrašnjošću vozila; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

bilo koji dodir glave ispitne lutke (ako je lutka iz skupine 0, ne uzimaju se u obzir udovi) s unutrašnjošću vozila;

| 8.1.3.3.4.3. | ubrzanje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod ispitne lutke novorođenčeta; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

ubrzanje prsnoga koša u tri međusobno okomita smjera, osim kod ispitne lutke novorođenčeta;

| 8.1.3.3.4.4. | svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod ispitne lutke novorođenčeta. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

svi vidljivi znakovi prodora u abdominalnom plastelinskom umetku (vidjeti stavak 7.1.4.3.1.), osim kod ispitne lutke novorođenčeta.

8.1.3.3.5.   Ako se naslonu sjedala vozila može namještati nagib, mora ga se blokirati prema uputama proizvođača ili, ako nema takvih uputa, u položaju što bližem stvarnom kutu naslona sjedala od 25°.

8.1.3.3.6.   Nakon sudara sustav za držanje djeteta vizualno se pregledava bez otvaranja kopče kako bi se utvrdilo je li došlo do kvara ili lomova.

8.1.3.4.   Uvjeti za dinamička ispitivanja zbirno su prikazani u tablici u nastavku:

| | | ČELNI SUDAR | STRAŽNJI SUDAR |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispitivanje | Sustav za držanje | Brzina
  (km/h) | Ispitni ciklus | Zaustavni put tijekom ispitivanja (mm) | Brzina
  (km/h) | Ispitni ciklus | Zaustavni put tijekom ispitivanja (mm) |
| Ispitna kolica s ispitnim sjedalom | Prednja i stražnja sjedala, okretnut naprijed, univerzalni, poluuniverzalni ili za ograničenu upotrebu (*1) | 50 (dopušteno odstupanje u rasponu 48 – 50 km/h) | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Prednja i stražnja sjedala, okrenut natrag, univerzalni, poluuniverzalni ili za ograničenu upotrebu (*2) | 50 (dopušteno 48 –50 km/h) | 1 | 650 ± 50 | 30 (dopušteno 30 – 32 km/h) | 2 | 275 ± 25 |
| Nadogradnja vozila na ispitnim kolicima | Okrenut naprijed (*1) | 50 (dopušteno 48 – 50 km/h) | 1 ili 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Okrenut natrag (*2) | 50 (dopušteno 48 – 50 km/h) | 1 ili 3 | 650 ± 50 | 30 (dopušteno 30 – 32 km/h) | 2 ili 4 | 275 ± 25 |
| Ispitivanje potpunog vozila sa zaprekom | Okrenut naprijed | 50 (dopušteno 48 – 50 km/h) | 3 | nije određeno | — | — | — |
| Okrenut natrag | 50 (dopušteno 48 – 50 km/h) | 3 | nije određeno | 30 (dopušteno 30 – 32 km/h) | 4 | nije određeno |
| Napomena: Svi sustavi za držanje djeteta skupina 0 i 0+ ispituju se u uvjetima za „sustave okrenute natrag” pri čelnom i stražnjem sudaru.
  Legenda: | Ispitni ciklus br. 1 – kako je propisano u Prilogu 7. – čelni sudar. |

ČELNI SUDAR

STRAŽNJI SUDAR

Ispitivanje

Sustav za držanje

Brzina

(km/h)

Ispitni ciklus

Zaustavni put tijekom ispitivanja (mm)

Brzina

(km/h)

Ispitni ciklus

Zaustavni put tijekom ispitivanja (mm)

Ispitna kolica s ispitnim sjedalom

Prednja i stražnja sjedala, okretnut naprijed, univerzalni, poluuniverzalni ili za ograničenu upotrebu (*1)

*1

50 (dopušteno odstupanje u rasponu 48 – 50 km/h)

1

650 ± 50

—

—

—

Prednja i stražnja sjedala, okrenut natrag, univerzalni, poluuniverzalni ili za ograničenu upotrebu (*2)

*2

50 (dopušteno 48 –50 km/h)

1

650 ± 50

30 (dopušteno 30 – 32 km/h)

2

275 ± 25

Nadogradnja vozila na ispitnim kolicima

Okrenut naprijed (*1)

*1

50 (dopušteno 48 – 50 km/h)

1 ili 3

650 ± 50

—

—

—

Okrenut natrag (*2)

*2

50 (dopušteno 48 – 50 km/h)

1 ili 3

650 ± 50

30 (dopušteno 30 – 32 km/h)

2 ili 4

275 ± 25

Ispitivanje potpunog vozila sa zaprekom

Okrenut naprijed

50 (dopušteno 48 – 50 km/h)

3

nije određeno

—

—

—

Okrenut natrag

50 (dopušteno 48 – 50 km/h)

3

nije određeno

30 (dopušteno 30 – 32 km/h)

4

nije određeno

Napomena: Svi sustavi za držanje djeteta skupina 0 i 0+ ispituju se u uvjetima za „sustave okrenute natrag” pri čelnom i stražnjem sudaru.

Napomena:

Legenda:

Ispitni ciklus br. 1 – kako je propisano u Prilogu 7. – čelni sudar.

| | Ispitni ciklus br. 2 – kako je propisano u Prilogu 7. – stražnji sudar. |
| --- | --- |

Ispitni ciklus br. 2 – kako je propisano u Prilogu 7. – stražnji sudar.

| | Ispitni ciklus br. 3 – tijek usporenja vozila pri čelnom sudaru. |
| --- | --- |

Ispitni ciklus br. 3 – tijek usporenja vozila pri čelnom sudaru.

| | Ispitni ciklus br. 4 – tijek usporenja vozila pri stražnjem sudaru. |
| --- | --- |

Ispitni ciklus br. 4 – tijek usporenja vozila pri stražnjem sudaru.

8.1.3.5.   Sustavi za držanje djeteta koji uključuju upotrebu dodatnih sidrišta

8.1.3.5.1.   Na sustavima za držanje djeteta za upotrebu u skladu sa stavkom 2.1.2.3. i koji uključuju upotrebu dodatnih sidrišta, ispitivanje čelnim sudarom provodi se u skladu sa stavkom 8.1.3.4. na sljedeći način:

8.1.3.5.2.   Za sustave s kratkim gornjim remenima za pričvršćivanje na stražnju policu vozila konfiguracija gornjih sidrišta na ispitnim kolicima propisana je u Dodatku 3. Prilogu 6.

8.1.3.5.3.   Za sustave s dugim gornjim remenima za pričvršćivanje u vozilima koja nemaju krutu stražnju policu i kod kojih su gornji pričvrsni remeni pričvršćeni na pod vozila sidrišta na ispitnim kolicima propisana su u Dodatku 3. Prilogu 6.

8.1.3.5.4.   Na sustavima namijenjenima za upotrebu u obje konfiguracije provode se ispitivanja propisana u stavcima 8.1.3.5.2. i 8.1.3.5.3., pri čemu se za ispitivanja koja se provode u skladu sa zahtjevima iz prethodnog stavka 8.1.3.5.3. upotrebljava samo teža lutka.

8.1.3.5.5.   Za sustave okrenute natrag konfiguracija donjih sidrišta na ispitnim kolicima propisana je u Dodatku 3. Prilogu 6.

8.1.3.5.6.   Za prijenosne dječje ležaljke koje upotrebljavaju dodatne remene koji su pričvršćeni na dva sigurnosna pojasa za odrasle osobe, pri čemu se prijenos opterećenja primjenjuje izravno preko sigurnosnog pojasa za odrasle osobe na donje sidrište sigurnosnog pojasa za odrasle osobe, sidrište na ispitnim kolicima propisano je u Prilogu 6., dodatku 3., stavku 7. (A1, B1). Postavljanje na ispitnu napravu propisano je u napomeni 5. Priloga 21. Taj sustav mora raditi ispravno čak i kad sigurnosni pojasevi za odrasle osobe nisu zakopčani, a sustav se smatra univerzalnim ako je u skladu sa stavkom 6.1.8.

8.1.3.6.   Ispitne lutke

8.1.3.6.1.   Sustavi za držanje djeteta i lutke moraju biti postavljeni tako da su ispunjeni zahtjevi iz stavka 8.1.3.6.3.

8.1.3.6.2.   Sustavi za držanje djeteta ispituju se uz pomoć lutaka propisanih u Prilogu 8. ovom Pravilniku.

8.1.3.6.3.   Postavljanje ispitne lutke

8.1.3.6.3.1.   Ispitna lutka mora se postaviti tako da između stražnje strane lutke i sustava za držanje postoji razmak. Kod prijenosnih dječjih ležaljki, ispitna lutka postavlja se u ravni vodoravni položaj, što bliže središnjoj crti prijenosne dječje ležaljke.

8.1.3.6.3.2.   Dječje sjedalo postavlja se na ispitno sjedalo.

Ispitna lutka postavlja se u dječje sjedalo.

Za sustave za držanje djeteta ili remene koji su izravno povezani na uvlačnik ili sigurnosni pojas za odrasle osobe u tri točke, pri čemu se ne koristi blokirna naprava ili bilo kakav sustav koji može blokirati uvlačnik:

| (a) | remen se ugrađuje u skladu s uputama proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

remen se ugrađuje u skladu s uputama proizvođača;

| (b) | pričvršćivanje dječjeg sjedala na ispitno sjedalo dovršava se u skladu s Prilogom 21. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

(b)

pričvršćivanje dječjeg sjedala na ispitno sjedalo dovršava se u skladu s Prilogom 21. ovom Pravilniku.

Za sve druge sustave za držanje djeteta:

| (a) | između lutke i naslona sjedala postavlja se okretna ploča ili slična savitljiva naprava debljine 2,5 cm i širine 6 cm te duljine jednake visini ramena (u sjedećem položaju, Prilog 8.) umanjenoj za visinu središta kuka (u sjedećem položaju, u Prilogu 8. to je visina zakoljenog mišića uvećana za pola visine bedra lutke u sjedećem položaju) koje odgovaraju veličini lutke koja se ispituje. Oblik ploče mora što bolje slijediti oblik sjedala, a njezin donji dio mora biti u visini kuka ispitne lutke; |
| --- | --- |

(a)

između lutke i naslona sjedala postavlja se okretna ploča ili slična savitljiva naprava debljine 2,5 cm i širine 6 cm te duljine jednake visini ramena (u sjedećem položaju, Prilog 8.) umanjenoj za visinu središta kuka (u sjedećem položaju, u Prilogu 8. to je visina zakoljenog mišića uvećana za pola visine bedra lutke u sjedećem položaju) koje odgovaraju veličini lutke koja se ispituje. Oblik ploče mora što bolje slijediti oblik sjedala, a njezin donji dio mora biti u visini kuka ispitne lutke;

| (b) | pojas se namješta prema uputama proizvođača, ali sa silom zatezanja koja je za 250 ± 25 N veća od sile potrebne za namještanje, s kutom otklona remena u odnosu na napravu za namještanje od 45 ± 5° ili, alternativno, vrijednosti koju propiše proizvođač; |
| --- | --- |

(b)

pojas se namješta prema uputama proizvođača, ali sa silom zatezanja koja je za 250 ± 25 N veća od sile potrebne za namještanje, s kutom otklona remena u odnosu na napravu za namještanje od 45 ± 5° ili, alternativno, vrijednosti koju propiše proizvođač;

| (c) | pričvršćivanje dječjeg sjedala na ispitno sjedalo dovršava se u skladu s Prilogom 21. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(c)

pričvršćivanje dječjeg sjedala na ispitno sjedalo dovršava se u skladu s Prilogom 21. ovom Pravilniku;

| (d) | uklanja se savitljiva naprava. |
| --- | --- |

(d)

uklanja se savitljiva naprava.

8.1.3.6.3.3.   Uzdužna ravnina koja prolazi središnjom crtom ispitne lutke postavlja se na sredinu između dva donja sidrišta sigurnosnih pojasa, pri čemu se mora uzeti u obzir stavak 8.1.3.2.1.3. Kod sustava za držanje djeteta koji se ispituju uz pomoć lutke koja oponaša 10-godišnje dijete, uzdužna ravnina koja prolazi kroz središnju crtu ispitne lutke postavlja se na 80 mm lijevo ili desno u odnosu na točku C koja se nalazi u sredini između dva donja sidrišta pojasa. O duljini tog pomaka odlučuje tehnička služba kako bi se postigao optimalni položaj ramenog remena na ispitnoj lutki.

8.1.3.6.3.4.   Kod sustava koji zahtijevaju upotrebu standardnog pojasa, rameni se remen prije dinamičkog ispitivanja može zadržati na ispitnoj lutki lakom ljepljivom trakom dugom najviše 250 mm i širokom najviše 20 mm. Ako je riječ o sustavu okrenutom natrag, glava se uz naslon sustava za držanje može zadržavati dovoljno dugom i najviše 20 mm širokom lakom ljepljivom trakom.

8.1.3.7.   Kategorija ispitne lutke koju treba upotrijebiti

| 8.1.3.7.1. | Sustav za držanje skupine 0: ispitivati lutkom novorođenčeta i lutkom od 9 kg; |
| --- | --- |

8.1.3.7.1.

Sustav za držanje skupine 0: ispitivati lutkom novorođenčeta i lutkom od 9 kg;

| 8.1.3.7.2. | Sustav za držanje skupine 0+: ispitivati lutkom novorođenčeta i lutkom od 11 kg; |
| --- | --- |

8.1.3.7.2.

Sustav za držanje skupine 0+: ispitivati lutkom novorođenčeta i lutkom od 11 kg;

| 8.1.3.7.3. | Sustav za držanje skupine I: ispitivati lutkom od 9 kg odnosno 15 kg; |
| --- | --- |

8.1.3.7.3.

Sustav za držanje skupine I: ispitivati lutkom od 9 kg odnosno 15 kg;

| 8.1.3.7.4. | Sustav za držanje skupine II: ispitivati lutkom od 15 kg odnosno 22 kg; |
| --- | --- |

8.1.3.7.4.

Sustav za držanje skupine II: ispitivati lutkom od 15 kg odnosno 22 kg;

| 8.1.3.7.5. | Sustav za držanje skupine III: ispitivati lutkom od 22 kg odnosno 32 kg. |
| --- | --- |

8.1.3.7.5.

Sustav za držanje skupine III: ispitivati lutkom od 22 kg odnosno 32 kg.

| 8.1.3.7.6. | Ako je sustav za držanje djeteta prikladan za dvije ili više masenih skupina, pri ispitivanjima se upotrebljavaju najlakša i najteža ispitna lutka navedena za svaku predmetnu masenu skupinu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6.

Ako je sustav za držanje djeteta prikladan za dvije ili više masenih skupina, pri ispitivanjima se upotrebljavaju najlakša i najteža ispitna lutka navedena za svaku predmetnu masenu skupinu.

| 8.1.3.7.7. | Ako je sustav za držanje djeteta konstruiran za dvoje ili više djece, jedno se ispitivanje provodi s najtežim lutkama na svim sjedećim mjestima. Drugo se ispitivanje provodi s najlakšim i najtežim ispitnim lutkama. Ispitivanja se provode na ispitnom sjedalu kako je prikazano na slici 3. u Dodatku 3. Prilogu 6. Laboratorij koji provodi ispitivanja može, ako smatra da je uputno, provesti treće ispitivanje s bilo kojom kombinacijom lutaka ili s praznim sjedećim mjestima. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7.

Ako je sustav za držanje djeteta konstruiran za dvoje ili više djece, jedno se ispitivanje provodi s najtežim lutkama na svim sjedećim mjestima. Drugo se ispitivanje provodi s najlakšim i najtežim ispitnim lutkama. Ispitivanja se provode na ispitnom sjedalu kako je prikazano na slici 3. u Dodatku 3. Prilogu 6. Laboratorij koji provodi ispitivanja može, ako smatra da je uputno, provesti treće ispitivanje s bilo kojom kombinacijom lutaka ili s praznim sjedećim mjestima.

| 8.1.3.7.8. | Ako sustav za držanje djeteta skupina 0 ili 0+ ima mogućnost različitih konfiguracija ovisno o masi djeteta, svaka se konfiguracija mora ispitati s obje ispitne lutke iz pripadajuće masene skupine. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8.

Ako sustav za držanje djeteta skupina 0 ili 0+ ima mogućnost različitih konfiguracija ovisno o masi djeteta, svaka se konfiguracija mora ispitati s obje ispitne lutke iz pripadajuće masene skupine.

| 8.1.3.7.9. | Ako sustav za držanje djeteta ISOFIX upotrebljava gornju sigurnosnu uzicu, jedno se ispitivanje provodi s najmanjom lutkom uz kraću udaljenost gornje sigurnosne uzice (sidrišna točka G1). Drugo se ispitivanje provodi s težom lutkom uz dulju udaljenost gornje sigurnosne uzice (sidrišna točka G2). Gornju se sigurnosnu uzicu namješta tako da se postigne zatezna silu od 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9.

Ako sustav za držanje djeteta ISOFIX upotrebljava gornju sigurnosnu uzicu, jedno se ispitivanje provodi s najmanjom lutkom uz kraću udaljenost gornje sigurnosne uzice (sidrišna točka G1). Drugo se ispitivanje provodi s težom lutkom uz dulju udaljenost gornje sigurnosne uzice (sidrišna točka G2). Gornju se sigurnosnu uzicu namješta tako da se postigne zatezna silu od 50 ± 5 N.

| 8.1.3.7.10. | Ispitivanje navedeno u stavku 7.1.4.1.10.1.2. mora se izvesti samo s najvećom ispitnom lutkom za koju je sustav za držanje djeteta konstruiran. Ako sustav za držanje djeteta ima više konfiguracija (npr. uspravna/nagnuta), za ovo se ispitivanje upotrebljava konfiguracija koja izaziva najnepovoljniji vodoravni pomak glave. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10.

Ispitivanje navedeno u stavku 7.1.4.1.10.1.2. mora se izvesti samo s najvećom ispitnom lutkom za koju je sustav za držanje djeteta konstruiran. Ako sustav za držanje djeteta ima više konfiguracija (npr. uspravna/nagnuta), za ovo se ispitivanje upotrebljava konfiguracija koja izaziva najnepovoljniji vodoravni pomak glave.

8.1.4.   Sustav za držanje pomoćnog dječjeg sjedišta

Na površinu sjedišta ispitne naprave postavlja se pamučna tkanina. Pomoćno dječje sjedište postavlja se na ispitnu napravu, na površinu sjedišta postavlja se model donjeg dijela trupa kako je prikazano na slici 1. u Prilogu 22. i preko njega se postavi i pričvrsti sigurnosni pojas za odrasle osobe u tri točke kako je određeno u Prilogu 21. Oko pomoćnog dječjeg sjedišta omota se 25 mm širok komad remena ili slične vrpce i na njega se djeluje silom od 250 ± 5 N u smjeru strelice A, vidjeti sliku 2. u Prilogu 22., paralelno s površinom sjedišta ispitne naprave.

8.2.   Ispitivanje pojedinačnih sastavnih dijelova

8.2.1.   Kopča

8.2.1.1.   Ispitivanje otvaranja pod opterećenjem

8.2.1.1.1.   Za ovo se ispitivanje upotrebljava sustav za držanje djeteta na kojem je već provedeno dinamičko ispitivanje iz stavka 8.1.3.

8.2.1.1.2.   Sustav za držanje djeteta uklanja se iz kolica za ispitivanje ili iz vozila bez otvaranja kopče. Na kopču se primjenjuje sila od 200 ± 2 N. Ako je kopča pričvršćena na kruti dio, sila se mora primijeniti pod kutom koji čine kopča i kruti dio tijekom dinamičkog ispitivanja.

8.2.1.1.3.   Na geometrijsko središte gumba za otvaranje kopče uzduž nepokretne osi koja se proteže paralelno s početnim smjerom pomicanja gumba primjenjuje se sila brzinom 400 ± 20 mm/min; geometrijsko središte odnosi se na onaj dio površine kopče na koji djeluje sila otvaranja. Kopča mora biti pričvršćena na kruti oslonac tijekom djelovanja sile otvaranja.

8.2.1.1.4.   Sila za otvaranje kopče primjenjuje se dinamometrom ili sličnim uređajem na način i u smjeru koji je uobičajen za otvaranje kopče. Dodirna točka ispitne opreme mora biti kuglastog oblika polumjera 2,5 ± 0,1 mm i imati poliranu metalnu površinu.

8.2.1.1.5.   Mjeri se sila otvaranja kopče i bilježi se svaka neispravnost.

8.2.1.2.   Ispitivanje otvaranja bez opterećenja

8.2.1.2.1.   Sklop kopče koji prethodno nije bio podvrgnut opterećenju ugrađuje se i postavlja tako da nije opterećen.

8.2.1.2.2.   Za mjerenje sile otvaranja kopče primjenjuje se postupak opisan u stavcima 8.2.1.1.3. i 8.2.1.1.4.

8.2.1.2.3.   Izmjeri se sila otvaranja kopče.

8.2.1.3.   Ispitivanje čvrstoće

8.2.1.3.1   Za ispitivanje čvrstoće upotrebljavaju se dva uzorka. Ispitivanjem se obuhvaćaju sve naprave za namještanje, osim onih pričvršćenih izravno na sustav za držanje djeteta.

8.2.1.3.2.   U Prilogu 20. prikazana je uobičajena naprava za ispitivanje čvrstoće kopče. Kopča se stavlja na gornju kružnu ploču (A). Svi remeni pričvršćeni na kopču dugi su najmanje 250 mm i postavljeni tako da vise s gornje ploče u odnosu na njihov položaj na kopči. Slobodni krajevi remena potom se omotaju oko donje kružne ploče (B) i provuku kroz unutarnji otvor ploče. Svi remeni između ploča A i B moraju biti vertikalni. Potom se stezna ploča (C) sa zaobljenim rubovima lagano osloni na donju površinu ploče (B) tako da je moguće pomicanje remena između ploča. Malom silom na steznoj napravi remeni se napinju i vuku između ploča (B) i (C) sve dok svi remeni nisu opterećeni s obzirom na njihov raspored. Tijekom tog postupka zatezanja i samog ispitivanja kopča ne smije doći u dodir ni s jednim dijelom ploče (A). Zatim se ploče (B) i (C) međusobno čvrsto stegnu, a vlačna se sila brzinom pomaka od 100 ± 20 mm/min povećava dok se ne postignu zahtijevane vrijednosti.

8.2.2.   Naprava za namještanje

8.2.2.1.   Lakoća namještanja

8.2.2.1.1.   Kad se ispituje naprava s ručnim namještanjem, remen se, uzimajući u obzir uvjete uobičajene upotrebe, ravnomjerno vuče kroz napravu za namještanje brzinom od 100 ± 20 mm/min, pri čemu se nakon prvih 25 ± 5 mm zatezanja izmjeri najveća sila N i zaokruži na najbliži cijeli broj.

8.2.2.1.2.   Ispitivanje se provodi u oba smjera hoda remena kroz napravu, a remen se prije mjerenja 10 puta provuče u punoj duljini kroz napravu.

8.2.3.   Ispitivanje mikroklizanja (vidjeti sliku 3. u Prilogu 5.)

8.2.3.1.   Sastavni dijelovi ili naprave koje se ispituju na mikroklizanje prije ispitivanja moraju biti najmanje 24 sata u okolini temperature od 20 ± 5 °C i relativne vlažnosti od 65 ± 5 posto. Ispitivanje se provodi na temperaturi između 15 i 30 °C.

8.2.3.2.   Slobodni kraj remena mora se nalaziti u jednakom položaju kao kad se naprava upotrebljava u vozilu i ne smije biti pričvršćen ni na koji drugi dio.

8.2.3.3.   Naprava za namještanje postavlja se na vertikalni dio remena, na kojem jedan kraj treba opteretiti silom od 50 ± 0,5 N (pritom silu treba usmjeriti tako da se spriječi njihanje utega i izvijanje remena). Slobodni kraj remena na napravi za namještanje mora biti usmjeren vertikalno prema gore ili dolje, ovisno kako je usmjeren u vozilu. Drugi kraj mora prolaziti preko valjka čija horizontalna os prolazi paralelno s ravninom opterećenog dijela remena, pri čemu je dio koji prolazi preko valjka vodoravan.

8.2.3.4.   Naprava koja se ispituje postavlja se tako da se njezino središte, u najvišem položaju do kojeg se može podići, nalazi 300 ± 5 mm iznad ispitne klupe, a opterećenje od 50 N 100 ± 5 mm iznad te klupe.

8.2.3.5.   Prije početka ispitivanja provode se 20 ± 2 ciklusa, a nakon toga 1 000 ± 5 ciklusa frekvencijom od 30 ± 10 ciklusa u minuti s ukupnom amplitudom od 300 ± 20 mm ili kako je određeno u stavku 8.2.5.2.6.2. Sila od 50 N primjenjuje se samo u vremenu koje odgovara pomaku od 100 ± 20 mm za svakih pola ciklusa. Mikroklizanje se mjeri od položaja nakon završetka 20 predispitnih ciklusa.

8.2.4.   Uvlačnik

8.2.4.1.   Sila uvlačenja

8.2.4.1.1.   Sile uvlačenja remena mjere se na sklopu sigurnosnog pojasa koji je postavljen na ispitnu lutku kao kod dinamičkog ispitivanja propisanog u stavku 8.1.3. Napetost remena mjeri se što bliže lutki (ali bez dodira s njom) dok se remen uvlači brzinom od približno 0,6 m/min.

8.2.4.2.   Trajnost mehanizma uvlačnika

8.2.4.2.1.   Remen se mora izvući i pustiti da se uvuče zahtijevani broj ciklusa brzinom ne većom od 30 puta u minuti. Kod uvlačnika s blokiranjem u slučaju opasnosti u svakom se petom ciklusu izvodi trzaj koji će blokirati uvlačnik. Jednak broj trzaja izvodi se pri svakoj od pet različitih duljina izvlačenja koje predstavljaju 90, 80, 75, 70 i 65 % ukupne duljine remena u uvlačniku. Međutim, ako je remen dulji od 900 mm ti se postotci odnose na zadnjih 900 mm remena koje se može izvući iz uvlačnika.

8.2.4.3.   Blokiranje mehanizma za blokiranje uvlačnika u slučaju opasnosti

8.2.4.3.1.   Blokiranje uvlačnika ispituje se kad na kolutu mehanizama ostane namotano 300 ± 3 mm remena.

8.2.4.3.2.   Kad je riječ o uvlačniku koji se blokira pomicanjem remena, remen se izvlači u smjeru u kojem se izvlači kad je uvlačnik ugrađen u vozilo.

8.2.4.3.3.   Osjetljivost uvlačnika na ubrzanja vozila ispituje se pri prethodno navedenoj duljini izvlačenja remena u oba smjera uzduž dviju međusobno okomitih osi, koje su vodoravne ako se uvlačnici trebaju ugraditi u vozilo prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta. Ako to mjesto nije navedeno, tijelo nadležno za ispitivanje mora se savjetovati s proizvođačem sustava za držanje djeteta. Jedan od tih smjerova ispitivanja odabire tehnička služba koja provodi homologacijska ispitivanja kako bi se postigli najnepovoljniji uvjeti s obzirom na aktiviranje mehanizma blokiranja.

8.2.4.3.4.   Konstrukcija upotrijebljenog uređaja mora biti takva da se zahtijevano ubrzanje postiže uz prosječni porast ubrzanja od najmanje 25 g/s (7).

7

8.2.4.3.5.   Pri ispitivanju sukladnosti sa zahtjevima iz stavaka 7.2.3.2.1.3. i 7.2.3.2.1.4. uvlačnik se ugrađuje na vodoravnu ploču koja se naginje brzinom od najviše 2° u sekundi dok ne dođe do blokiranja. Ispitivanje se ponavlja naginjanjem u drugim smjerovima kako bi se osiguralo da su zahtjevi ispunjeni.

8.2.4.4.   Ispitivanje otpornosti na koroziju

8.2.4.4.1.   Ispitivanje otpornosti na koroziju opisano je u stavku 8.1.1.

8.2.4.5.   Ispitivanje otpornosti na prašinu

8.2.4.5.1.   Uvlačnik se postavlja u ispitnu komoru kako je prikazano u Prilogu 3. ovom Pravilniku. Mora se ugraditi u smjeru koji je sličan onome kad je ugrađen u vozilo. Ispitna komora sadržava prašinu kako je određeno u stavku 8.2.4.5.2. Remen se izvuče iz uvlačnika u duljini od 500 mm tako da ostane izvučen, pri čemu se jednu ili dvije minute nakon svakog miješanja prašine obavi 10 potpunih ciklusa izvlačenja i uvlačenja. Tijekom pet sati prašina se mora miješati svakih 20 minuta u trajanju od pet sekundi stlačenim zrakom bez ulja i vlage pod tlakom od 5,5 ± 0,5 bara kroz otvor od 1,5 ± 0,1 mm.

8.2.4.5.2.   Prašina koja se upotrebljava u ispitivanju iz stavka 8.2.4.5.1. mora sadržavati približno 1 kg suhog kremena. Raspodjela čestica po veličini mora izgledati ovako:

| (a) | čestice koje prolaze kroz otvor od 150 μm, promjer žice 104 μm: od 99 do 100 posto; |
| --- | --- |

(a)

čestice koje prolaze kroz otvor od 150 μm, promjer žice 104 μm: od 99 do 100 posto;

| (b) | čestice koje prolaze kroz otvor od 105 μm, promjer žice 64 μm: od 76 do 86 posto; |
| --- | --- |

(b)

čestice koje prolaze kroz otvor od 105 μm, promjer žice 64 μm: od 76 do 86 posto;

| (c) | čestice koje prolaze kroz otvor od 75 μm, promjer žice 52 μm: od 60 do 70 posto. |
| --- | --- |

(c)

čestice koje prolaze kroz otvor od 75 μm, promjer žice 52 μm: od 60 do 70 posto.

8.2.5.   Statičko ispitivanje remena

8.2.5.1.   Ispitivanje čvrstoće remena

8.2.5.1.1.   Svako se ispitivanje obavlja na dva nova uzorka remena koji su kondicionirani kako je određeno u stavku 7.2.4.

8.2.5.1.2.   Svaki se remen uhvati čeljustima na stroju za ispitivanje vlačne čvrstoće. Stezne čeljusti trebaju biti konstruirane tako da ne dođe do trganja remena u čeljustima ili u njihovoj blizini. Brzina pomicanja mora biti 100 ± 20 mm/min. Na početku ispitivanja slobodna duljina uzorka remena između čeljusti mora biti 200 mm ± 40 mm.

8.2.5.1.3.   Opterećenje se povećava do trenutka pucanja remena i bilježi se prekidno opterećenje.

8.2.5.1.4.   Ako remen proklizne ili pukne u čeljusti ili na duljini do 10 mm od jedne od njih, ispitivanje je nevažeće i mora se provesti novo ispitivanje na drugomu uzorku.

8.2.5.2.   Uzorci koji se uzimaju iz remena u skladu sa stavkom 3.2.3. moraju se kondicionirati kako slijedi:

8.2.5.2.1.   Kondicioniranje na sobnoj temperaturi

8.2.5.2.1.1.   Remen se 24 ± 1 sat drži u okolini temperature od 23 ± 5 °C i relativne vlažnosti od 50 ± 10 posto. Ako se ispitivanje ne provodi odmah nakon kondicioniranja, uzorak se do početka ispitivanja čuva u hermetički zatvorenoj posudi. Prekidno se opterećenje utvrđuje u roku od pet minuta nakon vađenja remena iz okoline za kondicioniranje ili zatvorene posude.

8.2.5.2.2.   Kondicioniranje svjetlom

8.2.5.2.2.1.   Primjenjuju se odredbe iz Preporuke ISO/105-B02 (1978). Remen se izlaže djelovanju svjetla sve dok etalon plave boje br. 7. ne izblijedi do kontrasta koji odgovara 4. stupnju na ljestvici sive boje.

8.2.5.2.2.2.   Nakon kondicioniranja remen se najmanje 24 sata drži u okolini temperature od 23 ± 5°C i relativne vlažnosti od 50 ± 10 posto. Prekidno se opterećenje utvrđuje u roku od pet minuta nakon vađenja remena iz uređaja za kondicioniranje.

8.2.5.2.3.   Kondicioniranje na niskoj temperaturi

8.2.5.2.3.1.   Remen se najmanje 24 sata drži u okolini temperature od 23 ± 5 °C i relativne vlažnosti od 50 ± 10 posto.

8.2.5.2.3.2.   Zatim se remen 90 ± 5 minuta drži na ravnoj podlozi u rashladnoj komori u kojoj je temperatura zraka – 30 ± 5 °C. Nakon toga remen se presavija, a pregib opterećuje utegom od 2 ± 0,2 kg koji je prethodno ohlađen na – 30 ± 5 °C. Nakon što je tako opterećen remen ostao 30 ± 5 minuta u istoj rashladnoj komori, uteg se uklanja, a prekidno opterećenje mora se izmjeriti u roku od pet minuta nakon vađenja remena iz rashladne komore.

8.2.5.2.4.   Kondicioniranje na visokoj temperaturi

8.2.5.2.4.1.   Remen se 180 ± 10 sati drži u toplinskoj komori temperature od 60 ± 5 °C i relativne vlažnosti od 65 ± 5 %.

8.2.5.2.4.2.   Prekidno se opterećenje određuje u roku od pet minuta nakon vađenja remena iz toplinske komore.

8.2.5.2.5.   Kondicioniranje u vodi

8.2.5.2.5.1.   Remen se 180 ± 10 minuta drži u cijelosti uronjen u destiliranu vodu temperature od 20 ± 5 °C, kojoj je dodano malo sredstva za namakanje. Može se upotrijebiti bilo koje sredstvo za namakanje koje je pogodno za vlakna remena koji se ispituje.

8.2.5.2.5.2.   Prekidno se opterećenje određuje u roku od 10 minuta nakon vađenja remena iz vode.

8.2.5.2.6.   Kondicioniranje abrazijom

8.2.5.2.6.1.   Sastavni dijelovi ili naprave izloženi abraziji prije ispitivanja drže se najmanje 24 sata u okolini temperature od 23 ± 5 °C i relativne vlažnosti od 50 ± 10 posto. Sobna temperatura tijekom ispitivanja mora biti između 15 i 30 °C.

8.2.5.2.6.2.   U sljedećoj su tablici navedeni opći uvjeti za svaki postupak ispitivanja:

| | Opterećenje (N) | Ciklusa u minuti | Broj ciklusa |
| --- | --- | --- | --- |
| Postupak tipa 1 | 60 ± 0,5 | 30 ± 10 | 1 000  ± 5 |
| Postupak tipa 2 | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 5 000  ± 5 |

Opterećenje (N)

Ciklusa u minuti

Broj ciklusa

Postupak tipa 1

60 ± 0,5

30 ± 10

1 000  ± 5

Postupak tipa 2

10 ± 0,1

30 ± 10

5 000  ± 5

8.2.5.2.6.3.   Uvjeti za pojedina ispitivanja

8.2.5.2.6.3.1.   Postupak tipa 1: za slučajeve kad remen kliže kroz napravu za brzo namještanje. Opterećuje se silom od 10 N, a opterećenje se, prema potrebi, može povećavati u koracima do 10 N kako bi se omogućilo pravilno klizanje, ali najviše do 60 N. Remenje se mora trajno opteretiti tom vertikalnom silom. Dio remena koji je postavljen vodoravno mora prolaziti kroz napravu za brzo namještanje na koju je ugrađen i mora se pričvrstiti na napravu koja izvodi gibanje remena naprijed-natrag. Napravu za brzo namještanje mora se namjestiti tako da vodoravni dio remena ostane opterećen (vidjeti sliku 1. Priloga 5.). Naprava za brzo namještanje aktivira se povlačeći remenje u smjeru otpuštanja H-pojasa i deaktivira povlačeći remenje u smjeru zatezanja H-pojasa.

8.2.5.2.6.3.2.   Postupak tipa 2: za slučajeve kad remen mijenja smjer u prolazu kroz kruti dio pojasa. Tijekom tog ispitivanja remen prolazi kroz kruti dio kojemu je namijenjen, a kutovi su podešeni kao u stvarnim uvjetima (u tri dimenzije), za primjere vidjeti sliku 2. u Prilogu 5. Na remen mora trajno djelovati sila od 10 N. Ako remen u prolazu kroz kruti dio mijenja smjer više puta, sila od 10 N smije se povećavati u koracima od 10 N kako bi se omogućilo pravilno klizanje sve dok se ne postigne propisani pomak remena od 300 mm kroz taj kruti dio.

8.2.6.   Blokirne naprave

8.2.6.1.   Naprave razreda A

Sustav za držanje djeteta i najveća lutka za koju je namijenjen namještaju se kako je prikazano na slici 5. Upotrijebljeni remeni moraju ispunjavati zahtjeve iz Priloga 13. ovom Pravilniku. Blokirna naprava mora potpuno djelovati, a pojas se označuje na mjestu ulaza u blokirnu napravu. Uređaji za mjerenje sile pričvršćuju se na sigurnosni pojas D prstenom, a zatim najmanje jednu sekundu mora djelovati sila koja je jednaka dvostrukoj (± 5 %) masi najteže ispitne lutke skupine I. Donji se položaj upotrebljava za blokirne naprave u položaju A, a gornji položaj za blokirne naprave u položaju B. Sila se primjenjuje još devet puta. Zatim se ponovno označi ulazna točka sigurnosnog pojasa u blokirnu napravu i izmjeri se razdaljina između tih dviju oznaka. Tijekom tog ispitivanja uvlačnik mora biti neblokiran.

Slika 5.

Slika 5.

ispitna lutka od 15 kg

„kopča” blokirne naprave

trbušni remen

dječje sjedalo

ispitno sjedalo ECE44

dijagonalni remen

prsten D

jezičac kopče

ispitivanje klizanja

uvlačnik

8.2.6.2.   Blokirne naprave razreda B.

Sustav za držanje djeteta se dobro učvrsti, a remen se, kako je određeno u Prilogu 13. ovom Pravilniku, provuče kroz blokirnu napravu i okvir kako je opisano u uputama proizvođača. Pojas mora prolaziti kroz opremu za ispitivanje kako je prikazano na slici 6. i mora ga se opteretiti utegom od 5,25 ± 0,05 kg. Slobodna duljina pojasa izmjerena između utega i točke u kojoj pojas izlazi iz okvira treba biti 650 ± 40 mm. Blokirna naprava mora potpuno djelovati, a pojas se označi na mjestu ulaza u blokirnu napravu. Uteg se podigne i pusti tako da slobodno padne s visine od 25 ± 1 mm. Postupak se ponavlja 100 ± 2 puta s učestalošću od 60 ± 2 ciklusa u minuti radi simuliranja ponašanja sustava za držanje djeteta pri trzaju u vozilu. Zatim se ponovno označi ulazna točka sigurnosnog pojasa u blokirnu napravu i izmjeri se razdaljina između tih dviju oznaka.

Blokirna naprava mora prekrivati cijelu širinu remena u ugrađenom položaju s postavljenom ispitnom lutkom od 15 kg. Ovo se ispitivanje provodi s kutovima između remena kao pri uobičajenoj upotrebi. Slobodni kraj trbušnog dijela sigurnosnog pojasa mora biti pričvršćen. Ispitivanje se provodi tako da se sustav za držanje djeteta dobro pričvrsti na ispitnu napravu koja se upotrebljava u ispitivanju prevrtanjem, odnosno dinamičkom ispitivanju. Opterećeni se remen može pričvrstiti na simuliranu kopču.

Slika 6.

Slika 6.

Shematski prikaz ispitivanja blokirne naprave razreda B

Shematski prikaz ispitivanja blokirne naprave razreda B

Visina pada utega = 25 mm

Udaljenost od nosivog valjka do valjka za vođenje = 300 mm

Upotrebljavaju se remeni određeni za standardni sigurnosni pojas iz Priloga 13.

nosivi valjak

prema okviru sustava za držanje djeteta i blokirnoj napravi

uteg

25 mm

valjak za vođenje

8.2.7.   Ispitivanje kondicioniranjem naprava za namještanje postavljenih izravno na sustav za držanje djeteta

Najveću ispitnu lutku za koju je namijenjen sustav za držanje djeteta postavi se kao za dinamičko ispitivanje s normalnom labavošću remena kako je navedeno u stavku 8.1.3.6. Na remenu se označi referentna crta na mjestu gdje slobodni kraj remena ulazi u napravu za namještanje.

Zatim se ispitna lutka ukloni i sustav za držanje namjesti u okvir za kondicioniranje prikazan na slici 1. u Prilogu 19.

Remen se mora provlačiti najmanje u duljini od 150 mm kroz napravu za namještanje. To provlačenje mora biti takvo da kroz napravu za namještanje prolazi najmanje 100 mm remena od referentne crte prema slobodnom kraju remena, a preostali dio pomaka (približno 50 mm) od referentne crte na integralnoj strani pojasa.

Ako duljina remena od referentne crte do slobodnog kraja remena nije dovoljna za opisano provlačenje, za pomicanje 150 mm remena kroz napravu za namještanje remene H pojasa mora se postaviti u krajnji izvučeni položaj.

Ciklus se ponavlja učestalošću od 10 ± 1 ciklusa u minuti, s brzinom u smjeru „B” od 150 ± 10 mm/s.

8.2.8.   Ispitivanje otpornosti na temperaturu

8.2.8.1.   Sastavni dijelovi navedeni u stavku 7.1.5.1. izlažu se neprekidno najmanje 24 sata iznad površine vode u zatvorenom prostoru temperaturi od najmanje 80 °C, a potom se hlade u okolini temperature od najviše 23 °C. Iza hlađenja odmah slijede tri uzastopna 24-satna ciklusa, od kojih svaki sadržava sljedeće uzastopne faze:

| (a) | u roku od 80 minuta od početka ciklusa mora se postići temperatura okoline od najmanje 100°C i stalno se održavati šest sati; nakon toga |
| --- | --- |

(a)

u roku od 80 minuta od početka ciklusa mora se postići temperatura okoline od najmanje 100°C i stalno se održavati šest sati; nakon toga

| (b) | u roku od 90 minuta od početka ciklusa mora se postići temperatura okoline od najviše 0 °C i stalno se održavati šest sati; nakon toga |
| --- | --- |

(b)

u roku od 90 minuta od početka ciklusa mora se postići temperatura okoline od najviše 0 °C i stalno se održavati šest sati; nakon toga

| (c) | tijekom ostatka 24-satnog ciklusa mora se održavati temperatura od najviše 23 °C. |
| --- | --- |

(c)

tijekom ostatka 24-satnog ciklusa mora se održavati temperatura od najviše 23 °C.

8.2.9.   Cijeli sustav ili njegov sastavni dio s pričvrsnim dijelovima ISOFIX (npr. baza ISOFIX), ako ima gumb za otkopčavanje, čvrsto je pričvršćen na uređaj za ispitivanje tako da su priključci ISOFIX vertikalno poravnati kako je prikazano na slici 7. Na priključke ISOFIX pričvršćuje se šipka promjera 6 mm i duljine 350 mm. Na krajeve šipke pričvršćuje se masa od 5 kg.

8.2.9.1.   Silom otvaranja djeluje se na gumb ili ručku za otkopčavanje uzduž nepokretne osi koja se proteže usporedo s početnim smjerom pomicanja gumba/ručke; geometrijsko središte odnosi se na onaj dio površine pričvrsnog dijela ISOFIX na koji djeluje sila otvaranja.

8.2.9.2.   Sila za otvaranje pričvrsnog dijela ISOFIX primjenjuje se dinamometrom ili sličnim uređajem na uobičajen način i u smjeru navedenom u proizvođačevu korisničkom priručniku. Dodirna točka ispitne opreme mora biti polirana metalna polukugla polumjera 2,5 ± 0,1 mm za gumb za otkopčavanje ili polirana metalna kuka polumjera 25 mm.

8.2.9.3.   Ako konstrukcija sustava za držanje djeteta sprječava primjenu postupka opisanog u stavcima 8.2.9.1. i 8.2.9.2., može se primijeniti alternativna metoda uz suglasnost tehničke službe koja provodi ispitivanje.

8.2.9.4.   Sila otvaranja pričvrsnog dijela ISOFIX koju treba izmjeriti mora biti sila potrebna za odvajanje prvog priključka.

8.2.9.5.   Ispitivanje se provodi na novom sustavu i ponavlja se na sustavu koji je podvrgnut ciklusima iz stavka 7.2.6.

Slika 7.

Slika 7.

8.3.   Certifikacija sjedišta ispitne naprave

8.3.1.   Sjedište ispitnog sjedala mora se certificirati kad je novo kako bi se utvrdile početne vrijednosti dubine prodora pri sudaru i najvećeg usporenja, a zatim nakon svakih 50 dinamičkih ispitivanja ili najmanje jednom na mjesec, ovisno što je prije, odnosno prije svakog ispitivanja ako se ispitni okvir često upotrebljava.

8.3.2.   Postupci certificiranja i mjerenja moraju odgovarati postupcima koji su određeni u najnovijem izdanju norme ISO 6487; mjerna oprema mora odgovarati specifikaciji podatkovnog kanala s filtrom razreda (CFC) 60.

Ispitnim uređajem određenim u Prilogu 17. ovom Pravilniku provode se tri ispitivanja, na središnjoj crti 150 ± 5 mm od prednjeg ruba sjedišta te na 150 ± 5 mm lijevo i desno od središnje crte.

Uređaj se postavlja okomito na ravnu krutu površinu. Udarna masa se spušta dok ne dotakne površinu, a naprava za označivanje dubine prodora postavlja se u nulti položaj. Uređaj se postavi okomito iznad ispitne točke, masa se podigne za 500 ± 5 mm i pusti da slobodnim padom udari u površinu sjedala. Bilježe se dubina uleknuća i krivulja usporenja.

8.3.3.   Najveće zabilježene vrijednosti ne smiju za više od 15 % odstupati od početnih vrijednosti.

8.4.   Bilježenje dinamičkog ponašanja

8.4.1.   Za utvrđivanje ponašanja ispitne lutke i njezinih pomaka sva se dinamička ispitivanja bilježe u skladu sa sljedećim uvjetima:

8.4.1.1.   uvjeti snimanja filmskom kamerom i videokamerom:

| (a) | frekvencija osvježavanja najmanje je 500 slika u sekundi; |
| --- | --- |

(a)

frekvencija osvježavanja najmanje je 500 slika u sekundi;

| (b) | ispitivanje se zapisuje na filmsku vrpcu, nosač videozapisa ili nosač digitalnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

ispitivanje se zapisuje na filmsku vrpcu, nosač videozapisa ili nosač digitalnih podataka;

8.4.1.2.   procjena mjerne nesigurnosti:

| | Ispitni laboratoriji moraju imati i primjenjivati postupke za procjenu mjerne nesigurnosti pomicanja glave ispitne lutke. Mjerna nesigurnost mora biti unutar ± 25 mm. |
| --- | --- |

Ispitni laboratoriji moraju imati i primjenjivati postupke za procjenu mjerne nesigurnosti pomicanja glave ispitne lutke. Mjerna nesigurnost mora biti unutar ± 25 mm.

| | Primjeri međunarodnih normi za takav postupak su EA-4/02 Europske organizacije za akreditacije ili ISO 5725:1994 ili Upute za iskazivanje mjerne nesigurnosti (GUM). |
| --- | --- |

Primjeri međunarodnih normi za takav postupak su EA-4/02 Europske organizacije za akreditacije ili ISO 5725:1994 ili Upute za iskazivanje mjerne nesigurnosti (GUM).

8.5.   Postupci mjerenja moraju odgovarati postupcima koji su određeni u normi ISO 6487: 2002. Razred kanalne frekvencije jest:

| Vrsta mjerenja | CFC(FH) | Frekvencija (FN) |
| --- | --- | --- |
| Ubrzanje ispitnih kolica | 60 | vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A |
| Opterećenja pojasa | 60 | vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A |
| Ubrzanje prsnog koša | 180 | vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A |
| Ubrzanje glave | 1 000 | 1 650 |

Vrsta mjerenja

CFC(FH)

H

Frekvencija (FN)

N

Ubrzanje ispitnih kolica

60

vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A

Opterećenja pojasa

60

vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A

Ubrzanje prsnog koša

180

vidjeti ISO 6487:2002, Prilog A

Ubrzanje glave

1 000

1 650

Učestalost uzorkovanja treba biti barem 10 puta veća od razreda kanalne frekvencije (npr. kod uređaja s filtrima za prethodno uzorkovanje razreda 1 000 to odgovara najmanjoj frekvenciji uzorkovanja od približno 10 000 uzoraka u sekundi po kanalu.).

9.   IZVJEŠĆE O HOMOLOGACIJSKOM ISPITIVANJU I ISPITIVANJU SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

9.1.   U ispitnom izvješću bilježe se rezultati svih ispitivanja i mjerenja te sljedeći podaci:

| (a) | vrsta naprave upotrijebljena za ispitivanje (naprava za mjerenje ubrzanja ili usporenja); |
| --- | --- |

(a)

vrsta naprave upotrijebljena za ispitivanje (naprava za mjerenje ubrzanja ili usporenja);

| (b) | ukupna promjena brzine; |
| --- | --- |

(b)

ukupna promjena brzine;

| (c) | brzina ispitnih kolica neposredno prije udarca samo za saonice za usporenje; |
| --- | --- |

(c)

brzina ispitnih kolica neposredno prije udarca samo za saonice za usporenje;

| (d) | krivulja ubrzanja ili usporenja tijekom svake promjene brzine ispitnih kolica i najmanje 300 ms; |
| --- | --- |

(d)

krivulja ubrzanja ili usporenja tijekom svake promjene brzine ispitnih kolica i najmanje 300 ms;

| (e) | vrijeme (u ms) kad glava ispitne lutke dosegne najveći pomak tijekom provođenja dinamičkog ispitivanja; |
| --- | --- |

(e)

vrijeme (u ms) kad glava ispitne lutke dosegne najveći pomak tijekom provođenja dinamičkog ispitivanja;

| (f) | položaj kopče tijekom ispitivanja, ako se može mijenjati i |
| --- | --- |

(f)

položaj kopče tijekom ispitivanja, ako se može mijenjati i

| (g) | sve kvarove i lomove. |
| --- | --- |

(g)

sve kvarove i lomove.

9.2.   Ako odredbe o sidrištima iz Dodatka 3. Prilogu 6. ovom Pravilniku nisu poštovane, u izvješću o ispitivanju mora se opisati način postavljanja sustava za držanje djeteta i navesti bitne kutove i dimenzije.

9.3.   Ako se sustav za držanje djeteta ispituje u vozilu ili konstrukciji vozila, u izvješću o ispitivanju moraju se navesti način pričvršćivanja konstrukcije vozila na ispitna kolica, položaj sustava za držanje djeteta i sjedala vozila te nagib naslona sjedala vozila.

9.4.   U ispitnim izvješćima o homologaciji i sukladnosti proizvodnje navodi se provjera oznaka i uputa za ugradnju i upotrebu.

10.   PREINAKA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA SUSTAVA ZA DRŽANJE DJETETA

10.1.   O svakoj preinaci sustava za držanje djeteta mora se obavijestiti homologacijsko tijelo koje je homologiralo sustav za držanje djeteta. To tijelo tada može:

| 10.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak i da sustav za držanje djeteta u svakom slučaju još ispunjava zahtjeve ili |
| --- | --- |

10.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak i da sustav za držanje djeteta u svakom slučaju još ispunjava zahtjeve ili

| 10.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

10.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 10.1.3. | Ako je potrebno dodatno ispitno izvješće, rezultat vodoravnog pomaka glave uspoređuje se s najnepovoljnijim prethodno zabilježenim rezultatima:






  (a) | ako je pomak veći, tada se mora provesti novo ispitivanje sukladnosti proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

10.1.3.

Ako je potrebno dodatno ispitno izvješće, rezultat vodoravnog pomaka glave uspoređuje se s najnepovoljnijim prethodno zabilježenim rezultatima:

(a)

ako je pomak veći, tada se mora provesti novo ispitivanje sukladnosti proizvodnje;

| (b) | ako je pomak manji, nije potrebno provoditi ispitivanja sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je pomak manji, nije potrebno provoditi ispitivanja sukladnosti proizvodnje.

10.2.   O potvrdi ili odbijanju homologacije s navedenim preinakama stranke iz Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju se obavijestiti u skladu s postupkom iz stavka 5.3.

10.3.   Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   UTVRĐIVANJE SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

11.1.   Kako bi se osiguralo da proizvodni sustav proizvođača ispunjava zahtjeve, tehnička služba koja je provela homologacijska ispitivanja mora provesti ispitivanja za utvrđivanje sukladnosti proizvodnje u skladu sa stavkom 11.2.

11.2.   Utvrđivanje sukladnosti proizvodnje sustava za držanje djeteta

Postupak proizvodnje svakog novog homologiranog sustava za držanje djeteta kategorije univerzalni, poluuniverzalni i za ograničenu upotrebu mora se podvrgnuti ispitivanjima sukladnosti proizvodnje. Dodatna ispitivanja sukladnosti proizvodnje mogu biti propisana u skladu sa stavkom 10.1.3.

U tu svrhu tehnička služba koja je provela homologacijska ispitivanja ili tehnička služba koju je imenovalo homologacijsko tijelo koje će dodijeliti homologaciju ili samo homologacijsko tijelo iz prve proizvodne serije nasumično odabire uzorak od pet sustava za držanje djeteta.

Ako se kao uvjet ispitivanja za provođenje ispitivanja opisanog u stavku 11.2.1.1. odabere uvjet iz stavka 7.1.4.4.1.2.3., može se nasumično odabrati uzorak od šest sustava.

Prvom se proizvodnom serijom smatra proizvodnja prve skupine koja sadržava najmanje 50 i najviše 5 000 sustava za držanje djeteta.

11.2.1.   Dinamička ispitivanja

11.2.1.1.   Dinamičko ispitivanje opisano u stavku 8.1.3. provodi se na pet sustava za držanje djeteta. Tehnička služba koja je provela homologacijska ispitivanja odabire uvjete u kojima pri homologacijskim dinamičkim ispitivanjima dolazi do najvećeg vodoravnog pomaka glave, isključujući uvjete opisane u stavku 7.1.4.4.1.2.3. koji se odnosi na ispitivanje bez šipke promjera 100 mm i u stavku 7.1.4.1.10.1.2. Svih se pet sustava za držanje djeteta mora se ispitati u jednakim uvjetima.

Ako se, tijekom najmanje jednog od pet provedenih ispitivanja, sustav za držanje djeteta dodirne sa šipkom, provodi se još jedno ispitivanje pod uvjetima opisanima u stavku 7.1.4.4.1.2.3. koji se odnosi na ispitivanje bez šipke promjera 100 mm. To se dodatno ispitivanje ne upotrebljava za izračun opisan u stavku 11.2.1.3. podstavku (a).

11.2.1.2.   Pri svakom ispitivanju opisanom u stavku 11.2.1.1. mjere se vodoravni pomak glave i ubrzanje prsnog koša.

11.2.1.3.

| (a) | Rezultati najvećeg vodoravnog pomaka glave moraju biti u skladu sa sljedećim uvjetima: | ni jedna vrijednost ne smije prelaziti 1,05 L i |
| --- | --- | --- |

(a)

Rezultati najvećeg vodoravnog pomaka glave moraju biti u skladu sa sljedećim uvjetima:

ni jedna vrijednost ne smije prelaziti 1,05 L i

| | X + S ne smije prelaziti L,
  pri čemu je:







  L | = | propisana granična vrijednost |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | srednja vrijednost |
| S | = | standardna devijacija vrijednosti. |

X + S ne smije prelaziti L,

pri čemu je:

L

=

propisana granična vrijednost

X

=

srednja vrijednost

S

=

standardna devijacija vrijednosti.

| (b) | Rezultati ubrzanja prsnog koša moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.1.4.2.1., a uvjet X + S iz stavka 11.2.1.3. (a) primjenjuje se na rezultanti ubrzanja prsnog koša za isječak od 3 ms (kako je određeno u stavku 7.1.4.2.1.) i bilježe se samo informativno. |
| --- | --- |

(b)

Rezultati ubrzanja prsnog koša moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.1.4.2.1., a uvjet X + S iz stavka 11.2.1.3. (a) primjenjuje se na rezultanti ubrzanja prsnog koša za isječak od 3 ms (kako je određeno u stavku 7.1.4.2.1.) i bilježe se samo informativno.

11.2.2.   Kontrola oznaka

11.2.2.1.   Tehnička služba koja je provela homologacijska ispitivanja mora provjeriti da su oznake u skladu sa zahtjevima iz stavka 4.

11.2.3.   Kontrola uputa za ugradnju i uputa za upotrebu

11.2.3.1.   Tehnička služba koja je provela homologacijska ispitivanja mora provjeriti da su upute za ugradnju i upute za upotrebu u skladu sa zahtjevima iz stavka 15.

12.   SUKLADNOST PROIZVODNJE I RUTINSKA ISPITIVANJA

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

12.1.   svaki sustav za držanje djeteta homologiran na temelju ovog Pravilnika mora biti proizveden u skladu s homologiranim tipom tako da ispunjava zahtjeve određene u prethodnim stavcima 6. i 8.

12.2.   Poštuju se najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje iz Priloga 16. ovom Pravilniku.

12.3.   Mjerodavna ustanova koja je izdala homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode nadzora sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena je učestalost tih provjera dvaput u godini.

13.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

13.1.   Homologacija dodijeljena za sustav za držanje djeteta na temelju ovog Pravilnika može se ukinuti ako sustav za držanje djeteta koji nosi oznake iz stavka 5.4. ne prođe nasumične provjere opisane u stavku 11. ili ako nije sukladan s homologiranim tipom.

13.2.   Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno izdala, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

14.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

14.1.   Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi određeni tip sustava za držanje djeteta u skladu s ovim Pravilnikom, o tome mora obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to tijelo o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

15.   UPUTE

15.1.   Svakom sustavu za držanje djeteta moraju biti priložene upute na jeziku države u kojoj se sustav prodaje sa sadržajem navedenim u nastavku.

15.2.   Upute za montažu moraju obuhvatiti sljedeće točke:

| 15.2.1. | za sustave za držanje djeteta kategorije „univerzalni” na prodajnome mjestu mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:





  Upozorenje
  Ovo je „univerzalni” sustav za držanje djeteta. Homologiran je na temelju Pravilnika br. 44, niz izmjena 04, za opću upotrebu u vozilima i odgovara većini automobilskih sjedala, no ne svima.
  Može se očekivati da će sustav odgovarati ako je proizvođač vozila u svojim uputama za upotrebu naveo da se u vozilo može postaviti „univerzalni” sustav za držanje djeteta za tu dobnu skupinu.
  Ovaj je sustav za držanje djeteta razvrstan u„univerzalne” na temelju strožih kriterija od onih koji su se primjenjivali na ranije izvedbe bez ovog upozorenja.
  U slučaju dvojbe posavjetujte se s proizvođačem sustava za držanje djeteta ili s prodavačem; |
| --- | --- |

15.2.1.

za sustave za držanje djeteta kategorije „univerzalni” na prodajnome mjestu mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:

Upozorenje

Ovo je „univerzalni” sustav za držanje djeteta. Homologiran je na temelju Pravilnika br. 44, niz izmjena 04, za opću upotrebu u vozilima i odgovara većini automobilskih sjedala, no ne svima.

Može se očekivati da će sustav odgovarati ako je proizvođač vozila u svojim uputama za upotrebu naveo da se u vozilo može postaviti „univerzalni” sustav za držanje djeteta za tu dobnu skupinu.

Ovaj je sustav za držanje djeteta razvrstan u„univerzalne” na temelju strožih kriterija od onih koji su se primjenjivali na ranije izvedbe bez ovog upozorenja.

U slučaju dvojbe posavjetujte se s proizvođačem sustava za držanje djeteta ili s prodavačem;

| 15.2.2. | za sustave za držanje djeteta iz kategorija „za ograničenu upotrebu” i „poluuniverzalni” na prodajnome mjestu mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:





  Ovaj je sustav za držanje djeteta razvrstan u kategoriju „(za ograničenu upotrebu/poluuniverzalni)” i prikladan je za pričvršćivanje na sjedala u sljedećim vozilima:
  VOZILO
  SPRIJEDA
  STRAGA
  Vanjsko
  Središnje
  (tip)
  Da
  Da
  Ne
  Ovaj sustav za držanje djeteta može biti prikladan i za pričvršćivanje na sjedala drugih vozila. U slučaju dvojbe posavjetujte se s proizvođačem sustava za držanje djeteta ili s prodavačem. |
| --- | --- |

15.2.2.

za sustave za držanje djeteta iz kategorija „za ograničenu upotrebu” i „poluuniverzalni” na prodajnome mjestu mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:

Ovaj je sustav za držanje djeteta razvrstan u kategoriju „(za ograničenu upotrebu/poluuniverzalni)” i prikladan je za pričvršćivanje na sjedala u sljedećim vozilima:

VOZILO

SPRIJEDA

STRAGA

Vanjsko

Središnje

(tip)

Da

Da

Ne

Ovaj sustav za držanje djeteta može biti prikladan i za pričvršćivanje na sjedala drugih vozila. U slučaju dvojbe posavjetujte se s proizvođačem sustava za držanje djeteta ili s prodavačem.

| 15.2.3. | za sustave za držanje djeteta iz kategorije „za određeno vozilo” moraju na prodajnome mjestu biti jasno vidljive informacije o odgovarajućem vozilu bez uklanjanja ambalaže; |
| --- | --- |

15.2.3.

za sustave za držanje djeteta iz kategorije „za određeno vozilo” moraju na prodajnome mjestu biti jasno vidljive informacije o odgovarajućem vozilu bez uklanjanja ambalaže;

| 15.2.4. | ako je za sustav potreban sigurnosni pojas za odrasle osobe, na prodajnome mjestu isto tako mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:

  „Prikladno samo ako su homologirana vozila opremljena sigurnosnim pojasevima – trbušnim/s tri točke/statičkim/s uvlačnikom, homologiranima na temelju Pravilnika UNECE-a br. 16 ili drugih istovrijednih normi.” (Prekrižiti nepotrebno.)
  U slučaju sustava za držanje prijenosne dječje ležaljke mora se priložiti popis prijenosnih dječjih ležaljki za koje je taj sustav prikladan; |
| --- | --- |

15.2.4.

ako je za sustav potreban sigurnosni pojas za odrasle osobe, na prodajnome mjestu isto tako mora biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:

„Prikladno samo ako su homologirana vozila opremljena sigurnosnim pojasevima – trbušnim/s tri točke/statičkim/s uvlačnikom, homologiranima na temelju Pravilnika UNECE-a br. 16 ili drugih istovrijednih normi.” (Prekrižiti nepotrebno.)

U slučaju sustava za držanje prijenosne dječje ležaljke mora se priložiti popis prijenosnih dječjih ležaljki za koje je taj sustav prikladan;

| 15.2.5. | proizvođač sustava za držanje djeteta mora na ambalaži navesti adresu na koju se kupac može pismeno obratiti za dodatne informacije o ugradnji sustava za držanje djeteta u određeno vozilo; |
| --- | --- |

15.2.5.

proizvođač sustava za držanje djeteta mora na ambalaži navesti adresu na koju se kupac može pismeno obratiti za dodatne informacije o ugradnji sustava za držanje djeteta u određeno vozilo;

| 15.2.6. | način ugradnje prikazan fotografijama i/ili vrlo jasnim crtežima; |
| --- | --- |

15.2.6.

način ugradnje prikazan fotografijama i/ili vrlo jasnim crtežima;

| 15.2.7. | uputu korisniku da kruti dijelovi i plastični dijelovi sustava za držanje djeteta moraju biti namješteni i ugrađeni tako da ih se u uobičajenoj upotrebi vozila ne može ukliještiti pomičnim sjedalom ili vratima vozila; |
| --- | --- |

15.2.7.

uputu korisniku da kruti dijelovi i plastični dijelovi sustava za držanje djeteta moraju biti namješteni i ugrađeni tako da ih se u uobičajenoj upotrebi vozila ne može ukliještiti pomičnim sjedalom ili vratima vozila;

| 15.2.8. | uputu korisniku da se prijenosne dječje ležaljke upotrebljavaju u položaju okomitom na uzdužnu os vozila; |
| --- | --- |

15.2.8.

uputu korisniku da se prijenosne dječje ležaljke upotrebljavaju u položaju okomitom na uzdužnu os vozila;

| 15.2.9. | u slučaju sustava okrenutih natrag, upozorenje kupcu da se takvi sustavi ne smiju upotrebljavati na sjedalima s aktivnim prednjim zračnim jastukom. To upozorenje mora biti jasno vidljivo na prodajnome mjestu bez uklanjanja ambalaže; |
| --- | --- |

15.2.9.

u slučaju sustava okrenutih natrag, upozorenje kupcu da se takvi sustavi ne smiju upotrebljavati na sjedalima s aktivnim prednjim zračnim jastukom. To upozorenje mora biti jasno vidljivo na prodajnome mjestu bez uklanjanja ambalaže;

| 15.2.10. | za „sustave za držanje djeteta za posebne potrebe” moraju na prodajnome mjestu biti jasno vidljive sljedeće informacije bez uklanjanja ambalaže:





  Ovaj „sustav za držanje djeteta za posebne potrebe” konstruiran je da pruži dodatnu potporu djeci koja imaju poteškoće pri pravilnom sjedenju u uobičajenim sjedalima. Kako biste bili sigurni da ovaj sustav za držanje odgovara vašem djetetu, posavjetujte se sa svojim liječnikom. |
| --- | --- |

15.2.10.

za „sustave za držanje djeteta za posebne potrebe” moraju na prodajnome mjestu biti jasno vidljive sljedeće informacije bez uklanjanja ambalaže:

Ovaj „sustav za držanje djeteta za posebne potrebe” konstruiran je da pruži dodatnu potporu djeci koja imaju poteškoće pri pravilnom sjedenju u uobičajenim sjedalima. Kako biste bili sigurni da ovaj sustav za držanje odgovara vašem djetetu, posavjetujte se sa svojim liječnikom.

| 15.2.11. | Za sustave za držanje djeteta ISOFIX mora na prodajnome mjestu biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:





  Upozorenje








  1. | Ovo je SUSTAV ZA DRŽANJE DJETETA ISOFIX. Homologiran je na temelju Pravilnika br. 44, niz izmjena 04, za opću upotrebu u vozilima opremljenima sustavima sidrišta ISOFIX. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

Za sustave za držanje djeteta ISOFIX mora na prodajnome mjestu biti jasno vidljiv sljedeći natpis bez uklanjanja ambalaže:

Upozorenje

1.

Ovo je SUSTAV ZA DRŽANJE DJETETA ISOFIX. Homologiran je na temelju Pravilnika br. 44, niz izmjena 04, za opću upotrebu u vozilima opremljenima sustavima sidrišta ISOFIX.

| 2. | Prikladan je za vozila s mjestima homologiranima kao mjesta za ISOFIX (kako je detaljno objašnjeno u priručniku za rukovanje vozilom), ovisno o kategoriji dječjeg sjedala i o pričvrsnom elementu. |
| --- | --- |

2.

Prikladan je za vozila s mjestima homologiranima kao mjesta za ISOFIX (kako je detaljno objašnjeno u priručniku za rukovanje vozilom), ovisno o kategoriji dječjeg sjedala i o pričvrsnom elementu.

| 3. | Masena skupina i razred veličine ISOFIX za koje je ovaj sustav namijenjen: ... |
| --- | --- |

3.

Masena skupina i razred veličine ISOFIX za koje je ovaj sustav namijenjen: ...

15.3.   Upute za upotrebu moraju obuhvaćati sljedeće točke:

| 15.3.1. | masene skupine i način pričvršćenja za koje je sustav namijenjen; |
| --- | --- |

15.3.1.

masene skupine i način pričvršćenja za koje je sustav namijenjen;

| 15.3.2. | ako se sustav upotrebljava u kombinaciji sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, sljedeći natpis: Prikladno samo u navedenim vozilima opremljenima sigurnosnim pojasevima – trbušnim/s tri točke/statičkim/s uvlačnikom, homologiranima na temelju Pravilnika UNECE-a br. 16. ili drugih istovrijednih normi. (Prekrižiti nepotrebno.) |
| --- | --- |

15.3.2.

ako se sustav upotrebljava u kombinaciji sa sigurnosnim pojasom za odrasle osobe, sljedeći natpis: Prikladno samo u navedenim vozilima opremljenima sigurnosnim pojasevima – trbušnim/s tri točke/statičkim/s uvlačnikom, homologiranima na temelju Pravilnika UNECE-a br. 16. ili drugih istovrijednih normi. (Prekrižiti nepotrebno.)

| 15.3.3. | način upotrebe prikazan fotografijama i/ili vrlo jasnim crtežima. Kod sjedala koja se mogu upotrebljavati okrenuta naprijed ili natrag mora biti jasno naznačeno upozorenje da se sustav za držanje djeteta upotrebljava okrenut natrag sve dok masa djeteta ne prijeđe navedenu graničnu vrijednost ili druge kriterije u pogledu dimenzija; |
| --- | --- |

15.3.3.

način upotrebe prikazan fotografijama i/ili vrlo jasnim crtežima. Kod sjedala koja se mogu upotrebljavati okrenuta naprijed ili natrag mora biti jasno naznačeno upozorenje da se sustav za držanje djeteta upotrebljava okrenut natrag sve dok masa djeteta ne prijeđe navedenu graničnu vrijednost ili druge kriterije u pogledu dimenzija;

| 15.3.4. | jasno objašnjenje djelovanja kopče i naprava za namještanje; |
| --- | --- |

15.3.4.

jasno objašnjenje djelovanja kopče i naprava za namještanje;

| 15.3.5. | preporuku da svi remeni koji se upotrebljavaju za pričvršćivanje sustava za držanje na vozilo moraju biti napeti, da remeni koji drže dijete moraju biti prilagođeni tjelesnoj građi djeteta i da remeni ne smiju biti uvijeni; |
| --- | --- |

15.3.5.

preporuku da svi remeni koji se upotrebljavaju za pričvršćivanje sustava za držanje na vozilo moraju biti napeti, da remeni koji drže dijete moraju biti prilagođeni tjelesnoj građi djeteta i da remeni ne smiju biti uvijeni;

| 15.3.6. | upozorenje da je važno trbušni remen namjestiti što niže, tako da je zdjelica čvrsto osigurana; |
| --- | --- |

15.3.6.

upozorenje da je važno trbušni remen namjestiti što niže, tako da je zdjelica čvrsto osigurana;

| 15.3.7. | preporuku da sustav treba zamijeniti ako je bio izložen velikom naprezanju u sudaru; |
| --- | --- |

15.3.7.

preporuku da sustav treba zamijeniti ako je bio izložen velikom naprezanju u sudaru;

| 15.3.8. | upute za čišćenje; |
| --- | --- |

15.3.8.

upute za čišćenje;

| 15.3.9. | opće upozorenje korisniku o opasnosti u slučaju preinaka ili dopuna na sustavu bez odobrenja homologacijskog tijela i opasnosti u slučaju nepridržavanja uputa za ugradnju koje je dao proizvođač sustava za držanje djeteta; |
| --- | --- |

15.3.9.

opće upozorenje korisniku o opasnosti u slučaju preinaka ili dopuna na sustavu bez odobrenja homologacijskog tijela i opasnosti u slučaju nepridržavanja uputa za ugradnju koje je dao proizvođač sustava za držanje djeteta;

| 15.3.10. | ako sjedalo nema tekstilnu presvlaku, preporuku da se sjedalo drži u hladu jer bi inače moglo opeći dijete; |
| --- | --- |

15.3.10.

ako sjedalo nema tekstilnu presvlaku, preporuku da se sjedalo drži u hladu jer bi inače moglo opeći dijete;

| 15.3.11. | preporuku da se dijete ne ostavlja bez nadzora u sustavu za držanje djeteta; |
| --- | --- |

15.3.11.

preporuku da se dijete ne ostavlja bez nadzora u sustavu za držanje djeteta;

| 15.3.12. | preporuku da se svu prtljagu ili druge predmete koji bi mogli prouzročiti ozljede u slučaju sudara pravilno pričvrsti; |
| --- | --- |

15.3.12.

preporuku da se svu prtljagu ili druge predmete koji bi mogli prouzročiti ozljede u slučaju sudara pravilno pričvrsti;

| 15.3.13. | preporuku da se:






  (a) | sustav za držanje djeteta ne smije upotrebljavati bez presvlake, |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

preporuku da se:

(a)

sustav za držanje djeteta ne smije upotrebljavati bez presvlake,

| (b) | presvlaka sjedala smije zamijeniti samo presvlakom koju preporučuje proizvođač jer presvlaka čini sastavni dio učinka sustava za držanje; |
| --- | --- |

(b)

presvlaka sjedala smije zamijeniti samo presvlakom koju preporučuje proizvođač jer presvlaka čini sastavni dio učinka sustava za držanje;

| 15.3.14. | pisano upozorenje ili skicu koja naznačuje kako korisnik može ustanoviti nezadovoljavajući položaj kopče sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u odnosu na točke na sustavu za držanje koje nose glavni dio opterećenja. Korisnika se mora uputiti da u potraži savjet od proizvođača sustava za držanje djeteta ako ima dvojbe u vezi s tom stavkom; |
| --- | --- |

15.3.14.

pisano upozorenje ili skicu koja naznačuje kako korisnik može ustanoviti nezadovoljavajući položaj kopče sigurnosnog pojasa za odrasle osobe u odnosu na točke na sustavu za držanje koje nose glavni dio opterećenja. Korisnika se mora uputiti da u potraži savjet od proizvođača sustava za držanje djeteta ako ima dvojbe u vezi s tom stavkom;

| 15.3.15. | ako sustav za držanje djeteta ima drugu točku koja prenosi glavni dio opterećenja, način njezine upotrebe mora biti jasno opisan. Korisnika se mora uputiti kako da ocijeni je li upotreba tog drugog načina postavljanja pojasa zadovoljavajuća. Korisnika se mora uputiti da u potraži savjet od proizvođača sustava za držanje djeteta ako ima dvojbe u vezi s tom stavkom. U priručniku za upotrebu vozila korisnika se mora jasno upozoriti kako da pravilno postavi sustav za držanje kategorije „univerzalni” na sjedišta u vozilu upotrebom primarnog načina postavljanja pojasa; |
| --- | --- |

15.3.15.

ako sustav za držanje djeteta ima drugu točku koja prenosi glavni dio opterećenja, način njezine upotrebe mora biti jasno opisan. Korisnika se mora uputiti kako da ocijeni je li upotreba tog drugog načina postavljanja pojasa zadovoljavajuća. Korisnika se mora uputiti da u potraži savjet od proizvođača sustava za držanje djeteta ako ima dvojbe u vezi s tom stavkom. U priručniku za upotrebu vozila korisnika se mora jasno upozoriti kako da pravilno postavi sustav za držanje kategorije „univerzalni” na sjedišta u vozilu upotrebom primarnog načina postavljanja pojasa;

| 15.3.16. | mjere da upute ostanu na sustavu za držanje djeteta tijekom cijelog razdoblja njegove upotrebe ili u priručniku za upotrebu vozila kod ugrađenih sustava za držanje; |
| --- | --- |

15.3.16.

mjere da upute ostanu na sustavu za držanje djeteta tijekom cijelog razdoblja njegove upotrebe ili u priručniku za upotrebu vozila kod ugrađenih sustava za držanje;

| 15.3.17. | jasno upozorenje da nije dopuštena upotreba drugih dodirnih točaka za prijenos opterećenja osim onih koje su navedene u uputama i označene na sustavu za držanje djeteta; |
| --- | --- |

15.3.17.

jasno upozorenje da nije dopuštena upotreba drugih dodirnih točaka za prijenos opterećenja osim onih koje su navedene u uputama i označene na sustavu za držanje djeteta;

| 15.3.18. | u uputama za upotrebu sustava za držanje djeteta ISOFIX navesti da je potrebno pročitati priručnik proizvođača za upotrebu vozila. |
| --- | --- |

15.3.18.

u uputama za upotrebu sustava za držanje djeteta ISOFIX navesti da je potrebno pročitati priručnik proizvođača za upotrebu vozila.

16.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

16.1.   Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja i homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se šalju obrasci izdani u drugim državama kojima se potvrđuje homologacija ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije.

17.   PRIJELAZNE ODREDBE

17.1.   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 03 ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti izdavanje homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

17.2.   Nakon 12 mjeseci od stupanja na snagu ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip sustava za držanje djeteta koji treba homologirati ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

17.3.   Tijekom razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 03, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije sustavima za držanje djeteta koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

17.4.   U istom razdoblju od 12 mjeseci ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenje homologacije u skladu s ranijim nizovima izmjena ovog Pravilnika.

17.5.   Od dana stupanja na snagu niza izmjena 03 odredbe Priloga 16. ovom Pravilniku primjenjuju se i na sustave za držanje djeteta koji su već homologirani prema nizu izmjena 02.

17.6.   S početkom od dana stupanja na snagu niza izmjena 03, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prodaju tipa sustava za držanje djeteta koji ne ispunjava zahtjeve iz stavaka 6.2.2. i 6.2.14. niza izmjena 03.

17.7.   S početkom 36 mjeseci nakon stupanja na snagu niza izmjena 03, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prodaju sustava za držanje djeteta koji ne ispunjavaju zahtjeve niza izmjena 03 ovog Pravilnika.

17.8.   Od dana stupanja na snagu dopune 2. nizu izmjena 03, oznaka koja se zahtijeva stavkom 4.5. ovog Pravilnika pričvršćuje se na sve sustave za držanje djeteta proizvedene u skladu s ovim Pravilnikom.

17.9.   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 04 ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04.

17.10.   Dvanaest mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 04 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip sustava za držanje djeteta koji treba homologirati ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04.

17.11.   Tijekom razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 04, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu nastaviti dodjeljivati homologacije sustavima za držanje djeteta koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

17.12.   Tijekom razdoblja od 36 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 04, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenje homologacije u skladu s ranijim nizovima izmjena ovog Pravilnika

17.13.   S početkom 48 mjeseci nakon stupanja na snagu niza izmjena 04, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prodaju sustava za držanje djeteta koji ne ispunjavaju zahtjeve niza izmjena 04 ovog Pravilnika.

17.14.   Šest mjeseci nakon dana stupanja na snagu dopune 04 niza izmjena 04, homologacije dodijeljene u skladu s nizom izmjena 03 ili 04 za sustave za držanje djeteta koji pripadaju skupinama 0, 0+ i I koji ne ispunjavaju zahtjeve stavka 6.1.11. ili 6.1.12. prestaju važiti.

17.15.   Od dana stupanja na snagu dopune 4. niza izmjena 04, ovog Pravilnika, odstupajući od obveza ugovornih stranaka tijekom prijelaznog razdoblja određenog u stavku 17.14. i na temelju deklaracije Europske zajednice u vrijeme njezina pristupanja Sporazumu iz 1958. (depozitorna obavijest C.N.60.1998.TREATIES-28), države članice Europske zajednice zabranjuju stavljanje na tržište sustava za držanje djeteta koji ne ispunjavaju zahtjeve dopune 4. niza izmjena 04 ovog Pravilnika.

---

(1)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Univerzalni SDD ISOFIX znači sustav za držanje okrenut naprijed za upotrebu u vozilima koja su opremljena sustavom sidrišta ISOFIX i sidrištem za gornju sigurnosnu uzicu ISOFIX.

2

(3)  Poluuniverzalni SDD ISOFIX znači:

3

| — | sustavi za držanje djeteta okrenuti naprijed, opremljeni potpornom nogom ili |
| --- | --- |

—

sustavi za držanje djeteta okrenuti naprijed, opremljeni potpornom nogom ili

| — | sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag, opremljeni potpornom nogom ili gornjom sigurnosnom uzicom za upotrebu u vozilima opremljenim sustavom sidrišta ISOFIX i sidrištem za remen gornje sigurnosne uzice, prema potrebi, |
| --- | --- |

—

sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag, opremljeni potpornom nogom ili gornjom sigurnosnom uzicom za upotrebu u vozilima opremljenim sustavom sidrišta ISOFIX i sidrištem za remen gornje sigurnosne uzice, prema potrebi,

| — | ili sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag koji se oslanjaju na ploču s instrumentima vozila, za upotrebu na prednjem putničkom sjedalu opremljeni sustavom sidrišta ISOFIX |
| --- | --- |

—

ili sustavi za držanje djeteta okrenuti natrag koji se oslanjaju na ploču s instrumentima vozila, za upotrebu na prednjem putničkom sjedalu opremljeni sustavom sidrišta ISOFIX

| — | ili postranično okrenuti sustavi za držanje djeteta opremljeni prema potrebi napravom za sprječavanje okretanja za upotrebu u vozilima opremljenim sustavom sidrišta ISOFIX i, prema potrebi, sidrištem gornje sigurnosne uzice. |
| --- | --- |

—

ili postranično okrenuti sustavi za držanje djeteta opremljeni prema potrebi napravom za sprječavanje okretanja za upotrebu u vozilima opremljenim sustavom sidrišta ISOFIX i, prema potrebi, sidrištem gornje sigurnosne uzice.

(4)  Granične vrijednosti ubrzanja prsnog koša ne primjenjuju se pri upotrebi ispitne lutke novorođenčeta jer nije opremljena mjernim instrumentima.

4

(5)  Ispitna lutka novorođenčeta nema trbušni uložak. Zato se pri ocjenjivanju prodora u trbuh kao smjernica može uzeti samo subjektivna analiza.

5

(6)  Ako nije drukčije navedeno, dopuštena odstupanja od dimenzija ne vrijede za granične vrijednosti.

6

| Raspon dimenzija (mm) | manje od 6 | iznad 6 do 30 | iznad 30 do 120 | iznad 120 do 315 | iznad 315 do 1 000 | iznad 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dopušteno odstupanje (mm) | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Raspon dimenzija (mm)

manje od 6

iznad 6 do 30

iznad 30 do 120

iznad 120 do 315

iznad 315 do 1 000

iznad 1 000

Dopušteno odstupanje (mm)

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Ako nije drukčije navedeno, dopuštena odstupanja za kutove su: ± 1°

(*1)  Tijekom umjeravanja zaustavni put treba biti 650 ± 30 mm

*1

(*2)  Tijekom umjeravanja zaustavni put treba biti 275 ± 20 mm

*2

(7)  g = 9,81 m/s2.

7

2

---

PRILOG 1.

Image 16

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

izdaje: ime tijela

o (2): dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

sustava za držanje djece kao putnika u motornim vozilima na temelju Pravilnika br. 44.

Homologacijski br. Br. proširenja.

1.1. Sustav za držanje djece okrenut naprijed/sustav za držanje djece okrenut natrag/prijenosna dječja ležaljka;

1.2. Integrirani/neintegrirani/djelomični/pomoćno sjedište;

1.3. Tip sigurnosnog pojasa: sigurnosni pojas sa sidrištem u tri točke (za odrasle osobe)

trbušni sigurnosni pojas (za odrasle osobe)

posebni tip pojasa/uvlačnik;

1.4. Druge karakteristike: sklop sjedala/štitnik od udarca

2. Trgovačko ime ili oznaka

3. Oznaka proizvođača sustava za držanje djeteta

4. Ime proizvođača

5. Ime zastupnika proizvođača, ako postoji

6. Adresa

7. Podneseno za homologaciju dana

8. Tehnička služba koja provodi homologacijska ispitivanja

9. Tip uređaja: usporenje/ubrzanje (2)

10. Datum ispitnog izvješća koje je izdala navedena služba

11. Broj ispitnog izvješća koje je izdala navedena služba

12. Homologacija je dodijeljena/proširena/odbijena/povučena (2) za upotrebu u skupini 0, 0+, I, II ili III te kategoriji univerzalni/poluuniverzalni/za ograničenu upotrebu ili upotrebu u određenom vozilu ili za upotrebu kao „sustav za držanje za posebne potrebe”, mjesto u vozilu

(1) Razlikovni broj zemlje koja je homologaciju dodijelila/proširila/odbila/povukla (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2) Prekrižiti nepotrebno.

Image 17

13. Mjesto i vrsta oznake

14. Mjesto

15. Datum

16. Potpis

17. Ovom se obrascu prilažu sljedeći dokumenti koji nose gore navedeni homologacijski broj:

(a) crteži, dijagrami i nacrti sustava za držanje djeteta, uključujući sve ugrađene uvlačnike, sjedala i štitnike od udarca;

(b) crteži, dijagrami i nacrti konstrukcije vozila i konstrukcije sjedala, kao i sustava za namještanje i pričvrsnih dijelova, uključujući sve ugrađene naprave za apsorpciju energije;

(c) fotografije sustava za držanje djeteta i/ili konstrukcije vozila i konstrukcije sjedala;

(d) upute za ugradnju i upotrebu;

(e) popis modela vozila za koje je namijenjen sustav za držanje djeteta.

---

PRILOG 2.

IZGLEDI HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

Image 18

a = 8 mm (najmanje)

UNIVERZALNI 9 – 36 kg

Sustav za držanje djeteta s prikazanom homologacijskom oznakom sustav je koji se može namjestiti u bilo koje vozilo i može se upotrebljavati za masene skupine u rasponu od 9 kg do 36 kg (skupine I do III); sustav je homologiran u Nizozemskoj (E 4) pod brojem 042439. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika o homologaciji sustava za držanje djece putnika u motornim vozilima („sustav za držanje djeteta”) kako je izmijenjen nizom izmjena 04.

Image 19

ZA OGRANIČENU UPORABU, POLUUNIVERZALNI ILI ZA ODREĐENO VOZILO 9 – 25 kg Y

a = 8 mm (najmanje)

Sustav za držanje djeteta s prikazanom homologacijskom oznakom sustav je koji se može namjestiti u bilo koje vozilo i može se upotrebljavati za masene skupine u rasponu od 9 kg do 25 kg (skupine I i II); sustav je homologiran u Nizozemskoj (E 4) pod brojem 042450. Homologacijski broj označuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika o homologaciji sustava za držanje djece putnika u motornim vozilima („sustav za držanje djeteta”) kako je izmijenjen nizom izmjena 04. Simbol „Y” znači da sustav ima međunožni remen.

Napomena: Homologacijski broj i dodatni simbol (ili više njih) smještaju se blizu kruga i iznad ili ispod slova „E” ili lijevo ili desno od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se na istoj strani u odnosu na slovo „E” te su poredane u istom smjeru. Dodatni simboli moraju se nalaziti na suprotnoj strani od homologacijskog broja. Upotrebu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva treba izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

Napomena:

---

PRILOG 3.

SHEMATSKI PRIKAZ NAPRAVE ZA ISPITIVANJE OTPORNOSTI NA PRAŠINU

(dimenzije u milimetrima)

Image 20

prašina

sakupljač prašine

zrak

ventil i filtar

otvor

uvlačnik

naprava za izvlačenje

uvlačnik

---

PRILOG 4.

ISPITIVANJE OTPORNOSTI NA KOROZIJU

1.   ISPITNI UREĐAJ

1.1.   Uređaj se sastoji od komore sa slanom maglom, spremnika za slanu otopinu, dovoda odgovarajuće pripremljenoga stlačenog zraka, jedne ili više sapnica za raspršivanje, nosača uzoraka, opreme za zagrijavanje komore i potrebne opreme za upravljanje. Veličina i pojedinosti konstrukcije uređaja proizvoljni su, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za ispitivanje.

1.2.   Važno je pobrinuti se da kapljice otopine koje se skupljaju na stropu ili poklopcu komore ne padaju na ispitne uzorke.

1.3.   Kapljice otopine koje padaju s ispitnih uzoraka ne smije se vraćati u spremnik i ponovno raspršivati.

1.4.   Uređaj ne smije biti izrađen od materijala koji bi utjecali na korozivno djelovanje magle.

2.   POLOŽAJ ISPITNIH UZORAKA U KOMORI SA SLANOM MAGLOM

2.1.   Uzorci, osim uvlačnika, oslone se ili ovjese pod kutom između 15° i 30° od vertikale i po mogućnosti paralelno s glavnim smjerom vodoravnog toka slane magle kroz komoru, s obzirom na glavni dio površine koju se ispituje.

2.2.   Uvlačnici se oslone ili ovjese tako da su osi kalema na koji je namotan remen okomite na glavni smjer vodoravnog otoka slane magle kroz komoru. U tom smjeru mora biti postavljen i otvor uvlačnika.

2.3.   Svaki uzorak mora biti postavljen tako da se slana magla može skupljati na svim uzorcima.

2.4.   Svaki uzorak mora biti postavljen tako da slana otopina ne može kapati s jednog uzorka na drugi.

3.   SLANA OTOPINA

3.1.   Slana otopina priprema se tako da se 5 ± 1 masenih dijelova natrijeva klorida otopi u 95 dijelova destilirane vode. Sol mora biti natrijev klorid bez primjesa nikla i bakra, a u suhom stanju smije sadržavati najviše 0,1 % natrijeva jodida i najviše 0,3 % sveukupnih nečistoća.

3.2.   Otopina mora biti takva da joj pH vrijednost kad je raspršena pri 35 °C bude između 6,5 i 7,2.

4.   STLAČENI ZRAK

4.1.   Stlačeni zrak koji se dovodi na sapnicu ili sapnice za raspršivanje slane otopine ne smije sadržavati ulje ili nečistoće, a njegov tlak treba održavati između 70 kN/m2 i 170 kN/m2.

5.   UVJETI U KOMORI SA SLANOM MAGLOM

5.1.   Područje izlaganja uzoraka u komori sa slanom maglom mora se održavati na temperaturi od 35 ± 5 °C. U tom se području moraju nalaziti dva čista sabirnika slane magle kako bi se spriječilo sakupljanje kapi otopine koje padaju s ispitnih uzoraka ili iz nekih drugih izvora. Sabirnici se postavljaju blizu ispitnih uzoraka, jedan što bliže bilo kojoj sapnici, a drugi što dalje od svih sapnica. Slana magla mora biti takva da se na svakih 80 cm2 vodoravne sabirne površine u svakom sabirniku sakupi prosječno između 1,0 i 2,0 ml otopine na sat, mjereno u prosjeku najmanje tijekom 16 sati.

5.2.   Sapnica ili sapnice moraju biti tako usmjerene ili izmaknute u stranu da ne prskaju neposredno na ispitne uzorke.

---

PRILOG 5.

ISPITIVANJE ABRAZIJE I MIKROKLIZANJA

Slika 1.

Postupak tipa 1.

Primjeri ispitivanja ovisno o tipu naprave za namještanje

Image 21

zaštitni remen unutarnjih rubova

F = 10 ± 0,1 N

oslonac

ukupni hod: 300 ± 20 mm

Image 22

okretni oslonac

F = 10 ± 0,1 N

donji oslonac

ukupni hod: 300 ± 20 mm

Napomena: F = 10 ± 0,1 N, može se povećati do F = 60 ± 0,5 N

Slika 2.

Slika 2.

Postupak tipa 2.

Postupak tipa 2.

U skladu s dva primjera ispitne postave

Primjer 1.

Primjer 1.

Image 23

remeni u vodoravnoj ravnini

Ispitivanje s kopčom

F = 10 ± 0,1 N

ukupni hod: 300 ± 20 mm

α ± 5°

Primjer 2.

Primjer 2.

Image 24

Ispitivanje s okretnom vodilicom ili remenicom

β ± 5°

F = 10 ± 0,1 N

α ± 5°

ukupni hod: 300 ± 20 mm

Kutovi α i β podešeni su kao u stvarnim uvjetima (u tri dimenzije).

Image 25

remen pričvršćen šivanjem

naprava za namještanje

200 mm (najmanje)

F = 50 ± 0,5 N

naprava za namještanje

100 ± 20 mm

Opušteni položaj

Napeti položaj

Opterećenje od 50 N na ispitnom uređaju vodi se vertikalno tako da se spriječi njihanje utega i izvijanje remena. Uređaj za pričvršćivanje učvršćuje se na uteg od 50 N na isti način kao i u vozilu.

---

PRILOG 6.

OPIS ISPITNIH KOLICA

1.   ISPITNA KOLICA

1.1.   Za ispitivanja sustava za držanje djeteta ispitna kolica na koja je pričvršćeno samo sjedalo moraju imati masu veću od 380 kg. Za ispitivanja sustava za držanje djeteta kategorije „za određeno vozilo” ispitna kolica zajedno s pričvršćenom konstrukcijom vozila moraju imati masu veću od 800 kg.

2.   UMJERNI ZASLON

2.1.   Umjerni se zaslon mora čvrsto pričvrstiti na ispitna kolica s vidljivo označenom graničnom crtom pomaka kako bi se na temelju fotografskih snimaka mogla utvrditi sukladnost sa zahtjevima u pogledu pomaka naprijed.

3.   SJEDALO

3.1.   Sjedalo mora biti izrađeno kako slijedi:

| 3.1.1. | tvrdi naslon sjedala, dobro pričvršćen, dimenzija koje su navedene u Dodatku 1. ovom Prilogu. Donji i gornji dio izrađeni su od cijevi promjera 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.1.

tvrdi naslon sjedala, dobro pričvršćen, dimenzija koje su navedene u Dodatku 1. ovom Prilogu. Donji i gornji dio izrađeni su od cijevi promjera 20 mm;

| 3.1.2. | kruto sjedište, dimenzija koje su navedene u Dodatku 1. ovom Prilogu. Stražnji dio sjedišta izrađen je od krute metalne ploče, čiji je gornji rub cijev promjera 20 mm. Prednji je dio sjedišta isto tako izrađen od cijevi promjera 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.2.

kruto sjedište, dimenzija koje su navedene u Dodatku 1. ovom Prilogu. Stražnji dio sjedišta izrađen je od krute metalne ploče, čiji je gornji rub cijev promjera 20 mm. Prednji je dio sjedišta isto tako izrađen od cijevi promjera 20 mm;

| 3.1.3. | otvori za pristup sidrištima moraju biti na stražnjoj strani obloge sjedala, kako je određeno u Dodatku 1. ovom Prilogu; |
| --- | --- |

3.1.3.

otvori za pristup sidrištima moraju biti na stražnjoj strani obloge sjedala, kako je određeno u Dodatku 1. ovom Prilogu;

| 3.1.4. | širina sjedala mora biti 800 mm; |
| --- | --- |

3.1.4.

širina sjedala mora biti 800 mm;

| 3.1.5. | naslon i sjedište oblažu se poliuretanskom spužvom čije su karakteristike navedene u tablici 1. Dimenzije obloge navedene su u Dodatku 1. ovom Prilogu;

  Tablica 1.







  Gustoća prema normi ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Nosivost prema normi ISO 2439B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Faktor nosivosti prema normi ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Izduženje pri lomu prema normi ISO 1798 (%) | 180 |
| Prekidna čvrstoća prema normi ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Preostala trajna deformacija određena prema normi ISO 1856 (%) | 3 |

3.1.5.

naslon i sjedište oblažu se poliuretanskom spužvom čije su karakteristike navedene u tablici 1. Dimenzije obloge navedene su u Dodatku 1. ovom Prilogu;

Tablica 1.

Gustoća prema normi ISO 485 (kg/m3)

43

Nosivost prema normi ISO 2439B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Faktor nosivosti prema normi ISO 3386 (kPa)

4

Izduženje pri lomu prema normi ISO 1798 (%)

180

Prekidna čvrstoća prema normi ISO 1798 (kPa)

100

Preostala trajna deformacija određena prema normi ISO 1856 (%)

3

| 3.1.6. | Poliuretanska spužva mora biti presvučena tkaninom od poliakrilnih vlakana koje štite od sunčevih zraka, čije su karakteristike navedene u tablici 2.

  Tablica 2.







  Specifična težina (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Prekidna čvrstoća prema normi DIN 53587 na ispitnom uzorku širokom 50 mm: | |
| uzdužno (kg): | 120 |
| poprečno (kg) | 80 |

3.1.6.

Poliuretanska spužva mora biti presvučena tkaninom od poliakrilnih vlakana koje štite od sunčevih zraka, čije su karakteristike navedene u tablici 2.

Tablica 2.

Specifična težina (g/m2)

290

Prekidna čvrstoća prema normi DIN 53587 na ispitnom uzorku širokom 50 mm:

uzdužno (kg):

120

poprečno (kg)

80

| 3.1.7. | Pokrov sjedala i naslona sjedala (1)

  3.1.7.1.   Pjenasta obloga sjedala izrađuje se iz pravokutnog bloka pjene (800 × 575 × 135 mm) tako da (vidjeti sliku 1. u Dodatku 1. ovom Prilogu) svojim oblikom odgovara obliku aluminijske podne ploče prikazane na slici 2. u Dodatku 1. ovom Prilogu.
  3.1.7.2.   Na podnoj se ploči izbuši šest provrta za pričvršćenje ploče vijcima na ispitna kolica. Provrti se buše uzduž najduljeg ruba ploče, po tri na svakoj strani, a njihov položaj ovisi o konstrukciji ispitnih kolica. Kroz provrte se stavlja šest vijaka. Preporučuje se lijepljenje vijaka za ploču odgovarajućim ljepilom. Potom se vijci učvršćuju maticama.
  3.1.7.3.   Materijal za pokrov (1 250 × 1 200 mm, vidjeti sliku 3. u Dodatku 1. ovom Prilogu) kroji se po širini tako da nije moguće preklapanje materijala kod prekrivanja. Između krajeva pokrovnog materijala treba ostaviti razmak od približno 100 mm. Stoga materijal za pokrov treba odrezati na duljinu od približno 1 200 mm.
  3.1.7.4.   Pokrovni materijal označuje se po širini dvjema crtama. Iscrtavaju se na udaljenosti od 375 mm od središnjice materijala. (vidjeti sliku 3. u Dodatku 1. ovom Prilogu)
  3.1.7.5.   Pjenasta obloga sjedala postavlja se na pokrovni materijal naopako okrenuta s aluminijskom podnom pločom na vrhu.
  3.1.7.6.   Pokrovni se materijal navlači s obiju strana sve dok se crte iscrtane na materijalu ne poklope s rubovima aluminijske podne ploče. Na mjestima na kojima se nalaze vijci načine se mali prorezi i pokrovni se materijal prevuče preko vijaka.
  3.1.7.7.   Na mjestima ureza na podnoj ploči i pjenastoj oblozi pokrovni se materijal proreže.
  3.1.7.8.   Obloga se zalijepi na aluminijsku ploču elastičnim ljepilom. Prije lijepljenja moraju se ukloniti matice.
  3.1.7.9.   Dijelovi koji vise sa strane preklope se na ploču i zalijepe.
  3.1.7.10.   Dijelovi materijala u urezima preklope se prema unutra i učvrste jakom vrpcom.
  3.1.7.11.   Elastično se ljepilo mora sušiti najmanje 12 sati.
  3.1.7.12.   Obloga naslona sjedala prekriva se na potpuno isti način kao i sjedište, osim što se crte na pokrovnom materijalu (1 250 × 850 mm) iscrtavaju na udaljenosti od 320 mm od središnjice materijala. |
| --- | --- |

3.1.7.

Pokrov sjedala i naslona sjedala (1)

3.1.7.1.   Pjenasta obloga sjedala izrađuje se iz pravokutnog bloka pjene (800 × 575 × 135 mm) tako da (vidjeti sliku 1. u Dodatku 1. ovom Prilogu) svojim oblikom odgovara obliku aluminijske podne ploče prikazane na slici 2. u Dodatku 1. ovom Prilogu.

3.1.7.2.   Na podnoj se ploči izbuši šest provrta za pričvršćenje ploče vijcima na ispitna kolica. Provrti se buše uzduž najduljeg ruba ploče, po tri na svakoj strani, a njihov položaj ovisi o konstrukciji ispitnih kolica. Kroz provrte se stavlja šest vijaka. Preporučuje se lijepljenje vijaka za ploču odgovarajućim ljepilom. Potom se vijci učvršćuju maticama.

3.1.7.3.   Materijal za pokrov (1 250 × 1 200 mm, vidjeti sliku 3. u Dodatku 1. ovom Prilogu) kroji se po širini tako da nije moguće preklapanje materijala kod prekrivanja. Između krajeva pokrovnog materijala treba ostaviti razmak od približno 100 mm. Stoga materijal za pokrov treba odrezati na duljinu od približno 1 200 mm.

3.1.7.4.   Pokrovni materijal označuje se po širini dvjema crtama. Iscrtavaju se na udaljenosti od 375 mm od središnjice materijala. (vidjeti sliku 3. u Dodatku 1. ovom Prilogu)

3.1.7.5.   Pjenasta obloga sjedala postavlja se na pokrovni materijal naopako okrenuta s aluminijskom podnom pločom na vrhu.

3.1.7.6.   Pokrovni se materijal navlači s obiju strana sve dok se crte iscrtane na materijalu ne poklope s rubovima aluminijske podne ploče. Na mjestima na kojima se nalaze vijci načine se mali prorezi i pokrovni se materijal prevuče preko vijaka.

3.1.7.7.   Na mjestima ureza na podnoj ploči i pjenastoj oblozi pokrovni se materijal proreže.

3.1.7.8.   Obloga se zalijepi na aluminijsku ploču elastičnim ljepilom. Prije lijepljenja moraju se ukloniti matice.

3.1.7.9.   Dijelovi koji vise sa strane preklope se na ploču i zalijepe.

3.1.7.10.   Dijelovi materijala u urezima preklope se prema unutra i učvrste jakom vrpcom.

3.1.7.11.   Elastično se ljepilo mora sušiti najmanje 12 sati.

3.1.7.12.   Obloga naslona sjedala prekriva se na potpuno isti način kao i sjedište, osim što se crte na pokrovnom materijalu (1 250 × 850 mm) iscrtavaju na udaljenosti od 320 mm od središnjice materijala.

| 3.1.8. | Crta Cr poklapa se sa sjecištem gornje ravnine sjedišta i prednje ravnine naslona sjedala. |
| --- | --- |

3.1.8.

Crta Cr poklapa se sa sjecištem gornje ravnine sjedišta i prednje ravnine naslona sjedala.

3.2.   Ispitivanje sustava okrenutih natrag

3.2.1.   Na ispitna kolica pričvršćuje se poseban okvir za potporu sustava za držanje djeteta kako je prikazano na slici 1.

3.2.2.   Na ispitna se kolica čvrsto postavlja čelična cijev na način da sila od 5 000 ± 50 N, primijenjena vodoravno na središte cijevi, ne prouzroči pomak veći od 2 mm.

3.2.3.   Dimenzije cijevi moraju biti: 500 × 100 × 90 mm.

Slika 1.

Ispitivanje sustava okrenutog natrag

Image 26

čelična cijev 500 × Ø 100 × Ø 90

3.3.   Podna ploča ispitnih kolica

3.3.1.   Podna ploča ispitnih kolica mora biti izrađena od ravne metalne ploče jednolike debljine i materijala, vidjeti sliku 2. u Dodatku 3. ovom Prilogu.

3.3.1.1.   Podnu ploču se čvrsto postavlja na ispitna kolica. Visina podne ploče u odnosu na točku projekcije osi Cr, dimenzija X (2) na slici 2. namješta se u skladu sa zahtjevima iz stavka 7.1.4.1.9.

2

3.3.1.2.   Podna ploča mora biti izrađena tako da površinska tvrdoća ne bude manja od 120 HB u skladu s normom EN ISO 6506-1:1999.

3.3.1.3.   Podna ploča mora izdržati vertikalnu silu od 5 kN bez vertikalnog pomaka većeg od 2 mm s obzirom na os Cr i bez nastanka trajne deformacije.

3.3.1.4.   Površinska hrapavost podne ploče ne smije prijeći Ra 6,3 u skladu s normom ISO 4287:1997.

3.3.1.5.   Podna ploča mora biti izrađena tako da prilikom dinamičkog ispitivanja sustava za držanje djeteta u skladu s ovim Pravilnikom ne nastane trajna deformacija.

4.   NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

4.1.   Naprava se sastoji od dvaju identičnih paralelno postavljenih apsorbera.

4.2.   Po potrebi se upotrebljava dodatni apsorber za svakih 200 kg povećanja nazivne mase. Svaki apsorber ima:

| 4.2.1. | vanjsko kućište izrađeno od čelične cijevi; |
| --- | --- |

4.2.1.

vanjsko kućište izrađeno od čelične cijevi;

| 4.2.2. | poliuretansku cijev za apsorbiranje energije; |
| --- | --- |

4.2.2.

poliuretansku cijev za apsorbiranje energije;

| 4.2.3. | poliranu ovalnu čeličnu glavu koja se utisne u apsorber i |
| --- | --- |

4.2.3.

poliranu ovalnu čeličnu glavu koja se utisne u apsorber i

| 4.2.4. | osovinu i udarnu ploču. |
| --- | --- |

4.2.4.

osovinu i udarnu ploču.

4.3.   Dimenzije raznih dijelova apsorbera prikazane su na dijagramima u Dodatku 2. ovom Prilogu.

4.4.   Karakteristike apsorbirajućeg materijala prikazane su u tablicama 3. i 4. ovog Priloga.

4.5.   Sklop naprave za zaustavljanje mora se držati najmanje 12 sati na temperaturi između 15 °C i 25 °C prije upotrebe za kalibracijska ispitivanja opisana u Prilogu 7. ovom Pravilniku. Za svaki tip ispitivanja naprava za zaustavljanje mora ispunjavati zahtjeve propisane u dodacima 1. i 2. Prilogu 7. Za dinamička ispitivanja sustava za držanje djeteta sklop naprave za zaustavljanje drži se najmanje 12 sati na istoj temperaturi unutar ± 2 °C u odnosu na temperaturu pri kalibracijskom ispitivanju. Prihvatljiva je bilo koja druga naprava koja daje ekvivalentne rezultate.

Tablica 3.

Tablica 3.

Karakteristike apsorbirajućeg materijala „A”
   (3)

Karakteristike apsorbirajućeg materijala „A”

3

| (Metoda ASTM D 735, ako nije drukčije navedeno) |
| --- |
| Tvrdoća po Shoreu A: | 95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| Prekidna čvrstoća: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Najmanje izduženje: | Ao ≥ 400 % |
| Modul | pri izduženju od 100 %: | ≥ 110 kg/cm2 |
| pri izduženju od 300 %: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Krtost pri niskim temperaturama (metoda ASTM D 736): 5 sati na – 55 °C |
| Postignuta kompresija (metoda B): 22 sata na 70 °C ≤ 45 % |
| Gustoća na 25 °C: | 1,05 do 1,10 |
| Starenje na zraku (postupak ASTM D 573) |
| 70 sati na 100 °C: | tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 3 |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 10 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 10 % Ao |
| | težina: smanjenje < 1 % |
| Potapanje u ulju (metoda ASTM ulje br. 1): |
| 70 sati na 100 °C: | tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 4 |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 10 % Ao |
| | obujam: povećanje < 5 % |
| Potapanje u ulju (metoda ASTM ulje br. 3): |
| 70 sati na 100 °C: | prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 15 % Ao |
| | obujam: povećanje < 20 % |
| Potapanje u destiliranoj vodi: |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 35 % Ro |
| 1 tjedan na 70 °C | |
| | izduženje: povećanje < 20 % Ao |

(Metoda ASTM D 735, ako nije drukčije navedeno)

Tvrdoća po Shoreu A:

95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

Prekidna čvrstoća:

Ro ≥ 350 kg/cm2

o

2

Najmanje izduženje:

Ao ≥ 400 %

o

Modul

pri izduženju od 100 %:

≥ 110 kg/cm2

2

pri izduženju od 300 %:

≥ 240 kg/cm2

2

Krtost pri niskim temperaturama (metoda ASTM D 736): 5 sati na – 55 °C

Postignuta kompresija (metoda B): 22 sata na 70 °C ≤ 45 %

Gustoća na 25 °C:

1,05 do 1,10

Starenje na zraku (postupak ASTM D 573)

70 sati na 100 °C:

tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 3

prekidna čvrstoća: smanjenje < 10 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 10 % Ao

o

težina: smanjenje < 1 %

Potapanje u ulju (metoda ASTM ulje br. 1):

70 sati na 100 °C:

tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 4

prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 10 % Ao

o

obujam: povećanje < 5 %

Potapanje u ulju (metoda ASTM ulje br. 3):

70 sati na 100 °C:

prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 15 % Ao

o

obujam: povećanje < 20 %

Potapanje u destiliranoj vodi:

prekidna čvrstoća: smanjenje < 35 % Ro

o

1 tjedan na 70 °C

izduženje: povećanje < 20 % Ao

o

Tablica 4.

Tablica 4.

Karakteristike apsorbirajućeg materijala „B”

Karakteristike apsorbirajućeg materijala „B”

| (Metoda ASTM 2000 (1980) ako nije drukčije navedeno) |
| --- |
| Tvrdoća po Shoreu A: | 88 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| Prekidna čvrstoća: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Najmanje izduženje: | Ao ≥ 400 % |
| Modul | pri izduženju od 100 %: | ≥ 70 kg/cm2 |
| pri izduženju od 300 %: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Krtost pri niskim temperaturama (metoda ASTM D 736): 5 sati na – 55 °C |
| Postignuta kompresija (metoda B): 22 sata na 70 °C ≤ 45 % |
| Gustoća na 25 °C: | 1,08 do 1,12 |
| Starenje na zraku (metoda ASTM D 573 (1981)): |
| 70 sati na 100 °C: | tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 3 |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 10 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 10 % Ao |
| | težina: smanjenje < 1 % |
| Potapanje u ulju (metoda ASTM D 471 (1979) Oil No.1): |
| 70 sati na 100 °C: | tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 4 |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 10 % Ao |
| | obujam: povećanje < 5 % |
| Potapanje u ulju (metoda ASTM D 471 (1979) Oil No.3): |
| 70 sati na 100 °C: | prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro |
| | izduženje: smanjenje < 15 % Ao |
| | obujam: povećanje < 20 % |
| Potapanje u destiliranoj vodi: |
| | prekidna čvrstoća: smanjenje < 35 % Ro |
| 1 tjedan na 70 °C | |
| | izduženje: povećanje < 20 % Ao |

(Metoda ASTM 2000 (1980) ako nije drukčije navedeno)

Tvrdoća po Shoreu A:

88 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

Prekidna čvrstoća:

Ro ≥ 300 kg/cm2

o

2

Najmanje izduženje:

Ao ≥ 400 %

o

Modul

pri izduženju od 100 %:

≥ 70 kg/cm2

2

pri izduženju od 300 %:

≥ 130 kg/cm2

2

Krtost pri niskim temperaturama (metoda ASTM D 736): 5 sati na – 55 °C

Postignuta kompresija (metoda B): 22 sata na 70 °C ≤ 45 %

Gustoća na 25 °C:

1,08 do 1,12

Starenje na zraku (metoda ASTM D 573 (1981)):

70 sati na 100 °C:

tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 3

prekidna čvrstoća: smanjenje < 10 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 10 % Ao

o

težina: smanjenje < 1 %

Potapanje u ulju (metoda ASTM D 471 (1979) Oil No.1):

70 sati na 100 °C:

tvrdoća po Shoreu: najveća promjena ± 4

prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 10 % Ao

o

obujam: povećanje < 5 %

Potapanje u ulju (metoda ASTM D 471 (1979) Oil No.3):

70 sati na 100 °C:

prekidna čvrstoća: smanjenje < 15 % Ro

o

izduženje: smanjenje < 15 % Ao

o

obujam: povećanje < 20 %

Potapanje u destiliranoj vodi:

prekidna čvrstoća: smanjenje < 35 % Ro

o

1 tjedan na 70 °C

izduženje: povećanje < 20 % Ao

o

---

(1)  Podaci o materijalima koji se upotrebljavaju u ovom postupku mogu se dobiti pri TNO-u (Istraživački institut za cestovna vozila), Schoemakerstraat 97, 2628 VK, Delft, Nizozemska.

1

(2)  Dimenzija X mora biti 210 mm s rasponom namještanja od ± 70 mm.

2

(3)  Adresa za relevantne ASTM norme: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103.

3

Dodatak 1.

Slika 1.

Dimenzije sjedala i sjedišta sjedala

Image 27

pravokutni blok pjene, presjek A – A, dimenzije: 800 × 575 × 135

Slika 2.

Slika 2.

Dimenzije aluminijske podne ploče

Dimenzije aluminijske podne ploče

Image 28

Aluminijska podna ploča prije savijanja

aluminijska ploča debljine

2 ± 1 mm,

kut savijanja je 15° ± 1°

Slika 3.

Slika 3.

Dimenzije pokrovnog materijala

Dimenzije pokrovnog materijala

Image 29

pjenasta obloga sjedala

crte iscrtane na presvlaci materijala

Slika 4.

Slika 4.

Trodimenzionalni prikaz sjedala

Trodimenzionalni prikaz sjedala

Image 30

Dodatak 2.

NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

DIMENZIJE ZA ČELNI SUDAR (U MM)

Slika 1.

Image 31

najmanje 790

za pojedinosti vidi sliku 1.b

za pojedinosti vidi sliku 1.a

završna obrada

poliuretanska cijev

čelična cijev na kolicima

zazor određen prema vanjskom promjeru poliuretanske cijevi (labavi dosjed)

3,2

osovina

materijal B

materijal A

Ø 80 ± 0,5

glava ovalnog oblika

250 ± 1

535 ± 2

Slika 1.a

Slika 1.a

Materijal A

Materijal A

Image 32

Slika 1.b

Slika 1.b

Materijal B

Materijal B

Image 33

Slika 2.

Slika 2.

Ovalna glava naprave za zaustavljanje

Ovalna glava naprave za zaustavljanje

Image 34

Slika 3.

Slika 3.

Ovalna glava naprave za zaustavljanje

Ovalna glava naprave za zaustavljanje

Image 35

Slika 4.

Slika 4.

Naprava za zaustavljanje (sastavljena)

Naprava za zaustavljanje (sastavljena)

Stražnji sudar

Stražnji sudar

dimenzije u mm

dimenzije u mm

Image 36

za pojedinosti vidi slike 2. i 3.

zazor određen prema vanjskom promjeru poliuretanske cijevi (labavi dosjed)

glava ovalnog oblika

čelična cijev na kolicima

osovina

najmanje 600

za pojedinosti vidi sliku 5.

Ø 59 ± 0,5

Ø 80 ± 0,5

poliuretanska cijev

Slika 5.

Slika 5.

Naprava za zaustavljanje

Naprava za zaustavljanje

poliuretanska cijev

poliuretanska cijev

Stražnji sudar

Stražnji sudar

dimenzije u mm

dimenzije u mm

Image 37

materijal A

Dodatak 3.

RASPORED I UPOTREBA SIDRIŠTA NA ISPITNIM KOLICIMA

1.   Sidrišta se postavljaju kako je prikazano na slici u nastavku.

Prilikom pričvršćivanja standardne sidrišne ploče na sidrišne točke A i B ili B0, ploče se postavljaju tako da je vijak u poprečno vodoravnom smjeru, a površina pod kutom okrenuta unutra te da se slobodno rotiraju oko osi.

2.   Za sustave za držanje djeteta kategorije „univerzalni” i „za ograničenu upotrebu” upotrebljavaju se sljedeće sidrišne točke:

| 2.1. | za sustave za držanje djeteta s trbušnim pojasevima, točke A i B; |
| --- | --- |

2.1.

za sustave za držanje djeteta s trbušnim pojasevima, točke A i B;

| 2.2. | za sustave za držanje djeteta s trbušnim i s dijagonalnim pojasevima, točke A, B0 i C. |
| --- | --- |

2.2.

za sustave za držanje djeteta s trbušnim i s dijagonalnim pojasevima, točke A, B0 i C.

| 2.3. | za sustave za držanje djeteta s pričvrsnim dijelovima ISOFIX, krajnje stražnje točke H1 i H2. |
| --- | --- |

2.3.

za sustave za držanje djeteta s pričvrsnim dijelovima ISOFIX, krajnje stražnje točke H1 i H2.

3.   Sidrišta A, B i/ili (krajnja stražnja) H1 H2 i D upotrebljavaju se za sustave za držanje djeteta kategorije „poluuniverzalni” koji imaju samo jedno dodatno gornje sidrište.

4.   Sidrišta A, B i/ili (krajnja stražnja) H1 H2, E i F upotrebljavaju se za sustave za držanje djeteta kategorije „poluuniverzalni” koji imaju samo jedno dodatno gornje sidrište.

5.   Sidrišne točke R1, R2, R3, R4 i R5 dodatne su sidrišne točke sustava za držanje djeteta okrenutih natrag iz kategorije „poluuniverzalni” koji imaju jedno dodatno sidrište ili više njih (vidjeti stavak 8.1.3.5.3. ovog Pravilnika).

6.   Osim točke C (koja označava položaj zakretne vodilice na stupu), točke koje odgovaraju rasporedu sidrišta pokazuju gdje se moraju pričvrstiti krajevi sigurnosnog pojasa na ispitna kolica, odnosno na pretvorniku opterećenja, ovisno o slučaju. Konstrukcija koja nosi sidrišta mora biti kruta. Gornja se sidrišta ne smiju pomaknuti u uzdužnom smjeru za više od 0,2 mm kad se na njih primijeni sila od 980 N u tom smjeru. Ispitna kolica moraju biti konstruirana tako da tijekom ispitivanja ne nastanu trajne deformacije na dijelovima koja nose sidrišta.

7.   Za prijenosne dječje ležaljke skupine 0 mogu se alternativno upotrebljavati točke A1 i/ili B1 prema uputama proizvođača sustava za držanje djeteta. Točke A1 i B1 nalaze se na poprečnoj crti koja prolazi kroz točku R1 na udaljenosti od 350 mm od točke R1.

8.   Za ispitivanje sustava za držanje djeteta kategorije „univerzalni” i „za ograničenu upotrebu” na ispitno se sjedalo ugrađuje standardni sigurnosni pojas s uvlačnikom, kako je određeno u Prilogu 13. Remeni koji se upotrebljavaju između uvlačnika i sidrišne ploče A1 standardnog sigurnosnog pojasa obnavljaju se za svako dinamičko ispitivanje.

9.   Za ispitivanje sustava za držanje djeteta s gornjom sigurnosnom uzicom upotrebljava se sidrište G1 ili G2.

10.   U slučaju sustava za držanje djeteta koji upotrebljavaju potpornu nogu, tehnička služba odabire sidrišta koja će se upotrebljavati u skladu s prethodnim stavcima 2., 3., 4. ili 5. i s potpornom nogom namještenom kako je određeno u stavku 7.1.4.1.9. ovog Pravilnika.

Slika 1.

Image 38

Udaljenosti D1 i D2 moraju biti:

D1 = 325 mm za vozila sa stražnjom policom (F1 D1 E1),

D2 = 1 025 mm za vozila s preklopnim stražnjim sjedalima (karavan) (F2 D2 E2).

dimenzije koje se odnose na Cr imaju dopušteno odstupanje od ± 2 mm osim razmaka do Cr ± 10 mm

udaljenost C – Re = 550 mm kut ANG = najviše 30°

Slika 2.

Slika 2.

Područje tla je iscrtano

Područje tla je iscrtano

Image 39

udaljenost C – Re = 550 mm

kut ANG = najviše 30°

Slika 3.

Slika 3.

Image 40

središnja crta SDD-a

Sidrišne točke H1 i H2 – 6 mm ± 0,1 mm

sidrišna točka H2

sidrišna točka H1

krajnja stražnja sidrišna točka H1, H2

krajnja prednja sidrišna točka H1, H2

---

PRILOG 7.

KRIVULJA USPORENJA ILI UBRZANJA KOLICA U FUNKCIJI VREMENA

U svim slučajevima postupci umjeravanja i mjerenja moraju odgovarati postupcima koji su određeni međunarodnom normom ISO 6487:2002; mjerna oprema mora odgovarati specifikacijama podatkovnog kanala s filtrom razreda (CFC) 60.

Dodatak 1.

KRIVULJA USPORENJA ILI UBRZANJA KOLICA U FUNKCIJI VREMENA

Čelni sudar

Definicija različitih krivulja

| Vrijeme (ms) | Ubrzanje (g)
  niže područje | Ubrzanje (g)
  više područje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Vrijeme (ms)

Ubrzanje (g)

niže područje

Ubrzanje (g)

više područje

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Pravilnik br. 44 – Čelni sudar

niže

više

Ubrzanje/usporenje (g)

Vrijeme (ms)

110

105

115

100

95

120

5

90

85

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

20

15

10

0

15,0

25,0

20,0

30,0

10,0

0,0

5,0

Dodatni segment (vidjeti stavak 8.1.3.1.1.3.2. ovog Pravilnika) primjenjuje se samo na saonicama za ubrzanje.

Dodatak 2.

KRIVULJA USPORENJA ILI UBRZANJA KOLICA U FUNKCIJI VREMENA

Stražnji sudar

Definicija različitih krivulja

| Vrijeme (ms) | Ubrzanje (g)
  niže područje | Ubrzanje (g)
  više područje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Vrijeme (ms)

Ubrzanje (g)

niže područje

Ubrzanje (g)

više područje

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Pravilnik br. 44 – Stražnji sudar

Ubrzanje/usporenje (g)

7,0

14,0

21,0

35

40

45

50

55

60

65

70

0

5

10

15

20

25

30

Vrijeme (ms)

0,0

28,0

niže

više

Dodatni segment (vidjeti stavak 8.1.3.1.1.3.2. ovog Pravilnika) primjenjuje se samo na saonicama za ubrzanje.

---

PRILOG 8.

OPIS ISPITNIH LUTAKA

1.   OPĆENITO

1.1.   Ispitne lutke propisane ovim Pravilnikom opisane su u dodacima 1. do 3. ovom Prilogu i u tehničkim crtežima koje je izradio TNO (Research Institute for Road Vehicles – Istraživački institut za cestovna vozila), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nizozemska.

1.2.   Smiju se upotrijebiti i druge ispitne lutke pod uvjetom:

| 1.2.1. | da se njihova ekvivalentnost može dokazati homologacijskom tijelu i |
| --- | --- |

1.2.1.

da se njihova ekvivalentnost može dokazati homologacijskom tijelu i

| 1.2.2. | da se njihova upotreba navede u ispitnom izvješću i u izjavi iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.2.

da se njihova upotreba navede u ispitnom izvješću i u izjavi iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

Dodatak 1.

OPIS ISPITNIH LUTAKA ZA DOB OD 9 MJESECI TE 3, 6 I 10 GODINA

1.   OPĆENITO

Dimenzije i mase ispitnih lutaka opisanih u nastavku temelje se na antropometrijskim podacima za djecu iz 50. percentila u dobi od 9 mjeseci, odnosno 3, 6 i 10 godina.

1.2.   Ispitne lutke imaju kostur od metala i poliestera s dijelovima tijela od lijevanog poliuretana.

1.3.   Sklopni prikaz ispitne lutke prikazan je na slici 9.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Glava

2.1.1.   Glava je izrađena od poliuretana i ojačana metalnim trakama. U unutrašnjosti glave mjerna se oprema može postaviti na poliamidni blok koji se nalazi u težištu glave.

2.2.   Kralježnica

2.2.1.   Vratna kralježnica

2.2.1.1.   Vrat se sastoji od pet poliuretanskih prstenova koji okružuju jezgru od poliamidnih elemenata. Blok prvog i drugog kralješka izrađen je od poliamida.

2.2.2.   Lumbalna kralježnica

2.2.2.1.   Pet lumbalnih kralježaka izrađeno je od poliamida.

2.3.   Prsni koš

2.3.1.   Kostur prsnog koša sastoji se od okvira iz čeličnih cijevi na koji su ugrađeni ručni zglobovi. Kralježnica se sastoji od čeličnog kabela s četiri navojna završetka.

2.3.2.   Kostur je obložen poliuretanom. Mjerna se oprema može smjestiti u šupljinu prsnog koša.

2.4.   Udovi

2.4.1.   Ruke i noge isto su tako izrađene od poliuretana ojačanog metalnim elementima u obliku kvadratnih cijevi, traka i ploča. Koljena i laktovi opremljeni su namjestivim zglobnim spojevima. Rameni zglob i zglob kuka izvedeni su s namjestivim kuglastim zglobovima.

2.5.   Zdjelica

2.5.1.   Zdjelica je izrađena od poliestera ojačanog staklenim vlaknima i obloženog poliuretanom.

2.5.2.   Oblik gornjeg dijela zdjelice,važan za određivanje osjetljivosti na opterećenje trbuha, izrađen je tako da što točnije oponaša oblik zdjelice djeteta.

2.5.3.   Kukovi se nalaze neposredno ispod zdjelice.

2.6.   Sastavljanje ispitne lutke

2.6.1.   Vrat – prsni koš – zdjelica

2.6.1.1.   Leđni kralješci i zdjelica povezani su čelični užetom čija se napetost namješta maticom. Vratni kralješci postavljeni su i namješteni na isti način. Budući da se čelično uže ne smije slobodno pomicati u prsnom košu, ne smije biti moguće namještati napetost leđnih kralješaka sa strane vrata ili obrnuto.

2.6.2.   Glava – vrat

2.6.2.1.   Glava se može montirati i namještati vijkom i maticom kroz blok prvog i drugog kralješka.

2.6.3.   Trup – udovi

2.6.3.1.   Ruke i noge pričvršćuju se i namještaju na trup kuglastim zglobovima.

2.6.3.2.   Kugle ramenih zglobova spojene su s trupom, a zglobovi nogu s nogama.

3.   GLAVNE KARAKTERISTIKE

3.1.   Masa

Tablica 1.

| Dio tijela | Masa u kg po dobnim skupinama |
| --- | --- |
| 9 mjeseci | 3 godine | 6 godina | 10 godina |
| Glava i vrat | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Trup | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Nadlaktica (2×) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Podlaktica (2×) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Bedro (2×) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Koljeno (2×) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Ukupno | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Dio tijela

Masa u kg po dobnim skupinama

9 mjeseci

3 godine

6 godina

10 godina

Glava i vrat

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Trup

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Nadlaktica (2×)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Podlaktica (2×)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Bedro (2×)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Koljeno (2×)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Ukupno

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2.   Glavne mjere

3.2.1.   Glavne mjere, prikazane na slici 1. u ovom Prilogu, navedene su u tablici 2.

Slika 1.

Glavne mjere ispitne lutke

Image 43

Tablica 2.

| Br. | Dimenzije | Mjere u mm po dobnim skupinama |
| --- | --- | --- |
| 9 mjeseci | 3 godine | 6 godina | 10 godina |
| 1 | Od stražnjeg dijela stražnjice do prednje strane koljena | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Od stražnje strane stražnjice do zakoljenog mišića, u sjedećem položaju | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Od težišta do površine sjedala | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Opseg prsnog koša | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Dubina prsnog koša | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Razmak između lopatica | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Širina glave | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Duljina glave | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Opseg bokova u sjedećem položaju | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Opseg bokova u stojećem položaju (nije prikazan) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Dubina kuka u sjedećem položaju | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Širina kuka u sjedećem položaju | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Širina vrata | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Od površine sjedišta do lakta | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Širina ramena | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Visina očiju u sjedećem položaju | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Visina u sjedećem položaju | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Visina ramena u sjedećem položaju | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Od tabana do zakoljenog mišića u sjedećem položaju | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Visina lutke (nije prikazana) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Visina bedara u sjedećem položaju | 70 | 85 | 95 | 106 |

Br.

Dimenzije

Mjere u mm po dobnim skupinama

9 mjeseci

3 godine

6 godina

10 godina

1

Od stražnjeg dijela stražnjice do prednje strane koljena

195

334

378

456

2

Od stražnje strane stražnjice do zakoljenog mišića, u sjedećem položaju

145

262

312

376

3

Od težišta do površine sjedala

180

190

190

200

4

Opseg prsnog koša

440

510

580

660

5

Dubina prsnog koša

102

125

135

142

6

Razmak između lopatica

170

215

250

295

7

Širina glave

125

137

141

141

8

Duljina glave

166

174

175

181

9

Opseg bokova u sjedećem položaju

510

590

668

780

10

Opseg bokova u stojećem položaju (nije prikazan)

470

550

628

740

11

Dubina kuka u sjedećem položaju

125

147

168

180

12

Širina kuka u sjedećem položaju

166

206

229

255

13

Širina vrata

60

71

79

89

14

Od površine sjedišta do lakta

135

153

155

186

15

Širina ramena

216

249

295

345

16

Visina očiju u sjedećem položaju

350

460

536

625

17

Visina u sjedećem položaju

450

560

636

725

18

Visina ramena u sjedećem položaju

280

335

403

483

19

Od tabana do zakoljenog mišića u sjedećem položaju

125

205

283

355

20

Visina lutke (nije prikazana)

708

980

1 166

1 376

21

Visina bedara u sjedećem položaju

70

85

95

106

4.   NAMJEŠTANJE ZGLOBOVA

4.1.   Općenito

4.1.1.   Da bi pri upotrebi ispitnih lutaka dobili ponovljive rezultate, bitno je odrediti i namjestiti trenje u raznim zglobovima, napetost u vratnoj i lumbalnoj užadi te krutost trbušnog uloška.

4.2.   Namještanje vratnog užeta

4.2.1.   Trup se leđima položi na vodoravnu površinu.

4.2.2.   Sklop vrata sastavlja se bez glave.

4.2.3.   Pritegne se zatezna matica na bloku prvog i drugog kralješka.

4.2.4.   Kroz blok prvog i drugog vratnog kralješka stavlja se odgovarajuća šipka ili vijak.

4.2.5.   Zatezna matica otpušta se sve dok se blok prvog i drugog kralješka ne spusti za 10 ± 1 mm pod opterećenjem od 50 N koje djeluje prema dolje na šipku ili vijak što prolazi kroz blok prvog i drugog kralješka (vidjeti sliku 2.).

Slika 2.

4.3.   Zglob prvog i drugog kralješka

4.3.1.   Trup se leđima položi na vodoravnu površinu.

4.3.2.   Glava i vrat sastave se u cjeloviti sklop.

4.3.3.   Vijak koji prolazi kroz glavu i blok prvog i drugog kralješka pritegne se maticom za namještanje dok je glava u vodoravnom položaju.

4.3.4.   Matica za namještanje otpušta se sve dok se glava ne počne pomicati (vidjeti sliku 3.).

Slika 3.

4.4.   Zglob kuka

4.4.1.   Zdjelica se prednjim dijelom stavlja na vodoravnu ploču.

4.4.2.   Ugradi se natkoljenica bez potkoljenice.

4.4.3.   Matica za namještanje pritegne se kad je natkoljenica u vodoravnom položaju.

4.4.4.   Matica za namještanje otpušta se sve dok se natkoljenica ne počne pomicati.

4.4.5.   U početnim fazama zglob kuka treba često provjeravati zbog poteškoća s „uhodavanjem” (vidjeti sliku 4.)

Slika 4.

4.5.   Zglob koljena

4.5.1.   Natkoljenica se postavi u vodoravni položaj.

4.5.2.   Ugradi se potkoljenica.

4.5.3.   Matica za namještanje zgloba koljena pritegne se kad je potkoljenica u vodoravnom položaju.

4.5.4.   Matica za namještanje otpušta se sve dok se potkoljenica ne počne pomicati (vidjeti sliku 5.).

Slika 5.

4.6.   Rameni zglob

4.6.1.   Trup se stavlja uspravno.

4.6.2.   Ugradi se nadlaktica bez podlaktice.

4.6.3.   Matice za namještanje ramena pritegnu se s nadlakticom u vodoravnom položaju.

4.6.4.   Matice za namještanje otpuštaju se sve dok se nadlaktica ne počne pomicati. (vidjeti sliku 6.)

4.6.5.   U početnim fazama ramene zglobove treba često provjeravati zbog poteškoća s„uhodavanjem”.

Slika 6.

4.7.   Lakatni zglob

4.7.1.   Nadlaktica se postavi u vertikalni položaj.

4.7.2.   Ugradi se podlaktica.

4.7.3.   Matica za namještanje lakta pritegne se s podlakticom u vodoravnom položaju.

4.7.4.   Matica za namještanje otpušta se sve dok se podlaktica ne počne pomicati (vidjeti sliku 7.).

Slika 7.

4.8.   Lumbalno uže

4.8.1.   Sastavlja se gornji dio trupa, lumbalni kralješci, donji dio trupa, trbušni uložak, uže i opruga.

4.8.2.   Matica za namještanje užeta u donjem dijelu trupa priteže se sve dok se opruga ne stisne na 2/3 duljine u neopterećenom stanju (vidjeti sliku 8.).

Slika 8.

4.9.   Umjeravanje trbušnog uloška

4.9.1.   Općenito

4.9.1.1.   Ispitivanje se obavlja odgovarajućom napravom za rastezanje.

4.9.2.   Trbušni uložak stavlja se na kruti blok jednake duljine i širine kao i lumbalni dio kralježnice. Debljina tog bloka najmanje je dvostruko veća od debljine lumbalnog dijela kralježnice (vidjeti sliku 9.).

4.9.3.   Na početku se primjenjuje sila od 20 N.

4.9.4.   Potom se primjenjuje stalna sila od 50 N.

4.9.5.   Nakon dvije minute udubina trbušnog uloška mora biti:

za ispitnu lutku djeteta od

| | 9 mjeseci: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

9 mjeseci: 11,5 ± 2,0 mm

| | 3 godine: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

3 godine: 11,5 ± 2,0 mm

| | 6 godina: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

6 godina: 13,0 ± 2,0 mm

| | 10 godina: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

10 godina: 13,0 ± 2,0 mm

Slika 9.

5.   MJERNI UREĐAJI

5.1.   Općenito

5.1.1.   Postupci umjeravanja i mjerenja moraju se temeljiti na međunarodnim normama ISO 6487 (1980.).

5.2.   Postavljanje akcelerometra u prsni koš

Akcelerometar se mora ugraditi u zaštićenu šupljinu prsnoga koša.

5.3.   Prikaz prodora u trbuh

5.3.1.   Uzorak plastelina okomito se učvrsti tankom ljepljivom vrpcom na prednji dio lumbalne kralježnice.

5.3.2.   Deformacija plastelina ne znači nužno da je došlo do prodora.

5.3.3.   Uzorci plastelina moraju biti jednake duljine i širine kao i lumbalni dio kralježnice; debljina uzoraka mora biti 25 ± 2 mm.

5.3.4.   Mora se upotrebljavati samo plastelin koji je isporučen zajedno s ispitnim lutkama.

5.3.5.   Tijekom ispitivanja temperatura mase za plastelina mora biti 30 ± 5 °C.

Dodatak 2.

OPIS ISPITNE LUTKE „NOVOROĐENČETA”

Ispitna se lutka sastoji od glave, trupa, ruku i nogu kao jedne cjeline. Trup, ruke i noge pojedinačni su odljevi od sorbotana, presvučeni umjetnom kožom od PVC-a, a kralježnica je od čelične opruge. Glava je od poliuretanske pjene presvučene umjetnom kožom od PVC-a i trajno je pričvršćena za trup. Ispitna je lutka odjevena u usko rastezljivo odijelo od mješavine pamuka i poliestera.

Mjere i raspored mase ispitne lutke temelje se na mjerama i masama novorođenčadi iz 50. percentila, a navedene su u tablicama 1. i 2. te na slici 1.

Tablica 1.

Glavne mjere ispitne lutke novorođenčeta

| Dimenzija | mm | Dimenzija | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Trtica – tjeme | 345 | E | Širina ramena | 150 |
| B | Trtica – taban (s ispruženim nogama) | 250 | F | Širina prsnog koša | 105 |
| G | Dubina prsnog koša | 100 |
| C | Širina glave | 105 | H | Širina bokova | 105 |
| D | Dubina glave | 125 | I | Težište lutke od tjemena glave | 235 |

Dimenzija

mm

Dimenzija

mm

A

Trtica – tjeme

345

E

Širina ramena

150

B

Trtica – taban (s ispruženim nogama)

250

F

Širina prsnog koša

105

G

Dubina prsnog koša

100

C

Širina glave

105

H

Širina bokova

105

D

Dubina glave

125

I

Težište lutke od tjemena glave

235

Tablica 2.

Raspored mase lutke novorođenčeta
   (*1)

| Glava i vrat | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Trup | 1,1 kg |
| Ruke | 0,5 kg |
| Noge | 1,1 kg |
| Ukupna masa | 3,4 kg |

Glava i vrat

0,7 kg

Trup

1,1 kg

Ruke

0,5 kg

Noge

1,1 kg

Ukupna masa

3,4 kg

Slika 1.

Umjeravanje ispitne lutke novorođenčeta

1.   KRUTOST RAMENA

1.1.   Ispitna se lutka leđima položi na vodoravnu površinu i trup se podloži s jedne strane da se spriječi njezino pomicanje (slika 2.)

1.2.   Silom od 150 N djeluje se na pritiskač ravnog vrha promjera 40 mm u vodoravnom smjeru, koji je okomit na os glava – noge. Os pritiskača mora biti u središtu ramena ispitne lutke u blizini točke A na ramenu (vidjeti sliku 2.). Bočno odstupanje pritiskača od točke prvoga dodira s rukom mora biti između 30 mm i 50 mm.

1.3.   Postupak se ponavlja na drugom ramenu – podloži se druga strana trupa.

2.   KRUTOST NOŽNOG ZGLOBA

2.1.   Ispitna se lutka leđima položi na vodoravnu površinu (slika 3.) i potkoljenice se zavežu zajedno tako da se unutarnje strane koljena dodiruju.

2.2.   Koljena se vertikalno opterete pritiskačem ravnog vrha i presjeka 35 mm × 95 mm čija se središnja crta nalazi na najvišoj točki koljena.

2.3.   Na pritiskač se djeluje silom dovoljnom da se bedra savijaju sve dok čelo pritiskača ne bude 85 mm iznad potporne ploče. Ta sila mora biti između 30 N i 70 N. Treba osigurati da tijekom ispitivanja donji udovi ne dodiruju ni jednu površinu.

3.   TEMPERATURA

Umjeravanje treba obavljati pri temperaturi između 15 °C i 30 °C.

Slika 2.

Slika 3.

---

(*1)  Debljina umjetne kože od PVC-a treba biti 1 mm (dopušteni raspon 1 – 1,5 mm)

Specifična težina mora biti 0,865 ± 0,1.

Dodatak 3.

OPIS ISPITNE LUTKE DJETETA OD 18 MJESECI

1.   OPĆENITO

1.1.   Mjere i mase lutke temelje se na antropometrijskim podacima za 18-mjesečno dijete iz 50. percentila.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Glava

2.1.1.   Glava se sastoji od polukrute lubanje od plastičnog materijala obložene umjetnom kožom glave. Lubanja ima šupljinu u koju je moguće ugraditi (po izboru) mjernu opremu.

2.2.   Vrat

2.2.1.   Vrat se sastoji od tri dijela:

| 2.2.2. | stupa od pune gume; |
| --- | --- |

2.2.2.

stupa od pune gume;

| 2.2.3. | namjestivog zatiljačno-vratnog zgloba na vrhu gumenog stupa koji omogućuje okretanje oko poprečne osi uz prilagodljivo trenje; |
| --- | --- |

2.2.3.

namjestivog zatiljačno-vratnog zgloba na vrhu gumenog stupa koji omogućuje okretanje oko poprečne osi uz prilagodljivo trenje;

| 2.2.4. | nenamjestivog kuglastog zgloba na donjem dijelu vrata. |
| --- | --- |

2.2.4.

nenamjestivog kuglastog zgloba na donjem dijelu vrata.

2.3.   Trup

2.3.1.   Trup se sastoji od plastičnog kostura obloženog presvlakom koja oponaša mišićno tkivo i kožu. Na prednjoj strani trupa nalazi se šupljina koja se može napuniti pjenom da se dobije pravilna krutost prsnog koša. Na leđnoj strani trupa je šupljina koja omogućuje ugradnju mjerne opreme.

2.4.   Donji dio trupa

2.4.1.   Donji dio trupa ispitne lutke deformabilan je element izveden iz jednoga dijela koji je uvučen između prsnog koša i zdjelice.

2.5.   Lumbalni dio kralježnice

2.5.1.   Lumbalni dio kralježnice sastoji se od gumenog stupa ugrađenog između kostura prsnoga koša i zdjelice. Krutost lumbalnog dijela kralježnice ugađa se unaprijed metalnim užetom koje prolazi kroz šuplju jezgru gumenog stupa.

2.6.   Zdjelica

2.6.1.   Zdjelica je izrađena od polukrute plastike i oblikovana je kao dječja zdjelica. Obložena je presvlakom koja oponaša mišićno tkivo i kožu oko zdjelice i stražnjice.

2.7.   Zglob kuka

2.7.1.   Zglobovi kuka pričvršćuju se na donji dio zdjelice. Zglob omogućuje okretanje oko poprečne osi i oko osi koja je pod pravim kutom na poprečnu os primjenom kardanskog zgloba. Trenje je oko obje osi namjestivo.

2.8.   Zglob koljena

2.8.1.   Zglob koljena omogućuje savijanje i istezanje potkoljenice uz namjestivo trenje.

2.9.   Rameni zglob

2.9.1.   Rameni zglob pričvršćuje se na kostur prsnoga koša. Zapinjači (engl. click-stops) omogućuju namještanje ruke u dva početna položaja.

2.10.   Lakatni zglob

2.10.1.   Lakatni zglob omogućuje savijanje i istezanje podlaktice. Zapinjači omogućuju namještanje podlaktice u dva početna položaja.

2.11.   Sastavljanje ispitne lutke

2.11.1.   Uže kralježnice pričvrsti se u lumbalni dio kralježnice.

2.11.2.   Lumbalni dio pričvrsti se na kralježnicu između zdjelice i prsnoga dijela kralježnice.

2.11.3.   Trbušni uložak učvršćuje se između prsnog koša i zdjelice.

2.11.4.   Vrat se pričvrsti na gornji dio prsnog koša.

2.11.5.   Glava se spojnom pločicom pričvrsti na vrh vrata.

2.11.6.   Pričvrste se ruke i noge.

3.   GLAVNE KARAKTERISTIKE

3.1.   Masa

Tablica 1.

Raspored mase ispitne lutke djeteta od 18 mjeseci

| Dio tijela | Masa (kg) |
| --- | --- |
| Glava i vrat | 2,73 |
| Trup | 5,06 |
| Nadlaktica | 0,27 |
| Podlaktica | 0,25 |
| Natkoljenica | 0,61 |
| Potkoljenica | 0,48 |
| Ukupna masa | 11,01 |

Dio tijela

Masa (kg)

Glava i vrat

2,73

Trup

5,06

Nadlaktica

0,27

Podlaktica

0,25

Natkoljenica

0,61

Potkoljenica

0,48

Ukupna masa

11,01

3.2.   Glavne mjere

3.2.1.   Glavne mjere, prikazane na slici 1. u ovom Prilogu (u nastavku), navedene su u tablici 2.

Slika 1.

Glavne mjere ispitne lutke djeteta od 18 mjeseci

Image 55

Tablica 2.

| Br. | Dimenzija | Vrijednost (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Od stražnje strane stražnjice do prednje strane koljena | 239 |
| 2 | Od stražnje strane stražnjice do zakoljenog mišića, u sjedećem položaju | 201 |
| 3 | Od težišta do površine sjedala | 193 |
| 4 | Opseg prsnog koša | 474 |
| 5 | Dubina prsnog koša | 113 |
| 7 | Širina glave | 124 |
| 8 | Duljina glave | 160 |
| 9 | Opseg bokova u sjedećem položaju | 510 |
| 10 | Opseg bokova u stojećem položaju (nije prikazan) | 471 |
| 11 | Dubina kuka u sjedećem položaju | 125 |
| 12 | Širina kuka u sjedećem položaju | 174 |
| 13 | Širina vrata | 65 |
| 14 | Od površine sjedišta do lakta | 125 |
| 15 | Širina ramena | 224 |
| 17 | Visina u sjedećem položaju | 495 (*1) |
| 18 | Visina ramena u sjedećem položaju | 305 |
| 19 | Od tabana do zakoljenog mišića u sjedećem položaju | 173 |
| 20 | Visina lutke (nije prikazana) | 820 (*1) |
| 21 | Visina bedara u sjedećem položaju | 66 |

Br.

Dimenzija

Vrijednost (mm)

1

Od stražnje strane stražnjice do prednje strane koljena

239

2

Od stražnje strane stražnjice do zakoljenog mišića, u sjedećem položaju

201

3

Od težišta do površine sjedala

193

4

Opseg prsnog koša

474

5

Dubina prsnog koša

113

7

Širina glave

124

8

Duljina glave

160

9

Opseg bokova u sjedećem položaju

510

10

Opseg bokova u stojećem položaju (nije prikazan)

471

11

Dubina kuka u sjedećem položaju

125

12

Širina kuka u sjedećem položaju

174

13

Širina vrata

65

14

Od površine sjedišta do lakta

125

15

Širina ramena

224

17

Visina u sjedećem položaju

495 (*1)

18

Visina ramena u sjedećem položaju

305

19

Od tabana do zakoljenog mišića u sjedećem položaju

173

20

Visina lutke (nije prikazana)

820 (*1)

21

Visina bedara u sjedećem položaju

66

4.   NAMJEŠTANJE ZGLOBOVA

4.1.   Općenito

4.1.1.   Da bi se upotrebom ispitnih lutaka dobili ponovljivi rezultati, bitno je namjestiti trenje u raznim zglobovima, napetost u lumbalnom dijelu kralježnice i krutost trbušnog uloška.

Prije namještanja prema ovim uputama mora se provjeriti ispravnost svih dijelova.

4.2.   Lumbalni dio kralježnice

4.2.1.   Lumbalni dio kralježnice umjerava se prije ugradnje u lutku.

4.2.2.   Donja pričvrsna ploča lumbalnog dijela kralježnice pričvršćuje se na sklop tako da je prednja strana lumbalnog dijela kralježnice okrenuta dolje (slika 2.).

Slika 2.

4.2.3.   Gornja se pričvrsna ploča opterećuje silom od 250 N usmjerenom dolje. Pomak nadolje koji nastaje zbog djelovanja te sile mora se zabilježili između prve i druge sekunde nakon početka djelovanja sile te treba biti između 9 i 12 mm.

4.3.   Donji dio trupa

4.3.1.   Trbušni uložak pričvrsti se na kruti blok jednake duljine i širine kao što je stup lumbalnog dijela kralježnice. Debljina tog bloka mora biti najmanje dvostruko veća od debljine lumbalnog dijela kralježnice (vidjeti sliku 3.).

4.3.2.   Na početku se primjenjuje sila od 20 N.

4.3.3.   Potom se primjenjuje stalna sila od 50 N.

4.3.4.   Nakon dvije minute ulegnuće trbušnog uloška mora iznositi 12 ± 2 mm.

Slika 3.

4.4.   Namještanje vrata

4.4.1.   Cijeli vrat, koji se sastoji od gumenog stupa, kuglastog zgloba i zatiljačno-vratnog zgloba, pričvrsti se na vertikalnu površinu tako da je prednja strana okrenuta dolje (slika 4.).

Slika 4.

4.4.2.   Na os zatiljačno-vratnog zgloba primjenjuje se vertikalna sila od 100 N. Položaj zatiljačno-vratnog zgloba trebao bi se pomaknuti prema dolje za 22 ± 2 mm

4.5.   Zatiljačno-vratni zglob

4.5.1.   Glava i vrat sastave se u cjeloviti sklop.

4.5.2.   Trup se leđima položi na vodoravnu površinu.

4.5.3.   Vijak koji prolazi kroz glavu i zatiljačno-vratni zglob i matica pritegnu se momentnim ključem sve dok se glava zbog djelovanja sile teže više ne pomiče.

4.6.   Kuk

4.6.1.   Natkoljenica se, bez potkoljenice, pričvrsti na zdjelicu.

4.6.2.   Natkoljenica se postavi u vodoravni položaj.

4.6.3.   Trenje koje djeluje u poprečnoj osi povećava se sve dok se noga više ne pomiče zbog djelovanja sile teže.

4.6.4.   Natkoljenica se postavi u vodoravni položaj u smjeru poprečne osi.

4.6.5.   Na kardanskom se zglobu povećava trenje sve dok se pomicanje natkoljenice zbog djelovanja sile teže ne zaustavi.

4.7.   Koljeno

4.7.1.   Potkoljenica se pričvrsti na natkoljenicu.

4.7.2.   Natkoljenica i potkoljenica postave se u vodoravni položaj tako da natkoljenica bude poduprta.

4.7.3.   Matica za namještanje na koljenu pritegne se dok se pomicanje potkoljenice zbog djelovanja sile teže ne zaustavi.

4.8.   Ramena

4.8.1.   Podlaktica se ispruži, a nadlaktica se postavi u najviši položaj koji omogućuje zapinjač.

4.8.2.   Ako ruka ne ostaje u tom položaju, zapinjače u ramenu treba popraviti ili zamijeniti.

4.9.   Lakat

4.9.1.   Nadlaktica se namjesti u najniži zaporni položaj, a podlaktica u najviši.

4.9.2.   Ako podlaktica ne ostane u tom položaju, zapinjače u laktu treba popraviti ili zamijeniti.

5.   MJERNI UREĐAJI

5.1.   Općenito

5.1.1.   Iako je propisano da ispitna lutka djeteta od 18 mjeseci bude opremljena s više mjernih pretvornika, ona je standardno opremljena zamjenskim uređajima iste veličine i mase.

5.1.2.   Postupci umjeravanja i mjerenja moraju se temeljiti na međunarodnim normama ISO 6487 (1980.).

5.2.   Postavljanje akcelerometra u prsni koš

5.2.1.   Akcelerometar se mora ugraditi u šupljinu prsnog koša. To se radi sa stražnje strane lutke.

5.3.   Znak prodora u trbuh

5.3.1.   Prodor u području trbuha mora se utvrditi fotoaparatom za snimanje velikom brzinom.

---

(*1)  Stražnjica, leđa i glava lutke naslanjaju se na vertikalnu površinu.

---

PRILOG 9.

ISPITIVANJE ČELNIM SUDAROM SA ZAPREKOM

1.   UGRADNJA, POSTUPAK I MJERNI UREĐAJI

1.1.   Ispitni poligon

Ispitno područje mora biti dovoljno veliko za postavljanje zaletne staze, zapreke i tehničke opreme potrebne za ispitivanje. Završetak staze, najmanje 5 m prije zapreke, mora biti vodoravan, ravan i gladak.

1.2.   Zapreka

Zapreka se sastoji od bloka armiranog betona koji je širok najmanje 3 m na prednjoj strani i visok najmanje 1,5 m. Debljina zapreke mora biti takva da teži najmanje 70 tona. Prednja strana mora biti vertikalna, okomita na zaletnu stazu i prekrivena šperpločama u dobrom stanju debljine 20 ± 1 mm. Zapreka mora biti učvršćena za podlogu ili postavljena na podlogu, ako je potrebno, s dodatnim napravama za zaustavljanje kako bi se ograničilo njezino pomicanje. Isto se tako može upotrijebiti zapreka drugih karakteristika, ali koja daje barem istovrijedne rezultate.

1.3.   Pogon vozila

U trenutku sudara na vozilo više ne smiju djelovati nikakvi dodatni uređaji za upravljanje ili pogon. Vozilo mora doći do zapreke putanjom koja je okomita na udarnu stijenu; najviše dopušteno mimoilaženje vertikalne središnje ravnine prednjeg dijela vozila i vertikalne središnje ravnine udarne stijene iznosi ± 30 cm.

1.4.   Stanje vozila

1.4.1.   Vozilo u postupku ispitivanja mora biti opremljeno svim uobičajenim sastavnim dijelovima i opremom sadržanima u masi neopterećenog vozila u voznom stanju ili mora biti u takvom stanju da ispunjava taj zahtjev s obzirom na sastavne dijelove i opremu koji su bitni za putnički prostor i raspodjelu mase potpunog vozila u voznom stanju.

1.4.2.   Ako se vozilo pokreće vanjskim pogonom, spremnik goriva mora biti napunjen najmanje do 90 % obujma gorivom ili nezapaljivom tekućinom, koja ima gustoću i viskoznost sličnu gorivu koje se uobičajeno upotrebljava. Svi drugi sustavi (spremnici tekućine za kočnice, hladnjak itd.) moraju biti prazni.

1.4.3.   Ako vozilo pogoni vlastiti motor, spremnik goriva mora biti napunjen do najmanje 90 % obujma. Svi ostali spremnici za tekućine moraju biti napunjeni.

1.4.4.   Na zahtjev proizvođača, tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja može dopustiti da se vozilo koje se upotrebljava za ispitivanja propisana drugim pravilnicima (uključujući ispitivanja koja mogu utjecati na konstrukciju vozila) upotrijebi i za ispitivanja propisana ovim Pravilnikom.

1.5.   Brzina udarca

Brzina udarca mora biti 50 km/h (dopušteni raspon 48 – 50 mm). Međutim, ako se ispitivanje obavlja pri većoj udarnoj brzini, a vozilo pritom ispunjava propisane uvjete, ispitivanje se smatra zadovoljavajućim.

1.6.   Mjerni uređaji

Točnost uređaja za bilježenje brzine iz stavka 1.5. mora biti unutar 1 %.

---

PRILOG 10.

POSTUPAK ISPITIVANJA STRAŽNJIM SUDAROM

1.   UGRADNJA, POSTUPCI I MJERNI UREĐAJI

1.1.   Ispitni poligon

Ispitno područje mora biti dovoljno veliko za postavljanje pogonskog sustava udarne naprave, omogućavanje pomaka vozila nakon udara i ugradnju opreme potrebne za ispitivanje. Dio na kojem se događaju sudar s vozilom i njegov pomak mora biti vodoravan. (nagib izmjeren na bilo kojem metru duljine mora biti manji od 3 %.)

1.2.   Udarna naprava

1.2.1.   Udarna naprava mora biti čelična i krute konstrukcije.

1.2.2.   Udarna površina mora biti ravna i najmanje 2 500 mm širok i 800 mm visoka. Krajevi joj moraju biti zaobljeni s polumjerom zakrivljenosti između 40 i 50 mm. Mora biti obložena slojem šperploče debljine 20 ± 1 mm.

1.2.3.   U trenutku sudara moraju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:

| 1.2.3.1. | udarna površina mora biti vertikalna i okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila u koje udara; |
| --- | --- |

1.2.3.1.

udarna površina mora biti vertikalna i okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila u koje udara;

| 1.2.3.2. | smjer gibanja udarne naprave mora biti približno vodoravan i paralelan sa središnjom uzdužnom ravninom vozila u koje udara; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

smjer gibanja udarne naprave mora biti približno vodoravan i paralelan sa središnjom uzdužnom ravninom vozila u koje udara;

| 1.2.3.3. | najveće dopušteno postranično odstupanje između središnje vertikalne crte površine udarne naprave i središnje uzdužne ravnine vozila u koje udara iznosi 300 mm. Uz to, udarna površina mora sezati preko cijele širine vozila u koje udara; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

najveće dopušteno postranično odstupanje između središnje vertikalne crte površine udarne naprave i središnje uzdužne ravnine vozila u koje udara iznosi 300 mm. Uz to, udarna površina mora sezati preko cijele širine vozila u koje udara;

| 1.2.3.4. | razmak donjeg ruba udarne površine od tla mora biti 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

razmak donjeg ruba udarne površine od tla mora biti 175 ± 25 mm.

1.3.   Pogon udarne naprave

Udarna naprava može biti pričvršćena na kolica (pokretna zapreka) ili biti dio njihala.

1.4.   Posebne odredbe za upotrebu pokretne zapreke

1.4.1.   Ako je udarna naprava pričvršćena za kolica (pokretna zapreka) posebnim držačem, on mora biti krut i ne smije se deformirati pri sudaru; kolica se u trenutku sudara moraju slobodno pomicati i više ne smiju biti izložena djelovanju pogonske naprave.

1.4.2.   Ukupna masa kolica i udarne naprave mora biti 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Posebne odredbe za upotrebu njihala

1.5.1.   Udaljenost između središta udarne površine i osi vrtnje njihala ne smije biti manja od 5 m.

1.5.2.   Udarna naprava mora biti slobodno ovješena o krute krakove i čvrsto pričvršćena na njih. Tako izrađeno njihalo mora biti što je više moguće otporno na deformaciju pri sudaru.

1.5.3.   Na njihalu mora biti ugrađena naprava za zaustavljanje kako bi se spriječio svaki naknadni udarac udarne naprave u ispitno vozilo.

1.5.4.   U trenutku sudara brzina gibanja središta udarca njihala mora biti između 30 i 32 km/h.

1.5.5.   Reducirana masa „mr
  ” u središtu udarca njihala određena je kao funkcija ukupne mase „m”, udaljenosti „a”
   (*1) između središta udarca i osi vrtnje te udaljenosti „l” između težišta i osi vrtnje prema sljedećoj jednadžbi:

Formula

1.5.6.   Reducirana masa „mr” mora iznositi 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Opće odredbe za masu i brzinu udarne naprave

Ako je ispitivanje obavljeno pri brzini udarca koja je veća od brzine propisane u stavku 1.5.4. i/ili s masom većom od one koja je propisana u stavcima 1.5.3. ili 1.5.6., a vozilo je zadovoljilo propisane zahtjeve, ispitivanje se smatra zadovoljavajućim.

1.7.   Stanje vozila tijekom ispitivanja

Vozilo koje se ispituje mora biti opremljeno svim uobičajenima sastavnim dijelovima i opremom sadržanima u masi neopterećenog vozila u voznom stanju ili mora biti u takvom stanju da ispunjava taj zahtjev s obzirom na raspodjelu mase potpunog vozila u voznom stanju.

1.8.   Potpuno vozilo sa sustavom za držanje djeteta postavljenim u skladu s uputama za ugradnju mora se postaviti na tvrdu, ravnu i vodoravnu površinu, s otpuštenom ručnom kočnicom i mjenjačem u praznom hodu. Tijekom jednog ispitivanja sudarom može se ispitati više sustava za držanje djeteta.

---

(*1)  Udaljenost „a” jednaka je duljini razmatranog sinkronog njihala.

---

PRILOG 11.

DODATNA SIDRIŠTA POTREBNA ZA PRIČVRŠĆENJE SUSTAVA ZA DRŽANJE DJETETA KATEGORIJE „POLUUNIVERZALNI” U MOTORNA VOZILA

| 1. | Ovaj se Prilog primjenjuje samo na dodatna sidrišta za pričvršćenje sustava za držanje djeteta kategorije „poluuniverzalni”, odnosno na šipke ili druge posebne dijelove koji se upotrebljavaju za pričvršćenje sustava za držanje djeteta na nadogradnju, bez obzira na to upotrebljavaju li sidrišta iz Pravilnika br. 14 ili ne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sidrišta mora odrediti proizvođač sustava za držanje djeteta i dostaviti pojedinosti za homologaciju tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja.
  Tehnička služba može uzeti u obzir podatke dobivene od proizvođača vozila. |
| --- | --- |

2.

Tehnička služba može uzeti u obzir podatke dobivene od proizvođača vozila.

| 3. | Proizvođač sustava za držanje djeteta osigurava potrebne dijelove za ugradnju sidrišta i poseban nacrt za svako vozilo s prikazom njihova točnog položaja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proizvođač sustava za držanje djeteta mora navesti jesu li sidrišta potrebna za pričvršćenje tog sustava na konstrukciju vozila u skladu sa zahtjevima iz stavka 3. i sljedećim stavcima u pogledu položaja i čvrstoće u preporukama danima vladama s ciljem da donesu posebne zahtjeve u vezi sa sidrištima za sustave za držanje djeteta u putničkim vozilima (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Vidjeti tekst Pravilnika br. 16.

---

PRILOG 12.

SJEDALO

Image 59

najniža točka sjedala

pričvršćenje ramenih remena

---

PRILOG 13.

STANDARDNI SIGURNOSNI POJAS

| 1. | Sigurnosni pojas za dinamičko ispitivanje i za zahtjev za najveću duljinu mora biti izrađen prema jednoj od dviju konfiguracija koje su prikazane na slici 1. To su pojas u tri točke s uvlačnikom i statički pojas u dvije točke. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojas u tri točke s uvlačnikom sastoji se od sljedećih krutih dijelova: uvlačnika (R), zakretne vodilice (P), dvije sidrišne točke (A1 i A2, vidjeti sliku 1.b) i središnjeg dijela (C, vidjeti sliku 3.). Uvlačnik mora biti u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 16 u pogledu sile uvlačenja. Promjer kalema uvlačnika iznosi 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sigurnosni pojas s uvlačnikom mora se pričvrstiti na sidrišta ispitnog sjedala, kako je opisano u dodacima 1. i 4. Prilogu 6. i to na sljedeći način: | sidrište sigurnosnog pojasa A1 mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica B0 (izvana) |
| --- | --- | --- |

3.

sidrište sigurnosnog pojasa A1 mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica B0 (izvana)

| | sidrište sigurnosnog pojasa A2 mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica A(iznutra) |
| --- | --- |

sidrište sigurnosnog pojasa A2 mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica A(iznutra)

| | zakretne vodilica pojasa P mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica C |
| --- | --- |

zakretne vodilica pojasa P mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica C

| | uvlačnik pojasa R mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica tako da se središnja crta kalema nalazi na Re. |
| --- | --- |

uvlačnik pojasa R mora se pričvrstiti na sidrište ispitnih kolica tako da se središnja crta kalema nalazi na Re.

Vrijednost X na slici 1. u nastavku iznosi 200 ± 5 mm. Stvarna duljina remena između A1 i središnje crte kalema uvlačnika Re (kad je remen potpuno izvučen, uključujući najmanju duljinu od 150 mm za ispitivanje kategorije „univerzalni” i „poluuniverzalni”, iznosi 2 820 ± 5 mm, izmjereno po ravnoj crti bez opterećenja i na vodoravnoj površini; za ispitivanje sustava kategorije „za ograničenu upotrebu” ta se duljina može povećati; za sve kategorije ugrađenog sustava za držanje djeteta duljina pojasa na kalemu uvlačnika mora iznositi najmanje 150 mm.

| 4. | Za remene pojasa vrijede sljedeći zahtjevi:







  Materijal: poliester spinnblack | (a) | širina: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Materijal: poliester spinnblack

(a)

širina:

48 ± 2 mm pri 10 000  N

| (b) | debljina: |
| --- | --- |

(b)

debljina:

1,0 ± 0,2 mm

| (c) | izduženje: |
| --- | --- |

(c)

izduženje:

8 ± 2 % pri 10 000  N

| 5. | Statički pojas u dvije točke, kako je prikazan na slici 1.a, sastoji se od dvije standardne sidrišne ploče, kako su prikazane na slici 2., i remena koji ispunjava zahtjeve iz prethodnog stavka 4. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sidrišne ploče pojasa u dvije točke pričvršćuju se na sidrišta ispitnih kolica A i B. Vrijednost Y na slici 1.a iznosi 1 300 ± 5 mm. To je najveća propisana duljina za homologaciju univerzalnih sustava za držanje djeteta s pojasevima u dvije točke (vidjeti stavak 6.1.9. ovog Pravilnika). |
| --- | --- |

6.

Slike 1.a i 1.b

Konfiguracije standardnog sigurnosnog pojasa

Slika 1.a

Statički pojas u dvije točke

Image 60

Slika 1.b

Pojas u tri točke s uvlačnikom

Image 61

Slika 2.

Tipična standardna sidrišna ploča

Dimenzije u mm

Image 62

presjek A – A

Slika 3.

Slika 3.

Središnji dio standardnog sigurnosnog pojasa

Središnji dio standardnog sigurnosnog pojasa

Image 63

presjek A – A

Slika 4.

Slika 4.

Zakretna vodilica na stupu

Zakretna vodilica na stupu

Image 64

Završna obrada: kromirano

utisnuto

točkasti zavar

---

PRILOG 14.

HOMOLOGACIJSKA SHEMA (DIJAGRAM TOKA ISO 9002:2000)

COP ispitivanje (3) i obilazak (2)

COP ispitivanje (3) i obilazak (2)

COP provodi tehnička služba

COP provodi poduzeće

Homologacijsko ispitivanje i ispitivanje sukladnosti proizvodnje (1)

Dodjela homologacije

Pregled tvornice od strane homologacijskog tijela

Da

Ne

ISO 9002:2000 (0)

Poznati podnositelj

Nepoznati podnositelj

Zahtjev za homologaciju

Pregled laboratorija koji obavlja homologacijsko tijelo

Napomene:

| (0) | Ili istovrijedna norma s dopuštenim izuzećem od zahtjeva povezanih s pojmom konstrukcije i razvoja; točka 7.3. norme ISO 9002:2000 „Zadovoljstvo kupaca i kontinuirano poboljšanje” |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Ova ispitivanja provodi tehnička služba. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ispitivanja u skladu s Prilogom 16.






  (a) | Ako ne postoji ISO 9002:2000:






  i. | homologacijsko tijelo ili tehnička služba tijekom obilaska iz napomene 3.a; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

(a)

Ako ne postoji ISO 9002:2000:

i.

homologacijsko tijelo ili tehnička služba tijekom obilaska iz napomene 3.a;

| ii. | proizvođač između obilazaka iz napomene 3.a; |
| --- | --- |

ii.

proizvođač između obilazaka iz napomene 3.a;

| (b) | Ako postoji ISO 9002:2000: ispitivanja provodi proizvođač; postupak se provjerava tijekom obilaska iz napomene 3.b. |
| --- | --- |

(b)

Ako postoji ISO 9002:2000: ispitivanja provodi proizvođač; postupak se provjerava tijekom obilaska iz napomene 3.b.

| (3) | Obilazak proizvođača radi pregleda i nasumičnog uzorkovanja homologacijskog tijela ili tehničke službe:






  (a) | ako ne postoji ISO 9002:2000: dvaput u godini; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

ako ne postoji ISO 9002:2000: dvaput u godini;

| (b) | ako postoji ISO 9002:2000: jedanput u godini. |
| --- | --- |

(b)

ako postoji ISO 9002:2000: jedanput u godini.

---

PRILOG 15.

POJAŠNJENJA

Pojašnjenja iz ovog Priloga odnose se na teškoće pri tumačenju određenih stavaka ovog Pravilnika. Namijenjena su kao smjernice tehničkim službama koje provode ispitivanja.

| | Stavak 2.10.1.
  Naprava za brzo namještanje može biti i naprava s okretnom osovinom i oprugom sličnom uvlačniku s ručnim otpuštanjem. Ta se naprava za namještanje mora ispitati prema zahtjevima iz stavaka 7.2.2.5. i 7.2.3.1.3. |
| --- | --- |

Stavak 2.10.1.

Naprava za brzo namještanje može biti i naprava s okretnom osovinom i oprugom sličnom uvlačniku s ručnim otpuštanjem. Ta se naprava za namještanje mora ispitati prema zahtjevima iz stavaka 7.2.2.5. i 7.2.3.1.3.

| | Stavak 2.19.2.
  Poluuniverzalni sustav za držanje namijenjen za postavljanje na stražnje sjedište u limuzini i u karavanu, gdje je cijeli sklop pojaseva identičan, smatra se jednim tipom. |
| --- | --- |

Stavak 2.19.2.

Poluuniverzalni sustav za držanje namijenjen za postavljanje na stražnje sjedište u limuzini i u karavanu, gdje je cijeli sklop pojaseva identičan, smatra se jednim tipom.

| | Stavak 2.19.3.
  Pri odlučivanju radi li se o novom tipu, treba uzeti u obzir važnost promjena dimenzija i/ili mase sjedala, obloga ili štitnika od udara te karakteristika materijala u pogledu apsorpcije energije ili boje. |
| --- | --- |

Stavak 2.19.3.

Pri odlučivanju radi li se o novom tipu, treba uzeti u obzir važnost promjena dimenzija i/ili mase sjedala, obloga ili štitnika od udara te karakteristika materijala u pogledu apsorpcije energije ili boje.

| | Stavci 2.19.4. i 2.19.5.
  Ti se stavci ne primjenjuju na sigurnosne pojaseve homologirane zasebno u skladu s Pravilnikom br. 16 koji su potrebni za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta za vozilo ili za držanje djeteta. |
| --- | --- |

Stavci 2.19.4. i 2.19.5.

Ti se stavci ne primjenjuju na sigurnosne pojaseve homologirane zasebno u skladu s Pravilnikom br. 16 koji su potrebni za pričvršćivanje sustava za držanje djeteta za vozilo ili za držanje djeteta.

| | Stavak 6.1.2.
  Za sustave za držanje djeteta okrenute natrag, pravilan se položaj gornjeg dijela sustava za držanje u odnosu na glavu ispitne lutke djeteta osigurava postavljanjem najveće ispitne lutke za koju je sustav namijenjen u krajnje nagnut položaj i osiguravajući da vodoravna crta u visini očiju prolazi ispod vrha sjedala. |
| --- | --- |

Stavak 6.1.2.

Za sustave za držanje djeteta okrenute natrag, pravilan se položaj gornjeg dijela sustava za držanje u odnosu na glavu ispitne lutke djeteta osigurava postavljanjem najveće ispitne lutke za koju je sustav namijenjen u krajnje nagnut položaj i osiguravajući da vodoravna crta u visini očiju prolazi ispod vrha sjedala.

| | Stavak 6.1.8.
  Zahtjev za 150 mm primjenjuje se i na prijenosne dječje ležaljke. |
| --- | --- |

Stavak 6.1.8.

Zahtjev za 150 mm primjenjuje se i na prijenosne dječje ležaljke.

| | Stavak 6.2.4.
  Granica je prihvatljivog pomaka ramenog pojasa takva da donji rub ramenog dijela standardnog sigurnosnog pojasa ne smije biti niži od lakta lutke u točki najvećeg pomaka glave lutke. |
| --- | --- |

Stavak 6.2.4.

Granica je prihvatljivog pomaka ramenog pojasa takva da donji rub ramenog dijela standardnog sigurnosnog pojasa ne smije biti niži od lakta lutke u točki najvećeg pomaka glave lutke.

| | Stavak 6.2.9.
  Općenito se podrazumijeva da se primjenjuje i na sustave koji imaju takvu blokirnu napravu čak i ako one nisu propisane za tu skupinu. Tako bi se ispitivanje primijenilo samo na sustave iz skupine II, ali s propisanom silom, tj. dvostrukom masom ispitne lutke iz skupine I. |
| --- | --- |

Stavak 6.2.9.

Općenito se podrazumijeva da se primjenjuje i na sustave koji imaju takvu blokirnu napravu čak i ako one nisu propisane za tu skupinu. Tako bi se ispitivanje primijenilo samo na sustave iz skupine II, ali s propisanom silom, tj. dvostrukom masom ispitne lutke iz skupine I.

| | Stavak 7.1.3.
  Ispitivanje prevrtanjem provodi se primjenjujući isti postupak ugradnje i iste parametre koji su određeni i za dinamičko ispitivanje. |
| --- | --- |

Stavak 7.1.3.

Ispitivanje prevrtanjem provodi se primjenjujući isti postupak ugradnje i iste parametre koji su određeni i za dinamičko ispitivanje.

| | Stavak 7.1.3.1.
  Za vrijeme prevrtanja nije dopušteno zaustavljanje okvira. |
| --- | --- |

Stavak 7.1.3.1.

Za vrijeme prevrtanja nije dopušteno zaustavljanje okvira.

| | Stavak 7.1.4.1.4.
  Ovim se stavkom nastoji osigurati da sustav za držanje djeteta tijekom dinamičkog ispitivanja može izdržati opterećenje kojemu je izložen držeći dijete u predviđenom položaju, održavajući početni položaj i konfiguraciju. Svaka promjena početne konfiguracije, uključujući promjenu nagnutog položaja ili promjenu duljine potporne noge smatra se neispravnošću. Svaka neispravnost dijela ili sastavnog dijela koji prenosi glavni dio opterećenja, poput točaka na sigurnosnom pojasu za odrasle osobe (utvrđen kao položaj pojasa), naprave za sprječavanje okretanja ili školjke stolice sustava za držanje djeteta smatra se neispravnošću, osim ako je jasno navedeno da tako funkcionira naprava za ograničavanje opterećenja. |
| --- | --- |

Stavak 7.1.4.1.4.

Ovim se stavkom nastoji osigurati da sustav za držanje djeteta tijekom dinamičkog ispitivanja može izdržati opterećenje kojemu je izložen držeći dijete u predviđenom položaju, održavajući početni položaj i konfiguraciju. Svaka promjena početne konfiguracije, uključujući promjenu nagnutog položaja ili promjenu duljine potporne noge smatra se neispravnošću. Svaka neispravnost dijela ili sastavnog dijela koji prenosi glavni dio opterećenja, poput točaka na sigurnosnom pojasu za odrasle osobe (utvrđen kao položaj pojasa), naprave za sprječavanje okretanja ili školjke stolice sustava za držanje djeteta smatra se neispravnošću, osim ako je jasno navedeno da tako funkcionira naprava za ograničavanje opterećenja.

| | Stavak 7.1.4.1.10.1.2.
  Potpuno uvučena znači da, s nogom u sklopljenom položaju, niti jedan dio noge ne strši izvan površine baze ili školjke te ne utječe na položaj sustava za držanje djeteta na ispitnoj napravi. Radi pojašnjenja vidjeti slike u nastavku.

  Slika 1.


  Primjeri potpuno uvučene potporne noge




  sustav za držanje djeteta
  potporna noga
  potporna noga

  Slika 2.


  Primjeri nepotpuno uvučene potporne noge




  potporna noga
  sustav za držanje djeteta
  potporna noga |
| --- | --- |

Stavak 7.1.4.1.10.1.2.

Potpuno uvučena znači da, s nogom u sklopljenom položaju, niti jedan dio noge ne strši izvan površine baze ili školjke te ne utječe na položaj sustava za držanje djeteta na ispitnoj napravi. Radi pojašnjenja vidjeti slike u nastavku.

Slika 1.

Primjeri potpuno uvučene potporne noge

sustav za držanje djeteta

potporna noga

potporna noga

Slika 2.

Primjeri nepotpuno uvučene potporne noge

potporna noga

sustav za držanje djeteta

potporna noga

| | Stavak 7.1.4.2.2.
  Tekst tog stavka odnosi se na ubrzanja koja nastaju kao vlačno opterećenje u kralježnici lutke. |
| --- | --- |

Stavak 7.1.4.2.2.

Tekst tog stavka odnosi se na ubrzanja koja nastaju kao vlačno opterećenje u kralježnici lutke.

| | Stavak 7.1.4.3.1.
  Vidljivi znakovi prodora znače prodor u plastelin trbušnog uloška (pod pritiskom sustava za držanje), ali ne savijanje plastelina bez pritiska u vodoravnom smjeru, što primjerice nastaje jednostavnim savijanjem kralježnice. Vidjeti i tumačenje stavka 6.2.4. |
| --- | --- |

Stavak 7.1.4.3.1.

Vidljivi znakovi prodora znače prodor u plastelin trbušnog uloška (pod pritiskom sustava za držanje), ali ne savijanje plastelina bez pritiska u vodoravnom smjeru, što primjerice nastaje jednostavnim savijanjem kralježnice. Vidjeti i tumačenje stavka 6.2.4.

| | Stavak 7.2.1.5.
  Zahtjevi iz prvog stavka ispunjeni su ako ruka ispitne lutke može dosegnuti kopču. |
| --- | --- |

Stavak 7.2.1.5.

Zahtjevi iz prvog stavka ispunjeni su ako ruka ispitne lutke može dosegnuti kopču.

| | Stavak 7.2.2.1.
  To se upotrebljava za osiguranje jednostavnog pričvršćivanja i odvajanja zasebno homologiranih vodećih remena. |
| --- | --- |

Stavak 7.2.2.1.

To se upotrebljava za osiguranje jednostavnog pričvršćivanja i odvajanja zasebno homologiranih vodećih remena.

| | Stavak 7.2.4.1.1.
  Zahtijevaju se dva remena. Izmjeriti prekidno opterećenje prvog remena. Izmjeriti širinu drugog remena pri 75 % tog opterećenja. |
| --- | --- |

Stavak 7.2.4.1.1.

Zahtijevaju se dva remena. Izmjeriti prekidno opterećenje prvog remena. Izmjeriti širinu drugog remena pri 75 % tog opterećenja.

| | Stavak 7.2.4.4.
  Nisu dopušteni dijelovi koji se mogu rastaviti ili izvući i koje bi nestručan korisnik mogao nepravilno ponovno ugraditi, zbog čega bi sklop mogao postati opasan. |
| --- | --- |

Stavak 7.2.4.4.

Nisu dopušteni dijelovi koji se mogu rastaviti ili izvući i koje bi nestručan korisnik mogao nepravilno ponovno ugraditi, zbog čega bi sklop mogao postati opasan.

| | Stavak 8.1.2.2.

  „Pričvršćeno na sjedalo” znači ispitno sjedalo kako je propisano u Prilogu 6. „Sustavi kategorije za određeno vozilo smiju” znači da se sustav za držanje „za određeno vozilo” može ispitati na prevrtanje kad je postavljen na ispitno sjedalo, ali da je to ispitivanje dopušteno i u sjedalu vozila. |
| --- | --- |

Stavak 8.1.2.2.

„Pričvršćeno na sjedalo” znači ispitno sjedalo kako je propisano u Prilogu 6. „Sustavi kategorije za određeno vozilo smiju” znači da se sustav za držanje „za određeno vozilo” može ispitati na prevrtanje kad je postavljen na ispitno sjedalo, ali da je to ispitivanje dopušteno i u sjedalu vozila.

| | Stavak 8.1.3.6.3.2.
  Okretna ploča ili slična savitljiva naprava namijenjena je simulaciji skidanja odjeće s djeteta i nemogućnosti ponovnog namještanja sustava H-pojasa. Ako se dijete drži sustavom koji se prilagođava kako bi odgovarao njegovoj tjelesnoj građi bez vanjske intervencije (ako se upotrebljava sigurnosni pojas za odrasle osobe ili ako H-pojas sadržava automatski mehanizam za blokiranje uvlačnika ili takav mehanizam za primjenu u slučaju opasnosti), upotreba okretne ploče nije nužna. Za sustave za držanje djeteta kod kojih duljina remena može biti fiksna (npr. H-pojas bez uvlačnika ili sigurnosni pojas za odrasle osobe upotrijebljen bez blokirne naprave) nužna je upotreba okretne ploče. Okretna se ploča mora koristiti za namještanje sustava za držanje djeteta sa štitnicima od udara s pojasevima. |
| --- | --- |

Stavak 8.1.3.6.3.2.

Okretna ploča ili slična savitljiva naprava namijenjena je simulaciji skidanja odjeće s djeteta i nemogućnosti ponovnog namještanja sustava H-pojasa. Ako se dijete drži sustavom koji se prilagođava kako bi odgovarao njegovoj tjelesnoj građi bez vanjske intervencije (ako se upotrebljava sigurnosni pojas za odrasle osobe ili ako H-pojas sadržava automatski mehanizam za blokiranje uvlačnika ili takav mehanizam za primjenu u slučaju opasnosti), upotreba okretne ploče nije nužna. Za sustave za držanje djeteta kod kojih duljina remena može biti fiksna (npr. H-pojas bez uvlačnika ili sigurnosni pojas za odrasle osobe upotrijebljen bez blokirne naprave) nužna je upotreba okretne ploče. Okretna se ploča mora koristiti za namještanje sustava za držanje djeteta sa štitnicima od udara s pojasevima.

| | Stavak 8.2.2.1.1.

  „Uzimajući u obzir uobičajene uvjete upotrebe” znači da se to ispitivanje mora obaviti sa sustavom za držanje postavljenim na ispitno sjedalo ili sjedalo vozila, ali bez ispitne lutke.
  Ispitna lutka upotrebljava se samo za postavljanje naprave za namještanje. Prvo je potrebno namjestiti remene u skladu sa stavcima 8.1.3.6.3.2. odnosno 8.1.3.6.3.3. (ovisno koji je prikladan). Ispitivanje se zatim provodi nakon uklanjanja ispitne lutke. |
| --- | --- |

Stavak 8.2.2.1.1.

„Uzimajući u obzir uobičajene uvjete upotrebe” znači da se to ispitivanje mora obaviti sa sustavom za držanje postavljenim na ispitno sjedalo ili sjedalo vozila, ali bez ispitne lutke.

Ispitna lutka upotrebljava se samo za postavljanje naprave za namještanje. Prvo je potrebno namjestiti remene u skladu sa stavcima 8.1.3.6.3.2. odnosno 8.1.3.6.3.3. (ovisno koji je prikladan). Ispitivanje se zatim provodi nakon uklanjanja ispitne lutke.

| | Stavak 8.2.5.2.6.
  Taj se stavak ne odnosi na vodeće remene koji su zasebno homologirani prema ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

Stavak 8.2.5.2.6.

Taj se stavak ne odnosi na vodeće remene koji su zasebno homologirani prema ovom Pravilniku.

| | Stavak 10.1.3.
  U slučaju proširenja pri kojima izmjene utječu samo na jednu skupinu sustava za držanje djeteta, ispitivanje proširenja provodi se samo za tu skupinu, a ako je rezultat pomaka lošiji od prethodnog najnepovoljnijeg rezultata za sustav za držanje djeteta (iz bilo koje skupine obuhvaćene početnom homologacijom ili prethodnim proširenjima), potrebno je provesti nova ispitivanja sukladnosti proizvodnje. Ako pomak glave nije lošiji ni od jednog drugog provedenog homologacijskog ispitivanja ili ispitivanja proširenja (isključujući ispitivanje sukladnosti proizvodnje), nije potrebno provesti daljnja ispitivanja sukladnosti proizvodnje.
  U slučajevima kad izmjene proširenja utječu na više skupina sustava za držanje djeteta, npr. ako se skupina sustava za držanje djeteta 2/3 proširuje obuhvaćanjem skupine 1, ali izmjene mogu utjecati na skupinu 2/3 (npr. jačanje) potrebno je provesti ispitivanja skupine 1 i najnepovoljnijeg slučaja za skupinu 2/3 (početna homologacija). Ako je rezultat lošiji od početne homologacije ili prethodnog proširenja (isključujući ispitivanje sukladnosti proizvodnje), potrebno je provesti ispitivanje sukladnosti proizvodnje novog najnepovoljnijeg rezultata.
  Potrebno je uvijek napraviti usporedbu s najnepovoljnijim rezultatom iz svih homologacijskih ispitivanja i ispitivanja proširenja (isključujući sva ispitivanja sukladnosti proizvodnje). |
| --- | --- |

Stavak 10.1.3.

U slučaju proširenja pri kojima izmjene utječu samo na jednu skupinu sustava za držanje djeteta, ispitivanje proširenja provodi se samo za tu skupinu, a ako je rezultat pomaka lošiji od prethodnog najnepovoljnijeg rezultata za sustav za držanje djeteta (iz bilo koje skupine obuhvaćene početnom homologacijom ili prethodnim proširenjima), potrebno je provesti nova ispitivanja sukladnosti proizvodnje. Ako pomak glave nije lošiji ni od jednog drugog provedenog homologacijskog ispitivanja ili ispitivanja proširenja (isključujući ispitivanje sukladnosti proizvodnje), nije potrebno provesti daljnja ispitivanja sukladnosti proizvodnje.

U slučajevima kad izmjene proširenja utječu na više skupina sustava za držanje djeteta, npr. ako se skupina sustava za držanje djeteta 2/3 proširuje obuhvaćanjem skupine 1, ali izmjene mogu utjecati na skupinu 2/3 (npr. jačanje) potrebno je provesti ispitivanja skupine 1 i najnepovoljnijeg slučaja za skupinu 2/3 (početna homologacija). Ako je rezultat lošiji od početne homologacije ili prethodnog proširenja (isključujući ispitivanje sukladnosti proizvodnje), potrebno je provesti ispitivanje sukladnosti proizvodnje novog najnepovoljnijeg rezultata.

Potrebno je uvijek napraviti usporedbu s najnepovoljnijim rezultatom iz svih homologacijskih ispitivanja i ispitivanja proširenja (isključujući sva ispitivanja sukladnosti proizvodnje).

---

PRILOG 16.

NADZOR SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   ISPITIVANJA

Mora se dokazati sukladnost sustava za držanje djeteta sa zahtjevima na kojima se temelje ispitivanja u nastavku.

| 1.1. | Provjera početka blokiranja i trajnosti uvlačnika s blokiranjem u slučaju opasnosti
  U skladu s odredbama stavka 8.2.4.3. u najnepovoljnijem smjeru nakon provođenja ispitivanja trajnosti detaljno opisanog u stavcima 8.2.4.2, 8.2.4.4. i 8.2.4.5. koji je propisan u stavku 7.2.3.2.6. |
| --- | --- |

1.1.

Provjera početka blokiranja i trajnosti uvlačnika s blokiranjem u slučaju opasnosti

U skladu s odredbama stavka 8.2.4.3. u najnepovoljnijem smjeru nakon provođenja ispitivanja trajnosti detaljno opisanog u stavcima 8.2.4.2, 8.2.4.4. i 8.2.4.5. koji je propisan u stavku 7.2.3.2.6.

| 1.2. | Provjera trajnosti uvlačnika s automatskim blokiranjem
  U skladu s odredbama stavka 8.2.4.2. koje su dopunjene ispitivanjima iz stavaka 8.2.4.4. i 8.2.4.5. kako se zahtijeva stavkom 7.2.3.1.3. |
| --- | --- |

1.2.

Provjera trajnosti uvlačnika s automatskim blokiranjem

U skladu s odredbama stavka 8.2.4.2. koje su dopunjene ispitivanjima iz stavaka 8.2.4.4. i 8.2.4.5. kako se zahtijeva stavkom 7.2.3.1.3.

| 1.3. | Ispitivanje čvrstoće remena nakon kondicioniranja
  U skladu s postupkom opisanim u stavku 7.2.4.2. nakon kondicioniranja u skladu sa zahtjevima iz stavaka 8.2.5.2.1. do 8.2.5.2.5.
  1.3.1.   Ispitivanje čvrstoće remena nakon abrazije
  U skladu s postupkom opisanim u stavku 7.2.4.2. nakon kondicioniranja u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.2.5.2.6. |
| --- | --- |

1.3.

Ispitivanje čvrstoće remena nakon kondicioniranja

U skladu s postupkom opisanim u stavku 7.2.4.2. nakon kondicioniranja u skladu sa zahtjevima iz stavaka 8.2.5.2.1. do 8.2.5.2.5.

1.3.1.   Ispitivanje čvrstoće remena nakon abrazije

U skladu s postupkom opisanim u stavku 7.2.4.2. nakon kondicioniranja u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.2.5.2.6.

| 1.4. | Ispitivanje mikroklizanja
  U skladu s postupkom opisanim u stavku 8.2.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.

Ispitivanje mikroklizanja

U skladu s postupkom opisanim u stavku 8.2.3. ovog Pravilnika.

| 1.5. | Apsorpcija energije
  U skladu s odredbama stavka 7.1.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.5.

Apsorpcija energije

U skladu s odredbama stavka 7.1.2. ovog Pravilnika.

| 1.6. | Provjera zahtjeva u pogledu radnog učinka sustava za držanje djeteta tijekom odgovarajućeg dinamičkog ispitivanja:
  U skladu s odredbama stavka 8.1.3. sa svakom kopčom koja je prethodno kondicionirana prema zahtjevima iz stavka 7.2.1.7. tako da su ispunjeni odgovarajući zahtjevi iz stavka 7.1.4. (za ukupni učinak sustava za držanje djeteta) i stavka 7.2.1.8.1. (za učinak svake kopče pod opterećenjem). |
| --- | --- |

1.6.

Provjera zahtjeva u pogledu radnog učinka sustava za držanje djeteta tijekom odgovarajućeg dinamičkog ispitivanja:

U skladu s odredbama stavka 8.1.3. sa svakom kopčom koja je prethodno kondicionirana prema zahtjevima iz stavka 7.2.1.7. tako da su ispunjeni odgovarajući zahtjevi iz stavka 7.1.4. (za ukupni učinak sustava za držanje djeteta) i stavka 7.2.1.8.1. (za učinak svake kopče pod opterećenjem).

| 1.7. | Ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature
  U skladu s odredbama stavka 7.1.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.7.

Ispitivanje otpornosti na utjecaj temperature

U skladu s odredbama stavka 7.1.5. ovog Pravilnika.

2.   UČESTALOST ISPITIVANJA I REZULTATI

2.1.   Učestalost ispitivanja u skladu sa zahtjevima iz stavaka 1.1. do 1.5. i 1.7. temelji se na statističkoj provjeri i nasumičnom uzorkovanju u skladu s jednim od uobičajenih postupaka osiguranja kvalitete i provodi se najmanje jedanput u godini.

2.2.   Za sustave za držanje djeteta iz kategorije „univerzalni”, „poluuniverzalni” i „za ograničenu upotrebu” najmanja učestalost provjere sukladnosti dinamičkim ispitivanjem mora biti u skladu sa stavkom 1.6.

U dogovoru s nadležnim tijelima nositelj homologacije nadzire provjeru sukladnosti primjenjujući postupak kontrole proizvodne serije (stavak 2.2.1.) ili postupak kontinuirane kontrole (stavak 2.2.2.)

2.2.1.   Kontrola proizvodnih serija sustava za držanje djeteta

2.2.1.1.   Nositelj homologacije sustave za držanje djeteta mora raspodijeliti u serije koje su što je moguće ujednačenije s obzirom na sirovinu ili poluproizvode uključene u njihovu proizvodnju (različita boja kalupa, drukčiji postupak izrade H-pojasa) i s obzirom na uvjete proizvodnje. Broj sustava za držanje proizvedenih u jednoj seriji ne smije prijeći 5 000 jedinica.

U dogovoru s nadležnim tijelima ispitivanja može provesti tehnička služba ili se provode pod odgovornošću nositelja homologacije.

2.2.1.2.   Iz svake se serije uzima jedan uzorak u skladu s odredbama stavka 2.2.1.4. i to iz minimalno 20 % količine serije koja treba biti proizvedena u aktualnoj seriji.

2.2.1.3.   Karakteristike sustava za držanje djeteta i broj dinamičkih ispitivanja koja treba provesti navedeni su u stavku 2.2.1.4.

2.2.1.4.   Serija sustava za držanje djeteta, da bi bila prihvaćena, mora zadovoljavati sljedeće uvjete:

| Broj u seriji | Broj uzoraka/karakteristike sustava za držanje djeteta | Ukupni broj uzoraka | Kriteriji prihvaćanja | Kriteriji za odbijanje | Stupanj strogosti kontrole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | 1. = 1MH | 1 | 0 | — | uobičajena |
| 2. = 1MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 1MH + 1LH | 2 | 0 | 2 | uobičajena |
| 2. = 1MH + 1LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | 1. = 2MH | 2 | 0 | 2 | pojačana |
| 2. = 2MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 2MH + 2LH | 4 | 0 | 2 | pojačana |
| 2. = 2MH + 2LH | 8 | 1 | 2 |

Broj u seriji

Broj uzoraka/karakteristike sustava za držanje djeteta

Ukupni broj uzoraka

Kriteriji prihvaćanja

Kriteriji za odbijanje

Stupanj strogosti kontrole

N < 500

1. = 1MH

1

0

—

uobičajena

2. = 1MH

2

1

2

500 < N < 5 000

1. = 1MH + 1LH

2

0

2

uobičajena

2. = 1MH + 1LH

4

1

2

N < 500

1. = 2MH

2

0

2

pojačana

2. = 2MH

4

1

2

500 < N < 5 000

1. = 2MH + 2LH

4

0

2

pojačana

2. = 2MH + 2LH

8

1

2

Napomena:

| | MH znači nepovoljnija konstrukcija (najslabiji rezultati dobiveni tijekom homologacije ili proširenja homologacije) |
| --- | --- |

MH znači nepovoljnija konstrukcija (najslabiji rezultati dobiveni tijekom homologacije ili proširenja homologacije)

| | LH znači manje nepovoljna konstrukcija. |
| --- | --- |

LH znači manje nepovoljna konstrukcija.

Taj plan dvojnog uzorkovanja funkcionira kako slijedi:

| | za uobičajenu kontrolu, ako prvi uzorak ne sadržava defektne jedinice, serija se prihvaća bez ispitivanja drugog uzorka. Ako sadržava dvije defektne jedinice, serija se odbacuje. Naposljetku, ako sadržava jednu defektnu jedinicu, uzima se drugi uzorak i oba uzorka u zbroju moraju ispuniti uvjet iz stupca 5. prethodne tablice. |
| --- | --- |

za uobičajenu kontrolu, ako prvi uzorak ne sadržava defektne jedinice, serija se prihvaća bez ispitivanja drugog uzorka. Ako sadržava dvije defektne jedinice, serija se odbacuje. Naposljetku, ako sadržava jednu defektnu jedinicu, uzima se drugi uzorak i oba uzorka u zbroju moraju ispuniti uvjet iz stupca 5. prethodne tablice.

| | Uobičajena se kontrola mijenja u pojačanu ako su u pet uzastopnih serija dvije odbijene. Uobičajena se kontrola nastavlja ako je pet uzastopnih serija prihvaćeno. |
| --- | --- |

Uobičajena se kontrola mijenja u pojačanu ako su u pet uzastopnih serija dvije odbijene. Uobičajena se kontrola nastavlja ako je pet uzastopnih serija prihvaćeno.

| | Ako je bilo koja serija odbijena, proizvodnja se smatra nesukladnom i serija se ne pušta u promet. |
| --- | --- |

Ako je bilo koja serija odbijena, proizvodnja se smatra nesukladnom i serija se ne pušta u promet.

| | Ako su odbijene dvije uzastopne serije podvrgnute pojačanoj kontroli, primjenjuju se odredbe stavka 13. |
| --- | --- |

Ako su odbijene dvije uzastopne serije podvrgnute pojačanoj kontroli, primjenjuju se odredbe stavka 13.

2.2.1.5.   Kontrola sukladnosti sustava za držanje djeteta poduzima se počevši od serije proizvedene nakon što je prva serija bila podvrgnuta utvrđivanju sukladnosti proizvodnje.

2.2.1.6.   Rezultati ispitivanja opisani u stavku 2.2.1.4. ne smiju prijeći L, pri čemu je L granična vrijednost propisana za svako homologacijsko ispitivanje.

2.2.2.   Kontinuirana kontrola

2.2.2.1.   Nositelj homologacije obvezan je provoditi kontinuiranu kontrolu kvalitete svojeg proizvodnog postupka na statističkoj osnovi i uzorkovanjem. U dogovoru s nadležnim tijelima ispitivanja može provoditi tehnička služba ili se provode pod odgovornošću nositelja homologacije koji je odgovoran za sljedivost proizvoda.

2.2.2.2.   Uzorci se uzimaju u skladu s odredbama stavka 2.2.2.4.

2.2.2.3.   Uzorci sustava za držanje djeteta odabiru se nasumično, a ispitivanja koja treba provesti opisana su u stavku 2.2.2.4.

2.2.2.4.   Kontrola mora ispunjavati sljedeće zahtjeve.

| Uzeti uzorci sustavi za držanje djeteta | Stupanj strogosti kontrole |
| --- | --- |
| 0,02 % znači jedan uzeti sustav za držanje djeteta na svakih 5 000 proizvedenih | uobičajen |
| 0,05 % znači jedan uzeti sustav za držanje djeteta na svakih 2 000 proizvedenih | pojačan |

Uzeti uzorci sustavi za držanje djeteta

Stupanj strogosti kontrole

0,02 % znači jedan uzeti sustav za držanje djeteta na svakih 5 000 proizvedenih

uobičajen

0,05 % znači jedan uzeti sustav za držanje djeteta na svakih 2 000 proizvedenih

pojačan

Taj plan dvojnog uzorkovanja funkcionira kako slijedi:

| | ako se smatra da je sustav za držanje djeteta sukladan, proizvodnja je sukladna, |
| --- | --- |

ako se smatra da je sustav za držanje djeteta sukladan, proizvodnja je sukladna,

| | ako sustav za držanje djeteta ne ispunjava zahtjeve, uzima se drugi sustav za držanje djeteta, |
| --- | --- |

ako sustav za držanje djeteta ne ispunjava zahtjeve, uzima se drugi sustav za držanje djeteta,

| | ako drugi sustav za držanje djeteta ispunjava zahtjeve, proizvodnja je sukladna, |
| --- | --- |

ako drugi sustav za držanje djeteta ispunjava zahtjeve, proizvodnja je sukladna,

| | ako oba (prvi i drugi) sustava za držanje djeteta ne ispunjavaju zahtjeve, proizvodnja nije sukladna pa se sustavi za držanje djeteta koji bi vjerojatno pokazali iste defekte povlače i poduzimaju se potrebne mjere za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

ako oba (prvi i drugi) sustava za držanje djeteta ne ispunjavaju zahtjeve, proizvodnja nije sukladna pa se sustavi za držanje djeteta koji bi vjerojatno pokazali iste defekte povlače i poduzimaju se potrebne mjere za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje.

| | Uobičajena kontrola bit će zamijenjena pojačanom kontrolom ako se za 10 000 uzastopno proizvedenih sustava za držanje djeteta proizvodna serija mora dvaput povući. |
| --- | --- |

Uobičajena kontrola bit će zamijenjena pojačanom kontrolom ako se za 10 000 uzastopno proizvedenih sustava za držanje djeteta proizvodna serija mora dvaput povući.

| | Uobičajena se kontrola nastavlja ako se smatra da je 10 000 uzastopno proizvedenih sustava za držanje djeteta sukladno. |
| --- | --- |

Uobičajena se kontrola nastavlja ako se smatra da je 10 000 uzastopno proizvedenih sustava za držanje djeteta sukladno.

| | Ako je proizvodnja koja je bila podvrgnuta pojačanoj kontroli povučena dva uzastopna puta, primjenjuju se odredbe stavka 13. |
| --- | --- |

Ako je proizvodnja koja je bila podvrgnuta pojačanoj kontroli povučena dva uzastopna puta, primjenjuju se odredbe stavka 13.

2.2.2.5.   Kontinuirana kontrola sustava za držanje djeteta poduzima se nakon utvrđivanja sukladnosti proizvodnje.

2.2.2.6.   Rezultati ispitivanja opisani u stavku 2.2.2.4. ne smiju prijeći L, pri čemu je L granična vrijednost propisana za svako homologacijsko ispitivanje.

2.3.   Za „ugrađene” sustave kategorije za određeno vozilo primjenjuje se učestalost ispitivanja u nastavku.

| sustavi za držanje djeteta, osim pomoćnog dječjeg sjedišta: | jednom svakih osam tjedana, |
| --- | --- |
| pomoćna dječja sjedišta: | jednom svakih 12 tjedana. |

sustavi za držanje djeteta, osim pomoćnog dječjeg sjedišta:

jednom svakih osam tjedana,

pomoćna dječja sjedišta:

jednom svakih 12 tjedana.

pri svakom ispitivanju moraju biti ispunjeni svi zahtjevi iz stavaka 7.1.4. i 7.2.1.8.1. Ako rezultati svih ispitivanja tijekom jedne godine zadovoljavaju, proizvođač u dogovoru s homologacijskim tijelom može smanjiti učestalost kako slijedi:

| sustavi za držanje djeteta, osim pomoćnog dječjeg sjedišta: | jednom svakih 16 tjedana, |
| --- | --- |
| pomoćna dječja sjedišta: | jednom svakih 24 tjedana. |

sustavi za držanje djeteta, osim pomoćnog dječjeg sjedišta:

jednom svakih 16 tjedana,

pomoćna dječja sjedišta:

jednom svakih 24 tjedana.

Međutim, ako je godišnja proizvodnja sustava za držanje djeteta 1 000 ili manje, dopuštena je najmanja učestalost od jednog ispitivanja u godini;

2.3.1.   za sustave kategorije za određeno vozilo u skladu sa stavkom 2.1.2.4.1. proizvođač sustava za držanje djeteta može izabrati postupak provjere sukladnosti proizvodnje u skladu sa stavkom 2.2., na ispitnom sjedalu, ili stavkom 2.3., u nadogradnji vozila.

2.3.2.   ako ispitni uzorak ne zadovolji na pojedinom ispitivanju kojem je podvrgnut, obavlja se novo ispitivanje prema istim zahtjevima na najmanje tri druga uzorka. Ako jedan od tih uzoraka ne zadovolji na dinamičkim ispitivanjima, proizvodnja se smatra nesukladnom, a učestalost se povećava ako je bila primjenjena manja u skladu sa stavkom 2.3. te se poduzimaju mjere potrebne za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje.

2.4.   Ako se ustanovi da je proizvodnja nesukladna u skladu sa stavcima 2.2.1.4., 2.2.2.4. ili 2.3.2., nositelj homologacije ili njegov ovlašteni predstavnik mora:

| 2.4.1. | izvijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju o mjerama koje su poduzete za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.4.1.

izvijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju o mjerama koje su poduzete za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje.

2.5.   Proizvođač mora kvartalno obavješćivati homologacijsko tijelo o količini proizvoda proizvedenih po svakom homologacijskom broju te navesti načine identifikacije proizvoda koji odgovaraju pojedinom homologacijskom broju.

---

PRILOG 17.

ISPITIVANJE MATERIJALA ZA APSORPCIJU ENERGIJE

1.   MODEL GLAVE

1.1.   Model glave sastoji se od pune drvene polukugle s dodanim manjim kuglastim dijelom kako je prikazano na slici A. Mora biti izrađen tako da može slobodno pasti uzduž označene osi i da ima mogućnost ugradnje akcelerometra radi mjerenja ubrzanja uzduž smjera padanja.

1.2.   Ukupna masa modela glave zajedno s akcelerometrom mora biti 2,75 ± 0,05 kg.

Slika A

Model glave

Dimenzije u mm

smjer padanja

2.   MJERNI UREĐAJI

Tijekom ispitivanja bilježi se ubrzanje opremom koja odgovara razredu kanalne frekvencije 1000, kako je određeno u najnovijem izdanju norme ISO 6487.

3.   POSTUPAK

3.1.   Ispitivanje se provodi na sustavu za držanje djeteta koji se postavlja u područje udarca na tvrdu ravnu površinu čije su dimenzije najmanje 500 × 500 mm, tako da je smjer udarca okomit na unutarnju površinu sustava za držanje djeteta u području udarca.

3.2.   Model glave podigne se na visinu od 100 mm (dopušteni raspon 100 – 105 mm), mjereno od gornje površine sastavljenog sustava za držanje djeteta do najniže točke modela glave i potom se pusti da padne. Zabilježi se ubrzanje koje djeluje na model glave tijekom udarca.

---

PRILOG 18.

POSTUPAK ODREĐIVANJA PODRUČJA UDARCA GLAVE KOD SUSTAVA ZA DRŽANJE S LEĐNIM NASLONOM I ODREĐIVANJA NAJMANJE VELIČINE BOČNIH DIJELOVA KOD SUSTAVA ZA DRŽANJE OKRENUTIMA NATRAG

| 1. | Sustav za držanje djeteta namjesti se u ispitno sjedalo opisano u Prilogu 6. Sustave s prilagodljivim nagibom postavi se u krajnji uspravni položaj. U sustav se postavi najmanja ispitna lutka u skladu s uputama proizvođača. Na naslonu se označi točka „A” koja leži u vodoravnoj razini visine ramena najmanje ispitne lutke u točki koja je 2 cm unutar vanjskog ruba ruke. Sve unutarnje površine iznad vodoravne ravnine koja prolazi kroz točku A moraju se ispitati u skladu s Prilogom 17. To područje obuhvaća površine naslona i bočnih dijelova, uključujući unutarnje rubove (područje zakrivljenosti) bočnih dijelova. Kad je riječ o prijenosnim dječjim ležaljkama kod kojih prema njihovim uputama i uputama proizvođača nije moguće simetrično postavljanje ispitne lutke, područje u skladu s Prilogom 17. mora obuhvatiti sve unutarnje površine iznad prethodno utvrđene točke „A” gledano u smjeru glave, mjereno s lutkom u prijenosnoj dječjoj ležaljci u najnepovoljnijem položaju prema uputama proizvođača i s prijenosnom dječjom ležaljkom postavljenom na ispitnu napravu.
  Ako je simetrično postavljanje ispitne lutke u prijenosnu dječju ležaljku moguće, cijelo unutarnje područje mora biti u skladu s Prilogom 17. |
| --- | --- |

1.

Ako je simetrično postavljanje ispitne lutke u prijenosnu dječju ležaljku moguće, cijelo unutarnje područje mora biti u skladu s Prilogom 17.

| 2. | Sustavima okrenutima natrag dubina bočnih dijelova mora biti najmanje 90 mm, mjereno od sredine površine naslona. Bočni dijelovi počinju na visini vodoravne ravnine koja prolazi kroz točku „A” i dopiru do gornjeg ruba naslona. Počevši od točke koja je 90 mm ispod gornjeg dijela naslona sjedala, dubina se bočnog dijela može postupno smanjivati. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev iz stavka 2. u pogledu najmanje veličine bočnih dijelova ne primjenjuje se na sustave za držanje djeteta masenih skupina II i III u kategoriji „za određeno vozilo”, koji su namijenjeni upotrebi u prostoru za prtljagu u skladu sa stavkom 6.1.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.

---

PRILOG 19.

OPIS KONDICIONIRANJA NAPRAVA ZA NAMJEŠTANJE POSTAVLJENIH IZRAVNO NA SUSTAV ZA DRŽANJE DJETETA

Slika 1.

1,25 kg

učvršćeni valjak

učvršćeni valjak

1.   METODA

1.1.   Remen se postavi u referentni položaj opisan u stavku 8.2.7. i izvuče se najmanje 50 mm remena integralnog H-pojasa povlačenjem za slobodni kraj remena.

1.2.   Tako namješten dio integralnog H-pojasa pričvrsti se na napravu za povlačenje A.

1.3.   Naprava za namještanje se popusti i izvuče se najmanje 150 mm remena u integralni H-pojas. To odgovara polovini jednog ciklusa i postavlja napravu za povlačenje A u položaj krajnje izvučenog remena.

1.4.   Spojiti slobodni kraj remena na napravu za povlačenje B.

2.   OPIS CIKLUSA

| 2.1. | Dok naprava A ne zateže pojas, povući B za najmanje 150 mm. |
| --- | --- |

2.1.

Dok naprava A ne zateže pojas, povući B za najmanje 150 mm.

| 2.2. | Dok naprava B ne zateže pojas na slobodnom kraju remena, otpustiti napravu za namještanje i povući A. |
| --- | --- |

2.2.

Dok naprava B ne zateže pojas na slobodnom kraju remena, otpustiti napravu za namještanje i povući A.

| 2.3. | Nakon završetka te radnje blokirati napravu za namještanje. |
| --- | --- |

2.3.

Nakon završetka te radnje blokirati napravu za namještanje.

| 2.4. | Ponoviti ciklus kako je određeno stavkom 7.2.2.7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.4.

Ponoviti ciklus kako je određeno stavkom 7.2.2.7. ovog Pravilnika.

---

PRILOG 20.

UOBIČAJENA NAPRAVA ZA ISPITIVANJE ČVRSTOĆE KOPČE

Image 70

dimenzije u mm

a = površina pri A:

vlačna sila

3 ili 5 remena

kopča

vlačna sila

---

PRILOG 21.

NAPRAVA ZA DINAMIČKO ISPITIVANJE SUDAROM

standardni uvlačnik

naprava za mjerenje sile 1

saonice za ispitivanje

naprava za mjerenje sile 2

zakretna vodilica na stupu

sidrišta ISOFIX u usjeku sjedala

ispitno sjedalo

stup B

položaj blokirne naprave, ako je ugrađena

1.   METODA

1.1.   Samo trbušni pojas

Pričvrstiti mjernu dozu 1 na vanjskoj strani, kako je gore prikazano. Postaviti sustav za držanje djeteta i zategnuti referentni pojas s vanjske strane tako da se na vanjskoj strani postigne opterećenje od 75 N ± 5 N.

1.2.   Trbušni i dijagonalni pojas

1.2.1.   Pričvrstiti mjernu dozu 1 na vanjskoj strani, kako je gore prikazano. Postaviti sustav za držanje djeteta u ispravan položaj. Ako je na sustavu za držanje djeteta postavljena blokirna naprava koja djeluje preko dijagonalnog pojasa, mjernu dozu 2 postaviti u odgovarajući položaj iza sustava za držanje djeteta, između blokirne naprave i kopče, kako je prikazano gore. Ako blokirna naprava nije ugrađena ili je pričvršćena na kopču, mjerna doza postavlja se u odgovarajući položaj između zakretne vodilice i sustava za držanje djeteta.

1.2.2.   Trbušni dio referentnog pojasa namjesti se tako da se postigne zatezna sila od 50 N ± 5N na mjernoj dozi 1. Kredom se na remenu označi mjesto prolaza remena kroz simuliranu kopču. Zadržavajući pojas u tomu položaju, dijagonalni se pojas namješta zabravljivanjem remena u bravi sustava za držanje djeteta ili povlačenjem remena u blizini standardnog uvlačnika tako da se postigne zatezna sila od 50 N ± 5 N na mjernoj dozi 2.

1.2.3.   Sav se remen izvuče s kalema uvlačnika i ponovno namota tako da zategnutost u pojasu između uvlačnika i zakretne vodilice bude 4 ± 3 N. Prije dinamičkog ispitivanja kalem se mora blokirati. Obavlja se dinamičko ispitivanje sudarom.

1.2.4.   Prije početka namještanja provjeri se sustav za držanje djeteta radi određivanja njegove sukladnosti s odredbama stavka 6.2.1.3. Ako se promijeni napetost u remenima pri namještanju zbog promijenjenih kutova, potrebno je ustanoviti uvjete koji daju najlabaviji položaj i potom namjestiti i zategnuti remene u najtješnji položaj te postaviti sustav za držanje djeteta u najnepovoljniji položaj bez ponovnog zatezanja sigurnosnog pojasa za odrasle osobe. Obavlja se dinamičko ispitivanje.

1.3.   Pričvrsni dio ISOFIX

Za sustav za držanje djeteta ISOFIX s prilagodljivim sidrištima ISOFIX u usjeku sjedala. Neopterećen sustav za držanje djeteta ISOFIX namjesti se na sidrištima H1-H2 u usjeku sjedala u odgovarajući položaj za ispitivanje. Mehanizam zabravljivanja sustava za držanje djeteta ISOFIX mora potegnuti neopterećen sustav za držanje djeteta ISOFIX prema usjeku sjedala. U ravnini paralelnoj s površinom sjedišta ispitne naprave djeluje se dodatnom silom od 135 ± 15 N u smjeru usjeka sjedala da se svladaju sile trenja između sustava za držanje djeteta ISOFIX i sjedišta sjedala te pomogne samozatežućem učinku mehanizma za zabravljivanje. Silom se djeluje na središnjoj crti, ili jednakomjerno oko nje, sustava za držanje djeteta ISOFIX, i ne više od 100 mm iznad površine sjedišta ispitne naprave. Prema potrebi se namjesti gornju sigurnosnu uzicu tako da postigne zateznu silu od 50 ± 5 N (*1). Postaviti odgovarajuću ispitnu lutku u sustav za držanje djeteta namješten na ovaj način.

Napomena:

| 1. | Za stavke 1.1. i 1.2. postavljanje sustava za držanje obavlja se nakon postavljanja ispitne lutke. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budući da se nakon postavljanja sustava za držanje djeteta pjenasta obloga ispitnog sjedišta stisne, dinamičko se ispitivanje mora provesti u roku od 10 minuta nakon postavljanja sustava za držanje. Kako bi se sjedište vratilo u prvobitni oblik, najkraće razdoblje između dvaju ispitivanja s istim sjedištem mora biti 20 minuta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mjerne doze koje su namještene izravno na remen sigurnosnog pojasa mogu se električno isključiti, ali moraju ostati na svom mjestu. Masa svake naprave za mjerenje sile ne smije prelaziti 250 grama. Alternativno se mjerna doza na trbušnom pojasu može zamijeniti mjernom dozom koja je pričvršćena na sidrište. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ako su sustavi za držanje djeteta opremljeni napravama za povećanje zategnutosti sigurnosnog pojasa za odrasle osobe primjenjuje se sljedeći postupak ispitivanja:
  sustav za držanje djeteta namjesti se prema zahtjevima iz ovog Priloga i nakon toga se upotrijebi zatezna naprava prema uputama proizvođača. Ako se naprava ne može primijeniti zbog prevelike zategnutosti, onda se smatra da je ta naprava neprihvatljiva. |
| --- | --- |

4.

sustav za držanje djeteta namjesti se prema zahtjevima iz ovog Priloga i nakon toga se upotrijebi zatezna naprava prema uputama proizvođača. Ako se naprava ne može primijeniti zbog prevelike zategnutosti, onda se smatra da je ta naprava neprihvatljiva.

| 5. | Na sustav za držanje djeteta ne primjenjuje se nikakva dodatna sila osim minimalne potrebne za pravilnu montažu kako je određeno u stavcima 1.1. i 1.2.2. |
| --- | --- |

5.

| 6. | U slučaju prijenosne dječje ležaljke montirane kako je opisano u stavku 8.1.3.5.6. ovog Pravilnika, simulira se veza između sigurnosnog pojasa za odrasle osobe i sustava za držanje djeteta. Slobodni kraj sigurnosnog pojasa za odrasle osobe duljine 500 mm (izmjereno kako je opisano u Prilogu 13.) pričvrsti se na propisana sidrišta okovom sidrišta opisanim u Prilogu 13. Sustav za držanje djeteta zatim se pričvrsti na slobodni kraj sigurnosnog pojasa za odrasle osobe. Napetost u sigurnosnom pojasu za odrasle osobe, izmjerena između sidrišne točke i sustava za držanje djeteta, mora biti 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

---

(*1)  Ako su sustavi za držanje djeteta opremljeni napravama za povećanje zategnutosti gornje sigurnosne uzice, primjenjuje se sljedeći postupak ispitivanja:

sustav za držanje djeteta ISOFIX namjesti se prema zahtjevima iz ovog Priloga i nakon toga se upotrijebi zatezna naprava prema uputama proizvođača. Ako se naprava ne može primijeniti zbog prevelike zategnutosti, onda se smatra da je ta naprava neprihvatljiva.

---

PRILOG 22.

ISPITIVANJE BLOKA DONJEG DIJELA TRUPA

Slika 1.

Skraćeni blok ispitne lutke P10

Materijal: EPS (od 40 do 45 g/l)

220 RAD

10,0 zaobljenje RAD (TYP)

110 DIA

125 RAD

55 RAD

3,2°

9,5°

80 RAD (TYP)

160

Slika 2.

Vlačno ispitivanje pomoćnog dječjeg sjedišta blokom ispitne lutke

---

PRILOG 23.

UREĐAJI ZA PRIMJENU OPTEREĆENJA

Uređaj za primjenu opterećenja I.

Image 74

Nacrt

mjerilo: 1:2

Stupnjevani presjek B-B

Stupnjevani presjek A-A

Detalj C

mjerilo: 1:1

| Duljina rastezanja | (± 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Lutka P/Q 0 | Lutka P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Remen za glavu | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 200  mm | 1 200  mm | 1 200  mm |
| Rameni remen | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000  mm | 1 100  mm | 1 300  mm |
| Međunožni remen | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Bedreni remen | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| Dimenzija X | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Duljina rastezanja

(± 5 mm)

Lutka P/Q 0

Lutka P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Remen za glavu

1 000  mm

1 000  mm

1 000  mm

1 200  mm

1 200  mm

1 200  mm

Rameni remen

750 mm

850 mm

950 mm

1 000  mm

1 100  mm

1 300  mm

Međunožni remen

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Bedreni remen

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

Dimenzija X

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Br. | Ime | Podaci | Količina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Remen za glavu – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Rameni remen lh-rh – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Međunožni remen – 39 mm | — | 1 |
| 4 | Bedreni remen – 39 mm | — | 1 |
| 5 | Uzorak šavova (30 × 17) | Šav: 77, konac: 30 | 8 |
| 6 | Plastična kopča | | 2 |
| 7 | Uzorak šavova (2 × 37) | Šav: 77, konac: 30 | 2 |

Br.

Ime

Podaci

Količina

1

Remen za glavu – 39 mm

—

1

2

Rameni remen lh-rh – 39 mm

—

2

3

Međunožni remen – 39 mm

—

1

4

Bedreni remen – 39 mm

—

1

5

Uzorak šavova (30 × 17)

Šav: 77, konac: 30

8

6

Plastična kopča

2

7

Uzorak šavova (2 × 37)

Šav: 77, konac: 30

2

| Uzorak šavova | Najmanja potrebna sila |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Uzorak šavova

Najmanja potrebna sila

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

polumjer svih remena = 5 mm

Image 75

Izometrijski pogled

mjerilo: 1:10

Tlocrt

mjerilo: 1:2

Uređaj za primjenu opterećenja II.

Image 76

| Br. | Ime | Podaci | Količina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Glavni remen – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Bedreni remen (gornji/donji) – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Uzorak šavova (30 × 17) | Šav: 77, konac: 30- | 4 |

Br.

Ime

Podaci

Količina

1

Glavni remen – 39 mm

—

1

2

Bedreni remen (gornji/donji) – 39 mm

—

2

3

Uzorak šavova (30 × 17)

Šav: 77, konac: 30-

4

| Duljina rastezanja | (± 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Lutka P/Q 0 | Lutka P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Glavni remen | 1 600  mm | 1 600  mm | 1 600  mm | 2 000  mm | 2 000  mm | 2 000  mm |
| Bedreni remen | 440 mm | 540 mm | 640 mm | 740 mm | 740 mm | 840 mm |

Duljina rastezanja

(± 5 mm)

Lutka P/Q 0

Lutka P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Glavni remen

1 600  mm

1 600  mm

1 600  mm

2 000  mm

2 000  mm

2 000  mm

Bedreni remen

440 mm

540 mm

640 mm

740 mm

740 mm

840 mm

| Uzorak šavova | Najmanja potrebna sila |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Uzorak šavova

Najmanja potrebna sila

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

polumjer svih remena = 5 mm

Izometrijski pogled

mjerilo: 1:10

Tlocrt

mjerilo: 1:2

---

| 30.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 265/125 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 265/125

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343 koji je dostupan na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 48 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2016/1723]

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune 7. niza izmjena 06 – datum stupanja na snagu: 8. listopada 2016.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pojedinačni zahtjevi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake i proširenja homologacije tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja i homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

12.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primjeri homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primjeri površine svjetala, referentnih osi, referentnih središta i kutova geometrijske vidljivosti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vidljivost crvenog svjetla sprijeda i vidljivost bijelog svjetla odostraga |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opterećenja koja treba uzeti u obzir pri utvrđivanju promjena u okomitoj usmjerenosti kratkih glavnih svjetala |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjerenje promjene nagiba kratkog svjetlosnog snopa u funkciji opterećenja |
| --- | --- |

6.

| 7. | Označivanje nagiba prema dolje granice svjetlo-tama kratkih glavnih svjetala navedenog u stavku 6.2.6.1.1. i nagiba prema dolje granice svjetlo-tama prednjeg svjetla za maglu navedenog u stavku 6.3.6.1.2. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komande naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala iz stavka 6.2.6.2.2. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

8.

| 9. | Provjera sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | (rezervirano) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vidljivost oznaka za uočljivost na prednjoj, stražnjoj i bočnoj strani vozila |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ispitna vožnja |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala |
| --- | --- |

13.

| 14. | Područje promatranja prema prividnoj površini manevarskih i vanjskih svjetla |
| --- | --- |

14.

| 15. | Goniofotometar za fotometrijska mjerenja kako je određeno u stavku 2.34. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

15.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M, N i njihove prikolice (kategorija O) (1) s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

1

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se definicije u nastavku.

2.1.   
  „Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na broj i način ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

2.2.   
  „Tip vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju” znači vozila koja se ne razlikuju prema bitnim obilježjima navedenima u stavcima od 2.2.1. do 2.2.4.

„Vozilima različitog tipa” ne smatraju se ni: vozila koja se razlikuju u smislu stavaka od 2.2.1. do 2.2.4., ali ne tako da bi to prouzročilo promjenu u vrsti, broju, položaju i geometrijskoj vidljivosti svjetala kao ni nagibu kratkog svjetlosnog snopa propisanog za predmetni tip vozila te vozila s ugrađenim ili neugrađenim opcionalnim svjetlima:

| 2.2.1. | dimenzijama i vanjskom obliku vozila; |
| --- | --- |

2.2.1.

dimenzijama i vanjskom obliku vozila;

| 2.2.2. | brojem i položajem uređaja; |
| --- | --- |

2.2.2.

brojem i položajem uređaja;

| 2.2.3. | sustavom za namještanje nagiba glavnih svjetala; |
| --- | --- |

2.2.3.

sustavom za namještanje nagiba glavnih svjetala;

| 2.2.4. | ovjesom. |
| --- | --- |

2.2.4.

ovjesom.

2.3.   
  „Poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila.

2.4.   
  „Neopterećeno vozilo” znači vozilo bez vozača, posade, putnika i tereta, no s punim spremnikom goriva, rezervnim kotačem i uobičajenim alatom.

2.5.   
  „Opterećeno vozilo” znači vozilo opterećeno do svoje najveće tehnički dopuštene mase prema navodu proizvođača, koji mora i utvrditi raspodjelu te mase između osovina u skladu s metodom opisanom u Prilogu 5.

2.6.   
  „Uređaj” znači element ili sklop koji se upotrebljava za obavljanje najmanje jedne funkcije.

2.6.1.   
  „Funkcija osvjetljavanja” znači svjetlost koju emitira uređaj radi osvjetljavanja ceste i objekata u smjeru kretanja vozila.

2.6.2.   
  „Funkcija svjetlosne signalizacije” znači svjetlost koju emitira ili reflektira uređaj kako bi se drugim sudionicima u prometu dala vizualna informacija o prisutnosti, identifikaciji i/ili promjeni kretanja vozila.

2.7.   
  „Svjetlo” znači uređaj konstruiran za osvjetljavanje ceste ili emitiranje svjetlosnog signala drugim sudionicima u prometu. Svjetlima se smatraju i svjetla stražnje registarske pločice i katadiopteri. Za potrebe ovog Pravilnika svjetlima se ne smatraju stražnje registarske pločice koje emitiraju svjetlost te sustav osvjetljenja putničkih vrata u skladu s odredbama iz Pravilnika br. 107. o vozilima kategorija M2 i M3.

2

3

2.7.1.   Izvor svjetlosti

2.7.1.1.   
  „Izvor svjetlosti” znači najmanje jedan element za vidljivo zračenje koji može biti sastavljen od jedne ili više prozirnih ovojnica te s podnožjem za mehaničko i električno spajanje.

2.7.1.1.1.   
  „Zamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je konstruiran tako da se bez alata može ugraditi u nosač i izvaditi iz njega.

2.7.1.1.2.   
  „Nezamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom uređaja u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.

| (a) | Ako je riječ o modulu izvora svjetlosti: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom modula izvora svjetlosti u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen. |
| --- | --- |

(a)

Ako je riječ o modulu izvora svjetlosti: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom modula izvora svjetlosti u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.

| (b) | Ako je riječ o sustavima prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom jedinice za osvjetljavanje na koju je pričvršćen taj izvor svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

Ako je riječ o sustavima prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom jedinice za osvjetljavanje na koju je pričvršćen taj izvor svjetlosti.

2.7.1.1.3.   
  „Modul izvora svjetlosti” znači optički dio uređaja koja je specifičan za taj uređaj. Sadržava jedan ili više nezamjenjivih izvora svjetlosti i može opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti.

2.7.1.1.4.   
  „Izvor svjetlosti sa žarnom niti” (žarulja sa žarnom niti) znači izvor svjetlosti čiji je element za vidljivo zračenje barem jedna žarna nit koja proizvodi toplinsko zračenje;

2.7.1.1.5.   
  „Izvor svjetlosti s izbojem u plinu” znači izvor svjetlosti čiji je element za vidljivo zračenje električni luk koji izaziva elektroluminiscenciju ili elektrofluorescenciju.

2.7.1.1.6.   
  „Izvor svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED)” znači izvor svjetlosti čiji je element za vidljivo zračenje najmanje jedan poluvodički spoj koji proizvodi injekcijsku luminiscenciju/fluorescenciju.

2.7.1.1.7.   
  „LED modul” znači modul izvora svjetlosti koji kao izvore svjetlosti sadržava samo LED diode. Može, međutim, opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti.

2.7.1.2.   
  „Elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti” znači najmanje jedan sastavni dio između napajanja i izvora svjetlosti, integriran ili neintegriran s izvorom svjetlosti ili upotrijebljenim svjetlom, koji služi za regulaciju napona i/ili električne struje izvora svjetlosti.

2.7.1.2.1.   
  „
  Balast
  ” znači elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti između napajanja i izvora svjetlosti, integriran ili neintegriran s izvorom svjetlosti ili svjetlom, koji služi za stabiliziranje električne struje izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Balast

2.7.1.2.2.   
  „
  Starter
  ” znači elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti za stvaranje luka izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Starter

2.7.1.3.   
  „
  Regulator promjenjive jakosti
  ” znači uređaj koji automatski regulira stražnje uređaje za svjetlosnu signalizaciju koji proizvode promjenjive svjetlosne jakosti kako bi se njihovi signali uvijek jednako zamjećivali. Regulator promjenjive jakosti dio je svjetla ili dio vozila ili je podijeljena između tog svjetla i vozila.

Regulator promjenjive jakosti

2.7.2.   
  „Ekvivalentna svjetla” znači svjetla koja imaju istu funkciju i odobrena su u državi registracije vozila; takva svjetla mogu imati različite karakteristike od onih koja su bila ugrađena u vozilo prilikom homologacije ako ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika.

2.7.3.   
  „Neovisna svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi (2), odvojene izvore svjetlosti i odvojena kućišta.

2

2.7.4.   
  „Udružena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi (2) i odvojene izvore svjetlosti, ali zajedničko kućište.

2

2.7.5.   
  „Spojena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi (2), ali zajednički izvor svjetlosti i zajedničko kućište.

2

2.7.6.   
  „Uzajamno povezana svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene izvore svjetlosti ili jedan izvor svjetlosti koji radi u drukčijim uvjetima (primjerice optičke, mehaničke ili električne razlike), potpuno ili djelomično zajedničke prividne površine u smjeru referentne osi (2) i zajedničko kućište (3).

2

3

2.7.7.   
  „Jednofunkcijsko svjetlo” znači dio uređaja koji obavlja jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije.

2.7.8.   
  „Svjetlo koje se može sakriti” znači svjetlo koje može biti djelomično ili potpuno skriveno kad nije u upotrebi. To se može postići pomičnim poklopcem, pomicanjem svjetla ili na neki drugi prikladan način. Izraz „uvlačno” izričito se upotrebljava za svjetlo koje se može sakriti tako da ga se uvuče u nadogradnju.

2.7.9.   
  „Dugo glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila.

2.7.10.   
  „Kratko (oboreno) glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste ispred vozila bez izazivanja nepotrebnog zasljepljivanja i neugode vozača i ostalih sudionika u prometu koji dolaze iz suprotnog smjera.

2.7.10.1.   
  „Glavni kratki snop (glavni oboreni snop)” znači oboreni snop proizveden bez doprinosa infracrvenog odašiljača i/ili dodatnih izvora svjetlosti za osvjetljavanje u zavoju.

2.7.11.   
  „Pokazivač smjera” znači svjetlo kojim se druge sudionike u prometu obavješćuje da vozač namjerava promijeniti smjer udesno ili ulijevo.

Pokazivači smjera mogu se upotrebljavati i u skladu s odredbama Pravilnika br. 97. ili Pravilnika br. 116.

2.7.12.   
  „Kočno svjetlo” znači svjetlo kojim se sudionike u prometu iza vozila obavješćuje da je uzdužno kretanje vozila namjerno usporeno.

2.7.13.   
  „Osvjetljavajući uređaj stražnje registarske pločice” znači uređaj za osvjetljavanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku pločicu. Taj se uređaj može sastojati od više optičkih sastavnih dijelova.

2.7.14.   
  „Prednje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda sprijeda.

2.7.15.   
  „Stražnje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda straga.

2.7.16.   
  „Katadiopter” znači uređaj za koji pokazuje da je vozilo prisutno refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu toga izvora.

Za potrebe ovog Pravilnika katadiopterima se ne smatraju:

2.7.16.1.   retroreflektirajuće (odsjevne) registarske pločice;

2.7.16.2.   retroreflektirajući signali navedeni u ADR-u (Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tvari u cestovnom prometu);

2.7.16.3.   druge retroreflektirajuće (odsjevne) pločice i retroreflektirajući signali koji se moraju upotrebljavati radi sukladnosti s nacionalnim zahtjevima za upotrebu s obzirom na određene kategorije vozila ili određene načine rada;

2.7.16.4.   retroreflektirajući materijali koji su homologirani kao razred D, E ili F u skladu s Pravilnikom UN-a br. 104. i upotrebljavaju se u druge svrhe u skladu s nacionalnim propisima.

2.7.17.   
  „Oznaka za uočljivost” znači naprava za povećanje uočljivosti vozila, kad ga se gleda bočno ili straga (ili, ako je riječ o prikolicama, dodatno sprijeda), refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu tog izvora.

2.7.17.1.   
  „Oznaka obrisa” znači oznaka za uočljivost za označivanje vodoravnih i okomitih dimenzija (duljina, širina i visina) vozila.

2.7.17.1.1.   
  „Cjelovita oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označuje obris vozila.

2.7.17.1.2.   
  „Djelomična oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označuje vodoravnu dimenziju vozila i oznaka gornjih kutova koje označuju okomitu dimenziju.

2.7.17.2.   
  „Linijska oznaka” znači oznaka za uočljivost koja se sastoji od neprekidne crte, a služi za označivanje vodoravnih dimenzija (duljine i širine).

2.7.18.   
  „Signal upozorenja na opasnost” znači istodobni rad svih pokazivača smjera kao upozorenje da je vozilo trenutačno posebno opasno za ostale sudionike u prometu.

2.7.19.   
  „Prednje svjetlo za maglu” znači svjetlo za poboljšanje osvijetljenosti ceste u slučaju magle ili bilo kojeg sličnog stanja smanjene vidljivosti.

2.7.20.   
  „Stražnje svjetlo za maglu” znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi vozilo bilo vidljivije straga u gustoj magli.

2.7.21.   
  „Svjetlo za vožnju unatrag” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste sa stražnje strane vozila i za upozoravanje ostalih sudionika u prometu da se vozilo kreće ili se namjerava kretati unatrag.

2.7.22.   
  „Parkirno svjetlo” znači svjetlo kojim se upozorava na prisutnost nepokretnog vozila u naseljenom području. U takvim okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla.

2.7.23.   
  „Gabaritno svjetlo” znači svjetlo ugrađeno blizu krajnjih vanjskih rubova i što je bliže moguće vrhu vozila, a koje služi za jasno označivanje ukupne širine vozila. To svjetlo služi, kod određenih vozila i prikolica, kao dopuna prednjim i stražnjim pozicijskim svjetlima tako što skreće pozornost na veličinu vozila.

2.7.24.   
  „Bočno svjetlo za označivanje” znači svjetlo za označivanje prisutnosti vozila kad ga se gleda bočno.

2.7.25.   
  „Svjetlo za dnevnu vožnju” znači svjetlo usmjereno prema naprijed kojim se vozilo čini vidljivijim tijekom vožnje danju.

2.7.26.   
  „Svjetlo za skretanje” znači svjetlo za dodatno osvjetljavanje dijela ceste blizu prednjeg ugla vozila na strani prema kojoj će vozilo skrenuti.

2.7.27.   
  „Ciljni svjetlosni tok” znači:

| (a) | ako je riječ o izvoru svjetlosti:
  vrijednost ciljnog svjetlosnog toka, bez dopuštenih odstupanja, kako je navedena na odgovarajućem listu s podacima iz primjenjivog Pravilnika o izvorima svjetlosti na temelju kojeg je izvor svjetlosti homologiran; |
| --- | --- |

(a)

ako je riječ o izvoru svjetlosti:

vrijednost ciljnog svjetlosnog toka, bez dopuštenih odstupanja, kako je navedena na odgovarajućem listu s podacima iz primjenjivog Pravilnika o izvorima svjetlosti na temelju kojeg je izvor svjetlosti homologiran;

| (b) | ako je riječ o LED modulu:
  vrijednost ciljnog svjetlosnog toka iz tehničke specifikacije dostavljene s LED modulom za homologaciju svjetla kojega je taj LED modul dio. |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o LED modulu:

vrijednost ciljnog svjetlosnog toka iz tehničke specifikacije dostavljene s LED modulom za homologaciju svjetla kojega je taj LED modul dio.

2.7.28.   
  „Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja” (ili „AFS”) znači uređaj za osvjetljavanje koji je homologiran u skladu s Pravilnikom br. 123. i daje snopove različitih karakteristika za automatsko prilagođavanje promjenjivim uvjetima upotrebe oborenog (kratkog) snopa i, ako je primjenjivo, dugog svjetlosnog snopa;

2.7.28.1.   
  „Jedinica za osvjetljavanje” znači sastavni dio za emitiranje svjetlosti konstruiran za ostvarivanje barem jedne funkcije prednjeg osvjetljenja AFS-a ili doprinos toj funkciji.

2.7.28.2.   
  „Ugradbena jedinica” znači nedjeljivo kućište (tijelo svjetla) koje sadržava barem jednu jedinicu za osvjetljavanje.

2.7.28.3.   
  „Način osvjetljavanja” ili „način rada” znači stanje funkcije prednjeg osvjetljavanja AFS-om kako je odredio proizvođač i kako je predviđeno za prilagodbu na konkretne uvjete u pogledu vozila i okoline.

2.7.28.4.   
  „Regulator sustava” znači dijelovi AFS-a koji primaju upravljačke signale AFS-u iz vozila i automatski upravljaju radom jedinica za osvjetljavanje.

2.7.28.5.   
  „Upravljački signal AFS-u” (V, E, W, T) znači ulazni signal u AFS u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika.

2.7.28.6.   
  „Neutralni položaj” znači stanje AFS-a kad nema upravljačkog signala AFS-u, a kratki svjetlosni snop razreda C („osnovni kratki snop”) ili, ako postoji, maksimalno aktiviran dugi snop je u definiranom načinu rada.

2.7.28.7.   
  „Prilagodljivi dugi svjetlosni snop” znači dugi svjetlosni snop AFS-a kojem se oblik snopa prilagođava vozilima koja se nalaze ispred i onima koja dolaze iz suprotnog smjera kako bi se povećala vozačeva vidljivost na velikoj udaljenosti, a da drugim sudionicima u prometu to ne prouzroči neugodu, smetnje ili bliještanje.

2.7.29.   
  „Vanjsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje kako bi vozač vozila ili putnik mogao lakše ući u vozilo ili izaći iz njega te radi lakšeg utovara i istovara tereta;

2.7.30.   
  „Međuovisni sustav svjetala” znači sklop od dva ili tri međuovisna svjetla koja obavljaju istu funkciju.

2.7.30.1.   
  „Međuovisno svjetlo s oznakom Y” znači uređaj koji radi kao dio međuovisnog sustava svjetala. Međuovisna svjetla rade zajedno kad su uključena, ali imaju zasebne prividne površine u smjeru referentne osi i zasebna kućišta, a mogu imati i zasebne izvore svjetlosti;

2.7.31.   
  „Manevarsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje s bočne strane vozila za pomoć tijekom manevara pri malim brzinama.

2.7.32.   
  „Svjetla s oznakom D” znači neovisna svjetla homologirana kao zasebni uređaji tako da se smiju upotrebljavati neovisno ili u sklopu dvaju svjetala koji se smatra „pojedinačnim svjetlom”.

2.8.   
  „Svjetleća površina”
  „uređaja za osvjetljavanje”, „uređaja za svjetlosnu signalizaciju” ili katadioptera znači površina kako je navedena u zahtjevu za homologaciju uređaja prikazanog na nacrtu, vidjeti Prilog 3. (npr. dijelove 1. i 4.).

Površina se mora navesti u skladu s jednim od sljedećih uvjeta:

| (a) | ako je vanjska leća teksturirana, navedena svjetleća površina mora biti cijela vanjska površina vanjske leće ili njezin dio; |
| --- | --- |

(a)

ako je vanjska leća teksturirana, navedena svjetleća površina mora biti cijela vanjska površina vanjske leće ili njezin dio;

| (b) | ako je vanjska leća neteksturirana, vanjska leća može se zanemariti, a svjetleća površina mora biti ona na nacrtu, vidjeti Prilog 3. (npr. Dio 5.). |
| --- | --- |

(b)

ako je vanjska leća neteksturirana, vanjska leća može se zanemariti, a svjetleća površina mora biti ona na nacrtu, vidjeti Prilog 3. (npr. Dio 5.).

2.8.1.   
  „Teksturirana vanjska leća” ili „teksturirano područje vanjske leće” znači cijela vanjska leća ili njezin dio čija je konstrukcija takva da mijenja ili utječe na širenje svjetlosti iz izvora svjetlosti tako da su svjetlosne zrake znatno preusmjerene u odnosu na njihov prvobitni smjer.

2.9.   
  „Osvjetljavajuća površina” (vidjeti Prilog 3).

2.9.1.   
  „Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje” (stavci 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. i 2.7.26.) znači pravokutna projekcija cijelog otvora reflektora ili, u slučaju glavnih svjetala s elipsoidnim reflektorom, „projekcijske leće” na poprečnoj ravnini. Ako uređaj za osvjetljavanje nema reflektor, primjenjuje se definicija iz stavka 2.9.2. Ako svjetleća površina svjetla pokriva samo dio cijelog promjera otvora reflektora, tada se u obzir uzima samo projekcija tog dijela.

Ako je riječ o glavnom kratkom svjetlu, osvjetljavajuća površina ograničena je prividnim tragom granice svjetlo-tama na leći. Ako su reflektor i leća međusobno prilagodljivi, treba upotrebljavati srednji položaj.

Ako je ugrađen AFS: ako funkciju osvjetljavanja ostvaruju dvije ili više istodobno uključenih jedinica za osvjetljavanje na jednoj strani vozila, pojedinačne osvjetljavajuće površine, uzete zajedno, čine osvjetljavajuću površinu koja treba razmatrati (naprimjer, na slici u stavku 6.22.4. pojedinačne osvjetljavajuće površine jedinica za osvjetljavanje 8, 9 i 11, razmatrane zajedno i uzimajući u obzir njihov položaj, osvjetljavajuća su površina koju treba razmatrati za desnu stranu vozila).

2.9.2.   
  „Osvjetljavajuća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju koji nije katadiopter” (stavci od 2.7.11. do 2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. te od 2.7.22. do 2.7.25.) znači pravokutna projekcija svjetla u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i u dodiru s vanjskom svjetlećom površinom, ova je projekcija ograničena rubovima zaslona smještenih u toj ravnini, pri čemu svaki propušta samo 98 % ukupne svjetlosne jakosti u smjeru referentne osi.

Za utvrđivanje donjih, gornjih i bočnih granica osvjetljavajuće površine, smiju se upotrebljavati samo zasloni s vodoravnim ili okomitim rubovima kako bi se provjerila udaljenost od krajnjih rubova vozila te visine iznad tla.

Za druge primjene osvjetljavajuće površine, npr. udaljenost između dva svjetla ili funkcije, upotrebljava se oblik ruba osvjetljavajuće površine. Zasloni moraju ostati paralelni, ali dopušteno ih je drukčije okrenuti.

Ako je riječ o uređaju za svjetlosnu signalizaciju čija osvjetljavajuća površina posve ili djelomično zatvara osvjetljavajuću površinu druge funkcije ili zatvara neosvijetljenu površinu, osvjetljavajuću se površinu može smatrati svjetlećom površinom (vidjeti npr. dijelove 2., 3., 5. i 6. Priloga 3.).

2.9.3.   
  „Osvjetljavajuća površina katadioptera” (stavak 2.7.16.) znači, prema izjavi podnositelja zahtjeva u postupku homologacije sastavnih dijelova za katadioptere, pravokutna projekcija katadioptera u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i ograničenoj ravninama koje dotiču navedene krajnje vanjske dijelove katadiopterskog optičkog sustava te su paralelne s tom osi. Za potrebe utvrđivanja donjih, gornjih i bočnih rubova uređaja u obzir se uzimaju samo vodoravne i okomite ravnine.

2.10.   
  „Prividna površina” za definirani smjer promatranja znači, na zahtjev proizvođača ili njegova valjano ovlaštenog zastupnika, pravokutnu projekciju:

| | granice osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu leće |
| --- | --- |

granice osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu leće

| | ili svjetleće površine; |
| --- | --- |

ili svjetleće površine;

| | Samo u slučaju uređaja za svjetlosnu signalizaciju koji proizvodi promjenjive svjetlosne jakosti, njegova prividna površina, koja može biti promjenjiva kako je određeno u stavku 2.7.1.3., mora se razmatrati pod svim uvjetima koje omogućava regulator promjenjive jakosti, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

Samo u slučaju uređaja za svjetlosnu signalizaciju koji proizvodi promjenjive svjetlosne jakosti, njegova prividna površina, koja može biti promjenjiva kako je određeno u stavku 2.7.1.3., mora se razmatrati pod svim uvjetima koje omogućava regulator promjenjive jakosti, ako je primjenjivo.

u ravnini koja je okomita na smjer promatranja i dotiče krajnju vanjsku točku leće. Različiti primjeri primjene prividne površine mogu se vidjeti u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

2.11.   
  „Referentna os” znači karakteristična os svjetla koju je utvrdio proizvođač (svjetla) za upotrebu kao referentni smjer (H = 0°, V = 0°) za kutove polja za fotometrijska mjerenja te za ugradnju svjetla na vozilo.

2.12.   
  „Referentno središte” znači sjecište referentne osi s vanjskom svjetlećom površinom; određuje ga proizvođač svjetla.

2.13.   
  „Kutovi geometrijske vidljivosti” znači kutovi koji određuju područje najmanjeg prostornog kuta pod kojim je prividna površina svjetla vidljiva. To područje prostornog kuta određeno je isječcima kugle čije se središte poklapa s referentnim središtem svjetla, a glavni je presjek kugle paralelan s tlom. Ti su isječci određeni u odnosu na referentnu os. Vodoravni kutovi ß odgovaraju zemljopisnoj dužini, a okomiti kutovi α zemljopisnoj širini.

2.14.   
  „Krajnji vanjski rub” sa svake strane vozila znači ravninu paralelnu sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje njegov bočni vanjski rub, ne uzimajući u obzir izbočine:

| 2.14.1. | guma blizu točke njihova dodira s tlom te priključaka za tlakomjere za gume; |
| --- | --- |

2.14.1.

guma blizu točke njihova dodira s tlom te priključaka za tlakomjere za gume;

| 2.14.2. | bilo kakvih protukliznih naprava koje su postavljene na kotače; |
| --- | --- |

2.14.2.

bilo kakvih protukliznih naprava koje su postavljene na kotače;

| 2.14.3. | naprava za neizravno gledanje; |
| --- | --- |

2.14.3.

naprava za neizravno gledanje;

| 2.14.4. | bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala, katadioptera i bočnih svjetala za označivanje; |
| --- | --- |

2.14.4.

bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala, katadioptera i bočnih svjetala za označivanje;

| 2.14.5. | carinskih pečata pričvršćenih na vozilo te naprava za osiguravanje i zaštitu takvih pečata; |
| --- | --- |

2.14.5.

carinskih pečata pričvršćenih na vozilo te naprava za osiguravanje i zaštitu takvih pečata;

| 2.14.6. | sustava za osvjetljavanje putničkih vrata na vozilima kategorija M2 i M3 kako je određeno u stavku 2.7. |
| --- | --- |

2.14.6.

sustava za osvjetljavanje putničkih vrata na vozilima kategorija M2 i M3 kako je određeno u stavku 2.7.

2

3

2.15.   
  „Ukupne dimenzije” znači udaljenost između dviju vertikalnih ravnina određenih u stavku 2.14.

2.15.1.   
  „Ukupna širina” znači udaljenost između dviju vertikalnih ravnina određenih u stavku 2.14.

2.15.2.   
  „Ukupna duljina” znači udaljenost između dviju vertikalnih ravnina okomitih na srednju uzdužnu ravninu vozila koje dodiruju prednji i stražnji vanjski rub, pri čemu se u obzir ne uzimaju izbočeni dijelovi:

| (a) | naprava za neizravno gledanje; |
| --- | --- |

(a)

naprava za neizravno gledanje;

| (b) | gabaritnih svjetala; |
| --- | --- |

(b)

gabaritnih svjetala;

| (c) | priključnih naprava za motorna vozila. |
| --- | --- |

(c)

priključnih naprava za motorna vozila.

Za prikolice se u „ukupnu duljinu” i svako mjerenje duljine mora uračunati duljina ruda, osim ako ona nije izričito izuzeta.

2.16.   „Pojedinačna i višestruka svjetla”

2.16.1.   
  „Pojedinačno svjetlo” znači:

| (a) | uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije, najmanje jedan izvor svjetlosti i jednu prividnu površinu u smjeru referentne osi koja može biti neprekidna ili sastavljena od zasebnih dijelova ili |
| --- | --- |

(a)

uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije, najmanje jedan izvor svjetlosti i jednu prividnu površinu u smjeru referentne osi koja može biti neprekidna ili sastavljena od zasebnih dijelova ili

| (b) | svaki sklop dvaju svjetala s oznakom „D”, jednakih ili različitih, koja imaju istu funkciju ili |
| --- | --- |

(b)

svaki sklop dvaju svjetala s oznakom „D”, jednakih ili različitih, koja imaju istu funkciju ili

| (c) | svaki sklop dvaju neovisnih katadioptera, jednakih ili različitih, koji su homologirani zasebno ili |
| --- | --- |

(c)

svaki sklop dvaju neovisnih katadioptera, jednakih ili različitih, koji su homologirani zasebno ili

| (d) | svaki sustav međuovisnih svjetala koji se sastoji od dva ili tri međuovisna svjetla s oznakom „Y” koja su zajedno homologirana i obavljaju istu funkciju. |
| --- | --- |

(d)

svaki sustav međuovisnih svjetala koji se sastoji od dva ili tri međuovisna svjetla s oznakom „Y” koja su zajedno homologirana i obavljaju istu funkciju.

2.16.2.   
  „Dva svjetla” ili „parni broj svjetala” u obliku pojasa znači dva svjetla s jednom svjetlećom površinom ako je položaj takvog pojasa simetričan u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila.

2.17.   
  „Udaljenost između dvaju svjetala” koja su okrenuta u istom smjeru znači najkraća udaljenost između dviju prividnih površina u smjeru referentne osi. Ako udaljenost između svjetala očito ispunjava zahtjeve Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove prividnih površina.

2.18.   
  „Kontrolni indikator rada” znači vizualni ili slušni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označuje da je uređaj uključen te da radi ispravno ili neispravno.

2.19.   
  „Kontrolni indikator zatvorenog kruga” znači vizualni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označuje da je uređaj uključen, ali ne i radi li taj uređaj ispravno ili neispravno.

2.20.   
  „Opcionalno svjetlo” znači svjetlo čije je ugradnja ostavljena na volju proizvođača.

2.21.   
  „Tlo” znači površina na kojoj se vozilo nalazi i koja treba biti uglavnom vodoravna.

2.22.   
  „Pomični sastavni dijelovi” vozila znači dijelovi nadogradnje ili drugi dijelovi vozila čiji se položaj može mijenjati naginjanjem, okretanjem ili klizanjem bez upotrebe alata. Ne obuhvaćaju preklopne vozačke kabine kamiona;

2.23.   
  „Uobičajeni položaj upotrebe pomičnog sastavnog dijela” znači položaji pomičnog sastavnog dijela koje proizvođač navede za uobičajene uvjete upotrebe vozila i parkirano vozilo.

2.24.   
  „Uobičajeni uvjeti upotrebe vozila” znači:

| 2.24.1. | ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo spremno za pokretanje s uključenim pogonskim motorom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.; |
| --- | --- |

2.24.1.

ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo spremno za pokretanje s uključenim pogonskim motorom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.;

| 2.24.2. | ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima propisanima u stavku 2.24.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23. |
| --- | --- |

2.24.2.

ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima propisanima u stavku 2.24.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.

2.25.   
  „Parkirano vozilo” znači:

| 2.25.1. | ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo zaustavljeno s isključenim pogonskim motorom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.; |
| --- | --- |

2.25.1.

ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo zaustavljeno s isključenim pogonskim motorom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.;

| 2.25.2. | ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima opisanima u stavku 2.25.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23. |
| --- | --- |

2.25.2.

ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima opisanima u stavku 2.25.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.23.

2.26.   
  „Osvjetljavanje u zavoju” znači funkciju osvjetljavanja za bolju osvijetljenost u zavojima.

2.27.   
  „Par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila.

2.27.1.   
  „Odgovarajući par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila koja su u paru sukladna s fotometrijskim zahtjevima.

2.28.   
  „Signal za zaustavljanje u nuždi” znači signal koji drugim sudionicima u prometu sa stražnje strane vozila ukazuje na to da na vozilo djeluje velika sila usporenja s obzirom na prevladavajuće uvjete na cesti.

2.29.   Boja svjetlosti koju emitira uređaj

2.29.1.   
  „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y) (4) emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

4

| W12 | zelena granica | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | žutozelena granica | y = 0,440 |
| W34 | žuta granica | x = 0,500 |
| W45 | crvenoljubičasta granica | y = 0,382 |
| W56 | ljubičasta granica | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | plava granica | x = 0,310 |

W12

12

zelena granica

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

žutozelena granica

y = 0,440

W34

34

žuta granica

x = 0,500

W45

45

crvenoljubičasta granica

y = 0,382

W56

56

ljubičasta granica

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

plava granica

x = 0,310

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

2.29.2.   
  „Selektivno žuta” znači kromatične koordinate (x, y) (5) emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

5

| SY12 | zelena granica | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | lokus spektra | |
| SY34 | crvena granica | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | žutobijela granica | y = 0,440 |
| SY51 | bijela granica | y = 0,940 – x |

SY12

12

zelena granica

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

lokus spektra

SY34

34

crvena granica

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

žutobijela granica

y = 0,440

SY51

51

bijela granica

y = 0,940 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

2.29.3.   
  „Narančasta” znači znači kromatične koordinate (x, y) (5) emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

5

| A12 | zelena granica | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | crvena granica | y = 0,390 |
| A41 | bijela granica | y = 0,790 + 0,670 x |

A12

12

zelena granica

y = x – 0,120

A23

23

lokus spektra

A34

34

crvena granica

y = 0,390

A41

41

bijela granica

y = 0,790 + 0,670 x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.29.4.   
  „Crvena” znači znači kromatične koordinate (x, y) (5) emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

5

| R12 | žuta granica | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | ljubičasta crta | (linearno širenje preko područja ljubičastih boja između crvene i plave granice lokusa spektra) |
| R41 | ljubičasta granica | y = 0,980 – x |

R12

12

žuta granica

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

ljubičasta crta

(linearno širenje preko područja ljubičastih boja između crvene i plave granice lokusa spektra)

R41

41

ljubičasta granica

y = 0,980 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

2.30.   Noćna boja svjetlosti reflektirana unatrag s uređaja osim reflektivnih guma u skladu s Pravilnikom br. 88.

2.30.1.   
  „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y) (6) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

6

| W12 | plava granica | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | ljubičasta granica | y = 0,489 x – 0,146 |
| W34 | žuta granica | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zelena granica | y = 1,442 x – 0,136 |

W12

12

plava granica

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

ljubičasta granica

y = 0,489 x – 0,146

W34

34

žuta granica

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zelena granica

y = 1,442 x – 0,136

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

2.30.2.   
  „Žuta” znači kromatične koordinate (x, y) (6) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

6

| Y12 | zelena granica | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | lokus spektra | |
| Y34 | crvena granica | y = 0,200 x – 0,268 |
| Y41 | bijela granica | y = 0,970 – x |

Y12

12

zelena granica

y = x – 0,040

Y23

23

lokus spektra

Y34

34

crvena granica

y = 0,200 x – 0,268

Y41

41

bijela granica

y = 0,970 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

2.30.3.   
  „Narančasta” znači znači kromatične koordinate (x, y) (7) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

7

| A12 | zelena granica | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | crvena granica | y = 0,390 |
| A41 | bijela granica | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zelena granica

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

lokus spektra

A34

34

crvena granica

y = 0,390

A41

41

bijela granica

y = 0,790 – 0,670 x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.30.4.   
  „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y) (7) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

7

| R12 | žuta granica | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | ljubičasta crta | |
| R41 | ljubičasta granica | y = 0,978 – x |

R12

12

žuta granica

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

ljubičasta crta

R41

41

ljubičasta granica

y = 0,978 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

2.31.   Dnevna boja svjetlosti koju reflektira uređaj

2.31.1.   
  „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y) (7) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

7

| W12 | ljubičasta granica | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | žuta granica | y = 0,740 – x |
| W34 | zelena granica | y = x – 0,050 |
| W41 | plava granica | y = 0,570 – x |

W12

12

ljubičasta granica

y = x – 0,030

W23

23

žuta granica

y = 0,740 – x

W34

34

zelena granica

y = x – 0,050

W41

41

plava granica

y = 0,570 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

2.31.2.   
  „Žuta” znači kromatične koordinate (x, y) (8) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

8

| Y12 | crvena granica | y = 0,534 x – 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | bijela granica | y = 0,910 – x |
| Y34 | zelena granica | y = 1,342 x – 0,090 |
| Y41 | lokus spektra | |

Y12

12

crvena granica

y = 0,534 x – 0,163

Y23

23

bijela granica

y = 0,910 – x

Y34

34

zelena granica

y = 1,342 x – 0,090

Y41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

2.31.3.   
  „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y) (8) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

8

| R12 | crvena granica | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | ljubičasta granica | y = 0,910 – x |
| R34 | žuta granica | y = 0,350 |
| R41 | lokus spektra | |

R12

12

crvena granica

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

ljubičasta granica

y = 0,910 – x

R34

34

žuta granica

y = 0,350

R41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

2.32.   Dnevna boja fluorescentnog uređaja

2.32.1.   
  „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y) (9) reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:

9

| FR12 | crvena granica | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | ljubičasta granica | y = 0,910 – x |
| FR34 | žuta granica | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | lokus spektra | |

FR12

12

crvena granica

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

ljubičasta granica

y = 0,910 – x

FR34

34

žuta granica

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

2.33.   
  „Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila” znači automatski signal koji vodeće vozilo daje vozilu koje ga slijedi. Njime upozorava slijedeće vozilo da mora poduzeti hitne mjere za izbjegavanje sudara.

2.34.   
  „Goniofotometarski sustav (ako nije drukčije određeno u određenoj Uredbi)” znači sustav za fotometrijska mjerenja određen kutnim koordinatama u stupnjevima na kugli s okomitom polarnom osi u skladu s CIE-ovom publikacijom br. 70, Beč, 1987., tj. koji odgovara goniofotometarskom sustavu s vodoravnom („elevacijskom”) osi pričvršćenom za tlo i drugom, pomičnom („rotacijskom”) osi koja je okomita na fiksnu vodoravnu os (vidjeti Prilog 14. ovom Pravilniku). Napomena: U navedenoj CIE-ovoj publikaciji naveden je postupak za ispravljanje kutnih koordinata kad se upotrebljava alternativni goniofotometarski sustav.

Napomena:

2.35.   
  „ravnina H” znači vodoravna ravnina u kojoj je referentno središte svjetla.

2.36.   
  „Sekvencijalno uključivanje” znači električna veza kojom su pojedinačni izvori svjetlosti u svjetlu spojeni tako da se uključuju unaprijed zadanim redom.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1.   Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugrađene uređaje za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju mora podnijeti proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik.

3.2.   Zahtjevu se moraju priložiti sljedeći dokumenti i podaci u tri primjerka:

| 3.2.1. | opis tipa vozila s obzirom na točke navedene u stavcima od 2.2.1. do 2.2.4. zajedno s ograničenjima opterećenja, osobito najvećeg dopuštenog opterećenja prtljažnika; |
| --- | --- |

3.2.1.

opis tipa vozila s obzirom na točke navedene u stavcima od 2.2.1. do 2.2.4. zajedno s ograničenjima opterećenja, osobito najvećeg dopuštenog opterećenja prtljažnika;

| 3.2.2. | popis uređaja koje je propisao proizvođač za sklopove uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Popis može obuhvaćati više tipova uređaja za svaku funkciju. Svaki tip mora biti prikladno označen (sastavni dio, homologacijska oznaka, naziv proizvođača itd.), a popis može za svaku funkciju sadržavati i dodatnu oznaku „ili ekvivalentne uređaje”; |
| --- | --- |

3.2.2.

popis uređaja koje je propisao proizvođač za sklopove uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Popis može obuhvaćati više tipova uređaja za svaku funkciju. Svaki tip mora biti prikladno označen (sastavni dio, homologacijska oznaka, naziv proizvođača itd.), a popis može za svaku funkciju sadržavati i dodatnu oznaku „ili ekvivalentne uređaje”;

| 3.2.3. | situacijski nacrt uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u cjelini na kojem se vidi položaj različitih uređaja na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3.

situacijski nacrt uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u cjelini na kojem se vidi položaj različitih uređaja na vozilu;

| 3.2.4. | ako je potrebno, a kako bi se provjerila usklađenost s odredbama predmetnog Pravilnika, situacijski nacrti za svako pojedinačno svjetlo s prikazom osvjetljavajuće površine kako je određena stavkom 2.9., svjetleće površine kako je određena stavkom 2.8., referentne osi kako je određena stavkom 2.11. te referentno središte kako je određeno stavkom 2.12. Navedeni podaci nisu potrebni za svjetlo stražnje registarske pločice (stavak 2.7.13.); |
| --- | --- |

3.2.4.

ako je potrebno, a kako bi se provjerila usklađenost s odredbama predmetnog Pravilnika, situacijski nacrti za svako pojedinačno svjetlo s prikazom osvjetljavajuće površine kako je određena stavkom 2.9., svjetleće površine kako je određena stavkom 2.8., referentne osi kako je određena stavkom 2.11. te referentno središte kako je određeno stavkom 2.12. Navedeni podaci nisu potrebni za svjetlo stražnje registarske pločice (stavak 2.7.13.);

| 3.2.5. | izjava metode za određivanje prividne površine (vidjeti stavak 2.10.). |
| --- | --- |

3.2.5.

izjava metode za određivanje prividne površine (vidjeti stavak 2.10.).

| 3.2.6. | ako je u vozilo ugrađen sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS), podnositelj zahtjeva daje detaljan opis koji sadržava sljedeće informacije:






  3.2.6.1. | funkcije osvjetljavanja i načine rada za koje je homologiran AFS; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

ako je u vozilo ugrađen sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS), podnositelj zahtjeva daje detaljan opis koji sadržava sljedeće informacije:

3.2.6.1.

funkcije osvjetljavanja i načine rada za koje je homologiran AFS;

| 3.2.6.2. | povezane upravljačke signale AFS-a i njihove tehničke karakteristike kako je definirano u Prilogu 10. Pravilniku br. 123; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

povezane upravljačke signale AFS-a i njihove tehničke karakteristike kako je definirano u Prilogu 10. Pravilniku br. 123;

| 3.2.6.3. | mjere koje se primjenjuju za automatsku prilagodbu funkcija prednjeg osvjetljenja i načina rada u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

mjere koje se primjenjuju za automatsku prilagodbu funkcija prednjeg osvjetljenja i načina rada u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika;

| 3.2.6.4. | posebne upute, ako postoje, za pregled izvora svjetlosti i vizualni pregled snopa; |
| --- | --- |

3.2.6.4.

posebne upute, ako postoje, za pregled izvora svjetlosti i vizualni pregled snopa;

| 3.2.6.5. | dokumente u skladu sa stavkom 6.22.9.2. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

dokumente u skladu sa stavkom 6.22.9.2. ovog Pravilnika;

| 3.2.6.6. | svjetla koja su udružena ili spojena ili uzajamno povezana u AFS; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

svjetla koja su udružena ili spojena ili uzajamno povezana u AFS;

| 3.2.6.7. | jedinice za osvjetljavanje koje su konstruirane u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.22.5. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.7.

jedinice za osvjetljavanje koje su konstruirane u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.22.5. ovog Pravilnika;

| 3.2.7. | ako su vozila kategorija M i N, opis uvjeta za napajanje električnom energijom za uređaje navedene u stavcima 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. i 2.7.15. zajedno s, ako je primjenjivo, informacijama o posebnom napajanju električnom energijom / elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru promjenjive jakosti. |
| --- | --- |

3.2.7.

ako su vozila kategorija M i N, opis uvjeta za napajanje električnom energijom za uređaje navedene u stavcima 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. i 2.7.15. zajedno s, ako je primjenjivo, informacijama o posebnom napajanju električnom energijom / elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru promjenjive jakosti.

3.3.   Tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja mora se dostaviti neopterećeno vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira i opremljeno potpunom opremom za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju kako je propisano stavkom 3.2.2.

3.4.   Homologacijskoj dokumentaciji prilaže se dokument utvrđen u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Ako tip vozila za koji se traži homologacija u skladu s ovim Pravilnikom ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu svih uređaja navedenih na popisu, dodjeljuje se homologacija tog tipa vozila.

4.2.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 06, što odgovara nizu izmjena 06) označuju niz izmjena koji obuhvaća najnovije važne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ili istom tipu vozila dostavljenom s opremom koja nije navedena u popisu iz stavka 3.2.2., ovisno o odredbama iz stavka 7. ovog Pravilnika.

4.3.   Obavijest o dodjeli ili proširenju ili odbijanju homologacije ili o trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila/dijela na temelju ovog Pravilnika dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

4.4.   Na svako se vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, vidljivo i na lako dostupno mjesto kako je navedeno na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.4.1. | kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (10); |
| --- | --- |

4.4.1.

kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (10);

10

| 4.4.2. | broja ovog Pravilnika za kojim slijedi slovo „R”, crtica i homologacijski broj desno od kruga opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

broja ovog Pravilnika za kojim slijedi slovo „R”, crtica i homologacijski broj desno od kruga opisanog u stavku 4.4.1.

4.5.   Ako je vozilo sukladno s homologiranim tipom vozila na temelju jednog ili više drugih pravilnika priloženih Sporazumu u državi koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilniku, znak propisan u stavku 4.4.1. ne treba ponavljati, već se u tom slučaju brojevi Pravilnika i homologacije te dodatni znakovi svih pravilnika na temelju kojih je dodijeljena homologacija u državi koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilniku smještaju u okomitim stupcima desno od znaka propisanog u stavku 4.4.1.

4.6.   Homologacijska oznaka oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

4.7.   Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač.

4.8.   U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

5.   OPĆI ZAHTJEVI

5.1.   Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju moraju biti ugrađeni tako da u uobičajenim uvjetima upotrebe kako je utvrđeno u stavcima 2.24., 2.24.1. i 2.24.2. te bez obzira na vibracije kojima mogu biti izloženi, zadrže karakteristike propisane ovim Pravilnikom te omogućuju usklađenost vozila sa zahtjevima iz ovog Pravilnika. Osobito ne smije biti moguće nenamjerno pogrešno namjestiti svjetla.

5.2.   Svjetla opisana u stavcima 2.7.9., 2.7.10. i 2.7.19. moraju biti ugrađena tako da ih se lako može pravilno usmjeriti.

5.2.1.   Ako je riječ o glavnim svjetlima s mjerama za sprečavanje neugode drugim sudionicima u prometu u zemlji u kojoj se promet odvija na strani ceste suprotnoj od one za koju je glavno svjetlo konstruirano, te se mjere aktiviraju automatski ili ih izvodi korisnik vozila dok je vozilo parkirano bez uporabe posebnih alata (osim onih koji su isporučeni s vozilom (11)). Detaljne upute mora dati proizvođač vozila zajedno s vozilom.

11

5.3.   Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju, uključujući one postavljene na bočne površine, referentna os ugrađenog svjetla na vozilo mora biti paralelna s ravninom dodira vozila i ceste; uz to, mora biti okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila u slučaju bočnih katadioptera i bočnih svjetala za označivanje i paralelna s tom ravninom u slučaju svih drugih signalnih uređaja. Dopušteno je odstupanje od ±3° u svakom smjeru. Uz to, moraju se poštovati sve posebne upute proizvođača za ugradnju.

5.4.   Ako nema posebnih uputa, visina i smjer svjetala provjeravaju se na neopterećenom vozilu na ravnoj i vodoravnoj površini pod uvjetima utvrđenima u stavcima 2.24., 2.24.1. i 2.24.2., a ako je ugrađen AFS, dok je taj sustav u neutralnom položaju.

5.5.   Ako nema posebnih uputa, svjetla koja čine par moraju:

| 5.5.1. | biti ugrađena simetrično na vozilo u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta se procjena temelji na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na rubu njegove osvjetljavajuće površine iz stavka 2.9.); |
| --- | --- |

5.5.1.

biti ugrađena simetrično na vozilo u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta se procjena temelji na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na rubu njegove osvjetljavajuće površine iz stavka 2.9.);

| 5.5.2. | biti međusobno simetrična u odnosu na srednju uzdužnu ravninu, ovaj uvjet ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla; |
| --- | --- |

5.5.2.

biti međusobno simetrična u odnosu na srednju uzdužnu ravninu, ovaj uvjet ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla;

| 5.5.3. | ispunjavati iste kolorometrijske zahtjeve i imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. To se ne primjenjuje na odgovarajući par prednjih svjetala za maglu razreda F3; |
| --- | --- |

5.5.3.

ispunjavati iste kolorometrijske zahtjeve i imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. To se ne primjenjuje na odgovarajući par prednjih svjetala za maglu razreda F3;

| 5.5.4. | imaju uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. |
| --- | --- |

5.5.4.

imaju uglavnom jednake fotometrijske karakteristike.

5.6.   Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan, gornji uvjeti moraju biti ispunjeni koliko je to najviše moguće.

5.7   Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

5.7.1.   Svjetla mogu biti udružena, spojena i uzajamno povezana pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi u pogledu boje, položaja, usmjerenosti, geometrijske vidljivosti, električnih veza i drugi zahtjevi, ako postoje.

5.7.1.1.   Fotometrijski i kolorimetrijski zahtjevi za svjetlo moraju biti ispunjeni kad su isključene sve ostale funkcije s kojima je to svjetlo udruženo, spojeno ili uzajamno povezano.

No ako je prednje ili stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s najmanje jednom funkcijom s kojom može biti istovremeno uključeno, zahtjevi u pogledu boje svake od tih funkcija moraju biti ispunjeni kad su uzajamno povezane funkcije i prednja ili stražnja pozicijska svjetla uključeni.

5.7.1.2.   Kočna svjetla i pokazivači smjera ne smiju biti uzajamno povezani.

5.7.1.3.   Ako su kočna svjetla i pokazivači smjera udruženi, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

| 5.7.1.3.1. | vodoravne ili okomite ravne crte koje prolaze kroz projekcije prividnih površina tih funkcija na ravnini okomitoj na referentnu os ne smiju sjeći više od dvije granične crte koje odvajaju susjedna područja različite boje; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

vodoravne ili okomite ravne crte koje prolaze kroz projekcije prividnih površina tih funkcija na ravnini okomitoj na referentnu os ne smiju sjeći više od dvije granične crte koje odvajaju susjedna područja različite boje;

| 5.7.1.3.2. | njihove se prividne površine u smjeru referentne osi, na temelju površine omeđene obrisima njihovih svjetlećih površina, ne preklapaju. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

njihove se prividne površine u smjeru referentne osi, na temelju površine omeđene obrisima njihovih svjetlećih površina, ne preklapaju.

5.7.2.   Pojedinačna svjetla

5.7.2.1.   Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.16.1. (a), koja se sastoje od dvaju ili više različitih dijelova, moraju biti ugrađena tako da:

| (a) | ukupna površina projekcije zasebnih dijelova na ravnini koja dodiruje vanjsku površinu vanjske leće i okomita je na referentnu os mora zauzimati najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji je omeđuje tu projekciju ili |
| --- | --- |

(a)

ukupna površina projekcije zasebnih dijelova na ravnini koja dodiruje vanjsku površinu vanjske leće i okomita je na referentnu os mora zauzimati najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji je omeđuje tu projekciju ili

| (b) | najmanja udaljenost između dva susjedna/tangencijalna zasebna dijela ne smije prelaziti 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os. |
| --- | --- |

(b)

najmanja udaljenost između dva susjedna/tangencijalna zasebna dijela ne smije prelaziti 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os.

Ti se zahtjevi ne primjenjuje na pojedinačni katadiopter.

5.7.2.2.   Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.16.1. (b) ili (c), koja se sastoje od dvaju svjetala s oznakom „D” ili dva neovisna katadioptera moraju biti ugrađena tako da:

| (a) | projekcija prividnih površina u smjeru referentne osi dvaju svjetala ili katadioptera zauzima najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji opisuje projekcije tih prividnih površina u smjeru referentne osi ili |
| --- | --- |

(a)

projekcija prividnih površina u smjeru referentne osi dvaju svjetala ili katadioptera zauzima najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji opisuje projekcije tih prividnih površina u smjeru referentne osi ili

| (b) | najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi od dvaju svjetala ili neovisnih katadioptera ne prelazi 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os. |
| --- | --- |

(b)

najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi od dvaju svjetala ili neovisnih katadioptera ne prelazi 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os.

5.7.2.3.   Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.16.1. (d) moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.7.2.1.

Ako su dva ili više svjetla i/ili najmanje dvije prividne površine u istom kućištu i/ili sa zajedničkom vanjskom lećom, to se ne smatra sustavom međuovisnih svjetala.

Ipak, svjetlo u obliku pojasa može biti dio sustava međuovisnih svjetala.

5.7.2.4.   Dva svjetla ili paran broj svjetala u obliku pojasa moraju se postaviti simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila tako da se protežu na obje strane najmanje do 0,4 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te nisu kraća od 0,8 m; osvjetljivanje takve površine mora potjecati iz najmanje dva izvora svjetla koji se nalaze što je moguće bliže krajevima; svjetleća površina može se sastojati od više elemenata jedan do drugog ako te pojedinačne svjetleće površine ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.7.2.1. kad ih se projicira na poprečnu ravninu.

5.8.   Najveća visina iznad tla mjeri se od najviše točke, a najmanja visina od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi.

Ako je (najveća i najmanja) visina iznad tla očito u skladu sa zahtjevima Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove ni jedne površine.

5.8.1.   Za potrebe smanjenja kutova geometrijske vidljivosti položaj svjetla s obzirom na visinu iznad tla mora se mjeriti od ravnine H.

5.8.2.   U slučaju prednjeg kratkog svjetla najmanja visina iznad tla mjeri se od najniže točke stvarnog izlaza optičkog sustava (npr. reflektor, leća, projekcijska leća) neovisno o njegovoj upotrebi.

5.8.3.   Položaj se, kad je riječ o širini, utvrđuje od ruba prividne površine u smjeru referentne osi koji je najudaljeniji od srednje uzdužne ravnine vozila ako je riječ o ukupnoj širini te od unutarnjih rubova prividne površine u smjeru referentne osi ako je riječ o udaljenosti između svjetala.

Ako položaj, kad je riječ o širini, očito ispunjava zahtjeve iz Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove ni jedne površine.

5.9.   Ako nema posebnih uputa, fotometrijske karakteristike (npr. jakost, boja, prividna površina itd.) svjetla ne smiju se namjerno mijenjati dok je svjetlo uključeno.

5.9.1.   Pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost, narančasta bočna svjetla za označivanje u skladu sa stavkom 6.18.7. te signal za zaustavljanje u nuždi moraju biti treptava svjetla.

5.9.2.   Fotometrijske karakteristike svakog svjetla mogu se mijenjati:

| (a) | s obzirom na okolnu svjetlost; |
| --- | --- |

(a)

s obzirom na okolnu svjetlost;

| (b) | kao posljedica uključivanja drugih svjetala ili |
| --- | --- |

(b)

kao posljedica uključivanja drugih svjetala ili

| (c) | kad se svjetla upotrebljavaju za drugu funkciju osvjetljavanja |
| --- | --- |

(c)

kad se svjetla upotrebljavaju za drugu funkciju osvjetljavanja

ako je svaka varijacija u fotometrijskim karakteristikama u skladu s tehničkim odredbama za predmetno svjetlo.

5.9.3.   Fotometrijske karakteristike pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a ili 2b smiju se mijenjati tijekom treptanja sekvencijalnim uključivanjem izvora svjetlosti kako je određeno u stavku 5.6. Pravilnika br. 6.

Ova se odredba ne primjenjuje kad pokazivači smjera kategorija 2a i 2b rade kao signal za zaustavljanje u nuždi u skladu sa stavkom 6.23.1. ovog Pravilnika.

5.10.   Iz svjetla utvrđenog u stavku 2.7. nije dopušteno emitiranje prema naprijed nikakve crvene svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu kao ni emitiranje prema natrag nikakve bijele svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu. Ne uzimaju se u obzir svjetlosni uređaji ugrađeni za unutarnje osvjetljenje vozila. Ako postoji dvojba, zahtjev se provjerava na sljedeći način:

| 5.10.1. | kad je riječ o vidljivosti crvenog svjetla prema prednjem kraju vozila, osim stražnjeg crvenog bočnog svjetla za označivanje, prividna površina crvenog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 1. utvrđenog Prilogom 4.; |
| --- | --- |

5.10.1.

kad je riječ o vidljivosti crvenog svjetla prema prednjem kraju vozila, osim stražnjeg crvenog bočnog svjetla za označivanje, prividna površina crvenog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 1. utvrđenog Prilogom 4.;

| 5.10.2. | kad je riječ o vidljivosti bijelog svjetla unatrag, osim svjetala za vožnju unatrag i bijelih bočnih oznaka za uočljivost na vozilu, prividna površina bijelog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 2. u poprečnoj ravnini smještenoj 25 m iza vozila (vidjeti Prilog 4.); |
| --- | --- |

5.10.2.

kad je riječ o vidljivosti bijelog svjetla unatrag, osim svjetala za vožnju unatrag i bijelih bočnih oznaka za uočljivost na vozilu, prividna površina bijelog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 2. u poprečnoj ravnini smještenoj 25 m iza vozila (vidjeti Prilog 4.);

| 5.10.3. | područja 1. i 2. koja su vidljiva promatraču omeđena su u svojim ravninama:






  5.10.3.1. | po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1 m i 2,2 m iznad tla; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

područja 1. i 2. koja su vidljiva promatraču omeđena su u svojim ravninama:

5.10.3.1.

po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1 m i 2,2 m iznad tla;

| 5.10.3.2. | po širini, dvjema okomitim ravninama koje, tvoreći prema naprijed i prema natrag kut od 15° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila, prolaze točkama dodira okomitih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje određuju granicu ukupne širinu vozila; ako postoji više točaka dodira, krajnja prednja točka mora odgovarati prednjoj ravnini, a zadnja stražnjoj ravnini. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

po širini, dvjema okomitim ravninama koje, tvoreći prema naprijed i prema natrag kut od 15° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila, prolaze točkama dodira okomitih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje određuju granicu ukupne širinu vozila; ako postoji više točaka dodira, krajnja prednja točka mora odgovarati prednjoj ravnini, a zadnja stražnjoj ravnini.

5.11.   Električne veze moraju biti takve da se prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla, ako postoje, bočna svjetla za označivanje, ako postoje, te svjetlo stražnje registarske pločice mogu uključiti i isključiti samo istodobno.

5.11.1.   Taj se uvjet ne primjenjuje:

| 5.11.1.1. | kad su prednja i stražnja pozicijska svjetla, kao i bočna svjetla za označivanje ako su spojena ili uzajamno povezana s tim svjetlima, uključena kao svjetla za parkiranje ili |
| --- | --- |

5.11.1.1.

kad su prednja i stražnja pozicijska svjetla, kao i bočna svjetla za označivanje ako su spojena ili uzajamno povezana s tim svjetlima, uključena kao svjetla za parkiranje ili

| 5.11.1.2. | kad bočna svjetla za označivanje trepću zajedno s pokazivačima smjera ili |
| --- | --- |

5.11.1.2.

kad bočna svjetla za označivanje trepću zajedno s pokazivačima smjera ili

| 5.11.1.3. | kad sustav za svjetlosnu signalizaciju radi u skladu sa stavkom 6.2.7.6.2. |
| --- | --- |

5.11.1.3.

kad sustav za svjetlosnu signalizaciju radi u skladu sa stavkom 6.2.7.6.2.

5.11.2.   na prednja pozicijska svjetla kad im je funkcija nadomještena na temelju odredaba stavka 5.12.1.

5.11.3.   U slučaju sustava međuovisnih svjetala svi izvori svjetlosti moraju se uključivati i isključivati istodobno.

5.12.   Električne veze moraju biti takve da se duga i kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11. Taj se zahtjev, međutim, ne primjenjuje na duga i kratka glavna svjetla ako se svjetlosna upozorenja sastoje od isprekidanih svijetljenja dugog ili kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima ili sastoje od izmjeničnog svijetljenja dugog i kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima.

5.12.1.   Kratka glavna svjetla i/ili duga glavna svjetla i/ili prednja svjetla za maglu mogu nadomjestiti funkciju prednjih pozicijskih svjetala ako:

| 5.12.1.1. | su im električne veze takve da se u slučaju kvara bilo kojeg od tih uređaja za osvjetljavanje prednja pozicijska svjetla automatski ponovno uključe i |
| --- | --- |

5.12.1.1.

su im električne veze takve da se u slučaju kvara bilo kojeg od tih uređaja za osvjetljavanje prednja pozicijska svjetla automatski ponovno uključe i

| 5.12.1.2. | nadomjesno svjetlo / nadomjesna funkcija ispunjava, za pozicijsko svjetlo o kojem je riječ, zahtjeve u pogledu:






  (a) | geometrijske vidljivosti propisane za prednja pozicijska svjetla u stavku 6.9.5. i |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

nadomjesno svjetlo / nadomjesna funkcija ispunjava, za pozicijsko svjetlo o kojem je riječ, zahtjeve u pogledu:

(a)

geometrijske vidljivosti propisane za prednja pozicijska svjetla u stavku 6.9.5. i

| (b) | minimalne fotometrijske vrijednosti s obzirom na kutove raspodjele svjetlosti i |
| --- | --- |

(b)

minimalne fotometrijske vrijednosti s obzirom na kutove raspodjele svjetlosti i

| 5.12.1.3. | u izvješćima o ispitivanju nadomjesnog svjetla dani su odgovarajući dokazi koji pokazuju da postoji sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.12.1.2. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

u izvješćima o ispitivanju nadomjesnog svjetla dani su odgovarajući dokazi koji pokazuju da postoji sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.12.1.2.

5.13.   Kontrolni indikator

Ako je ovim Pravilnikom propisan kontrolni indikator zatvorenog kruga, može ga se zamijeniti kontrolnim indikatorom rada.

5.14.   Svjetla koja se mogu sakriti

5.14.1.   Zabranjeno je skrivanje svjetala osim dugih i kratkih glavnih svjetala te prednjih svjetala za maglu koja mogu biti skrivena kad nisu u upotrebi.

5.14.2.   U slučaju bilo kakvog kvara koji utječe na rad uređaja za skrivanje, svjetla moraju ostati u radnom položaju ako su već u upotrebi, a u suprotnom mora ih se moći namjestiti u radni položaj bez alata.

5.14.3.   Svjetla se moraju moći namjestiti u radni položaj i uključiti upotrebom jedne komande, što ne isključuje mogućnost da ih se namjesti u radni položaj, a da ih se ne uključi. Ipak, ako je riječ o udruženim kratkim i dugim glavnim svjetlima, za tu je komandu obvezno da uključuje samo kratka svjetla.

5.14.4.   S vozačeva se mjesta ne smije moći namjerno zaustaviti kretanje uključenih svjetala prije nego što ona dođu u radni položaj. Ako postoji opasnost da se zaslijepe drugi sudionici u prometu dok se svjetla pomiču, tada ona smiju zasvijetliti tek nakon što dođu u radni položaj.

5.14.5.   Ako je temperatura uređaja za skrivanje od – 30 °C do + 50 °C, glavna svjetla moraju doći u radni položaj unutar tri sekunde od davanja komande.

5.15.   Boje svjetlosti koju emitiraju svjetla (12) su sljedeće:

12

| Dugo glavno svjetlo: | bijela |
| --- | --- |
| Kratko glavno svjetlo: | bijela |
| Prednje svjetlo za maglu | bijela ili selektivno žuta |
| Svjetlo za vožnju unatrag: | bijela |
| Pokazivač smjera: | narančasta |
| Signal upozorenja na opasnost: | narančasta |
| Kočno svjetlo: | crvena |
| Signal za zaustavljanje u nuždi: | narančasta ili crvena |
| Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila: | narančasta |
| Svjetlo stražnje registarske pločice: | bijela |
| Prednje pozicijsko svjetlo: | bijela |
| Stražnje pozicijsko svjetlo: | crvena |
| Prednje svjetlo za maglu: | bijela ili selektivno žuta |
| Stražnje svjetlo za maglu: | crvena |
| Parkirno svjetlo: | bijela sprijeda, crvena straga, narančasta ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje. |
| Bočno svjetlo za označivanje: | narančasta, no krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje može biti crveno ako je udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je grupirano ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom. |
| Gabaritno svjetlo: | bijela sprijeda, crvena straga |
| Svjetlo za dnevnu vožnju: | bijela |
| Stražnji netrokutasti katadiopter: | crvena |
| Stražnji trokutasti katadiopter: | crvena |
| Prednji netrokutasti katadiopter: | jednaka upadnom svjetlu (13) |
| bočni netrokutasti katadiopter: | narančasta, no krajnji stražnji katadiopter može biti crven ako je udružen ili mu je površina dijelom zajednička sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili krajnjim crvenim stražnjim bočnim svjetlom ili stražnjim netrokutastim katadiopterom. |
| Svjetlo za skretanje: | bijela |
| Oznaka za uočljivost: | bijela sprijeda; |
| bijela ili žuta bočno; |
| crvena ili žuta straga (14). |
| sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): | bijela |
| Vanjsko svjetlo: | bijela |
| Manevarsko svjetlo: | bijela |

Dugo glavno svjetlo:

bijela

Kratko glavno svjetlo:

bijela

Prednje svjetlo za maglu

bijela ili selektivno žuta

Svjetlo za vožnju unatrag:

bijela

Pokazivač smjera:

narančasta

Signal upozorenja na opasnost:

narančasta

Kočno svjetlo:

crvena

Signal za zaustavljanje u nuždi:

narančasta ili crvena

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila:

narančasta

Svjetlo stražnje registarske pločice:

bijela

Prednje pozicijsko svjetlo:

bijela

Stražnje pozicijsko svjetlo:

crvena

Prednje svjetlo za maglu:

bijela ili selektivno žuta

Stražnje svjetlo za maglu:

crvena

Parkirno svjetlo:

bijela sprijeda, crvena straga, narančasta ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje.

Bočno svjetlo za označivanje:

narančasta, no krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje može biti crveno ako je udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je grupirano ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom.

Gabaritno svjetlo:

bijela sprijeda, crvena straga

Svjetlo za dnevnu vožnju:

bijela

Stražnji netrokutasti katadiopter:

crvena

Stražnji trokutasti katadiopter:

crvena

Prednji netrokutasti katadiopter:

jednaka upadnom svjetlu (13)

13

bočni netrokutasti katadiopter:

narančasta, no krajnji stražnji katadiopter može biti crven ako je udružen ili mu je površina dijelom zajednička sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili krajnjim crvenim stražnjim bočnim svjetlom ili stražnjim netrokutastim katadiopterom.

Svjetlo za skretanje:

bijela

Oznaka za uočljivost:

bijela sprijeda;

bijela ili žuta bočno;

crvena ili žuta straga (14).

14

sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS):

bijela

Vanjsko svjetlo:

bijela

Manevarsko svjetlo:

bijela

5.16.   Broj svjetala

5.16.1.   Broj svjetala ugrađenih u vozilo mora biti jednak broju navedenom u pojedinačnim odredbama ovog Pravilnika.

5.17.   Svako svjetlo može biti ugrađeno na pomične sastavne dijelove ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavcima 5.18., 5.19. i 5.20.

5.18.   Stražnja pozicijska svjetla, stražnji pokazivači smjera i stražnji katadiopteri, trokutasti ili netrokutasti, smiju se ugraditi na pomične sastavne dijelove samo:

| 5.18.1. | ako u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova, svjetla na pomičnim dijelovima ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za ta svjetla; |
| --- | --- |

5.18.1.

ako u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova, svjetla na pomičnim dijelovima ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za ta svjetla;

| 5.18.2. | ako se funkcije iz stavka 5.18. postižu sklopom dvaju svjetala s oznakom „D” (vidjeti stavak 2.16.1.), samo jedno od tih svjetala treba ispunjavati zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za ta svjetla u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova
  ili |
| --- | --- |

5.18.2.

ako se funkcije iz stavka 5.18. postižu sklopom dvaju svjetala s oznakom „D” (vidjeti stavak 2.16.1.), samo jedno od tih svjetala treba ispunjavati zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za ta svjetla u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova

ili

| 5.18.3. | ako su dodatna svjetla za navedene funkcije ugrađena i uključena, a pomični se sastavni dio se nalazi u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio. |
| --- | --- |

5.18.3.

ako su dodatna svjetla za navedene funkcije ugrađena i uključena, a pomični se sastavni dio se nalazi u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio.

| 5.18.4. | Ako se funkcije iz stavka 5.18. ostvaruju sustavom međuovisnih svjetala, primjenjuje se jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | ako je cijeli sustav međuovisnih svjetala ugrađen na pomične dijelove, moraju biti ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.18.1. No ako je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, mogu se uključiti dodatna svjetla za navedene funkcije, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio; ili |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Ako se funkcije iz stavka 5.18. ostvaruju sustavom međuovisnih svjetala, primjenjuje se jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

ako je cijeli sustav međuovisnih svjetala ugrađen na pomične dijelove, moraju biti ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.18.1. No ako je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, mogu se uključiti dodatna svjetla za navedene funkcije, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio; ili

| (b) | ako je sustav međuovisnih svjetala djelomično ugrađen na nepomični sastavni dio, a djelomično na pomični sastavni dio, osim pokazivača smjera, međuovisna svjetla koja odredi podnositelj zahtjeva tijekom homologacije uređaja moraju u svim fiksnim položajima pomičnog sastavnog dijela ispunjavati sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti prema van i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na ta svjetla.
  Smatra se da su zahtjevi u pogledu geometrijske vidljivosti prema unutra ispunjeni ako ta međuovisna svjetla i dalje u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavaju zahtjeve za fotometrijske vrijednosti propisane u području raspodjele svjetlosti za homologaciju uređaja.
  Kad je riječ o pokazivačima smjera, međuovisna svjetla koja navede podnositelj zahtjeva tijekom homologacije moraju u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavati sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika. To ne vrijedi ako se, radi zatvaranja kuta geometrijske vidljivosti, dodatna svjetla uključe kad je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio. |
| --- | --- |

(b)

ako je sustav međuovisnih svjetala djelomično ugrađen na nepomični sastavni dio, a djelomično na pomični sastavni dio, osim pokazivača smjera, međuovisna svjetla koja odredi podnositelj zahtjeva tijekom homologacije uređaja moraju u svim fiksnim položajima pomičnog sastavnog dijela ispunjavati sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti prema van i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na ta svjetla.

Smatra se da su zahtjevi u pogledu geometrijske vidljivosti prema unutra ispunjeni ako ta međuovisna svjetla i dalje u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavaju zahtjeve za fotometrijske vrijednosti propisane u području raspodjele svjetlosti za homologaciju uređaja.

Kad je riječ o pokazivačima smjera, međuovisna svjetla koja navede podnositelj zahtjeva tijekom homologacije moraju u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavati sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika. To ne vrijedi ako se, radi zatvaranja kuta geometrijske vidljivosti, dodatna svjetla uključe kad je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio.

5.19.   Kad su pomični sastavni dijelovi u položaju koji nije uobičajeni radni položaj, uređaji ugrađeni na njima ne smiju izazivati nepotrebnu neugodu drugim sudionicima u prometu.

5.20.   Kad je svjetlo ugrađeno na pomični sastavni dio, a pomični je element u uobičajenim radnim položajima, svjetlo se uvijek mora vratiti u položaje koje je naveo proizvođač u skladu s ovim Pravilnikom. U slučaju kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu, taj se zahtjev smatra ispunjenim ako se, kad se pomični sastavni dijelovi pomaknu i vrate u uobičajen položaj deset puta, nijedna vrijednost kutnog nagiba tih svjetala u odnosu na svoju potporu, izmjerena nakon svakog pomicanja pomičnog dijela, ne razlikuje za više od 0,15 % od prosjeka deset izmjerenih vrijednosti. Ako se ta vrijednost prijeđe, svaka granična vrijednost iz stavka 6.2.6.1.1. mora se izmijeniti za taj višak kako bi se smanjio dopušteni raspon nagiba pri provjeri vozila u skladu s Prilogom 6.

5.21.   Prividna površina u smjeru referentne osi prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih i stražnjih pokazivača smjera i katadioptera ne smije biti skrivena više od 50 % bilo kojim pomičnim sastavnim dijelom, bez obzira na to je li na njega ugrađen uređaj za svjetlosnu signalizaciju, u bilo kojem fiksnom položaju koji nije uobičajeni radni položaj.

Fiksni položaj pomičnog sastavnog dijela znači stabilni ili prirodni položaji mirovanja pomičnog sastavnog dijela koje navede proizvođač vozila, bez obzira na to jesu li blokirani.

Ako taj zahtjev nije izvediv:

| 5.21.1. | dodatna svjetla koja ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za gore navedena svjetla moraju se uključiti ako pomični sastavni dio zaklanja više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi tih svjetala ili |
| --- | --- |

5.21.1.

dodatna svjetla koja ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika za gore navedena svjetla moraju se uključiti ako pomični sastavni dio zaklanja više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi tih svjetala ili

| 5.21.2. | napomenom u izjavi (točka 10.1. Priloga 1.) moraju se obavijestiti druga upravna tijela da pomični sastavni dijelovi mogu zakloniti više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi i
  u vozilu mora biti obavijest kojom se korisnika obavješćuje da će u određenim položajima pomičnih sastavnih dijelova drugi sudionici u prometu biti upozoreni na prisutnost njegova vozila na cesti, primjerice trokutom upozorenja ili drugim napravama u skladu s nacionalnim zahtjevima u pogledu upotrebe na cesti. |
| --- | --- |

5.21.2.

napomenom u izjavi (točka 10.1. Priloga 1.) moraju se obavijestiti druga upravna tijela da pomični sastavni dijelovi mogu zakloniti više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi i

u vozilu mora biti obavijest kojom se korisnika obavješćuje da će u određenim položajima pomičnih sastavnih dijelova drugi sudionici u prometu biti upozoreni na prisutnost njegova vozila na cesti, primjerice trokutom upozorenja ili drugim napravama u skladu s nacionalnim zahtjevima u pogledu upotrebe na cesti.

| 5.21.3. | Stavak 5.21.2. ne primjenjuje se na katadioptere. |
| --- | --- |

5.21.3.

Stavak 5.21.2. ne primjenjuje se na katadioptere.

5.22.   Osim katadioptera, smatra se da svjetlo nije prisutno, čak i ako ima homologacijsku oznaku, ako se ne može dovesti u radno stanje samom ugradnjom izvora svjetlosti i/ili osigurača.

5.23.   Svjetla homologirana s izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37., osim ako se takvi izvori svjetlosti upotrebljavaju kao nezamjenjivi izvori svjetlosti kako je određeno u stavku 2.7.1.1.2. ovog Pravilnika, moraju biti ugrađeni u vozilo tako da se izvor svjetlosti može pravilno zamijeniti bez stručne pomoći i posebnih alata, osim onih koji je proizvođač dostavio s vozilom. Proizvođač vozila mora dostaviti vozilo s detaljnim opisom postupka zamjene.

5.23.1.   Ako modul izvora svjetlosti obuhvaća držač za homologirani zamjenjivi izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37., taj izvor svjetlosti mora biti zamjenjiv kako se zahtijeva u stavku 5.23.

5.24.   Dopuštena je svaka privremena sigurnosna zamjena funkcije svjetlosne signalizacije stražnjeg pozicijskog svjetla ako je u slučaju kvara zamjenska funkcija bojom, glavnom jakošću i položajem slična funkciji koja je prestala raditi te ako zamjenski uređaj zadrži sposobnost obavljanja izvorne sigurnosne funkcije. Tijekom zamjene kontrolni indikator na ploči s instrumentima (vidjeti stavak 2.18. ovog Pravilnika) mora signalizirati postojanje privremene zamjene i potrebu za popravkom.

5.25.   Ako je ugrađen AFS, smatra se ekvivalentnim paru kratkih glavnih svjetala, a ako osigurava funkciju dugih glavnih svjetala, ekvivalentnim paru dugih glavnih svjetala.

5.26.   Dopušteni su stražnji pokazivači smjera, stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla (osim kočnih svjetala kategorije S4) i stražnja svjetla za maglu s promjenjivom svjetlosnom jakosti što istodobno reagiraju na najmanje jedan od sljedećih vanjskih utjecaja: okolno osvjetljenje, maglu, snijeg, kišu, oblake prašine te onečišćenje svjetleće površine ako im se propisani odnos jakosti održi tijekom svih prijelaza među promjenama. Tijekom prijelaza ne smije se opaziti nikakva oštra promjena jakosti. Kočna svjetla kategorije S4 mogu davati promjenjivu svjetlosnu jakost neovisno o drugim svjetlima. Može postojati mogućnost da vozač namjesti navedene funkcije na svjetlosne jakosti koje odgovaraju njihovoj kategoriji stalne jakosti i da ih vrati u njihovu kategoriju automatske promjenjive jakosti.

5.27.   Za vozila kategorija M i N podnositelj zahtjeva mora dokazati tehničkoj službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja da su, kad električni sustav vozila radi pod stalnim naponom reprezentativnim za odgovarajuću kategoriju motornog vozila prema navodu proizvođača, uvjeti električnog napajanja za uređaje navedene u stavcima 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. i 2.7.15. u skladu s odredbama u nastavku.

| 5.27.1. | Napon na izvodima uređaja koji su, u skladu s homologacijskom dokumentacijom, ispitani primjenom posebnog napajanja električnom energijom / elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili u sekundarnom načinu rada ili pod naponom koji je zatražio podnositelj zahtjeva, ne prelazi napon određen za odgovarajuće uređaje ili funkcije kako su homologirani. |
| --- | --- |

5.27.1.

Napon na izvodima uređaja koji su, u skladu s homologacijskom dokumentacijom, ispitani primjenom posebnog napajanja električnom energijom / elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili u sekundarnom načinu rada ili pod naponom koji je zatražio podnositelj zahtjeva, ne prelazi napon određen za odgovarajuće uređaje ili funkcije kako su homologirani.

| 5.27.2. | U svim slučajevima uvjeta napajanja električnom energijom koji nisu obuhvaćeni stavkom 5.27.1. napon na izvodima uređaja ili funkcija ne smije prelaziti 6,75 V (6-voltni sustavi), 13,5 V (12-voltni sustavi) odnosno 28 V (24-voltni sustavi) za više od 3 %. Regulator maksimalnog napona na izvodima uređaja smije se, radi praktičnosti, nalaziti u kućištu uređaja. |
| --- | --- |

5.27.2.

U svim slučajevima uvjeta napajanja električnom energijom koji nisu obuhvaćeni stavkom 5.27.1. napon na izvodima uređaja ili funkcija ne smije prelaziti 6,75 V (6-voltni sustavi), 13,5 V (12-voltni sustavi) odnosno 28 V (24-voltni sustavi) za više od 3 %. Regulator maksimalnog napona na izvodima uređaja smije se, radi praktičnosti, nalaziti u kućištu uređaja.

| 5.27.3. | Odredbe iz stavaka 5.27.1. i 5.27.2 ne primjenjuju se na uređaje čiji je dio elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti iliregulator promjenjive jakosti. |
| --- | --- |

5.27.3.

Odredbe iz stavaka 5.27.1. i 5.27.2 ne primjenjuju se na uređaje čiji je dio elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti iliregulator promjenjive jakosti.

| 5.27.4. | Homologacijskoj dokumentaciji mora se priložiti izvješće s opisom metoda korištenih za dokazivanje sukladnosti i postignutim rezultatima. |
| --- | --- |

5.27.4.

Homologacijskoj dokumentaciji mora se priložiti izvješće s opisom metoda korištenih za dokazivanje sukladnosti i postignutim rezultatima.

5.28.   Opće odredbe o geometrijskoj vidljivosti

5.28.1.   S unutarnje strane kutova geometrijske vidljivosti ne smije biti prepreka za širenje svjetlosti s bilo kojeg dijela prividne površine svjetla promatrane iz beskonačnosti. No prepreke se ne uzimaju u obzir ako su već bile prisutne kad je svjetlo homologirano.

5.28.2.   Ako se mjerenja obavljaju bliže svjetlu, smjer promatranja mora se pomaknuti paralelno kako bi se postigla jednaka točnost.

5.28.3.   Ako, kad je svjetlo ugrađeno, bilo koji dio prividne površine svjetla zaklanjaju bilo koji drugi dijelovi vozila, mora se priložiti dokaz da je dio svjetla koji ne zaklanjaju prepreke i dalje u skladu s fotometrijskim vrijednostima propisanima za homologaciju uređaja.

5.28.4.   Kad se okomiti kut geometrijske vidljivosti ispod horizontale može smanjiti na 5° (svjetlo je pritom manje od 750 mm iznad tla, izmjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), fotometrijsko polje mjerenja ugrađene optičke jedinice može se smanjiti na 5° ispod horizontale.

5.28.5.   Ako je riječ o sustavu međuovisnih svjetala, zahtjevi u pogledu geometrijske vidljivosti ispunjeni su kad sva međuovisna svjetla rade zajedno.

5.29.   LED modul ne mora biti zamjenjiv ako je tako navedeno u izjavi o homologaciji sastavnog dijela.

6.   POJEDINAČNI ZAHTJEVI

6.1.   Dugo glavno svjetlo (pravilnici br. 98 i 112)

6.1.1.   Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

6.1.2.   Broj

Dva ili četiri, homologirana u skladu s Pravilnikom br. 98 ili 112, osim svjetla razreda A.

Za vozila kategorije N3: mogu biti ugrađena dva dodatna duga glavna svjetla.

3

Kad je vozilo opremljeno s četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, ugradnja dva dodatna glavna svjetla dopušta se samo radi svjetlosne signalizacije isprekidanim osvjetljavanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju.

6.1.3.   Raspored

Nema pojedinačnih zahtjeva.

6.1.4.   Položaj

6.1.4.1.   Po širini: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.1.4.2.   Po visini: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.1.4.3.   Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

6.1.5.   Geometrijska vidljivost

Vidljivost osvjetljavajuće površine, uključujući njezinu vidljivost u područjima koja se ne čine osvijetljenima u razmatranom smjeru promatranja, mora se osiguravati unutar divergentnog prostora određenog crtama koje izlaze iz oboda osvjetljavajuće površine te s referentnom osi glavnog svjetla zatvaraju kut od najmanje 5°. Izvor kutova geometrijske vidljivosti vanjski je rub projekcije osvjetljavajuće površine na poprečnu ravninu koja je tangencijalna na krajnji prednji dio leća prednjeg svjetla.

6.1.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

Na svakoj strani vozila najviše se jedno dugo glavno svjetlo smije okretati oko osi kako bi se osvijetlio zavoj.

6.1.7.   Električne veze

6.1.7.1.   Osim kad se koriste za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima duga glavna svjetla smiju biti uključena samo kad je glavna sklopka za svjetlo u položaju ON (uključena glavna svjetla) ili kad je u položaju AUTO (automatski) i ispunjeni su uvjeti za automatsko uključivanje kratkog snopa. U drugom slučaju glavna duga svjetla moraju se isključiti automatski ako više nisu ispunjeni uvjeti za automatsko uključivanje kratkog snopa.

6.1.7.2.   Upravljanje dugim glavnim svjetlima može biti automatsko kad je riječ o njihovu aktiviranju i deaktiviranju, pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati i reagirati na svaki od sljedećih ulaznih podataka:

| (a) | svjetlosne uvjete u okolini; |
| --- | --- |

(a)

svjetlosne uvjete u okolini;

| (b) | svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera; |
| --- | --- |

(b)

svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera;

| (c) | svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred. |
| --- | --- |

(c)

svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred.

Dopuštene su dodatne mogućnosti senzora za poboljšavanje radnog učinka.

Za potrebe ovog stavka „vozila” znači vozila kategorija L, M, N, O, T i bicikli s katadiopterima i uključenim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.1.7.3.   Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti glavna duga svjetla te ručno isključiti automatsko uključivanje dugih glavnih svjetala.

Povrh toga, ručno isključivanje dugih glavnih svjetala i njihova automatskog uključivanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, primjena podizbornika nije dopuštena.

6.1.7.4.   Duga glavna svjetla mogu se uključivati istodobno ili u parovima. Ako su ugrađena dodatna dva duga glavna svjetla, kako je stavkom 6.1.2. dopušteno samo za vozila kategorije N3, istodobno smiju svijetliti najviše dva para. Pri promjeni s kratkog na dugi snop mora se uključiti najmanje jedan par dugih glavnih svjetala. Pri promjeni s dugog snopa na kratki snop sva se duga glavna svjetla moraju isključiti istodobno.

3

6.1.7.5.   Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima.

6.1.7.6.   Kad su ugrađena četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena za davanje svjetlosnih signala isprekidanim osvjetljavanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju.

6.1.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga.

6.1.8.1.   Ako se duga glavna svjetla uključuju automatski kako je opisano u stavku 6.1.7.1., vozača se mora upozoriti da je aktivirano automatsko uključivanje radom dugog snopa. Ta se informacija mora prikazivati sve dok je aktiviran automatski rad.

6.1.9.   Drugi zahtjevi

6.1.9.1.   Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala koja se mogu istodobno uključiti ne smije prelaziti 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100.

6.1.9.2.   Ta najveća jakost utvrđuje se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka koje su označene na svakom od glavnih svjetala. Referentna oznaka „10” daje se svakom glavnom svjetlu označenom s „R” ili „CR”.

6.1.9.3.   Automatsko aktiviranje i deaktiviranje glavnih dugih svjetala

| 6.1.9.3.1. | Sustav senzora za upravljanje automatskim aktiviranjem i deaktiviranjem glavnih dugih svjetala, kako je opisano u stavku 6.1.7.1., mora ispunjavati zahtjeve u nastavku






  6.1.9.3.1.1. | Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost emitiranu iz drugih vozila definiranu u stavku 6.1.7.1. određene su kutovima navedenim u nastavku.






  6.1.9.3.1.1.1. | Vodoravni kutovi: 15° ulijevo i 15° udesno.
  Okomiti kutovi:








  Kut prema gore | 5° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visina ugradnje senzora (središta otvora senzora iznad tla) | manja od 2 m | između 1,5 m i 2,5 m | veća od 2,0 m |
| Kut prema dolje | 2° | od 2° do 5° | 5° |

6.1.9.3.1.

Sustav senzora za upravljanje automatskim aktiviranjem i deaktiviranjem glavnih dugih svjetala, kako je opisano u stavku 6.1.7.1., mora ispunjavati zahtjeve u nastavku

6.1.9.3.1.1.

Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost emitiranu iz drugih vozila definiranu u stavku 6.1.7.1. određene su kutovima navedenim u nastavku.

6.1.9.3.1.1.1.

Vodoravni kutovi: 15° ulijevo i 15° udesno.

Okomiti kutovi:

Kut prema gore

5°

Visina ugradnje senzora (središta otvora senzora iznad tla)

manja od 2 m

između 1,5 m i 2,5 m

veća od 2,0 m

Kut prema dolje

2°

od 2° do 5°

5°

Ti se kutovi mjere od središta otvora senzora u odnosu na vodoravnu ravnu crtu koja prolazi njegovim središtem i paralelno s uzdužnom srednjom ravninom vozila.

| 6.1.9.3.1.2. | Sustav senzora mora biti sposoban otkriti na ravnoj cesti bez neravnina:






  (a) | motorno vozilo iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 400 m; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Sustav senzora mora biti sposoban otkriti na ravnoj cesti bez neravnina:

(a)

motorno vozilo iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 400 m;

| (b) | motorno vozilo ili skup vozila i prikolica koji se nalazi ispred na udaljenosti do najmanje 100 m; |
| --- | --- |

(b)

motorno vozilo ili skup vozila i prikolica koji se nalazi ispred na udaljenosti do najmanje 100 m;

| (c) | bicikl iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 75 m, pri čemu je njegovo osvjetljenje bijelo svjetlo jakosti od 150 cd sa svjetlećom površinom od 10 cm2 ± 3 cm2 koje se nalazi 0,8 m iznad tla. |
| --- | --- |

(c)

bicikl iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 75 m, pri čemu je njegovo osvjetljenje bijelo svjetlo jakosti od 150 cd sa svjetlećom površinom od 10 cm2 ± 3 cm2 koje se nalazi 0,8 m iznad tla.

2

2

Za provjeru sukladnosti s točkama (a) i (b) motorno vozilo (ili skup vozila i prikolice) koje se nalazi ispred ili dolazi iz suprotnog smjera mora imati uključena pozicijska svjetla (ako je primjenjivo) i kratka glavna svjetla.

| 6.1.9.3.2. | Prijelaz s dugog na kratki snop i obratno u skladu s uvjetima navedenima u stavku 6.1.7.1. može se obavljati automatski i ne smije izazivati neugodu, smetnje ili bliještanje. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Prijelaz s dugog na kratki snop i obratno u skladu s uvjetima navedenima u stavku 6.1.7.1. može se obavljati automatski i ne smije izazivati neugodu, smetnje ili bliještanje.

| 6.1.9.3.3. | Opće radne karakteristike automatskog uključivanja provjeravaju se:






  6.1.9.3.3.1. | simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo kako navede podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.3.

Opće radne karakteristike automatskog uključivanja provjeravaju se:

6.1.9.3.3.1.

simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo kako navede podnositelj zahtjeva;

| 6.1.9.3.3.2. | ispitnom vožnjom u skladu sa stavkom 1. u Prilogu 12. Radne karakteristike automatskog uključivanja moraju se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

ispitnom vožnjom u skladu sa stavkom 1. u Prilogu 12. Radne karakteristike automatskog uključivanja moraju se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

| 6.1.9.3.4. | Komanda za duga glavna svjetla smije biti takva da se ta svjetla uključuju automatski samo kad:






  (a) | se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. ne otkriju nikakva vozila, kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.; i |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Komanda za duga glavna svjetla smije biti takva da se ta svjetla uključuju automatski samo kad:

(a)

se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. ne otkriju nikakva vozila, kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.; i

| (b) | su izmjerene razine svjetlosti u okolini kako je propisano u stavku 6.1.9.3.5. |
| --- | --- |

(b)

su izmjerene razine svjetlosti u okolini kako je propisano u stavku 6.1.9.3.5.

| 6.1.9.3.5. | Ako se duga glavna svjetla uključuju automatski, moraju se automatski isključiti kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. otkriju vozila koja se nalaze ispred ili dolaze iz suprotnog smjera kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.
  Uz to, moraju se automatski isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okoline prijeđe 7 000 lx.
  Sukladnost s ovim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koja prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Ako se duga glavna svjetla uključuju automatski, moraju se automatski isključiti kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. otkriju vozila koja se nalaze ispred ili dolaze iz suprotnog smjera kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.

Uz to, moraju se automatski isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okoline prijeđe 7 000 lx.

Sukladnost s ovim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koja prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo.

6.2.   Kratko glavno svjetlo (pravilnici br. 98 i 112)

6.2.1.   Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

6.2.2.   Broj

Dva, homologirana u skladu s Pravilnikom br. 98 ili 112, osim svjetla razreda A.

6.2.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.2.4.   Položaj

6.2.4.1.   Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi međusobno su udaljeni najmanje 600 mm. To se, međutim, ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

1

1

6.2.4.2.   Po visini: najmanje 500 mm i najviše 1 200 mm iznad tla. Za vozila kategorije N3G (terenska) (15) najviša visina smije se povećati na 1 500 mm.

3

15

6.2.4.3.   Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

6.2.5.   Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i β kako je utvrđeno u stavku 2.13.:

| | α = 15° prema gore i 10° prema dolje, |
| --- | --- |

α = 15° prema gore i 10° prema dolje,

| | ß = 45° prema van i 10° prema unutra. |
| --- | --- |

ß = 45° prema van i 10° prema unutra.

Pregrade ili drugi dijelovi opreme koji se nalaze blizu glavnog svjetla ne smiju prouzročivati sporedne učinke koji mogu izazvati neugodu drugim sudionicima u prometu.

6.2.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

6.2.6.1.   Okomita usmjerenost

6.2.6.1.1.   Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti znakom prikazanim u Prilogu 7. na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu glavnog svjetla ili proizvođačeve pločice.

Vrijednost tog nagiba prema dolje utvrđuje se u skladu sa stavkom 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2.   Ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla, mjereno na neopterećenim vozilima, okomiti nagib granice svjetlo-tama kratkog snopa mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. ostati unutar sljedećih granica, a početna usmjerenost mora imati sljedeće vrijednosti:

| h < 0,8 |
| --- |
| Granične vrijednosti: | između – 0,5 % i – 2,5 % |
| Početna usmjerenost: | između – 1,0 % i – 1,5 % |
| 0,8 < h < 1,0 |
| Granične vrijednosti: | između – 0,5 % i – 2,5 % |
| Početna usmjerenost: | između – 1,0 % i – 1,5 % |

h < 0,8

Granične vrijednosti:

između – 0,5 % i – 2,5 %

Početna usmjerenost:

između – 1,0 % i – 1,5 %

0,8 < h < 1,0

Granične vrijednosti:

između – 0,5 % i – 2,5 %

Početna usmjerenost:

između – 1,0 % i – 1,5 %

ili, prema nahođenju proizvođača,

| Granične vrijednosti: | između – 1,0 % i – 3,0 % |
| --- | --- |
| Početna usmjerenost: | između – 1,5 % i – 2,0 % |

Granične vrijednosti:

između – 1,0 % i – 3,0 %

Početna usmjerenost:

između – 1,5 % i – 2,0 %

Zahtjev za homologaciju vozila u tom slučaju mora sadržavati podatke o tome koju od dviju mogućnosti treba primijeniti.

| h < 1,0 |
| --- |
| Granične vrijednosti: | između – 1,0 % i – 3,0 % |
| Početna usmjerenost: | između – 1,5 % i – 2,0 % |

h < 1,0

Granične vrijednosti:

između – 1,0 % i – 3,0 %

Početna usmjerenost:

između – 1,5 % i – 2,0 %

Gornje granice i vrijednosti početne usmjerenosti prikazane su na grafičkom prikazu u nastavku.

Za vozila kategorije N3G (terenska vozila) kojima glavna svjetla prelaze visinu od 1 200 mm, granične vrijednosti okomitog nagiba granice svjetlo-tama moraju biti između – 1,5 % i – 3,5 %.

3

Početna usmjerenost mora biti između – 2 % i – 2,5 %.

6.2.6.2.   Naprava za namještanje nagiba svjetala

6.2.6.2.1.   Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba svjetla kako bi se ispunili zahtjevi iz stavaka 6.2.6.1.1. i 6.2.6.1.2., ona mora biti automatska.

6.2.6.2.2.   Dopuštene su, međutim, naprave s ručnim namještanjem, bilo kontinuiranim bilo nekontinuiranim, ako imaju granični položaj u kojem se svjetla mogu vratiti na početni nagib utvrđenu u stavku 6.2.6.1.1. uobičajenim vijcima za namještanje ili sličnim sredstvima.

Tim se napravama mora moći upravljati iz vozačkog sjedala.

Naprave s kontinuiranim namještanjem moraju imati referentne oznake iz kojih se vide opterećenja koje zahtijevaju namještanje snopa kratkih svjetala.

Broj položaja na napravama bez kontinuiranog namještanja mora biti takav da osigurava sukladnost s rasponom vrijednosti propisanih u stavku 6.2.6.1.2. u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5.

I za te naprave pokraj njihovih komandi moraju biti jasno označena opterećenja iz Priloga 5. koja zahtijevaju namještanje kratkog snopa (vidjeti Prilog 8.).

6.2.6.2.3.   U slučaju kvara naprava iz stavaka 6.2.6.2.1. i 6.2.6.2.2. kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave.

6.2.6.3.   Mjerni postupak

6.2.6.3.1.   Nakon namještanja početnog nagiba, okomit nagib snopa kratkog svjetla, izražen u postocima, mjeri se u statičnim uvjetima u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5.

6.2.6.3.2.   Mjerenje razlika u nagibu snopa kratkog svjetla ovisno o opterećenju mora se provesti u skladu s ispitnim postupkom utvrđenim u Prilogu 6.

6.2.6.4.   Vodoravna usmjerenost

Vodoravna usmjerenost jednog ili oba kratka glavna svjetla može biti različita kako bi se osvijetlio zavoj pod uvjetom da prijelom granice svjetlo-tama ne smije presijecati crtu putanje težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti visine ugradnje predmetnih kratkih glavnih svjetala ako se pomakne cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama.

6.2.7.   Električne veze

6.2.7.1.   Komanda za promjenu na kratki snop mora istodobno isključiti sva duga glavna svjetla.

6.2.7.2.   Kratki snop smiju ostati uključen istodobno s dugim snopovima.

6.2.7.3.   Ako je riječ o kratkim glavnim svjetlima u skladu s Pravilnikom br. 98., izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora ostati uključen tijekom rada dugih svjetala.

6.2.7.4.   Jedan dodatni izvor svjetlosti ili najmanje jedan LED modul, smješten unutar kratkih glavnih svjetala ili u svjetlu (osim dugoga glavnog svjetla) koje je udruženo ili uzajamno povezano s predmetnim kratkim glavnim svjetlima, može se uključiti radi osvjetljenja zavoja ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manje. Proizvođač to može dokazati računski ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo.

6.2.7.5.   Kratka glavna svjetla mogu se uključiti ili isključiti automatski. Uvijek, međutim, mora biti moguće ručno uključiti ili isključiti navedena kratka glavna svjetla.

6.2.7.6.   Ako su prisutna svjetla za dnevnu vožnju i rade u skladu sa stavkom 6.19.:

| 6.2.7.6.1. | kratka glavna svjetla uključuju se i isključuju automatski ovisno o svjetlosnim uvjetima u okolini (npr. uključuju se tijekom vožnje noću, u tunelima itd.) u skladu sa zahtjevima iz Priloga 13. ili |
| --- | --- |

6.2.7.6.1.

kratka glavna svjetla uključuju se i isključuju automatski ovisno o svjetlosnim uvjetima u okolini (npr. uključuju se tijekom vožnje noću, u tunelima itd.) u skladu sa zahtjevima iz Priloga 13. ili

| 6.2.7.6.2. | svjetla za dnevnu vožnju rade zajedno sa svjetlima navedenima u stavku 5.11., pri čemu se, kao minimalni zahtjev, moraju uključiti barem stražnja pozicijska svjetla ili |
| --- | --- |

6.2.7.6.2.

svjetla za dnevnu vožnju rade zajedno sa svjetlima navedenima u stavku 5.11., pri čemu se, kao minimalni zahtjev, moraju uključiti barem stražnja pozicijska svjetla ili

| 6.2.7.6.3. | postoje posebni načini kojima se obavješćuje vozača da glavna svjetla, pozicijska svjetla i, ako su ugrađena, gabaritna svjetla i bočna svjetla, ne svijetle. Takvi su načini:






  6.2.7.6.3.1. | dvije jasno različite jakosti osvijetljenosti instrumentne ploče koje postoje tijekom dnevne i noćne vožnje i kojima se vozača upozoravaju da će se uključiti kratka glavna svjetla ili |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3.

postoje posebni načini kojima se obavješćuje vozača da glavna svjetla, pozicijska svjetla i, ako su ugrađena, gabaritna svjetla i bočna svjetla, ne svijetle. Takvi su načini:

6.2.7.6.3.1.

dvije jasno različite jakosti osvijetljenosti instrumentne ploče koje postoje tijekom dnevne i noćne vožnje i kojima se vozača upozoravaju da će se uključiti kratka glavna svjetla ili

| 6.2.7.6.3.2. | neosvijetljeni indikatori i oznake ručnih komanda za koje se Pravilnikom br. 121. zahtijeva da se osvijetle kad se uključe glavna svjetla ili |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2.

neosvijetljeni indikatori i oznake ručnih komanda za koje se Pravilnikom br. 121. zahtijeva da se osvijetle kad se uključe glavna svjetla ili

| 6.2.7.6.3.3. | Kontrolni indikator, vizualni, slušni ili svjetlosno-slušni, smije se aktivirati samo u uvjetima smanjene svjetlosti u okolini kako je određeno u Prilogu 13. radi obavješćivanja vozača da bi trebalo uključiti kratka glavna svjetla. Nakon što se aktivira, indikator se smije isključiti samo kad se kratka glavna svjetla uključe ili kad je uređaj koji pokreće i/ili zaustavlja motor (pogonski sustav) u položaju koji onemogućuje rad motora (pogonskog sustava). |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3.

Kontrolni indikator, vizualni, slušni ili svjetlosno-slušni, smije se aktivirati samo u uvjetima smanjene svjetlosti u okolini kako je određeno u Prilogu 13. radi obavješćivanja vozača da bi trebalo uključiti kratka glavna svjetla. Nakon što se aktivira, indikator se smije isključiti samo kad se kratka glavna svjetla uključe ili kad je uređaj koji pokreće i/ili zaustavlja motor (pogonski sustav) u položaju koji onemogućuje rad motora (pogonskog sustava).

6.2.7.7.   Ne dovodeći u pitanje stavak 6.2.7.6.1., svjetla s kratkim svjetlosnim snopom mogu se uključivati i isključivati automatski ovisno o drugim čimbenicima poput vremena i uvjeta u okolini (npr. doba dana, lokacija vozila, kiša, magla itd.)

6.2.8.   Kontrolni indikator

6.2.8.1.   Kontrolni indikator nije obvezan.

6.2.8.2.   Vizualni je indikator, neovisno o tome je li treptav, obvezan ako se:

| (a) | cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama pomakne kako bi se osvijetlio zavoj ili |
| --- | --- |

(a)

cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama pomakne kako bi se osvijetlio zavoj ili

| (b) | za emitiranje glavnog kratkog svjetlosnog snopa upotrebljava barem jedan LED modul, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu davati svjetlost. |
| --- | --- |

(b)

za emitiranje glavnog kratkog svjetlosnog snopa upotrebljava barem jedan LED modul, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu davati svjetlost.

Mora se aktivirati:

| (a) | u slučaju neispravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju neispravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama ili

| (b) | u slučaju kvara bilo kojeg LED modula koji proizvode glavni kratki svjetlosni snop, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu davati svjetlost. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju kvara bilo kojeg LED modula koji proizvode glavni kratki svjetlosni snop, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu davati svjetlost.

Mora ostati uključen dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja motor.

6.2.9.   Drugi zahtjevi

Zahtjevi iz stavka 5.5.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla.

Kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljanim svjetlosnim tokom koji prelazi 2 000 lumena ugrađuju se samo zajedno s uređajima za čišćenje prednjih svjetala u skladu s Pravilnikom br. 45 (16).

16

U pogledu okomitog nagiba odredbe stavka 6.2.6.2.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljanim svjetlosnim tokom koji prelazi 2 000 lumena.

U slučaju žarulja sa žarnom niti za koje je navedeno više od jednog ispitnog napona, primjenjuje se ciljani svjetlosni tok koji proizvodi glavni kratki svjetlosni snop, kako je navedeno u izjavi o homologaciji uređaja.

Ako su kratka glavna svjetla opremljena homologiranim izvorom svjetlosti, primjenjivi je ciljani svjetlosni tok vrijednost na odgovarajućem ispitnom naponu kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima u Pravilniku u skladu s kojim je upotrijebljeni izvor svjetlosti bio homologiran, ne uzimajući u obzir dopuštena odstupanja ciljanog svjetlosnog toka navedena na tom listu.

Za osvjetljavanje zavoja smiju se upotrebljavati samo kratka glavna svjetla u skladu s pravilnicima br. 98. i br. 112.

Ako se zavoj osvjetljava vodoravnim pomakom cijelog svjetlosnog snopa ili prijeloma granice svjetlo-tama, taj se pomak smije aktivirati samo ako se vozilo kreće naprijed; to ne vrijedi ako se zavoj osvjetljava pri desnom skretanju u prometu desnom stranom (lijevom skretanju u prometu lijevom stranom).

6.3.   Prednje svjetlo za maglu (Pravilnik br. 19)

6.3.1.   Prisutnost

Nije obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

6.3.2.   Broj

Dva, u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 03 i naknadnih nizova izmjena Pravilnika br. 19.

6.3.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.3.4.   Položaj

6.3.4.1.   Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

6.3.4.2.   Po visini

| Minimum | : | ne manje od 250 mm iznad tla. |
| --- | --- | --- |
| Maksimum | : | za vozila kategorija M1 i N1 ne više od 800 mm iznad tla.
  Za sve druge kategorije vozila osim N3G (terenska) (17) ne više od 1 200 mm iznad tla.
  Za vozila kategorije N3G najveća visina smije se povećati na 1 500 mm. |

Minimum

:

ne manje od 250 mm iznad tla.

Maksimum

:

za vozila kategorija M1 i N1 ne više od 800 mm iznad tla.

1

1

Za sve druge kategorije vozila osim N3G (terenska) (17) ne više od 1 200 mm iznad tla.

3

17

Za vozila kategorije N3G najveća visina smije se povećati na 1 500 mm.

3

Ni jedna točka prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla.

6.3.4.3.   Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

6.3.5.   Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.13.:

| | α = 5° prema gore i prema dolje; |
| --- | --- |

α = 5° prema gore i prema dolje;

| | ß = 45° prema van i 10° prema unutra. |
| --- | --- |

ß = 45° prema van i 10° prema unutra.

Pregrade ili drugi dijelovi opreme koji se nalaze blizu prednjeg svjetla za maglu ne smiju prouzročivati sporedne učinke koji mogu izazvati neugodu drugim sudionicima u prometu (18).

18

6.3.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

6.3.6.1.   Okomita usmjerenost

6.3.6.1.1.   U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”, okomiti nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti – 1,5 % ili manje (19).

19

6.3.6.1.2.   U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”

| 6.3.6.1.2.1. | Ako ukupni ciljani svjetlosni tok izvora svjetlosti ne prelazi 2 000 lumena:






  6.3.6.1.2.1.1. | vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti – 1,0 % ili manje. |
| --- | --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Ako ukupni ciljani svjetlosni tok izvora svjetlosti ne prelazi 2 000 lumena:

6.3.6.1.2.1.1.

vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti – 1,0 % ili manje.

| 6.3.6.1.2.2. | Ako ukupni ciljani svjetlosni tok izvora svjetlosti prelazi 2 000 lumena:






  6.3.6.1.2.2.1. | ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi prednjeg svjetla za maglu, mjereno na neopterećenim vozilima, okomiti nagib granice svjetlo-tama mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. automatski ostati unutar sljedećih granica:








  h ≤ 0,8 |
| --- | --- | --- |
| Granične vrijednosti: | između – 1,0 % i – 3,0 % |
| Početna usmjerenost: | između – 1,5 % i – 2,0 % |
| h > 0,8 |
| Granične vrijednosti: | između – 1,5 % i – 3,5 % |
| Početna usmjerenost: | između – 2,0 % i – 2,5 %; |

6.3.6.1.2.2.

Ako ukupni ciljani svjetlosni tok izvora svjetlosti prelazi 2 000 lumena:

6.3.6.1.2.2.1.

ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi prednjeg svjetla za maglu, mjereno na neopterećenim vozilima, okomiti nagib granice svjetlo-tama mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. automatski ostati unutar sljedećih granica:

h ≤ 0,8

Granične vrijednosti:

između – 1,0 % i – 3,0 %

Početna usmjerenost:

između – 1,5 % i – 2,0 %

h > 0,8

Granične vrijednosti:

između – 1,5 % i – 3,5 %

Početna usmjerenost:

između – 2,0 % i – 2,5 %;

| 6.3.6.1.2.2.2. | Proizvođač mora navesti početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu unutar točnosti od jednog decimalnog mjesta te ga na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg svjetla za maglu ili proizvođačeve pločice ili u kombinaciji s oznakom iz stavka 6.2.6.1.1. znakom prikazanim u Prilogu 7. ovom Pravilniku. Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.3.6.1.2.2.1. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Proizvođač mora navesti početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu unutar točnosti od jednog decimalnog mjesta te ga na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg svjetla za maglu ili proizvođačeve pločice ili u kombinaciji s oznakom iz stavka 6.2.6.1.1. znakom prikazanim u Prilogu 7. ovom Pravilniku. Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2.   Naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu

6.3.6.2.1.   Ako je ugrađena naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu, neovisno ili udruženo s drugim funkcijama za prednje osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, ona mora biti takva da vertikalni nagib ostane unutar graničnih vrijednosti propisanih u stavku 6.3.6.1.2.2.1. u svim statičkim uvjetima opterećenja iz Priloga 5. ovom Pravilniku.

6.3.6.2.2.   Ako je prednje svjetlo za maglu kategorije „F3” dio kratkog glavnog svjetla ili dio AFS-a, primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.2.6. tijekom upotrebe prednjeg svjetlosnog snopa za maglu kao dijela kratkog svjetlosnog snopa.

U tom se slučaju granične vrijednosti određene u stavku 6.2.6. mogu primijeniti i kad se to prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao takvo.

6.3.6.2.3.   Naprava za namještanje nagiba može se upotrebljavati i za automatsku prilagodbu nagiba snopa prednjeg svjetla za maglu prevladavajućim uvjetima u okolini ako se ne prijeđu granične vrijednosti za nagib prema dolje određene u stavku 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2.4.   U slučaju kvara naprave za namještanje nagiba, snop prednjeg svjetla za maglu ne smije doći u položaj u kojem je nagib granice svjetlo-tamno manji nego što je bio do kvara uređaja.

6.3.7.   Električne veze

Mora biti moguće uključiti i isključiti prednja svjetla za maglu neovisno o dugim glavnim svjetlima, kratkim glavnim svjetlima ili svakoj kombinaciji dugih i kratkih glavnih svjetala, osim:

| (a) | ako se prednja svjetla za maglu koriste kao dio druge funkcije osvjetljenja u AFS-u; međutim, uključivanje funkcije prednjih svjetala za maglu ima prednost nad funkcijom za koju se prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao dio ili |
| --- | --- |

(a)

ako se prednja svjetla za maglu koriste kao dio druge funkcije osvjetljenja u AFS-u; međutim, uključivanje funkcije prednjih svjetala za maglu ima prednost nad funkcijom za koju se prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao dio ili

| (b) | ako prednja svjetla za maglu ne mogu svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlima s kojima su uzajamno povezana, što označuje odgovarajući simbol („/”) u skladu sa stavkom 10.1. Priloga 1. Pravilniku br. 19. |
| --- | --- |

(b)

ako prednja svjetla za maglu ne mogu svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlima s kojima su uzajamno povezana, što označuje odgovarajući simbol („/”) u skladu sa stavkom 10.1. Priloga 1. Pravilniku br. 19.

6.3.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo upozoravajuće svjetlo.

6.3.9.   Drugi zahtjevi

Ako je u izjavi u točki 10.9. Priloga 1. Pravilniku br. 19. odgovoreno pozitivno, usmjerenost i svjetlosne jakosti prednjeg svjetlosnog snopa za maglu razreda „F3” mogu se automatski prilagođavati s obzirom na prevladavajuće okolne uvjete. Sve promjene svjetlosne jakosti ili položaja moraju se izvoditi automatski i to tako da se ne prouzroči nikakva neugoda vozaču ili drugim sudionicima u prometu.

6.4.   Svjetlo za vožnju unatrag (Pravilnik br. 23)

6.4.1.   Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima i prikolicama kategorija O2, O3 i O4. Nije obvezno na prikolicama kategorije O1.

2

3

4

1

6.4.2.   Broj

6.4.2.1.   Jedan je uređaj obvezan, a drugi opcionalan na motornim vozilima kategorije M1 i na drugim vozilima duljine do 6 000 mm.

1

6.4.2.2.   Dva su uređaja obavezna i dva opcionalna na svim vozilima duljine veće od 6 000 mm, osim vozila kategorije M1.

1

6.4.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.4.4.   Položaj

6.4.4.1.   Po širini: nema posebnih zahtjeva.

6.4.4.2.   Po visini: najmanje 250 mm i najviše 1 200 mm iznad tla.

6.4.4.3.   Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

No dva opcionalna uređaja navedena u stavku 6.4.2.2., ako su ugrađena, smiju se nalaziti na bočnoj strani vozila ako su ispunjeni zahtjevi iz stavaka 6.4.5.2. i 6.4.6.2.

6.4.5.   Geometrijska vidljivost

6.4.5.1.   Uređaji ugrađeni na stražnjem dijelu vozila

Određena kutovima α i ß kako je navedeno u stavku 2.13:

| | α = 15° prema gore i 5° prema dolje, |
| --- | --- |

α = 15° prema gore i 5° prema dolje,

| | ß = 45° udesno i ulijevo ako postoji samo jedan uređaj, |
| --- | --- |

ß = 45° udesno i ulijevo ako postoji samo jedan uređaj,

| | 45° prema van i 30° prema unutra ako su dva svjetla. |
| --- | --- |

45° prema van i 30° prema unutra ako su dva svjetla.

6.4.5.2.   Dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ako su ugrađena na bočnoj strani vozila

Geometrijska vidljivost smatra se postignutom ako je referentna os predmetnih uređaja usmjerena prema van pod kutom ß od najviše 15° u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila. Okomita usmjerenost tih uređaja smije biti prema dolje.

6.4.6.   Usmjerenost

6.4.6.1.   Prema natrag.

6.4.6.2.   Uz to, ako su dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ugrađena na bočnoj strani vozila, primjenjuju se odredbe stavka 6.4.5.2.

6.4.7.   Električne veze

6.4.7.1.   Moraju biti takve da se svjetlo može uključiti samo ako je mjenjač u položaju za vožnju unatrag i ako je uređaj koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem motora u položaju koji omogućuje rad motora. Svjetlo se ne smije uključiti niti nastaviti svijetliti ako bilo koji od navedenih uvjeta nije ispunjen.

6.4.7.2.   Uz to, električne veze dvaju opcionalnih uređaja navedenih u stavku 6.4.2.2. moraju biti takve da ti uređaji ne mogu osvjetljavati ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11.

Uređaji ugrađeni na bočnu stranu vozila mogu se uključiti za sporo manevriranje naprijed do najveće brzine od 10 km/h ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | uređaji se uključuju i isključuju ručno posebnom sklopkom; |
| --- | --- |

(a)

uređaji se uključuju i isključuju ručno posebnom sklopkom;

| (b) | ako su tako uključeni, mogu ostati upaljeni i kad se isključi prijenosni stupanj za vožnju unatrag; |
| --- | --- |

(b)

ako su tako uključeni, mogu ostati upaljeni i kad se isključi prijenosni stupanj za vožnju unatrag;

| (c) | ako brzina kretanja vozila naprijed prijeđe 10 km/h, uređaji se moraju automatski isključiti bez obzira na položaj posebne sklopke i u tom slučaju moraju ostati isključeni dok ih se ponovno namjerno ne uključi. |
| --- | --- |

(c)

ako brzina kretanja vozila naprijed prijeđe 10 km/h, uređaji se moraju automatski isključiti bez obzira na položaj posebne sklopke i u tom slučaju moraju ostati isključeni dok ih se ponovno namjerno ne uključi.

6.4.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan.

6.4.9.   Drugi zahtjevi

Nema drugih zahtjeva.

6.5.   Pokazivač smjera (Pravilnik br. 6)

6.5.1.   Prisutnost (vidjeti sliku ispod)

Obvezno. Tipovi pokazivača smjera razvrstani su u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 i 6) čija ugradnja na istom vozilu predstavlja raspored („A” i „B”).

Raspored „A” primjenjuje se na sva motorna vozila.

Raspored „B” primjenjuje se samo na prikolice.

6.5.2.   Broj

Ovisno o rasporedu.

6.5.3.   Rasporedi (vidjeti sliku u nastavku)

A: dva prednja pokazivača smjera kategorija:

| | 1 ili 1a ili 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najmanje 40 mm; |
| --- | --- |

1 ili 1a ili 1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najmanje 40 mm;

| | 1a ili 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, veća od 20 mm i manja od 40 mm; |
| --- | --- |

1a ili 1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, veća od 20 mm i manja od 40 mm;

| | 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najviše 20 mm;
  dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a ili 2b);
  dva opcionalna svjetla (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija M2, M3, N2, N3.
  Dva bočna pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 (minimalni zahtjevi): | 5
  za sva vozila kategorije M1,
  za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja nisu dulja od 6 m. |
| --- | --- | --- |

1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najviše 20 mm;

dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a ili 2b);

dva opcionalna svjetla (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija M2, M3, N2, N3.

2

3

2

3

Dva bočna pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 (minimalni zahtjevi):

5

za sva vozila kategorije M1,

1

za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja nisu dulja od 6 m.

1

2

3

| | 6
  za vozila kategorija N2 i N3,
  za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja su dulja od 6 m. |
| --- | --- |

6

za vozila kategorija N2 i N3,

2

3

za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja su dulja od 6 m.

1

2

3

U svim slučajevima dopušteno je zamijeniti bočne pokazivače smjera kategorije 5 bočnim pokazivačima smjera kategorije 6.

Kad su ugrađena svjetla koja udružuju funkcije prednjih pokazivača smjera (kategorije 1, 1a, 1b) i bočnih pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6), smiju se ugraditi dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6) kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu vidljivosti iz stavka 6.5.5.

B: dva stražnja pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b)

Dva opcionalna svjetla (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija O2, O3 i O4.

2

3

4

Najviše tri opcionalna uređaja kategorije 5 ili jedan opcionalni uređaj kategorije 6 sa svake bočne strane na vozilima kategorije O2 koja su dulja od 9 m.

2

Ako je ugrađen AFS, za konkretnu se kategoriju u obzir uzima udaljenost između prednjeg pokazivača smjera i najbliže jedinice za osvjetljavanje u njezinu najbližem položaju koji pridonosi funkciji ili obavlja funkciju kratkog svjetlosnog snopa.

6.5.3.1.   Uz to, za vozila kategorija:

| (a) | M2, M3, N2 i N3 duljine od 6 m do najviše 9 m opcionalan je jedan dodatni uređaj kategorije 5; |
| --- | --- |

(a)

M2, M3, N2 i N3 duljine od 6 m do najviše 9 m opcionalan je jedan dodatni uređaj kategorije 5;

2

3

2

3

| (b) | M2, M3, N2 i N3 koja su dulja od 9 m obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što je ravnomjernije moguće uzduž bočnih strana; |
| --- | --- |

(b)

M2, M3, N2 i N3 koja su dulja od 9 m obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što je ravnomjernije moguće uzduž bočnih strana;

2

3

2

3

| (c) | O3 i O4 obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što je ravnomjernije moguće uzduž bočnih strana. |
| --- | --- |

(c)

O3 i O4 obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što je ravnomjernije moguće uzduž bočnih strana.

3

4

Ti se zahtjevi ne primjenjuju ako postoje barem tri narančasta bočna svjetla za označivanje koja trepću usklađeno i istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila.

6.5.4.   Položaj

6.5.4.1.   Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.

Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manji od 600 mm.

Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.5.4.2.   Po visini: iznad tla.

6.5.4.2.1.   Visina svjetleće površine bočnih pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 ne smije biti:

| manja od | 350 mm za vozila kategorija M1 i N1 te 500 mm za sve druge kategorije vozila, pri čemu se obje vrijednosti mjere od najniže točke i |
| --- | --- |
| veća od | 1 500 mm, mjereno od najviše točke. |

manja od

350 mm za vozila kategorija M1 i N1 te 500 mm za sve druge kategorije vozila, pri čemu se obje vrijednosti mjere od najniže točke i

1

1

veća od

1 500 mm, mjereno od najviše točke.

6.5.4.2.2.   Visina pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b, izmjerena u skladu sa stavkom 5.8., ne smije biti manja od 350 mm niti veća od 1 500 mm.

6.5.4.2.3.   Ako struktura vozila ne dopušta te gornje granične vrijednosti, izmjerene kako je utvrđeno gore, te ako opcionalna svjetla nisu ugrađena, one se mogu povećati na 2 300 mm za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6 te na 2 100 mm za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b.

6.5.4.2.4.   Ako su ugrađena opcionalna stražnja svjetla, ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.5.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj okomitoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala.

6.5.4.3.   Po duljini (vidjeti sliku ispod)

Udaljenost između svjetleće površine bočnog pokazivača smjera (kategorija 5 i 6) i poprečne ravnine koja označuje prednju granicu ukupne duljine vozila ne smije prijeći 1 800 mm.

No ta udaljenost ne smije prijeći 2 500 mm:

| (a) | za vozila kategorija M1 i N1; |
| --- | --- |

(a)

za vozila kategorija M1 i N1;

1

1

| (b) | za sve druge kategorije ako struktura vozila ne omogućuje usklađenost s minimalnim kutovima vidljivosti. |
| --- | --- |

(b)

za sve druge kategorije ako struktura vozila ne omogućuje usklađenost s minimalnim kutovima vidljivosti.

Uzduž vozila moraju biti ugrađeni ravnomjerno razmaknuti opcionalni pokazivači smjera kategorije 5.

Između prve i posljednje četvrtine duljine prikolice mora biti ugrađen opcionalni bočni pokazivač smjera kategorije 6.

6.5.5.   Geometrijska vidljivost

6.5.5.1.   Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku ispod)

Okomiti kutovi: 15° iznad i ispod horizontale za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5.

Međutim:

| (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- |

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno stražnje svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno stražnje svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

30° iznad i 5° ispod horizontale za pokazivače smjera kategorije 6.

Slika (vidjeti stavak 6.5.)

Image 79

kategorije 1, 1a, 1b

razmještaj A (*)

kategorije 5, 6

kategorije 2a, 2b

| (*) | Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost d ≤ 1,80 m (za vozila kategorija M1 i N1 d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost d ≤ 1,80 m (za vozila kategorija M1

1

Za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b ugrađene niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Image 80

razmještaj B

kategorije 2a, 2b

6.5.5.2.   Ili, prema odluci proizvođača, za vozila kategorije M1 i N1: prednji i stražnji pokazivači smjera, kao i bočna svjetla za označivanje (**).

1

1

Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku ispod)

Image 81

narančasto svjetlo za označivanje najbliže stražnjem kraju

svjetlo za označivanje najbliže prednjem kraju

bočni pokazivač smjera

stražnji pokazivač smjera

prednji pokazivač smjera

| (**) | Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost; d ≤ 2,50 m |
| --- | --- |

(**)

Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost; d ≤ 2,50 m

No za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b ugrađene niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Okomiti kutovi: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

Svjetlo se smatra vidljivim ako je osiguran neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2, osim za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6. Površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost ne smije se uračunati.

2

6.5.6.   Usmjerenost

Prema proizvođačevim uputama za ugradnju ako postoje.

6.5.7.   Električne veze

Pokazivači smjera moraju se uključivati neovisno o drugim svjetlima. Svi pokazivači smjera na jednoj strani vozila uključuju se i isključuju jednom sklopkom te moraju treptati istodobno.

Na vozilima kategorije M1 i N1 kraćima od 6 m s rasporedom u skladu sa stavkom 6.5.5.2. narančasta bočna svjetla za označivanje, ako su ugrađena, moraju treptati jednakom učestalošću (istodobno) kao pokazivači smjera.

1

1

6.5.8.   Kontrolni indikator

Kontrolni indikator rada obvezan je za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b. Signal koji daje može biti svjetlosni ili slušni ili mogu biti oba. Ako je signal svjetlosni, to mora biti treptavo svjetlo koje se ugasi, ostane svijetliti bez treptanja ili znatni promjeni učestalost treptanja barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera. Ako je signal samo slušni, on se mora jasno čuti i znatno promijeniti učestalost barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera.

Mora ga aktivirati signal koji se proizvodi u skladu sa stavkom 6.2.2. Pravilnika br. 6 ili na drugi odgovarajući način (20).

20

Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, na prikolici mora biti ugrađena posebni kontrolni indikator rada za pokazivače smjera na prikolici, osim ako kontrolni indikator vučnog vozila omogućuje otkrivanje kvara bilo kojeg pokazivača smjera na tako sastavljenom skupu vozila.

Za opcionalne pokazivače smjera na motornim vozilima i prikolicama kontolni indikator rada nije obvezan.

6.5.9.   Drugi zahtjevi

Svjetlo mora biti treptavo svjetlo koje trepće 90 ± 30 puta u minuti.

Od trenutka aktiviranja komande pokazivači smjera moraju zasvijetliti najkasnije za jednu sekundu, a prvi se put moraju isključiti najkasnije za jednu i pol sekundu. Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom pokazivača smjera na vučnom vozilu mora se upravljati i pokazivačima smjera na prikolici. U slučaju kvara jednog pokazivača smjera, osim kratkog spoja, drugi pokazivači smjera moraju nastaviti treptati, ali učestalost u tom slučaju smije biti različita od propisane.

6.6.   Signal upozorenja na opasnost

6.6.1.   Prisutnost

Obvezno.

Signal se mora davati istodobnim radom pokazivača smjera u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.5.

6.6.2.   Broj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2.

6.6.3.   Raspored

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3.

6.6.4.   Položaj

6.6.4.1.   Po širini: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.1.

6.6.4.2.   Po visini: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.2.

6.6.4.3.   Po duljini: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.3.

6.6.5.   Geometrijska vidljivost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5.

6.6.6.   Usmjerenost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6.

6.6.7.   Električne veze

6.6.7.1.   Signalom se mora upravljati posebnom komandom koja omogućuje da svi pokazivači smjera trepću istodobno.

6.6.7.2.   Signal upozorenja na opasnost smije se uključiti automatski u slučaju sudara vozila ili nakon deaktiviranja signala za zaustavljanje u nuždi, kako je određeno u stavku 6.23. U tim slučajevima smije ga se isključiti ručno.

Uz to, signal upozorenja na opasnost smije se automatski uključiti kako bi se ostale sudionike u prometu upozorilo na neposrednu opasnost kako je određeno pravilnicima; u tom slučaju, signal mora ostati uključen dok ga se ručno ili automatski ne isključi.

6.6.7.3.   Na vozilima kategorije M1 i N1 kraćima od 6 m s rasporedom u skladu sa stavkom 6.5.5.2. narančasta bočna svjetla za označivanje, ako su ugrađena, moraju treptati jednakom učestalošću (istodobno) kao pokazivači smjera.

1

1

6.6.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je treptavi kontrolni indikator zatvorenog kruga.

6.6.9.   Drugi zahtjevi

Kako je određeno u stavku 6.5.9., ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom signala za upozoravanje na opasnost moraju se uključiti i pokazivači smjera na prikolici. Signal za upozoravanje na opasnost mora moći raditi čak i ako je uređaj za pokretanje i zaustavljanje motora u položaju koji onemogućuje rad motora.

6.7.   Kočno svjetlo (Pravilnik br. 7)

6.7.1.   Prisutnost

Uređaji kategorija S1 i S2: obvezni na svim kategorijama vozila.

Uređaji kategorija S3 ili S4: obvezni na vozilima kategorija M1 i N1, osim ako je riječ o šasijama s vozačkom kabinom i vozilima kategorije N1 s otvorenim teretnim prostorom; nisu obvezni na drugim kategorijama vozila.

1

1

1

6.7.2.   Broj

Dva uređaja kategorije S1 ili S2 ili jedan kategorije S3 ili S4 na svim kategorijama vozila.

6.7.2.1.   Osim slučaja kad je ugrađen uređaj kategorije S3 ili S4, dva opcionalna uređaja kategorije S1 i S2 mogu biti ugrađena na vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O2, O3 i O4.

2

3

2

3

2

3

4

6.7.2.2.   Međutim, ako srednja uzdužna ravnina vozila nije smještena na nepokretnom dijelu nadogradnje, nego razdvaja jedan ili dva pomična dijela vozila (npr. vrata) te ako nema dovoljno prostora za ugradnju jednog uređaja kategorije S3 ili S4 na srednjoj uzdužnoj ravnini iznad takvih pomičnih dijelova:

mogu se ugraditi dva uređaja kategorije S3 ili S4 tipa „D” ili

može se ugraditi jedan uređaj kategorije S3 ili S4 lijevo ili desno od srednje uzdužne ravnine ili

sustav međuovisnih svjetala kategorije S3 ili S4.

6.7.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.7.4.   Položaj

6.7.4.1.   Po širini

| | Za vozila kategorija M1 i N1:
  Za uređaje kategorije S1 ili S2 točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila;
  Nema posebnih zahtjeva za udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi. |
| --- | --- |

Za vozila kategorija M1 i N1:

1

1

Za uređaje kategorije S1 ili S2 točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila;

Nema posebnih zahtjeva za udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi.

| | Za sve druge kategorije vozila:
  Za uređaje kategorije S1 ili S2 udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi ne smije biti manja od 600 mm. Navedena udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
  Za uređaje kategorije S3 ili S4: referentno središte mora biti na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila. No ako su ugrađena dva uređaja kategorije S3 ili S4, u skladu sa stavkom 6.7.2., moraju se nalaziti što je bliže moguće srednjoj uzdužnoj ravnini, po jedan sa svake strane ravnine.
  Kad je dopušteno da jedno svjetlo kategorije S3 ili S4 bude odmaknuto od srednje uzdužne ravnine, u skladu sa stavkom 6.7.2., taj pomak ne smije biti veći od 150 mm od srednje uzdužne ravnine prema referentnom središtu svjetla. |
| --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila:

Za uređaje kategorije S1 ili S2 udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi ne smije biti manja od 600 mm. Navedena udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: referentno središte mora biti na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila. No ako su ugrađena dva uređaja kategorije S3 ili S4, u skladu sa stavkom 6.7.2., moraju se nalaziti što je bliže moguće srednjoj uzdužnoj ravnini, po jedan sa svake strane ravnine.

Kad je dopušteno da jedno svjetlo kategorije S3 ili S4 bude odmaknuto od srednje uzdužne ravnine, u skladu sa stavkom 6.7.2., taj pomak ne smije biti veći od 150 mm od srednje uzdužne ravnine prema referentnom središtu svjetla.

6.7.4.2.   Po visini

| 6.7.4.2.1. | Za uređaje kategorije S1 ili S2:
  iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla);
  ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini koja je u skladu sa zahtjevima u pogledu širine i simetrije svjetala te na najvećoj okomitoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

Za uređaje kategorije S1 ili S2:

iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla);

ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini koja je u skladu sa zahtjevima u pogledu širine i simetrije svjetala te na najvećoj okomitoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala.

| 6.7.4.2.2. | Za uređaje kategorije S3 ili S4:
  Vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine ne smije biti: više od 150 mm ispod vodoravne ravnine koja dodiruje donji rub izložene površine stakla ili ostakljenja stražnjeg prozora ili manje od 850 mm iznad tla.
  Međutim, vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine uređaja kategorije S3 ili S4 mora biti iznad vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prividne površine uređaja kategorije S1 ili S2. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

Za uređaje kategorije S3 ili S4:

Vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine ne smije biti: više od 150 mm ispod vodoravne ravnine koja dodiruje donji rub izložene površine stakla ili ostakljenja stražnjeg prozora ili manje od 850 mm iznad tla.

Međutim, vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine uređaja kategorije S3 ili S4 mora biti iznad vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prividne površine uređaja kategorije S1 ili S2.

6.7.4.3.   Po duljini

6.7.4.4.   Za uređaje kategorije S1 ili S2: na stražnjoj strani vozila.

6.7.4.5.   Za uređaje kategorije S3 ili S4: nema posebnih zahtjeva.

6.7.5.   Geometrijska vidljivost

| | Vodoravni kut:
  Za uređaje kategorije S1 ili S2: 45° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila.
  No za kočna svjetla kategorija S1 i S2 ugrađena niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.
  Za uređaje kategorije S3 ili S4: 10° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila. |
| --- | --- |

Vodoravni kut:

Za uređaje kategorije S1 ili S2: 45° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila.

No za kočna svjetla kategorija S1 i S2 ugrađena niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: 10° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila.

| | Okomiti kut
  Za uređaje kategorije S1 ili S2: 15° iznad i ispod horizontale.
  Međutim:






  (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- | --- |

Okomiti kut

Za uređaje kategorije S1 ili S2: 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim:

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: 10° iznad i 5° ispod horizontale.

6.7.6.   Usmjerenost

Prema stražnjem dijelu vozila.

6.7.7.   Električne veze

6.7.7.1.   Sva se kočna svjetla moraju uključiti istodobno kad kočni sustav pošalje odgovarajući signal utvrđen pravilnicima br. 13. i 13-H.

6.7.7.2.   Kočna svjetla ne moraju biti funkcionalna kad je uređaj za pokretanje i zaustavljanje motora u položaju koji onemogućuje rad motora.

6.7.8.   Kontrolni indikator

Opcionalan; ako je ugrađen, mora biti kontrolni indikator rada koji se sastoji od netreptavog svjetla za upozorenje koji se pali u slučaju kvara kočnih svjetala.

6.7.9.   Drugi zahtjevi

6.7.9.1.   Uređaj kategorije S3 ili S4 ne smije biti uzajamno povezan ni s jednim drugim svjetlom.

6.7.9.2.   Uređaj kategorije S3 ili S4 može biti ugrađen unutar ili izvan vozila.

6.7.9.2.1.   Ako je ugrađen unutar vozila:

emitirana svjetlost ne smije izazivati neugodu vozaču preko naprava za neizravno gledanja i/ili drugih površina na vozilu (npr. stražnji prozor).

6.8.   Svjetlo stražnje registarske pločice (Pravilnik br. 4)

6.8.1.   Prisutnost

Obvezno.

6.8.2.   Broj

Takva da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.3.   Raspored

Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.4.   Položaj

6.8.4.1.   Po širini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.4.2.   Po visini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.4.3.   Po duljini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.5.   Geometrijska vidljivost

Takva da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.6.   Usmjerenost

Takva da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice.

6.8.7.   Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

6.8.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

6.8.9.   Drugi zahtjevi

Ako je svjetlo stražnje registarske pločice spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom, uzajamno povezano s kočnim svjetlom ili stražnjim svjetlom za maglu, fotometrijske karakteristike svjetla stražnje registarske pločice smiju se promijeniti dok svijetli kočno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu.

6.9.   Prednje pozicijsko svjetlo (Pravilnik br. 7)

6.9.1.   Prisutnost

Obvezno na svim motornim vozilima.

Obvezno na prikolicama širima od 1 600 mm.

Nije obvezno na prikolicama koje nisu šire od 1 600 mm.

6.9.2.   Broj

Dva.

6.9.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.9.4.   Položaj

6.9.4.1.   Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Ako je riječ o prikolici, točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.9.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm za vozila kategorije O1 i O2 ili za sve druge kategorije vozila ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm).

1

2

6.9.4.3.   Po duljini: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.9.4.4.   Ako su prednje pozicijsko svjetlo i drugo svjetlo uzajamno povezani, za provjeru sukladnosti sa zahtjevima u pogledu položaja (stavci od 6.9.4.1. do 6.9.4.3.) upotrebljava se prividna površina u smjeru referentne osi drugog svjetla.

6.9.5.   Geometrijska vidljivost

6.9.5.1.   Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

U slučaju prikolica, kut prema unutra može biti smanjen na 5°.

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale. No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.9.5.2.   Za vozila kategorije M1 i N1, kao alternativa stavku 6.9.5.1., prema izboru proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika, te samo ako je na vozilu ugrađeno prednje bočno svjetlo za označivanje kutovi moraju biti kako je navedeno u nastavku.

1

1

| | Vodoravni kut: 45° prema van i 45° prema unutra.
  No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H. |
| --- | --- |

Vodoravni kut: 45° prema van i 45° prema unutra.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

| | Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale.
  No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost ne smije se uračunati.

2

6.9.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

6.9.7.   Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

No ako je prednje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza prednjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamnog povezanog dijela smije biti takva da je isključeno dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

6.9.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Taj indikator mora biti netreptav i ne zahtijeva se ako se osvjetljenje instrumentne ploče može uključiti samo istodobno s prednjim pozicijskim svjetlima.

Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.2.7.6.2.

6.9.9.   Drugi zahtjevi

6.9.9.1.   Ako su u prednje pozicijsko svjetlo ugrađeni generatori infracrvenog zračenja, oni se smiju uključiti samo kad se uključi glavno svjetlo na istoj strani vozila i kad se vozilo kreće naprijed. Ako dođe do kvara prednjeg pozicijskog svjetla ili glavnog svjetla na istoj strani vozila, generator infracrvenog zračenja mora se automatski isključiti.

6.9.9.2.   Ako je ugrađen AFS koji ima način rada za zavoj, prednje pozicijsko svjetlo smije se okretati zajedno s jedinicom za osvjetljavanje s kojom je uzajamno povezano.

6.10.   Stražnje pozicijsko svjetlo (Pravilnik br. 7)

6.10.1.   Prisutnost

Uređaji kategorija R, R1 ili R2: obvezno.

6.10.2.   Broj

Dva.

6.10.2.1.   Osim u slučaju kad su ugrađena gabaritna svjetla, dva opcionalna pozicijska svjetla smiju se ugraditi na sva vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O2, O3 i O4.

2

3

2

3

2

3

4

6.10.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.10.4.   Položaj

6.10.4.1.   Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.

Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.10.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla). Ako su ugrađena opcionalna svjetla,ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.10.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj okomitoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala.

6.10.4.3.   Po duljini: sa stražnje strane vozila.

6.10.5.   Geometrijska vidljivost

6.10.5.1.   Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim:

| (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- |

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

6.10.5.2.   Za vozila kategorije M1 i N1, kao alternativa stavku 6.10.5.1., prema izboru proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika te samo ako je na vozilu ugrađeno stražnje bočno svjetlo za označivanje kutovi moraju biti kako je navedeno u nastavku.

1

1

Vodoravni kut: 45° prema van i 45° prema unutra. No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost ne smije se uračunati.

2

6.10.6.   Usmjerenost

Prema natrag.

6.10.7.   Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

No ako je stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza stražnjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamnog povezanog dijela smije biti takva da je isključeno dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

6.10.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Mora biti spojen s kontrolnim indikatorom prednjih pozicijskih svjetala.

Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.2.7.6.2.

6.10.9.   Drugi zahtjevi

Nema drugih zahtjeva.

6.11.   Stražnje svjetlo za maglu (Pravilnik br. 38)

6.11.1.   Prisutnost

Uređaji kategorija F, F1 ili F2: obvezno.

6.11.2.   Broj

Jedno ili dva.

6.11.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.11.4.   Položaj

6.11.4.1.   Po širini: ako postoji samo jedno stražnje svjetlo za maglu, mora biti na suprotnoj strani srednje uzdužne ravnine vozila u smjeru prometa propisanom u državi registracije, referentno središte može biti smješteno na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila.

6.11.4.2.   Po visini: ne niže od 250 mm i ne više od 1 000 mm iznad tla. Za stražnja svjetla za maglu udružena s bilo kojim stražnjim svjetlom ili za vozila kategorije N3G (terenska vozila) najveća visina može se povećati na 1 200 mm.

3

6.11.4.3.   Po duljini: na stražnjoj strani vozila.

6.11.5.   Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.13.:

| | α = 5° prema gore i 5° prema dolje, |
| --- | --- |

α = 5° prema gore i 5° prema dolje,

| | ß = 25° udesno i ulijevo. |
| --- | --- |

ß = 25° udesno i ulijevo.

6.11.6.   Usmjerenost

Prema natrag.

6.11.7.   Električne veze

Moraju biti takve da:

| 6.11.7.1. | se stražnja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena duga glavna svjetla, kratka glavna svjetla ili prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

se stražnja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena duga glavna svjetla, kratka glavna svjetla ili prednja svjetla za maglu;

| 6.11.7.2. | se stražnja svjetla za maglu mogu isključiti neovisno o svim drugim svjetlima; |
| --- | --- |

6.11.7.2.

se stražnja svjetla za maglu mogu isključiti neovisno o svim drugim svjetlima;

| 6.11.7.3. | vrijedi jedno od sljedećeg:






  6.11.7.3.1. | stražnja svjetla za maglu smiju nastaviti raditi dok se ne isključe pozicijska svjetla, a nakon toga moraju biti isključena dok ih se ponovno namjerno ne uključi; |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3.

vrijedi jedno od sljedećeg:

6.11.7.3.1.

stražnja svjetla za maglu smiju nastaviti raditi dok se ne isključe pozicijska svjetla, a nakon toga moraju biti isključena dok ih se ponovno namjerno ne uključi;

| 6.11.7.3.2. | upozorenje, barem slušno, uz obvezni kontrolni indikator (stavak 6.11.8.), mora se uključiti ako se motor isključi ili se kontaktni ključ izvuče i vrata na vozačevoj strani otvore, neovisno o tome jesu li svjetla (stavak 6.11.7.1) uključena ili isključena, pri čemu je sklopka stražnjeg svjetla za maglu u položaju uključeno; |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

upozorenje, barem slušno, uz obvezni kontrolni indikator (stavak 6.11.8.), mora se uključiti ako se motor isključi ili se kontaktni ključ izvuče i vrata na vozačevoj strani otvore, neovisno o tome jesu li svjetla (stavak 6.11.7.1) uključena ili isključena, pri čemu je sklopka stražnjeg svjetla za maglu u položaju uključeno;

| 6.11.7.4. | osim kako je propisano stavcima 6.11.7.1., 6.11.7.3. i 6.11.7.5, na rad stražnjih svjetala za maglu ne smije utjecati uključivanje ili isključivanje ni jednog drugog svjetla; |
| --- | --- |

6.11.7.4.

osim kako je propisano stavcima 6.11.7.1., 6.11.7.3. i 6.11.7.5, na rad stražnjih svjetala za maglu ne smije utjecati uključivanje ili isključivanje ni jednog drugog svjetla;

| 6.11.7.5. | stražnja svjetla za maglu motornih vozila za vuču smiju se automatski isključiti kad je prikolica spojena i uključena su njezina stražnja svjetla za maglu. |
| --- | --- |

6.11.7.5.

stražnja svjetla za maglu motornih vozila za vuču smiju se automatski isključiti kad je prikolica spojena i uključena su njezina stražnja svjetla za maglu.

6.11.8.   Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo svjetlo za upozoravanje.

6.11.9.   Drugi zahtjevi

U svim slučajevima udaljenost između stražnjeg svjetla za maglu i svakog kočnog svjetla mora biti veća od 100 mm.

6.12.   Parkirno svjetlo (Pravilnik br. 77 ili br. 7)

6.12.1.   Prisutnost

Opcionalno na svim motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m i šira od 2 m.

Zabranjeno je na svim drugim vozilima.

6.12.2.   Broj

Ovisno o rasporedu.

6.12.3.   Raspored

Dva svjetla sprijeda i dva svjetla straga ili po jedno svjetlo na svakoj strani.

6.12.4.   Položaj

6.12.4.1.   Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Nadalje, ako postoje dva svjetla, moraju se nalaziti na bočnim stranama vozila.

6.12.4.2.   Po visini

| | Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

| | Za sve druge kategorije vozila: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm). |
| --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm).

6.12.4.3.   Po duljini: nema posebnih zahtjeva.

6.12.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema van, naprijed i natrag.

No ako je prednje ili stražnje parkirno svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale.

No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.12.6.   Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve u pogledu vidljivosti naprijed i natrag.

6.12.7.   Električne veze

Veza mora omogućivati da parkirna svjetla s iste strane vozila svijetle neovisno o svim drugim svjetlima.

Parkirna svjetla i, ako je primjenjivo, prednja i stražnja pozicijska svjetla u skladu sa stavkom 6.12.9. moraju moći raditi čak i ako je uređaj koji pokreće motor u položaju koji onemogućuje rad motora. Zabranjen je uređaj koji automatski isključuje ta svjetla ovisno o vremenu.

6.12.8.   Kontrolni indikator

Opcionalni kontrolni indikator zatvorenog kruga. Ako postoji, ne smije postojati mogućnost da ga se zamijeni za kontrolni indikator za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

6.12.9.   Drugi zahtjevi

Funkcija tog svjetla može se izvesti i istodobno uključenim prednjim i stražnjim pozicijskim svjetlima na istoj strani vozila. U tom slučaju smatra se da svjetla koja ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na prednja ili stražnja pozicijska svjetla ispunjavaju i zahtjeve za parkirna svjetla.

6.13.   Gabaritno svjetlo (Pravilnik br. 7)

6.13.1.   Prisutnost

Uređaji kategorija A ili AM (vidljivi sprijeda) i kategorija R, R1, R2, RM1 ili RM2 (vidljivi odostraga):

1

2

1

2

obvezni na motornim vozilima širima od 2,10 m, nije obvezno na vozilima širine od 1,80 do 2,10 m, stražnja gabaritna svjetla nisu obvezna na šasijama s kabinom.

6.13.2.   Broj

Dva vidljiva s prednje strane i dva vidljiva sa stražnje strane.

Dodatna svjetla mogu se postaviti kako slijedi:

| (a) | dva vidljiva sprijeda; |
| --- | --- |

(a)

dva vidljiva sprijeda;

| (b) | dva vidljiva odostraga. |
| --- | --- |

(b)

dva vidljiva odostraga.

6.13.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.13.4.   Položaj

6.13.4.1.   Po širini

Sprijeda i straga: što je bliže moguće krajnjem vanjskom rubu vozila. Uvjet se smatra ispunjenim kad točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila nije udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

6.13.4.2.   Po visini

Sprijeda: motorna vozila – vodoravna ravnina koja dodiruje gornji rub prividne površine u smjeru referentne osi uređaja ne smije biti niža od vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prozirnog područja vjetrobrana;

prikolice i poluprikolice – na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima u pogledu širine, konstrukcije i radnih zahtjeva vozila te simetrije svjetala.

Straga: na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima u pogledu širine, konstrukcije i radnih zahtjeva vozila te simetrije svjetala.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. (b), moraju se ugraditi na najvećoj mogućoj udaljenosti po visini s obzirom na obvezna, pod uvjetom da je njihov položaj sukladan s konstrukcijskim/radnim zahtjevima vozila i simetrijom svjetala.

6.13.4.3.   Po duljini: nema posebnih zahtjeva.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. (a), moraju se ugraditi što je više moguće prema straga; taj se zahtjev smatra ispunjenim ako udaljenost između dodatnih svjetala i stražnje strane vozila ne prelazi 400 mm

6.13.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 80° prema van.

Okomiti kut: 5° iznad i 20° ispod horizontale.

6.13.6.   Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve u pogledu vidljivosti naprijed i natrag.

6.13.7.   Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

6.13.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

6.13.9.   Drugi zahtjevi

Ako su svi drugi zahtjevi ispunjeni, obvezna i opcionalna svjetla vidljiva sprijeda te obvezna i opcionalna svjetla vidljiva straga na istoj stani vozila smiju biti spojena u jednom uređaju.

Dva svjetla vidljiva odostraga smiju biti udružena, spojena ili uzajamno povezana u skladu sa stavkom 5.7.

Položaj gabaritnog svjetla u odnosu na odgovarajuće pozicijsko svjetlo mora biti takav da udaljenost između projekcija na poprečnu okomitu ravninu međusobno najbližih točaka na prividnim površinama u smjeru predmetnih referentnih osi tih svjetala nije manja od 200 mm.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. (a), koja se upotrebljavaju za označivanje stražnjeg obrisa vozila, prikolice i poluprikolice moraju se ugraditi tako da vozilo bude vidljivo u polju vidljivosti homologiranih glavnih naprava za neizravno gledanje unatrag.

6.14.   Stražnji netrokutasti katadiopter (Pravilnik br. 3)

6.14.1.   Prisutnost

Obvezan na motornim vozilima.

Nije obvezan na prikolicama ako je udružen s drugim stražnjim uređajima za svjetlosnu signalizaciju.

6.14.2.   Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima u pogledu katadioptera razreda I.A ili I.B u Pravilniku br. 3. Dodatni su katadiopterski uređaji i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu usklađeni sa stavkom 6.14.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.14.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.14.4.   Položaj

6.14.4.1.   Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.14.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 odnosno 1 200 mm).

6.14.4.3.   Po duljini: na stražnjoj strani vozila.

6.14.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.

Okomiti kut: 10° iznad i ispod horizontale.

No ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.14.6.   Usmjerenost

Prema natrag.

6.14.7.   Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla.

6.15.   Stražnji trokutasti katadiopter (Pravilnik br. 3)

6.15.1.   Prisutnost

Obavezan na prikolicama.

Zabranjen na motornim vozilima.

6.15.2.   Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima u pogledu katadioptera razreda III.A ili III.B u Pravilniku br. 3. Dodatni su katadiopterski uređaji i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu usklađeni sa stavkom 6.15.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.15.3.   Raspored

Vrh trokuta mora biti usmjeren gore.

6.15.4.   Položaj

6.15.4.1.   Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti udaljeni manje od 600 mm. Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.15.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 odnosno 1 200 mm).

6.15.4.3.   Po duljini: na stražnjoj strani vozila.

6.15.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.

Okomiti kut: 15° iznad i ispod horizontale. No ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.15.6.   Usmjerenost

Prema natrag.

6.15.7.   Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla.

6.16.   Prednji netrokutasti katadiopter (Pravilnik br. 3)

6.16.1.   Prisutnost

Obvezan na prikolicama.

Obvezan na motornim vozilima koja imaju naprijed okrenuta svjetla s reflektorima koji se mogu sakriti.

Nije obvezan na drugim motornim vozilima.

6.16.2.   Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima u pogledu katadioptera razreda I.A ili I.B u Pravilniku br. 3. Dodatni su katadiopterski uređaji i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu usklađeni sa stavkom 6.16.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.16.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.16.4.   Položaj

6.16.4.1.   Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Ako je riječ o prikolici, točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.16.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm).

6.16.4.3.   Po duljini: na prednjem dijelu vozila.

6.16.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van. U slučaju prikolica, kut prema unutra može biti smanjen na 10 °. Ako zbog izvedbe prikolica obvezni katadiopteri ne mogu dati taj kut, moraju se ugraditi dodatni (dopunski) katadiopteri bez ograničenja širine (stavak 6.16.4.1.) koji, zajedno s obveznim katadiopterima, daju potreban kut vidljivosti.

Okomiti kut: 10° iznad i ispod horizontale. No ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.16.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

6.16.7.   Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojega drugog prednjeg svjetla.

6.17.   Bočni netrokutasti katadiopter (Pravilnik br. 3)

6.17.1.   Prisutnost

Obvezan je: na svim motornim vozilima duljima od 6 m i

na svim prikolicama.

Opcionalan je: na motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m.

6.17.2.   Broj

Takav da postoji usklađenost sa zahtjevima u pogledu uzdužnog položaja. Radne karakteristike tih uređaja moraju biti sukladne sa zahtjevima koji se odnose na katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku br. 3. Dodatni su katadiopterski uređaji i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu usklađeni sa stavkom 6.17.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.17.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.17.4.   Položaj

6.17.4.1.   Po širini: nema posebnih zahtjeva.

6.17.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen s drugim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 odnosno 1 200 mm ili ako svjetlo nije obvezno u skladu sa stavkom 6.17.1.).

6.17.4.3.   Po duljini: najmanje jedan bočni katadiopter mora biti ugrađen na srednjoj trećini vozila, pri čemu krajnja prednja strana bočnog katadioptera ne smije biti dalje od 3 m od prednjeg kraja vozila;

Udaljenost između dvaju susjednih bočnih katadioptera ne smije prelaziti 3 m. To se, međutim, ne odnosi na vozila kategorije M1 i N1.

1

1

Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, udaljenost se može povećati na 4 m. Udaljenost između bočnog katadioptera najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije prelaziti 1 m. No na vozilima čija duljina ne prelazi 6 m dovoljno je da je ugrađen jedan bočni katadiopter unutar prve trećine i/ili jedan unutar posljednje trećine duljine vozila.

Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljan je jedan bočni katadiopter ugrađen najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedan unutar posljednje trećine duljine vozila.

1

6.17.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag.

Okomiti kut: 10° iznad i ispod horizontale. No ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.17.6.   Usmjerenost

Lijevo i desno.

6.17.7.   Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina bočnog katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog bočnog svjetla.

6.18.   Bočna svjetla za označivanje (Pravilnik br. 91)

6.18.1.   Prisutnost

Obvezna su: na svim vozilima duljima od 6 m, osim za šasije s kabinom;

tip SM1 bočnog svjetla za označivanje mora se upotrebljavati za sve kategorije vozila, no na vozilima kategorije M1 smije se upotrijebiti tip SM2 bočnih svjetala za označivanje.

1

Uz to, na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m, moraju se upotrebljavati bočna svjetla za označivanje ako pridonose ispunjenju zahtjeva u pogledu smanjene geometrijske vidljivosti prednjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.9.5.2 te stražnjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.10.5.2.

1

1

Opcionalna su: na svim drugim vozilima.

Dopušteni su tipovi SM1 ili SM2 bočnih svjetala za označivanje.

6.18.2.   Najmanji broj na svakoj bočnoj strani:

takva da postoji usklađenost sa zahtjevima u pogledu uzdužnog položaja.

6.18.3.   Raspored

Nema pojedinačnih zahtjeva.

6.18.4.   Položaj

6.18.4.1.   Po širini: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.18.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm).

6.18.4.3.   Po duljini: najmanje jedno bočno svjetlo za označivanje mora biti ugrađeno na srednjoj trećini vozila, pri čemu bočno svjetlo za označivanje najbliže prednjem kraju od njega ne smije biti dalje od 3 m. Udaljenost između susjednih bočnih svjetala za označivanje ne smije prijeći 3 m. Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, udaljenost se može povećati na 4 m.

Udaljenost između bočnog svjetla za označivanje najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije prelaziti 1 m.

No za vozila kraća od 6 m i šasiju s kabinom dovoljno je da je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno u prvoj trećini i/ili posljednjoj trećini duljine vozila. Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljno je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedno unutar posljednje trećine duljine vozila.

1

6.18.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag, ipak, za vozila na kojima ugradnja bočnih svjetala za označivanje nije obvezna, ta se vrijednost može smanjiti na 30°.

Ako je vozilo opremljeno bočnim svjetlima za označivanje kojim se dopunjuje smanjena geometrijska vidljivost prednjih i stražnjih pokazivača smjera u skladu sa stavkom 6.5.5.2. i/ili pozicijskih svjetala u skladu sa stavcima 6.9.5.2. i 6.10.5.2., kutovi su 45° prema prednjem i stražnjem dijelu vozila i 30° prema središtu vozila (vidjeti sliku u stavku 6.5.5.2.).

Okomiti kut: 10° iznad i ispod horizontale. No ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

6.18.6.   Usmjerenost

Lijevo i desno.

6.18.7.   Električne veze

Na vozilima kategorije M1 i N1 kraćima od 6 m, narančasta bočna svjetla za označivanje mogu biti spojena da trepću pod uvjetom da je njihovo treptanje i treptanje pokazivača smjera usklađeno i jednako učestalo.

1

1

Na vozilima kategorija M2, M3, N2, N3, O3 i O4 obvezna narančasta bočna svjetla za označivanje smiju treptati istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila. No ako su na bočnim stranama vozila ugrađeni pokazivači smjera kategorije 5 u skladu sa stavkom 6.5.3.1., ta narančasta bočna svjetla za označivanje ne smiju treptati.

2

3

2

3

3

4

6.18.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

6.18.9.   Drugi zahtjevi

Ako je bočno svjetlo za označivanje najbliže stražnjem kraju vozila spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom koje je uzajamno povezano sa stražnjim svjetlom za maglu ili s kočnim svjetlom, fotometrijske karakteristike bočnog svjetla za označivanje smiju se promijeniti dok svijetli kočno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu.

Stražnja bočna svjetla za označivanje moraju biti narančasta ako trepću sa stražnjim pokazivačem smjera.

6.19.   Svjetlo za dnevnu vožnju (Pravilnik br. 87) (21)

21

6.19.1.   Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

6.19.2.   Broj

Dva.

6.19.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.19.4.   Položaj

6.19.4.1.   Po širini: udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.

Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

6.19.4.2.   Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm.

6.19.4.3.   Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

6.19.5.   Geometrijska vidljivost

Vodoravno: prema van 20° i prema unutra 20°.

Okomito: prema gore 10° i prema dolje 10°.

6.19.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

6.19.7.   Električne veze

6.19.7.1.   Svjetla za dnevnu vožnju moraju se uključiti automatski kad je uređaj za pokretanje i zaustavljanje motora (pogonskog sustava) u položaju koji omogućuje rad motora (pogonskog sustava). Međutim, svjetla za vožnju po danu mogu ostati isključena u sljedećim uvjetima:

| 6.19.7.1.1. | kad je ručica automatskog mjenjača u položaju za parkiranje ili |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

kad je ručica automatskog mjenjača u položaju za parkiranje ili

| 6.19.7.1.2. | uključena je parkirna kočnica ili |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

uključena je parkirna kočnica ili

| 6.19.7.1.3. | prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava.

6.19.7.2.   Svjetla za dnevnu vožnju mogu se ručno isključiti kad brzina vozila ne prelazi 10 km/h ako se automatski uključuju kad brzina vozila prijeđe 10 km/h ili kad vozilo prijeđe više od 100 m i ostaju uključena dok ih se ponovno namjerno ne isključi.

6.19.7.3.   Svjetlo za dnevnu vožnju mora se automatski isključiti kad je naprava za pokretanje i/ili zaustavljanje motora (pogonskog sustava) u položaju koji onemogućuje rad motora (pogonskog sustava) ili kad su uključena prednja svjetla za maglu ili glavna svjetla, osim kad se potonja upotrebljavaju za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima (22).

22

6.19.7.4.   Svjetla navedena u stavku 5.11. smiju biti uključena kad su uključena svjetla za dnevnu vožnju, osim ako svjetla za dnevnu vožnju rade u skladu sa stavkom 6.2.7.6.2., u kom slučaju se moraju uključiti barem stražnja pozicijska svjetla.

6.19.7.5.   Ako je udaljenost između prednjeg pokazivača smjera i svjetla za dnevnu vožnju 40 mm ili manja, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila smiju biti takve:

| (a) | da je ono isključeno ili |
| --- | --- |

(a)

da je ono isključeno ili

| (b) | da mu je svjetlosna jakost smanjena tijekom rada prednjeg pokazivača smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli). |
| --- | --- |

(b)

da mu je svjetlosna jakost smanjena tijekom rada prednjeg pokazivača smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

6.19.7.6.   Ako je svjetlo za dnevnu vožnju uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila moraju biti takve da je isključeno dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

6.19.8.   Kontrolni indikator

Opcionalni kontrolni indikator zatvorenog kruga.

6.19.9.   Drugi zahtjevi

Ne postoje.

6.20.   Svjetlo za skretanje (Pravilnik br. 119)

6.20.1.   Prisutnost

Nije obvezno na motornim vozilima.

6.20.2.   Broj

Dva.

6.20.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.20.4.   Položaj

6.20.4.1.   Po širini: jedno svjetlo za skretanje mora biti sa svake strane srednje uzdužne ravnine vozila.

6.20.4.2.   Po duljini: najviše 1 000 mm od prednjeg dijela.

| Po visini | : | ne niže od 250 mm iznad tla,
  ne više od 900 mm iznad tla. |
| --- | --- | --- |

Po visini

:

ne niže od 250 mm iznad tla,

ne više od 900 mm iznad tla.

Nijedna točka prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla.

6.20.5.   Geometrijska vidljivost

Određena kutovima a i b kako je utvrđeno u stavku 2.13.:

| | α = 10° prema gore i prema dolje, |
| --- | --- |

α = 10° prema gore i prema dolje,

| | β = od 30° do 60° prema van. |
| --- | --- |

β = od 30° do 60° prema van.

6.20.6.   Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve u pogledu geometrijske vidljivosti.

6.20.7.   Električne veze

Svjetla za skretanje moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla.

6.20.7.1.   Svjetlo za skretanje na jednoj strani vozila smije se automatski uključiti samo kad se uključe pokazivači smjera na istoj strani vozila i/ili kad se upravljač zakrene iz smjera ravno naprijed u smjer prema istoj strani vozila.

Svjetlo za skretanje mora se automatski isključiti kad se isključi pokazivač smjera i/ili upravljač vrati u smjer ravno naprijed.

6.20.7.2.   Kad je uključeno svjetlo za vožnju unatrag, oba svjetla za skretanje mogu se uključiti istodobno, neovisno o položaju upravljača i pokazivača smjera. Ako se tako uključe, oba se svjetla za skretanje moraju isključiti:

| (a) | kad se isključi svjetlo za vožnju unatrag ili |
| --- | --- |

(a)

kad se isključi svjetlo za vožnju unatrag ili

| (b) | kad brzina vozila prijeđe 10 km/h. |
| --- | --- |

(b)

kad brzina vozila prijeđe 10 km/h.

6.20.8.   Kontrolni indikator

Nema.

6.20.9.   Drugi zahtjevi

Svjetla za skretanje ne smiju se uključiti na brzinama vozila iznad 40 km/h.

6.21.   Oznake za uočljivost (Pravilnik br. 104)

6.21.1.   Prisutnost

6.21.1.1.   Zabranjene na vozilima kategorija M1 i O1.

1

1

6.21.1.2.   Obvezne:

| 6.21.1.2.1. | Straga:
  cjelovita oznaka obrisa na vozilima širima od 2 100 mm sljedećih kategorija:






  (a) | N2 s najvećom dopuštenom masom iznad 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

Straga:

cjelovita oznaka obrisa na vozilima širima od 2 100 mm sljedećih kategorija:

(a)

N2 s najvećom dopuštenom masom iznad 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice);

2

3

| (b) | O3 i O4 (osim nepotpunih vozila). |
| --- | --- |

(b)

O3 i O4 (osim nepotpunih vozila).

3

4

| 6.21.1.2.2. | Bočno:






  6.21.1.2.2.1. | djelomična oznaka obrisa na vozilima duljima od 6 000 mm (uključujući rudo za prikolice) sljedećih kategorija:






  (a) | N2 s najvećom dopuštenom masom iznad 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.

Bočno:

6.21.1.2.2.1.

djelomična oznaka obrisa na vozilima duljima od 6 000 mm (uključujući rudo za prikolice) sljedećih kategorija:

(a)

N2 s najvećom dopuštenom masom iznad 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice);

2

3

| (b) | O3 i O4 (osim nepotpunih vozila). |
| --- | --- |

(b)

O3 i O4 (osim nepotpunih vozila).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Ako je zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nemoguće ugraditi obavezne oznake obrisa, može se ugraditi linijska oznaka. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Ako je zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nemoguće ugraditi obavezne oznake obrisa, može se ugraditi linijska oznaka.

| 6.21.1.2.4. | Ako su vanjske površine nadogradnje dijelom od savitljivog materijala, linijska oznaka mora biti ugrađena na čvrstim dijelovima vozila. Preostali dio oznaka za uočljivost može se postaviti na savitljivi materijal. Ako su, međutim, vanjske površine nadogradnje u cijelosti izrađene od savitljivog materijala, moraju se ispuniti zahtjevi iz stavka 6.21. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Ako su vanjske površine nadogradnje dijelom od savitljivog materijala, linijska oznaka mora biti ugrađena na čvrstim dijelovima vozila. Preostali dio oznaka za uočljivost može se postaviti na savitljivi materijal. Ako su, međutim, vanjske površine nadogradnje u cijelosti izrađene od savitljivog materijala, moraju se ispuniti zahtjevi iz stavka 6.21.

| 6.21.1.2.5. | Ako proizvođač, nakon provjere tehničke službe, može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je zbog radnih zahtjeva zbog kojih može biti nužan poseban oblik, struktura ili konstrukcija vozila nemoguće ispuniti zahtjeve iz stavaka od 6.21.2. do 6.21.7.5., onda je prihvatljivo djelomično ispunjenje nekih od tih zahtjeva. Uvjet za to je da je dio zahtjeva ispunjen kad je to moguće i da su oznake za uočljivost koje djelomično ispunjavaju zahtjeve upotrijebljene na konstrukciji vozila najvećoj mogućoj mjeri. To može uključivati ugradnju dodatnih nosača ili ploča s materijalom sukladnim s Pravilnikom br. 104. kad za to postoji struktura kako bi se osigurala jasna i jednolika signalizacija u skladu s traženom uočljivošću.
  Kad se djelomična ispunjenost zahtjeva smatra prihvatljivom, dio zahtijevanih oznaka za uočljivost mogu nadomjestiti katadiopterske naprave kao što su katadiopteri razreda IV.A iz Pravilnika br. 3 ili nosači s reflektirajućim materijalom sukladnim s fotometrijskim zahtjevima razreda C iz Pravilnika br. 104. U tom se slučaju na svakih 1 500 mm mora ugraditi barem jedna od tih katadiopterskih naprava.
  Potrebne informacije moraju se navesti u izjavi. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Ako proizvođač, nakon provjere tehničke službe, može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je zbog radnih zahtjeva zbog kojih može biti nužan poseban oblik, struktura ili konstrukcija vozila nemoguće ispuniti zahtjeve iz stavaka od 6.21.2. do 6.21.7.5., onda je prihvatljivo djelomično ispunjenje nekih od tih zahtjeva. Uvjet za to je da je dio zahtjeva ispunjen kad je to moguće i da su oznake za uočljivost koje djelomično ispunjavaju zahtjeve upotrijebljene na konstrukciji vozila najvećoj mogućoj mjeri. To može uključivati ugradnju dodatnih nosača ili ploča s materijalom sukladnim s Pravilnikom br. 104. kad za to postoji struktura kako bi se osigurala jasna i jednolika signalizacija u skladu s traženom uočljivošću.

Kad se djelomična ispunjenost zahtjeva smatra prihvatljivom, dio zahtijevanih oznaka za uočljivost mogu nadomjestiti katadiopterske naprave kao što su katadiopteri razreda IV.A iz Pravilnika br. 3 ili nosači s reflektirajućim materijalom sukladnim s fotometrijskim zahtjevima razreda C iz Pravilnika br. 104. U tom se slučaju na svakih 1 500 mm mora ugraditi barem jedna od tih katadiopterskih naprava.

Potrebne informacije moraju se navesti u izjavi.

6.21.1.3.   Opcionalne:

| 6.21.1.3.1. | Straga i bočno: | Na svim drugim kategorijama vozila, ako nije drukčije utvrđeno u stavcima 6.21.1.1. i 6.21.1.2., uključujući kabinu tegljača za poluprikolice i kabinu šasije s kabinom. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1.

Straga i bočno:

Na svim drugim kategorijama vozila, ako nije drukčije utvrđeno u stavcima 6.21.1.1. i 6.21.1.2., uključujući kabinu tegljača za poluprikolice i kabinu šasije s kabinom.

| | Umjesto obveznih linijskih oznaka smiju se primijeniti djelomične ili cjelovite oznake obrisa, a umjesto obveznih djelomičnih oznaka obrisa smiju se primijeniti cjelovite oznake obrisa. |
| --- | --- |

Umjesto obveznih linijskih oznaka smiju se primijeniti djelomične ili cjelovite oznake obrisa, a umjesto obveznih djelomičnih oznaka obrisa smiju se primijeniti cjelovite oznake obrisa.

| 6.21.1.3.2. | Sprijeda: | Linijske oznake na vozilima kategorija O2, O3 i O4. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2.

Sprijeda:

Linijske oznake na vozilima kategorija O2, O3 i O4.

2

3

4

| | Sprijeda se ne smije upotrijebiti djelomična ili cjelovita oznaka obrisa. |
| --- | --- |

Sprijeda se ne smije upotrijebiti djelomična ili cjelovita oznaka obrisa.

6.21.2.   Broj

Ovisno o prisutnosti.

6.21.3.   Raspored

Oznake za uočljivost moraju biti što je moguće bliže horizontali i vertikali, a da je to u skladu s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, cjelovite ili djelomične oznake obrisa, ako su ugrađene, moraju što je bliže moguće pratiti obris vanjskog oblika vozila.

Uz to, oznake za uočljivost moraju biti što ravnomjernije raspoređene preko vodoravnih dimenzija vozila tako da se može odrediti ukupna duljina i/ili širina vozila.

6.21.4.   Položaj

6.21.4.1.   Širina

6.21.4.1.1.   Oznake za uočljivost moraju biti što je moguće bliže rubu vozila.

6.21.4.1.2.   Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo mora iznositi najmanje 70 % ukupne širine vozila, ne računajući sva vodoravna preklapanja pojedinih elemenata.

6.21.4.2.   Duljina

6.21.4.2.1.   Oznake za uočljivost moraju biti što je moguće bliže krajevima vozila i sezati unutar 600 mm od svakog kraja vozila.

6.21.4.2.1.1.   Ako je riječ o motornim vozilima, od svakog kraja vozila, a ako je riječ o tegljačima za poluprikolice, od svakog kraja kabine.

Međutim, dopušten je alternativni način označivanja unutar 2 400 mm od prednjeg kraja motornog vozila ako su ugrađeni nizovi katadioptera razreda IV.A iz Pravilnika br. 3 ili razreda C iz Pravilnika br. 104 za kojima slijede ove zahtijevane oznake za uočljivost:

| (a) | katadiopter veličine najmanje 25 cm2; |
| --- | --- |

(a)

katadiopter veličine najmanje 25 cm2;

2

| (b) | jedan katadiopter ugrađen najviše 600 mm od prednjeg kraja vozila; |
| --- | --- |

(b)

jedan katadiopter ugrađen najviše 600 mm od prednjeg kraja vozila;

| (c) | dodatni katadiopteri čiji međusobni razmak nije veći od 600 mm; |
| --- | --- |

(c)

dodatni katadiopteri čiji međusobni razmak nije veći od 600 mm;

| (d) | udaljenost između posljednjeg katadioptera i početka oznake za uočljivost ne smije biti veći od 600 mm. |
| --- | --- |

(d)

udaljenost između posljednjeg katadioptera i početka oznake za uočljivost ne smije biti veći od 600 mm.

6.21.4.2.1.2.   Ako je riječ o prikolicama, od svakog kraja vozila (ne računajući rudo).

6.21.4.2.2.   Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo, ne računajući moguća vodoravna preklapanja pojedinih elemenata, mora iznositi najmanje 70 % od:

6.21.4.2.2.1.   za motorna vozila, duljine vozila, odnosno u slučaju tegljača za poluprikolice, ako su ugrađene, duljine kabine; no, ako se upotrebljava alternativni način označivanja iz stavka 6.21.4.2.1.1., udaljenost koja počinje unutar 2 400 mm od prednjeg kraja vozila do njegova stražnjeg kraja;

Image 82

ukupna duljina

motorno vozilo

A je udaljenost između krajnje prednje oznake za uočljivost i prednjeg kraja vozila. Najveća vrijednost A iznosi 2 400 mm (vidjeti stavak 6.21.4.2.1.1.).

6.21.4.2.2.2.   za prikolice, ukupna duljina vozila (ne računajući rudo).

Image 83

ukupna duljina bez ruda

prikolica

6.21.4.3.   Visina

6.21.4.3.1.   Donji dijelovi linijskih oznaka i oznaka obrisa

Što je niže moguće unutar raspona u nastavku.

| | ne manje od 250 mm iznad tla. |
| --- | --- |

ne manje od 250 mm iznad tla.

| | ne više od 1 500 mm iznad tla. |
| --- | --- |

ne više od 1 500 mm iznad tla.

Ipak, može se prihvatiti najviša visina ugradnje od 2 500 mm ako oblik, struktura, konstrukcija ili radni uvjeti onemogućuju usklađenost s najvećom vrijednosti od 1 500 mm ili, ako je potrebno, kako bi se ispunili zahtjevi iz stavaka 6.21.4.1.2. i 6.21.4.2.2. ili u pogledu vodoravnog položaja linijske oznake ili donjih dijelova oznake obrisa.

U izjavi se moraju navesti razlozi za ugradnju oznaka visoke uočljivosti na više od 1 500 mm.

6.21.4.3.2.   Gornji dijelovi oznaka obrisa:

što je više moguće, ali unutar 400 mm od gornjeg ruba vozila.

6.21.5.   Vidljivost

Oznake za uočljivost smatraju se vidljivima ako je najmanje 70 % osvjetljavajuće površine ugrađene oznake vidljivo kad je gleda promatrač koji se nalazi na bilo kojoj točki unutar ravnina za promatranje definiranih u nastavku.

6.21.5.1.   Za prednje i stražnje oznake za uočljivost (vidjeti Prilog 11., slike 1.a i 1.b) ravnina promatranja okomita je na uzdužnu os vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg ruba vozila te je omeđena:

| 6.21.5.1.1. | po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1 m i 3,0 m iznad tla; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1 m i 3,0 m iznad tla;

| 6.21.5.1.2. | po širini, dvjema okomitim ravninama koje zatvaraju kut od 4° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila i prolaze sjecištem okomitih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje omeđuju ukupnu širinu vozila i ravnine okomitom na uzdužnu os vozila koja omeđuje rub vozila. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

po širini, dvjema okomitim ravninama koje zatvaraju kut od 4° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila i prolaze sjecištem okomitih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje omeđuju ukupnu širinu vozila i ravnine okomitom na uzdužnu os vozila koja omeđuje rub vozila.

6.21.5.2.   Za bočne oznake za uočljivost (vidjeti Prilog 11., sliku 2.) ravnina promatranja paralelna je sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te je omeđena:

| 6.21.5.2.1. | po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1,0 m i 1,5 m iznad tla; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

po visini, dvjema vodoravnim ravninama na 1,0 m i 1,5 m iznad tla;

| 6.21.5.2.2. | po širini, dvjema okomitim ravninama koje zatvaraju kut od 4° prema van od ravnine okomite na uzdužnu os vozila i prolaze sjecištem okomitih ravnina okomitih na uzdužnu os vozila koja omeđuje ukupnu duljinu i krajnji vanjski rub vozila. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

po širini, dvjema okomitim ravninama koje zatvaraju kut od 4° prema van od ravnine okomite na uzdužnu os vozila i prolaze sjecištem okomitih ravnina okomitih na uzdužnu os vozila koja omeđuje ukupnu duljinu i krajnji vanjski rub vozila.

6.21.6.   Usmjerenost

6.21.6.1.   Bočno:

što je moguće paralelnije sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i usklađeno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora pratiti što je više moguće obris vanjskog oblika vozila.

6.21.6.2.   Prema naprijed i natrag:

što je moguće paralelnije s poprečnom ravninom vozila i usklađeno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora pratiti što je više moguće obris vanjskog oblika vozila.

6.21.7.   Drugi zahtjevi

6.21.7.1.   Oznake za uočljivost smatraju se neprekinutima ako je udaljenost između susjednih elemenata najmanja moguća i ne prelazi 50 % duljine najkraćeg susjednog elementa. No ako proizvođač može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je nemoguće poštovati vrijednost od 50 %, udaljenost između susjednih elemenata smije biti veća od 50 % najkraćeg susjednog elementa i mora biti najmanja moguće te ne smije prelaziti 1 000 mm.

6.21.7.2.   U slučaju djelomičnog oznake obrisa, svaki gornji kut mora se opisati dvjema crtama koje su međusobno pod 90° i od kojih je svaka duga najmanje 250 mm; ako to nije moguće, oznaka prati što je više moguće obris vanjskog oblika vozila.

6.21.7.3.   Udaljenost između oznaka za uočljivost ugrađenih na stražnjoj strani vozila i svakog obveznog kočnog svjetla treba biti veća od 200 mm.

6.21.7.4.   Ako su ugrađene stražnje pločice za označivanje u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 70., one se mogu smatrati, prema izboru proizvođača, dijelom stražnjih oznaka za uočljivost, u svrhu izračunavanja duljine oznaka za uočljivost i njezine blizine bočnoj strani vozila.

6.21.7.5.   Na mjesta na vozilu predviđena za oznake za uočljivost mora biti moguće ugraditi oznake širine od najmanje 60 mm.

6.22.   sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) (Pravilnik br. 123)

Ako u nastavku nije drukčije određeno, zahtjevi za duga glavna svjetla (stavak 6.1.) i za kratka glavna svjetla (stavak 6.2.) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a.

6.22.1.   Prisutnost

Nije obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

6.22.2.   Broj

Jedan.

6.22.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

6.22.4.   Položaj

Prije ispitnih postupaka AFS mora biti u neutralnom položaju.

6.22.4.1.   Po visini i po širini:

za predmetnu funkciju ili način osvjetljavanja zahtjeve navedene u stavcima od 6.22.4.1.1. do 6.22.4.1.4. moraju ispunjavati jedinice za osvjetljavanje koje se stavljaju pod napon istodobno za izvođenje te funkcije ili tog načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.

Sve dimenzije odnose se na najbliži rub prividnih površina jedinica za osvjetljavanje promatranih u smjeru referentne osi.

6.22.4.1.1.   Dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje moraju se nalaziti na visini koja je u skladu sa zahtjevima iz odgovarajućih stavaka 6.1.4. i 6.2.4., pri čemu „dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje” znači dvije jedinice za osvjetljavanje, po jedna sa svake strane vozila, postavljene tako da su (geometrijska) središta sile teže njihovih prividnih površina na istoj visini i na istoj udaljenosti od srednje uzdužne ravnine vozila uz dopušteno odstupanje od 50 mm za svaku; njihove se svjetleće površine, osvjetljavajuće površine i proizvedene svjetlosti, međutim, smiju razlikovati.

6.22.4.1.2.   Dodatne jedinice za osvjetljavanje, ako postoje, s bilo koje strane vozila moraju se nalaziti na udaljenosti ne većoj od 140 mm (23) u vodoravnom smjeru (E na slici) i 400 mm u okomitom smjeru iznad ili ispod (D na slici) od najbliže jedinice za osvjetljavanje.

23

6.22.4.1.3.   Ni jedna dodatna jedinica za osvjetljavanje opisana u stavku 6.22.4.1.2. ne smije biti niže od 250 mm (F na slici) niti više nego što je navedeno u stavku 6.2.4.2. ovog Pravilnika (G na slici) iznad tla.

6.22.4.1.4.   Dodatno, po širini:

Za svaki način osvjetljavanja kratkim svjetlosnim snopom:

| | vanjski rub prividne površine barem jedne jedinice za osvjetljavanje sa svake strane vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila (A na slici) i |
| --- | --- |

vanjski rub prividne površine barem jedne jedinice za osvjetljavanje sa svake strane vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila (A na slici) i

| | unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. To se, međutim, ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. To se, međutim, ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

1

1

Prividne površine jedinica za osvjetljavanje AFS-a od 1 do 11 (primjer)

Image 84

Jedinice za osvjetljavanje koje se istodobno stavljaju pod napon za dani način osvjetljavanja:
  Image 85

| Br. 3 i 9 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| --- | --- | --- |
| Br. 1 i 11 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| Br. 4 i 8 | : | (dvije dodatne jedinice za osvjetljavanje) |

Br. 3 i 9

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 1 i 11

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 4 i 8

:

(dvije dodatne jedinice za osvjetljavanje)

Jedinice za osvjetljavanje koje se ne stavljaju pod napon za taj način osvjetljavanja:
  Image 86

| Br. 2 i 10 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| --- | --- | --- |
| Br. 5 | : | (dodatna jedinica za osvjetljavanje) |
| Br. 6 i 7 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |

Br. 2 i 10

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 5

:

(dodatna jedinica za osvjetljavanje)

Br. 6 i 7

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Vodoravne dimenzije u mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 ili ≥ 400 ako je ukupna širina vozila < 1 300 mm, no nema posebnih zahtjeva za vozila kategorija M1 i N1 |
| --- | --- |

B ≥ 600 ili ≥ 400 ako je ukupna širina vozila < 1 300 mm, no nema posebnih zahtjeva za vozila kategorija M1 i N1

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Okomite dimenzije u mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

6.22.4.2.   Po duljini

Sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a moraju biti ugrađene sprijeda. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

6.22.5.   Geometrijska vidljivost

Sa svake strane vozila, za sve postojeće načine i funkcije osvjetljavanja:

barem jedna od jedinica za osvjetljavanje koje se istodobno stavljaju pod napon za izvođenje navedenih funkcija i načina rada, u skladu s opisom podnositelja zahtjeva, mora postizati kutove geometrijske vidljivosti propisane za predmetne funkcije osvjetljavanja u skladu sa stavcima 6.1.5. i 6.2.5. ovog Pravilnika. Pojedinačne jedinice za osvjetljavanje mogu se upotrijebiti kako bi se ispunili zahtjevi za postizanje različitih kutova.

6.22.6.   Usmjerenost

Prema naprijed.

AFS se mora prije ispitnih postupaka namjestiti u neutralni položaj, u kojem zrači osnovni kratki svjetlosni snop.

6.22.6.1.   Okomita usmjerenost:

| 6.22.6.1.1. | Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama osnovnog kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg sustava za osvjetljavanje ili proizvođačeve pločice znakom prikazanim u Prilogu 7.
  Ako proizvođač navede različite početne nagibe prema dolje za različite jedinice za osvjetljavanje koje daju granicu svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa ili joj pridonose, te vrijednosti nagiba prema dolje proizvođač mora navesti s preciznošću od 0,1 % te ih na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu odgovarajućih jedinica za osvjetljavanje ili na proizvođačevu pločicu tako da se sve predmetne jedinice za osvjetljavanje mogu nedvojbeno identificirati. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama osnovnog kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg sustava za osvjetljavanje ili proizvođačeve pločice znakom prikazanim u Prilogu 7.

Ako proizvođač navede različite početne nagibe prema dolje za različite jedinice za osvjetljavanje koje daju granicu svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa ili joj pridonose, te vrijednosti nagiba prema dolje proizvođač mora navesti s preciznošću od 0,1 % te ih na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu odgovarajućih jedinica za osvjetljavanje ili na proizvođačevu pločicu tako da se sve predmetne jedinice za osvjetljavanje mogu nedvojbeno identificirati.

| 6.22.6.1.2. | Nagib prema dolje vodoravnog dijela granice svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa mora ostati unutar graničnih vrijednosti navedenih u stavku 6.2.6.1.2. ovog Pravilnika u svim uvjetima opterećenja vozila iz Priloga 5. ovog Pravilnika, a početna usmjerenost mora biti unutar navedenih vrijednosti.






  6.22.6.1.2.1. | Ako kratki svjetlosni snop tvori nekoliko snopova iz različitih jedinica za osvjetljavanje, odredbe u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2. primjenjuju se na granicu svjetlo-tama (ako postoji) svakog navedenog snopa koji je konstruiran za projekciju u kutno područje, kako je navedeno pod točkom 9.4. izjave u skladu s primjerkom iz Priloga 1. Pravilniku br. 123. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2.

Nagib prema dolje vodoravnog dijela granice svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa mora ostati unutar graničnih vrijednosti navedenih u stavku 6.2.6.1.2. ovog Pravilnika u svim uvjetima opterećenja vozila iz Priloga 5. ovog Pravilnika, a početna usmjerenost mora biti unutar navedenih vrijednosti.

6.22.6.1.2.1.

Ako kratki svjetlosni snop tvori nekoliko snopova iz različitih jedinica za osvjetljavanje, odredbe u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2. primjenjuju se na granicu svjetlo-tama (ako postoji) svakog navedenog snopa koji je konstruiran za projekciju u kutno područje, kako je navedeno pod točkom 9.4. izjave u skladu s primjerkom iz Priloga 1. Pravilniku br. 123.

6.22.6.2.   Naprava za namještanje nagiba svjetala

6.22.6.2.1.   Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba svjetla kako bi se ispunili zahtjevi iz stavka 6.22.6.1.2., ona mora biti automatska.

6.22.6.2.2.   U slučaju kvara naprave, kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave.

6.22.6.3.   Vodoravna usmjerenost

Za svaku jedinicu za osvjetljavanje prijelom granice svjetlo tama, ako postoji, kad se projicira na zaslon, mora se poklapati s okomitom crtom kroz referentnu os te jedinice za osvjetljavanje. Dopušta se odstupanje od 0,5 % na stranu koja je strana vožnje. Druge jedinice za osvjetljavanje moraju biti namještene u skladu sa specifikacijom podnositelja zahtjeva, kako je određeno u skladu s Prilogom 10. Pravilniku br. 123.

6.22.6.4.   Mjerni postupak

Nakon namještanja početne usmjerenosti snopa, okomiti nagib snopa kratkog svjetla ili, ako je primjenjivo, okomiti nagibi svih različitih jedinica za osvjetljavanje koje daju granice svjetlo-tama ili im pridonose u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2.1. osnovnog kratkog svjetlosnog snopa, provjeravaju se pri svim uvjetima opterećenja vozila u skladu s odredbama iz stavaka 6.2.6.3.1. i 6.2.6.3.2. ovog Pravilnika.

6.22.7.   Električne veze

6.22.7.1.   Osvjetljavanje dugim svjetlosnim snopom (ako ga daje AFS)

6.22.7.1.1.   Jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop mogu se uključiti istodobno ili u parovima. Pri promjeni s kratkog svjetlosnog snopa na dugi svjetlosni snop mora se uključiti barem jedan par jedinica za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop. Pri promjeni s dugog svjetlosnog snopa na kratki svjetlosni snop sve jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop moraju se isključiti istodobno.

6.22.7.1.2.   Dugi svjetlosni snop može biti konstruiran tako da je prilagodljiv, ovisno o odredbama iz stavka 6.22.9.3., pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati svaki od sljedećih podataka i reagirati na njega:

| (a) | svjetlosne uvjete u okolini; |
| --- | --- |

(a)

svjetlosne uvjete u okolini;

| (b) | svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera; |
| --- | --- |

(b)

svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera;

| (c) | svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred. |
| --- | --- |

(c)

svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred.

Dopuštene su dodatne mogućnosti senzora za poboljšavanje radnog učinka.

Za potrebe ovog stavka „vozila” znači vozila kategorija L, M, N, O, T i bicikli s katadiopterima opremljeni katadiopterima i uključenim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

6.22.7.1.3.   Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti glavna duga svjetla, bez obzira na to jesu li prilagodljiva, te ručno isključiti automatsko uključivanje.

Povrh toga, ručno isključivanje dugih glavnih svjetala i njihova automatskog uključivanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, a primjena podizbornika nije dopuštena.

6.22.7.1.4.   Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima.

6.22.7.1.5.   Kad su ugrađene četiri jedinice za osvjetljavanje koje se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena davanju svjetlosnih signala isprekidanim osvjetljavanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju.

6.22.7.2.   Osvjetljavanje kratkim svjetlosnim snopom:

| (a) | komandom za promjenu na kratki svjetlosni snop moraju se istodobno isključiti sva svjetla za dugi svjetlosni snop ili deaktivirati sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a za dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

(a)

komandom za promjenu na kratki svjetlosni snop moraju se istodobno isključiti sva svjetla za dugi svjetlosni snop ili deaktivirati sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a za dugi svjetlosni snop.

| (b) | kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopovima; |
| --- | --- |

(b)

kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopovima;

| (c) | ako su jedinice za osvjetljavanje za kratki svjetlosni snop opremljene izvorima svjetlosti s izbojem u plinu, ti izvori moraju ostati uključeni tijekom rada dugog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

(c)

ako su jedinice za osvjetljavanje za kratki svjetlosni snop opremljene izvorima svjetlosti s izbojem u plinu, ti izvori moraju ostati uključeni tijekom rada dugog svjetlosnog snopa.

6.22.7.3.   Uključivanje i isključivanje kratkog svjetlosnog snopa može biti automatsko, ali u skladu sa zahtjevima u pogledu električnih veza iz stavka 5.12. ovog Pravilnika.

6.22.7.4.   Automatski rad sustava AFS

Promjene unutar i između predviđenih razreda i njihovih načina rada funkcija osvjetljavanja AFS-a, kako se navodi u nastavku, moraju se izvoditi automatski i tako da se ne prouzročuje nikakva neugoda vozaču i drugim sudionicima u prometu.

Sljedeći uvjeti primjenjuju se na aktiviranje razreda i njihovih načina rada za kratki svjetlosni snop, i ako je primjenjivo, dugi svjetlosni snop i/ili prilagodbu dugog snopa.

6.22.7.4.1.   Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu C aktiviraju se ako nije uključen ni jedan način rada drugog razreda kratkog svjetlosnog snopa.

6.22.7.4.2.   Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu V ne smiju se aktivirati ako se automatski ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (koristi se signal V):

| (a) | ceste u naseljenim područjima i brzina vozila do 60 km/h; |
| --- | --- |

(a)

ceste u naseljenim područjima i brzina vozila do 60 km/h;

| (b) | ceste opremljene stalnim osvjetljenjem i brzina vozila do 60 km/h; |
| --- | --- |

(b)

ceste opremljene stalnim osvjetljenjem i brzina vozila do 60 km/h;

| (c) | kontinuirano premašivanje vrijednosti luminancije (svjetljivosti) površine ceste od 1 cd/m2 i/ili osvjetljenja vodoravne ceste od 10 lx; |
| --- | --- |

(c)

kontinuirano premašivanje vrijednosti luminancije (svjetljivosti) površine ceste od 1 cd/m2 i/ili osvjetljenja vodoravne ceste od 10 lx;

2

| (d) | brzina vozila do 50 km/h. |
| --- | --- |

(d)

brzina vozila do 50 km/h.

6.22.7.4.3.   Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E ne smiju se aktivirati ako brzina vozila nije veća od 60 km/h i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | karakteristike ceste odgovaraju uvjetima za autoceste (24) i/ili brzina vozila prelazi 110 km/h (koristi se signal E); |
| --- | --- |

(a)

karakteristike ceste odgovaraju uvjetima za autoceste (24) i/ili brzina vozila prelazi 110 km/h (koristi se signal E);

24

| (b) | u slučaju načina rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E koji je, u skladu s homologacijskom dokumentacijom / izjavom o sustavu, sukladan samo sa skupom podataka iz tablice 6. Priloga 3. Pravilniku br. 123. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju načina rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E koji je, u skladu s homologacijskom dokumentacijom / izjavom o sustavu, sukladan samo sa skupom podataka iz tablice 6. Priloga 3. Pravilniku br. 123.

Skup podataka E1: brzina vozila prelazi 100 km/h (koristi se signal E1);

Skup podataka E2: brzina vozila prelazi 90 km/h (koristi se signal E2);

Skup podataka E3: brzina vozila prelazi 80 km/h (koristi se signal E3).

6.22.7.4.4.   Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu W ne smiju biti aktivni ako prednja svjetla za maglu, ako postoje, nisu isključena i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (koristi se signal W):

| (a) | automatski je otkrivena vlažnost ceste; |
| --- | --- |

(a)

automatski je otkrivena vlažnost ceste;

| (b) | brisač vjetrobrana je uključen i njegov neprekidan ili automatski kontroliran rad traje već najmanje dvije minute. |
| --- | --- |

(b)

brisač vjetrobrana je uključen i njegov neprekidan ili automatski kontroliran rad traje već najmanje dvije minute.

6.22.7.4.5.   Način rada kratkog svjetlosnog snopa razreda C, V, E ili W ne smije se promijeniti tako da postane način rada za zavoj navedenog razreda (upotrebljava se signal T zajedno sa signalom navedenog razreda kratkog snopa u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.4.) osim ako se evaluira barem jedna od sljedećih karakteristika (ili ekvivalentnih pokazatelja):

| (a) | maksimalni kut zakretanja kola upravljača; |
| --- | --- |

(a)

maksimalni kut zakretanja kola upravljača;

| (b) | putanja težišta vozila. |
| --- | --- |

(b)

putanja težišta vozila.

Uz to, primjenjuju se sljedeće odredbe:

| i. | vodoravno kretanje asimetrične granice svjetlo-tama postranično od uzdužne osi vozila, ako postoji, dopušteno je samo kad se vozilo kreće naprijed (25) i mora biti takvo da uzdužna okomita ravnina kroz prijelom granice svjetlo-tamno ne presijeca putanju težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti ugradbene visine predmetne jedinice za osvjetljavanje; |
| --- | --- |

i.

vodoravno kretanje asimetrične granice svjetlo-tama postranično od uzdužne osi vozila, ako postoji, dopušteno je samo kad se vozilo kreće naprijed (25) i mora biti takvo da uzdužna okomita ravnina kroz prijelom granice svjetlo-tamno ne presijeca putanju težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti ugradbene visine predmetne jedinice za osvjetljavanje;

25

| ii. | jedna ili više jedinica za osvjetljavanje mogu se dodatno staviti pod napona samo ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manji. |
| --- | --- |

ii.

jedna ili više jedinica za osvjetljavanje mogu se dodatno staviti pod napona samo ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manji.

6.22.7.5.   Vozač uvijek mora moći namjestiti AFS u neutralni položaj i vratiti ga u automatski rad.

6.22.8.   Kontrolni indikator

| 6.22.8.1. | Odredbe stavaka 6.1.8. (za dugo glavno svjetlo) i 6.2.8. (za kratko glavno svjetlo) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Odredbe stavaka 6.1.8. (za dugo glavno svjetlo) i 6.2.8. (za kratko glavno svjetlo) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a.

| 6.22.8.2. | Obvezan je vizualni kontrolni indikator kvara AFS-a. Ne smije biti treptav. Mora se uključiti kad se otkrije kvar u vezi s upravljačkim signalima AFS-u ili kad se primi signal za kvar u skladu sa stavkom 5.9. Pravilnika br. 123. Mora ostati uključen dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja motor. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

Obvezan je vizualni kontrolni indikator kvara AFS-a. Ne smije biti treptav. Mora se uključiti kad se otkrije kvar u vezi s upravljačkim signalima AFS-u ili kad se primi signal za kvar u skladu sa stavkom 5.9. Pravilnika br. 123. Mora ostati uključen dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja motor.

| 6.22.8.3. | Ako je dugi svjetlosni snop prilagodljiv, mora postojati vizualni kontrolni indikator kojim se vozaču signalizira da je dugi snop aktiviran. Ta informacija mora biti prikazana dok je aktivirana prilagodba. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Ako je dugi svjetlosni snop prilagodljiv, mora postojati vizualni kontrolni indikator kojim se vozaču signalizira da je dugi snop aktiviran. Ta informacija mora biti prikazana dok je aktivirana prilagodba.

| 6.22.8.4. | Kontrolni indikator koji upozorava da je vozač namjestio sustav u stanje u skladu sa stavkom 5.8. Pravilnika br. 123. nije obvezan. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Kontrolni indikator koji upozorava da je vozač namjestio sustav u stanje u skladu sa stavkom 5.8. Pravilnika br. 123. nije obvezan.

6.22.9.   Drugi zahtjevi

6.22.9.1.   Sustav AFS dopušta se samo kad je ugrađen zajedno s napravama za čišćenje glavnog svjetla u skladu s Pravilnikom br. 45 (26) barem za one jedinice za osvjetljavanje koje su navedene pod točkom 9.3 izjave u skladu s predloškom iz Priloga 1. Pravilniku br. 123 ako ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti tih jedinica prelazi 2 000 lm na svakoj strani te koje pridonose kratkom svjetlosnom snopu razreda C (osnovni).

26

6.22.9.2.   Provjera sukladnosti sa zahtjevima u pogledu automatskog rada AFS-a

6.22.9.2.1.   Podnositelj zahtjeva mora kratkim opisom ili drugim načinom prihvatljivim homologacijskom tijelu dokazati:

| (a) | da upravljački signali AFS-u odgovaraju:






  i. | opisu koji se zahtijeva u stavku 3.2.6. ovog Pravilnika i |
| --- | --- | --- |

(a)

da upravljački signali AFS-u odgovaraju:

i.

opisu koji se zahtijeva u stavku 3.2.6. ovog Pravilnika i

| ii. | odgovarajućim upravljačkim signalima AFS-u navedenima u homologacijskoj dokumentaciji AFS-a i |
| --- | --- |

ii.

odgovarajućim upravljačkim signalima AFS-u navedenima u homologacijskoj dokumentaciji AFS-a i

| (b) | sukladnost sa zahtjevima u pogledu automatskog rada u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.5. |
| --- | --- |

(b)

sukladnost sa zahtjevima u pogledu automatskog rada u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.5.

6.22.9.2.2.   Za provjeru, u skladu sa stavkom 6.22.7.4., da automatski rad AFS-a ne izaziva neugodu vozačima, tehnička služba provodi ispitnu vožnju koja obuhvaća sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva; mora se navesti je li aktiviranje, rad i deaktiviranje svih načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva; za svaku se očitu neispravnost, ako postoji, mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

6.22.9.2.3.   Opći radni učinak automatskog uključivanja podnositelj zahtjeva mora dokazati dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo. Nadalje, proizvođač mora dostaviti opisnu dokumentaciju koja omogućuje uvid u „sigurnosni koncept” sustava. „Sigurnosni koncept” opis je mjera konstrukcijski ugrađenih u sustav, primjerice u elektroničke jedinice, za cjelovitost sustava kojima se jamči siguran rad sustava čak i u slučaju mehaničkog ili električnog kvara koji bi mogao prouzročiti neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred. U opisu se moraju i ukratko objasniti sve upravljačke funkcije „sustava” i metode primijenjene za postizanje ciljeva, uključujući navođenje mehanizama kojima se izvodi upravljanje.

Mora se dostaviti popis svih ulaznih i mjerenih varijabli i njihovih radnih područja. Mogućnost prelaska na funkciju osnovnog kratkog snopa (razred C) u slučaju kvara mora biti dio sigurnosnog koncepta.

Moraju se objasniti funkcije sustava i sigurnosnog koncepta kako ih je naveo proizvođač. Dokumentacija mora biti sažeta, no i dokazivati da su u konstrukciju i razvoj uložena stručna znanja iz svih područja koja su dio sustava.

Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji se opisuje kako se može provjeriti trenutačno radno stanje sustava.

Za potrebe homologacije ta se dokumentacija uzima kao osnova za postupak provjere.

6.22.9.2.4.   Za provjeru da prilagodba dugog svjetlosnog snopa ne izaziva prouzročiti neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred, tehnička služba provodi ispitnu vožnju u skladu sa stavkom 2. Priloga 12. Vožnja mora obuhvatiti sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva. Radne karakteristike prilagodbe dugog svjetlosnog snopa moraju se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

6.22.9.3.   Prilagodba dugog svjetlosnog snopa

6.22.9.3.1.   Sustav senzora za upravljanje prilagodbom dugog svjetlosnog snopa, kako je opisano u stavku 6.22.7.1.2., mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 6.22.9.3.1.1. | Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost koju emitiraju druga vozila kako je određeno u stavku 6.22.7.1.2. određene su kutovima navedenima u stavku 6.1.9.3.1.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost koju emitiraju druga vozila kako je određeno u stavku 6.22.7.1.2. određene su kutovima navedenima u stavku 6.1.9.3.1.1. ovog Pravilnika.

| 6.22.9.3.1.2. | Osjetljivost senzorskog sustava mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.1.9.3.1.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

Osjetljivost senzorskog sustava mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.1.9.3.1.2. ovog Pravilnika.

| 6.22.9.3.1.3. | Prilagodljiv dugi snop mora se isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okoline prijeđe 7 000 lx.
  Sukladnost s ovim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koja prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

Prilagodljiv dugi snop mora se isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okoline prijeđe 7 000 lx.

Sukladnost s ovim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koja prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo.

6.22.9.4.   Najveća zajednička svjetlosna jakost jedinica za osvjetljavanje koje se mogu istodobno staviti pod napon radi pružanja osvjetljenja dugim svjetlosnim snopom ili njegovih načina rada, ako postoje, ne prelazi 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100.

Ta najveća svjetlosna jakost dobiva se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka navedenih na nekoliko ugradbenih jedinica koje se koriste istodobno za davanje dugog snopa.

6.22.9.5.   Načini u skladu s odredbama stavka 5.8. Pravilnika br. 123. putem kojih je vozilo moguće privremeno koristiti na državnom području gdje se vozi suprotnom stranom od onog za koje se zahtijeva homologacija, detaljno se objašnjavaju u korisničkom priručniku.

6.23.   Signal za zaustavljanje u nuždi

6.23.1.   Prisutnost

Nije obvezan.

Signal za zaustavljanje u nuždi daje se istodobnim radom svih kočnih svjetala ili pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.23.7.

6.23.2.   Broj

Kako je određeno u stavku 6.5.2. ili 6.7.2.

6.23.3.   Raspored

Kako je određeno u stavku 6.5.3. ili 6.7.3.

6.23.4.   Položaj

Kako je određeno u stavku 6.5.4. ili 6.7.4.

6.23.5.   Geometrijska vidljivost

Kako je određeno u stavku 6.5.5. ili 6.7.5.

6.23.6.   Usmjerenost

Kako je određeno u stavku 6.5.6. ili 6.7.6.

6.23.7.   Električne veze

6.23.7.1.   Sva svjetla signala za zaustavljanje u nuždi trepću istodobno frekvencijom od 4,0 ± 1,0 Hz.

6.23.7.1.1.   Međutim, ako bilo koje od svjetala signala za zaustavljanje u nuždi na stražnjem kraju vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.23.7.2.   Signal za zaustavljanje u nuždi radi neovisno o drugim svjetlima.

6.23.7.3.   Signal za zaustavljanje u nuždi isključuje se i uključuje automatski.

6.23.7.3.1.   Signal za zaustavljanje u nuždi uključuje se samo kad je brzina vozila iznad 50 km/h, a kočni sustav daje logički signal za kočenje u nuždi kako je definiran u pravilnicima br. 13 i 13-H.

6.23.7.3.2.   Signal za zaustavljanje u nuždi automatski se deaktivira kad više nema logičkog signala za kočenje u nuždi kako je definiran pravilnicima br. 13 i 13-H ili kad se aktivira signal upozorenja na opasnost.

6.23.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan.

6.23.9.   Drugi zahtjevi

6.23.9.1.   Osim kako je propisano stavkom 6.23.9.2. dolje, ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, upravljanje signalom za zaustavljanje u nuždi na motornom vozilu mora biti sposobno i upravljati signalom za zaustavljanje u nuždi na prikolici.

Ako je motorno vozilo električno povezano s prikolicom, radna frekvencija signala za zaustavljanje u nuždi skupa vozila ograničena je na frekvenciju iz stavka 6.23.7.1.1. No ako motorno vozilo može otkriti da se za signal za zaustavljanje u nuždi na prikolici ne koriste izvori svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija može biti ona koja je navedena u stavku 6.23.7.1.

6.23.9.2.   Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice koja je opremljena radnim kočnim sustavom povezanog ili polupovezanog tipa, kako je određeno u Pravilniku br. 13., na takvoj se prikolici mora osigurati stalno električno napajanje kočnih svjetala putem električnog konektora dok radna kočnica djeluje.

Signal za zaustavljanje u nuždi na svakoj takvoj prikolici može raditi neovisno o vučnom vozilu i ne mora se uključivati jednako često i u istom trenutku kao taj signal na vučnom vozilu.

6.24.   Vanjsko svjetlo

6.24.1.   Prisutnost

Nije obvezno na motornim vozilima.

6.24.2.   Broj

Dva, no dopuštena su dodatna vanjska svjetla za osvjetljavanje stuba i/ili ručica vrata. Svaku ručicu vrata ili stubu smije osvjetljavati najviše jedno svjetlo.

6.24.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.24.9.3.

6.24.4.   Položaj

Nema posebnih zahtjeva.

6.24.5.   Geometrijska vidljivost

Nema posebnih zahtjeva.

6.24.6.   Usmjerenost

Nema posebnih zahtjeva.

6.24.7.   Električne veze

Nema posebnih zahtjeva.

6.24.8.   Kontrolni indikator

Nema posebnih zahtjeva.

6.24.9.   Drugi zahtjevi

6.24.9.1.   Vanjsko svjetlo ne smije se aktivirati ako vozilo nije zaustavljeno i ako nije ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | motor je isključen ili |
| --- | --- |

(a)

motor je isključen ili

| (b) | vozačeva vrata ili putnička vrata su otvorena ili |
| --- | --- |

(b)

vozačeva vrata ili putnička vrata su otvorena ili

| (c) | otvorena su vrata prtljažnika. |
| --- | --- |

(c)

otvorena su vrata prtljažnika.

Odredbe stavka 5.10. moraju biti ispunjenje u svim fiksnim položajima upotrebe.

6.24.9.2.   Homologirana svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost s iznimkom dugih glavnih svjetala, dnevnih svjetala i svjetala za vožnju unatrag mogu se aktivirati u funkciji vanjskih svjetala. Mogu se aktivirati i zajedno s vanjskim svjetlima, a tada se uvjeti iz stavaka 5.11. i 5.12. ne primjenjuju.

6.24.9.3.   Tehnička služba mora, na način prihvatljiv homologacijskom tijelu, vizualnim testom provjeriti da prividna površina vanjskih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom područja na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dviju uzdužnih ravnina 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i okomito na njega kako je prikazano u Prilogu 14.

Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe, ovaj se zahtjev može provjeriti nacrtom ili simulacijom.

6.25.   Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila

6.25.1.   Prisutnost

Nije obvezan.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila daje se istodobnim radom svih pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.25.7.

6.25.2.   Broj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2.

6.25.3.   Raspored

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3.

6.25.4.   Položaj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.

6.25.5.   Geometrijska vidljivost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5.

6.25.6.   Usmjerenost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6.

6.25.7.   Električne veze Sukladnost s ovim zahtjevima dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim sredstvima provjere koje prihvaća tehnička služba odgovorna za homologaciju.

6.25.7.1.   Sva svjetla signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila trepere istodobno frekvencijom od 4,0 ± 1,0 Hz.

6.25.7.1.1.   Međutim, ako bilo koje od stražnjih svjetala signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.25.7.2.   Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila radi neovisno o drugim svjetlima.

6.25.7.3.   Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila aktivira se i deaktivira automatski.

6.25.7.4.   Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije se aktivirati ako su aktivirani pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost ili signal za zaustavljanje u nuždi.

6.25.7.5.   Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila smije se aktivirati samo u sljedećim uvjetima:

| Vr | aktiviranje |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr |

Vr

aktiviranje

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr

„Vr (relativna brzina)”: znači razlika između brzine vozila sa signalom upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila i brzine vozila iza njega u istom traku.

„Vr (relativna brzina)”

„TTC (vrijeme do sudara)”: znači procijenjeno vrijeme do sudara vozila sa signalom upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila i vozila iza njega u istom traku uz pretpostavku nepromijenjene relativne brzine izmjerene u trenutku procjene.

„TTC (vrijeme do sudara)”

6.25.7.6.   Razdoblje aktiviranja signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije biti dulje od 3 sekunde.

6.25.8.   Kontrolni indikator

Nije obvezan.

6.26.   Manevarska svjetla (Pravilnik br. 23)

6.26.1.   Prisutnost

Nisu obvezna na motornim vozilima.

6.26.2.   Broj

Jedno ili dva (jedno po strani).

6.26.3.   Raspored

Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9.

6.26.4.   Položaj

Nema posebnih zahtjeva.

6.26.5.   Geometrijska vidljivost

Nema posebnih zahtjeva.

6.26.6.   Usmjerenost

Prema dolje, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9.

6.26.7.   Električne veze

Manevarska svjetla moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla.

Manevarska svjetla moraju se aktivirati automatski pri sporim manevrima na brzinama do 10 km/h i uz ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava ili |
| --- | --- |

(a)

prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava ili

| (b) | uključen je prijenosni stupanj za vožnju unatrag ili |
| --- | --- |

(b)

uključen je prijenosni stupanj za vožnju unatrag ili

| (c) | aktiviran je sustav s kamerom koji pomaže pri parkiranju. |
| --- | --- |

(c)

aktiviran je sustav s kamerom koji pomaže pri parkiranju.

Manevarska svjetla moraju se automatski isključiti ako brzina vozila ne prelazi 10 km/h i ostati isključena dok se ponovno ne ispune uvjeti za aktiviranje.

6.26.8.   Kontrolni indikator

Nema posebnih zahtjeva.

6.26.9.   Drugi zahtjevi

6.26.9.1.   Tehnička služba mora, na način prihvatljiv za homologacijsko tijelo, vizualnim testom provjeriti da prividna površina tih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom područja na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dviju uzdužnih ravnina 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i okomito na njega kako je prikazano u Prilogu 14.

6.26.9.2.   Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe zahtjev iz stavka 6.26.9.1. može se provjeriti nacrtom ili simulacijom ili se smatrati ispunjenim ako su uvjeti ugradnje u skladu sa stavkom 6.2.3. Pravilnika br. 23, kako je navedeno u izjavi u stavku 9. Priloga 1.

7.   PREINAKE I PROŠIRENJA HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ILI UGRADNJE NJEGOVIH UREĐAJA ZA OSVJETLJAVANJE I SVJETLOSNU SIGNALIZACIJU

7.1.   O svakoj preinaci tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju ili popisa iz stavka 3.2.2. obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. To tijelo zatim može:

| 7.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak i da vozilo u svakom slučaju još ispunjava zahtjeve ili |
| --- | --- |

7.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak i da vozilo u svakom slučaju još ispunjava zahtjeve ili

| 7.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničkih službi odgovornih za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

7.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničkih službi odgovornih za provođenje ispitivanja.

7.2.   Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se postupkom iz stavka 4.3. o potvrđivanju proširenja ili odbijanju homologacije uz navođenje izmjena.

7.3.   Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

8.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s postupcima iz dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

| 8.1. | Svako vozilo homologirano na temelju ovog Pravilnika proizvodi se tako da ispunjavajući zahtjeve utvrđene u stavcima 5. i 6. bude sukladno s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.1.

Svako vozilo homologirano na temelju ovog Pravilnika proizvodi se tako da ispunjavajući zahtjeve utvrđene u stavcima 5. i 6. bude sukladno s homologiranim tipom.

| 8.2. | Nositelj homologacije posebno mora:






  8.2.1. | osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete vozila u pogledu svih aspekata važnih za sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 5. i 6.; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Nositelj homologacije posebno mora:

8.2.1.

osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete vozila u pogledu svih aspekata važnih za sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 5. i 6.;

| 8.2.2. | osigurati da su za svaki tip vozila provedena barem ispitivanja propisana u Prilogu 9. ovom Pravilniku ili fizičke provjere iz kojih se mogu izvesti ekvivalentni podaci. |
| --- | --- |

8.2.2.

osigurati da su za svaki tip vozila provedena barem ispitivanja propisana u Prilogu 9. ovom Pravilniku ili fizičke provjere iz kojih se mogu izvesti ekvivalentni podaci.

| 8.3. | Homologacijsko tijelo može provesti svako ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta ispitivanja rade se na uzorcima koji su izabrani nasumično i tako da se ne ometaju proizvođačeve obveze dostave. |
| --- | --- |

8.3.

Homologacijsko tijelo može provesti svako ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta ispitivanja rade se na uzorcima koji su izabrani nasumično i tako da se ne ometaju proizvođačeve obveze dostave.

| 8.4. | Homologacijsko tijelo nastoji da se inspekcije obavljaju jedanput na godinu. Međutim, to je prepušteno odluci homologacijskog tijela i njegovu povjerenju u mehanizme kojima se osigurava djelotvorna provjera sukladnosti proizvodnje. Ako se zabilježe nezadovoljavajući rezultati, homologacijsko tijelo mora osigurati poduzimanje svih nužnih koraka kako bi se što brže ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4.

Homologacijsko tijelo nastoji da se inspekcije obavljaju jedanput na godinu. Međutim, to je prepušteno odluci homologacijskog tijela i njegovu povjerenju u mehanizme kojima se osigurava djelotvorna provjera sukladnosti proizvodnje. Ako se zabilježe nezadovoljavajući rezultati, homologacijsko tijelo mora osigurati poduzimanje svih nužnih koraka kako bi se što brže ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje.

9.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1.   Homologacija tipa vozila dodijeljena u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ili ako vozilo s homologacijskom oznakom nije sukladno s homologiranim tipom.

9.2.   Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno dodijeljenu homologaciju, o tome bez odgode obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

10.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju tajništvo Ujedinjenih naroda o nazivima i adresama tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se trebaju slati obrasci kojima se potvrđuje dodjela, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije izdani u drugim državama.

12.   PRIJELAZNE ODREDBE

12.1   Općenito

12.1.1.   Od dana stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena.

12.1.2.   Od dana stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena.

12.1.3.   Tijekom razdoblja od dana stupanja na snagu najnovije serije izmjena i njezine obvezne primjene za nove homologacije, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju dodjeljivati homologacije tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen svim primjenjivim prethodnim serijama izmjena.

12.1.4.   Postojeće homologacije na temelju ove Uredbe dodijeljene prije datuma obvezne primjene najnovije serije izmjena nastavljaju vrijediti neograničeno i ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju ih priznavati te ne smiju odbiti dodijeliti proširenje homologacije na temelju njih (osim za ono što je navedeno u stavku 12.1.6.).

12.1.5.   Ako vozilo homologirano na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena, ugovorna stranka koja je dodijelila homologaciju o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

12.1.6.   Ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4., ugovorne stranke kojima primjena ovog Pravilnika stupa na snagu nakon datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu obvezne prihvatiti homologacije koje su dodijeljene u skladu s bilo kojim prethodnim nizom izmjena ovoga Pravilnika.

12.1.7.   Dok se glavnog tajnika Ujedinjenih naroda ne obavijesti o suprotnom, Japan izjavljuje kako će u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju Japan obvezivati samo obveze iz Sporazuma kojem je ovaj Pravilnik priložen u pogledu vozila kategorija M1 i N1.

1

1

12.2.   Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 03.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

| (a) | od 10. listopada 2007. (12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03; |
| --- | --- |

(a)

od 10. listopada 2007. (12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03;

| (b) | do 9. listopada 2009. (36 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu) ne smiju odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

do 9. listopada 2009. (36 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu) ne smiju odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika;

| (c) | od 10. listopada 2009. (36 mjeseci nakon stupanja na snagu) smiju odbiti prvo nacionalno ili regionalno stavljanje u promet vozila kategorija N2 (s najvećom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 koja prelaze 2 100 mm širine (za stražnje oznake) i 6 000 mm duljine (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, koja ne ispunjavaju zahtjeve iz niza izmjena 03 ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

(c)

od 10. listopada 2009. (36 mjeseci nakon stupanja na snagu) smiju odbiti prvo nacionalno ili regionalno stavljanje u promet vozila kategorija N2 (s najvećom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 koja prelaze 2 100 mm širine (za stražnje oznake) i 6 000 mm duljine (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, koja ne ispunjavaju zahtjeve iz niza izmjena 03 ovog Pravilnika;

2

3

3

4

| (d) | ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4., od 10. listopada 2011. (60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) ne smiju priznavati homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene tipovima vozila kategorija N2 (s najvećom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 koja prelaze 2 100 mm širine (za stražnje oznake) i 6 000 mm duljine (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena koji prestane vrijediti; |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4., od 10. listopada 2011. (60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) ne smiju priznavati homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene tipovima vozila kategorija N2 (s najvećom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 koja prelaze 2 100 mm širine (za stražnje oznake) i 6 000 mm duljine (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena koji prestane vrijediti;

2

3

3

4

| (e) | od 12. lipnja 2010. (36 mjeseci od dana stupanja na snagu dopune 3. niza izmjena 03) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. niza izmjena 03; |
| --- | --- |

(e)

od 12. lipnja 2010. (36 mjeseci od dana stupanja na snagu dopune 3. niza izmjena 03) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. niza izmjena 03;

| (f) | do 11. siječnja 2010. (18 mjeseci nakon dana stupanja na snagu dopune 4. niza izmjena 03) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu okomite usmjerenosti prednjih svjetala za maglu (stavak 6.3.6.1.1.) i/ili kontrolnog indikatora rada pokazivača smjera (stavak 6.5.8.) i/ili isključivanja svjetala za dnevnu vožnju (stavak 6.19.7.3.); |
| --- | --- |

(f)

do 11. siječnja 2010. (18 mjeseci nakon dana stupanja na snagu dopune 4. niza izmjena 03) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu okomite usmjerenosti prednjih svjetala za maglu (stavak 6.3.6.1.1.) i/ili kontrolnog indikatora rada pokazivača smjera (stavak 6.5.8.) i/ili isključivanja svjetala za dnevnu vožnju (stavak 6.19.7.3.);

| (g) | do 10. listopada 2011. (60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koja ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu zbirne duljine oznaka za uočljivost (stavak 6.21.4.1.3.) (27). |
| --- | --- |

(g)

do 10. listopada 2011. (60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koja ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu zbirne duljine oznaka za uočljivost (stavak 6.21.4.1.3.) (27).

27

12.3.   Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 04.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

| (a) | od 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 te od 7 kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04; |
| --- | --- |

(a)

od 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 te od 7 kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04;

1

1

| (b) | od 22. srpnja 2009. (dan stupanja na snagu dopune 2. niza izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.1. kako je izmijenjen dopunom 2. niza izmjena 04 ako su im ugrađena glavna svjetla homologirana prema Pravilniku br. 98. (prije dopune 9.) ili Pravilniku br. 112 (prije dopune 8.); |
| --- | --- |

(b)

od 22. srpnja 2009. (dan stupanja na snagu dopune 2. niza izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.1. kako je izmijenjen dopunom 2. niza izmjena 04 ako su im ugrađena glavna svjetla homologirana prema Pravilniku br. 98. (prije dopune 9.) ili Pravilniku br. 112 (prije dopune 8.);

| (c) | od 24. listopada 2012. (36 mjeseci od dana stupanja na snagu dopune 3. niza izmjena 04) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve u pogledu ograničenja napona iz stavaka 3.2.7. i od 5.27 do 5.27.4. ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. niza izmjena 04; |
| --- | --- |

(c)

od 24. listopada 2012. (36 mjeseci od dana stupanja na snagu dopune 3. niza izmjena 04) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve u pogledu ograničenja napona iz stavaka 3.2.7. i od 5.27 do 5.27.4. ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. niza izmjena 04;

| (d) | do 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 i 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu dopune 2. seriji izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu isključivanja svjetala za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s prednjim pokazivačima smjera (stavak 6.19.7.6.). |
| --- | --- |

(d)

do 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 i 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu dopune 2. seriji izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu isključivanja svjetala za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s prednjim pokazivačima smjera (stavak 6.19.7.6.).

1

1

12.3.1.   Ne dovodeći u pitanje navedene prijelazne odredbe, ugovorne stranke kojima primjena Pravilnika br. 112. stupa na snagu nakon 7. kolovoza 2008. (dan stupanja na snagu niza izmjena 04 ovog Pravilnika) nisu obvezne prihvaćati homologacije ako tip vozila koji treba homologirati ne ispunjava zahtjeve iz stavaka 6.1.2. i 6.2.2. ovog Pravilnika kako su izmijenjeni nizom izmjena 04 ovog Pravilnika s obzirom na Pravilnik br. 112.

12.4.   Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 05.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

| (a) | od 30. siječnja 2015. (48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05; |
| --- | --- |

(a)

od 30. siječnja 2015. (48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05;

| (b) | do 30. srpnja 2016. za nova vozila kategorija M1 i N1 te do 30. siječnja 2018. za nova vozila drugih kategorija (66 odnosno 84 mjeseca nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako novi tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz barem jednog od ovih stavaka: 6.2.7.6.2. ili od 6.2.7.6.3. do 6.2.7.6.3.3., umjesto zahtjeva iz stavka 6.2.7.6.1. ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05. |
| --- | --- |

(b)

do 30. srpnja 2016. za nova vozila kategorija M1 i N1 te do 30. siječnja 2018. za nova vozila drugih kategorija (66 odnosno 84 mjeseca nakon dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako novi tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz barem jednog od ovih stavaka: 6.2.7.6.2. ili od 6.2.7.6.3. do 6.2.7.6.3.3., umjesto zahtjeva iz stavka 6.2.7.6.1. ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05.

1

1

12.5.   Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 06.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

od 18. studenoga 2017. (60 mjeseci od dana stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Ako je riječ o svjetlosnim uređajima za stražnju registarsku pločicu i pokazivačima smjera kategorije 5. i 6., upotrebljava se izraz „svjetleće površine”.

2

(3)  Primjeri za donošenje odluke o uzajamnom povezivanju svjetala nalaze se u Dijelu 7. Priloga 3.

3

(4)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

4

(5)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

5

(6)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

6

(7)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

7

(8)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

8

(9)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

9

(10)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  To ne vrijedi za namjenske predmete koji se mogu dodati na vanjsku stranu svjetla.

11

(12)  Mjerenje kromatičnih koordinata emitirane svjetlosti iz svjetala nije dio ovog Pravilnika.

12

(13)  Još se naziva i bijeli ili bezbojni katadiopter.

13

(14)  Ovaj Pravilnik ne sprečava ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik da na svojim državnim područjima dopuste upotrebu bijelih oznaka za uočljivost sa stražnje strane.

14

(15)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

15

(16)  Ugovorne stranke odgovarajućih pravilnika i dalje smiju zabraniti uporabu mehaničkih sustava za čišćenje ako su ugrađena glavna svjetla s plastičnim lećama s oznakom „PL”.

16

(17)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

17

(18)  Novi tipovi vozila koji nisu u skladu s ovom odredbom smiju se homologirati do 18 mjeseci od stupanja na snagu Dopune 4. niza izmjena 03.

18

(19)  Novi tipovi vozila koji nisu u skladu s ovom odredbom smiju se homologirati do 18 mjeseci od stupanja na snagu Dopune 4. niza izmjena 03.

19

(20)  Novi tipovi vozila koji nisu u skladu s ovom odredbom smiju se homologirati do 18 mjeseci od stupanja na snagu Dopune 4. niza izmjena 03.

20

(21)  Ugovorne stranke koje ne primjenjuju Pravilnik br. 87 mogu zabraniti ugradnju svjetla za dnevnu vožnju (kako je određen u stavku 5.2.2.) na temelju nacionalnih odredaba.

21

(22)  Novi tipovi vozila koji nisu u skladu s ovom odredbom smiju se homologirati do 18 mjeseci od stupanja na snagu Dopune 4. niza izmjena 03.

22

(23)  U slučaju dodatnih dviju simetrično postavljenih jedinica za osvjetljavanje vodoravna udaljenost može iznositi 200 mm (C na slici).

23

(24)  Prometni smjerovi razdvojeni su konstrukcijom ceste ili je otkriven odgovarajući lateralni razmak od prometa iz suprotnog smjera. To podrazumijeva smanjenje nepoželjnog bliještanja glavnih svjetala vozila iz suprotnog smjera prometa.

24

(25)  Odredba se ne primjenjuje za osvjetljavanje kratkim svjetlosnim snopom kad se osvjetljenje u zavoju daje pri skretanju udesno u prometu desnom stranom ceste (odnosno pri skretanju ulijevo u prometu lijevom stranom ceste).

25

(26)  Ugovorne stranke odgovarajućih pravilnika i dalje smiju zabraniti uporabu mehaničkih sustava za čišćenje ako su ugrađena glavna svjetla s plastičnim lećama s oznakom „PL”.

26

(27)  Napomena tajništva: za stavak 6.21.4.1.3. molimo vidjeti tekst u nizu izmjena 03 kako je objavljen u dokumentu E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.

27

---

PRILOG 1.

Image 87

IZJAVA

(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

izdalo: Ime tijela

o (2): dodijeljenoj homologaciji

proširenoj homologaciji

odbijenoj homologaciji

povučenoj homologaciji

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u skladu s Pravilnikom br. 48.

Homologacijski br.: Proširenje br.:

1. Trgovačko ime ili marka vozila:

2. Ime proizvođača za tip vozila:

3. Ime i adresa proizvođača:

4. Ime i adresa zastupnika proizvođača ako je potrebno:

5. Podneseno za homologaciju dana:

6. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

7. Datum ispitnog izvješća:

8. Broj ispitnog izvješća:

9. Sažeti opis:

Uređaji za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju na vozilu:

9.1. Duga glavna svjetla: da/ne (2)

9.2. Kratka glavna svjetla: da/ne (2)

9.3. Prednja svjetla za maglu: da/ne (2)

Napomene: uzajamno povezana u glavnom svjetlu: da/ne (2)

9.4. Svjetla za vožnju unatrag: da/ne (2)

9.5. Prednji pokazivači smjera: da/ne (2)

9.6. Stražnji pokazivači smjera: da/ne (2)

9.7. Bočni pokazivači smjera: da/ne (2)

9.8. Signal upozorenja na opasnost: da/ne (2)

Image 88

9.9. Kočna svjetla: da/ne (2)

9.10. Uređaj za osvjetljavanje

stražnje registarske pločice: da/ne (2)

9.11. Prednja pozicijska svjetla: da/ne (2)

9.12. Stražnja pozicijska svjetla: da/ne (2)

9.13. Stražnja svjetla za maglu: da/ne (2)

9.14. Parkirna svjetla: da/ne (2)

9.15. Gabaritna svjetla: da/ne (2)

9.16. Stražnji netrokutasti katadiopteri:

da/ne (2)

9.17. Stražnji trokutasti katadiopteri: da/ne (2)

9.18. Prednji netrokutasti katadiopteri:

da/ne (2)

9.19. Bočni netrokutasti katadiopteri:

da/ne (2)

9.20. Bočna svjetla za označivanje: da/ne (2)

9.21. Svjetla za dnevnu vožnju: da/ne (2)

9.22. Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) da/ne (2)

9.23. Svjetla za skretanje: da/ne (2)

9.24. Oznake za uočljivost: stražnje bočne

9.24.1. Cjelovite oznake obrisa: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.2. Djelomične oznake obrisa: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.3. Linijske oznake: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.4. Iznimke u pogledu oznaka za uočljivost u skladu sa stavkom 6.21.1.2.5.

Straga

da/ne (2)

Napomene:

Bočno

da/ne (2)

Napomene

9.25. Signal za zaustavljanje u nuždi: da/ne (2)

9.26. Manevarska svjetla: da/ne (2)

9.27. Vanjska svjetla: da/ne (2)

9.28. Ekvivalentna svjetla: da/ne (2)

9.29. Najveće dopušteno opterećenje prtljažnika:

Image 89

10. Napomene:

10.1. Napomene o pomičnim sastavnim dijelovima:

10.2. Metoda upotrijebljena za određivanje prividne površine:

(a) granica osvjetljavajuće površine (2) ili

(b) svjetleća površina (2)

10.3. Druge napomene (vrijedi za vozila s upravljačem na lijevoj ili desnoj strani):

10.4. Napomene o AFS-u (u skladu sa stavcima 3.2.6. i 6.22.7.4. ovog Pravilnika):

10.5. Napomene o pokrivenosti oznakama za uočljivost ako je manja od minimalne vrijednosti od 70 % propisane stavcima 6.21.4.1.2. i 6.21.4.2.2. ovog Pravilnika:

10.6. Napomene za vozila kategorija M i N u vezi s uvjetima električnog napajanja (u skladu sa stavcima 3.2.7. i 5.27. ovog Pravilnika):

10.7. Napomene u vezi s oznakama za uočljivost (u skladu sa stavcima 6.21.1.2.5. i 6.21.4.3.1. ovog Pravilnika):

10.8. Napomene u vezi s oznakama za uočljivost (nepotpuno vozilo ili potpuna vozila u skladu sa stavcima 6.21.1.2.1. i 6.21.1.2.2.1. ovog Pravilnika):

Nepotpuna vozila: da/ne (2)

Potpuna vozila: da/ne (2)

Dovršena vozila: da/ne (2)

11. Položaj homologacijske oznake:

12. Razlozi za proširenje (prema potrebi):

13. Homologacija dodijeljena/proširena/odbijena/povučena (2)

14. Mjesto:

15. Datum:

16. Potpis:

17. Sljedeći dokumenti, s gore navedenim homologacijskim brojem, dostupni su na zahtjev:

(1) Razlikovni broj zemlje koja je homologaciju dodijelila/proširila/odbila/povukla (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2) Prekrižiti nepotrebno.

---

PRILOG 2.

PRIMJERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

PRIMJER A

(vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)

Image 90

Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo znači da je taj tip vozila, s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 48. kako je izmijenjen nizom izmjena 06. Homologacijski broj znači da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 48 kako je izmijenjen nizom izmjena 06.

PRIMJER B

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Image 91

Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo znači da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 48 kako je izmijenjen nizom izmjena 06 i Pravilnikom br. 33. (1). Homologacijski broj znači da je na datume dodjele tih homologacija Pravilnik br. 48 bio izmijenjen nizom izmjena 06, a Pravilnik br. 33 bio je u izvornom obliku.

---

(1)  Drugi je broj naveden samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

PRIMJERI POVRŠINE SVJETALA, OSI, REFERENTNIH SREDIŠTA I KUTOVA GEOMETRIJSKE VIDLJIVOSTI

Ovi primjeri prikazuju određene izvedbe radi lakšeg tumačenja odredbi i nije im svrha nametanje konstrukcijskih ograničenja.

Tumač znakova za sve primjere u ovom Prilogu:

| 1. | Osvjetljavajuća površina |
| --- | --- |

1.

Osvjetljavajuća površina

| 2. | Referentna os |
| --- | --- |

2.

Referentna os

| 3. | Referentno središte |
| --- | --- |

3.

Referentno središte

| 4. | Kut geometrijske vidljivosti |
| --- | --- |

4.

Kut geometrijske vidljivosti

| 5. | Svjetleća površina |
| --- | --- |

5.

Svjetleća površina

| 6. | Prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine |
| --- | --- |

6.

Prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine

| 7a. | Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.8. točkom a) (s vanjskom lećom) |
| --- | --- |

7a.

Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.8. točkom a) (s vanjskom lećom)

| 7b. | Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.8. točkom b) (bez vanjske leće) |
| --- | --- |

7b.

Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.8. točkom b) (bez vanjske leće)

| 8. | Smjer vidljivosti |
| --- | --- |

8.

Smjer vidljivosti

| IO | Unutarnji optički dio |
| --- | --- |
| LG | Usmjerivač svjetlosti |
| L | Vanjska leća |
| R | Reflektor |
| S | Izvor svjetlosti |
| X | Nije dio ove funkcije |
| F1 | Prva funkcija |
| F2 | Druga funkcija |

IO

Unutarnji optički dio

LG

Usmjerivač svjetlosti

L

Vanjska leća

R

Reflektor

S

Izvor svjetlosti

X

Nije dio ove funkcije

F1

Prva funkcija

F2

Druga funkcija

DIO 1.

Svjetleća površina uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju osim katadioptera

Image 92

prividna površina na temelju svjetleće površine

DIO 2.

Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju osim katadioptera

Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju osim katadioptera

Image 93

rezultirajuća osvjetljavajuća površina za sve moguće položaje zaslona, npr. za određivanje specifikacije minimalne ili maksimalne površine

osvjetljavajuća površina

zasloni; mogući su i drugi položaji zaslona

DIO 3.

Primjeri prividne površine s obzirom na osvjetljavajuću površinu u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Primjeri prividne površine s obzirom na osvjetljavajuću površinu u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Image 94

prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine

prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine

Image 95

prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine

DIO 4.

Primjeri prividne površine na temelju svjetleće površine u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Primjeri prividne površine na temelju svjetleće površine u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Image 96

prividna površina na temelju svjetleće površine

Image 97

prividna površina na temelju svjetleće površine

DIO 5.

Primjer osvjetljavajuće površine u usporedbi sa svjetlećom površinom u slučaju „jednofunkcijskog svjetla” (vidjeti stavke od 2.8 do 2.9. ovog Pravilnika)

Primjer osvjetljavajuće površine u usporedbi sa svjetlećom površinom u slučaju „jednofunkcijskog svjetla” (vidjeti stavke od 2.8 do 2.9. ovog Pravilnika)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom iza vanjske leće:

| Primjer 1. | Primjer 2. |
| --- | --- |
| | |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući nekteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 1.

Primjer 1.

Primjer 2.

Primjer 2.

Image 98

Image 99

(uključujući vanjsku leću)

(ne uključujući nekteksturiranu vanjsku leću)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom s unutarnjom lećom iza vanjske leće:

| Primjer 3. | Primjer 4. |
| --- | --- |
| | |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući nekteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 3.

Primjer 3.

Primjer 4.

Primjer 4.

Image 100

Image 101

(uključujući vanjsku leću)

(ne uključujući nekteksturiranu vanjsku leću)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom s djelomičnom unutarnjom lećom iza vanjske leće:

| Primjer 5. | Primjer 6. |
| --- | --- |
| | |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 5.

Primjer 5.

Primjer 6.

Primjer 6.

Image 102

Image 103

(uključujući vanjsku leću)

(ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću)

Primjer optike usmjerivača svjetlosti iza vanjske leće:

Primjer 7.

Primjer 7.

Image 104

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena, 7b je prividna površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom b).

presjek

Primjer optike usmjerivača svjetlosti ili reflektorske optike iza vanjske leće:

Primjer 8.

Primjer 8.

Image 105

LG, R i F1

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena, 7b je prividna površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom b), a F1 nije propusna za F2.

presjek

Primjer izvora svjetlosti s reflektorskom optikom u kombinaciji s područjem koje nije dio ove funkcije iza vanjske leće:

Primjer 9.

Primjer 9.

Image 106

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena, 7b je prividna površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom b).

DIO 6.

Primjeri određivanja svjetleće površine u odnosu na osvjetljavajuću površinu (vidjeti stavke 2.8. i 2.9. ovog Pravilnika)

Primjeri određivanja svjetleće površine u odnosu na osvjetljavajuću površinu (vidjeti stavke 2.8. i 2.9. ovog Pravilnika)

Napomena: Reflektirana svjetlost može / bi mogla pomoći u određivanju svjetleće površine

Napomena:

Primjer A

Primjer A

Image 107

DEKLARIRANA REFERENTNA OS

površina leće prikazana je plosnato radi praktičnosti

PROJEKCIJA

| | Osvjetljavajuća površina | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a) |
| --- | --- | --- |
| Rubovi su | a i b | c i d |

Osvjetljavajuća površina

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a)

Rubovi su

a i b

c i d

Primjer B

Primjer B

Image 108

DEKLARIRANA REFERENTNA OS

površina leće prikazana je plosnato radi praktičnosti

PROJEKCIJA

| | Osvjetljavajuća površina | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a) |
| --- | --- | --- |
| Rubovi su | a i b | c i d |

Osvjetljavajuća površina

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a)

Rubovi su

a i b

c i d

Primjer C

Primjer C

Primjer za određivanje osvjetljavajuće površine u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije:

Image 109

DEKLARIRANA REFERENTNA OS

X nije dio ove funkcije

površina leće prikazana je plosnato radi praktičnosti

PROJEKCIJA

| | Osvjetljavajuća površina |
| --- | --- |
| Rubovi su | a i b |

Osvjetljavajuća površina

Rubovi su

a i b

Primjer D

Primjer D

Primjer za određivanje svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a) u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije:

Image 110

površina leće prikazana je plosnato radi praktičnosti

DEKLARIRANA REFERENTNA OS

X nije dio ove funkcije

PROJEKCIJA

| | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a) |
| --- | --- |
| Rubovi su | c-d i e-f |

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (a)

Rubovi su

c-d i e-f

Primjer E

Primjer E

Primjer za određivanje prividne površine u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije i neteksturiranom vanjskom lećom (u skladu sa stavkom 2.8. točkom (b)):

Image 111

DEKLARIRANA REFERENTNA OS

X nije dio ove funkcije

površina leće prikazana je plosnato radi praktičnosti

PROJEKCIJA

| | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (b) |
| --- | --- |
| Rubovi su | c'-d' i e'-f' |

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.8. točkom (b)

Rubovi su

c'-d' i e'-f'

DIO 7.

Primjeri koji omogućuju odlučivanje u pogledu uzajamnog povezivanja dviju funkcija

Primjeri koji omogućuju odlučivanje u pogledu uzajamnog povezivanja dviju funkcija

U slučaju teksturirane vanjske leće i pregradne stijenke:

Image 112

7a za F2

7a za F1

nisu uzajamno povezana

U slučaju teksturirane vanjske leće:

Image 113

uzajamno povezana

7a za F2

7a za F1

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena:

Image 114

nisu uzajamno povezana

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena:

Image 115

LG i F1

LG i F1

nisu uzajamno povezana

nisu uzajamno povezana

Kad je vanjska leća (teksturirana ili ne) uključena:

Image 116

uzajamno povezana

LG i F1

LG i F1

uzajamno povezana

Kad je vanjska leća (teksturirana ili ne) uključena:

Image 117

LG, R i F1

uzajamno povezana

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena, 7b je prividna površina u skladu sa stavkom 2.8., a F1 nije propusna za F2:

Image 118

F1 nije uzajamno povezano s F2

LG, R i F1

Kad je neteksturirana vanjska leća isključena ili nije isključena:

Image 119

uzajamno povezana

LG i F1

---

PRILOG 4.

VIDLJIVOST CRVENOG SVJETLA SPRIJEDA I VIDLJIVOST BIJELOG SVJETLA ODOSTRAGA

(Vidjeti stavke 5.10.1. i 5.10.2. ovog Pravilnika)

Silka 1.

Image 120

zona 1

vidljivost crvenog svjetla prema naprijed

Silka 2.

Silka 2.

Image 121

vidljivost bijelog svjetla prema natrag

zona 2

---

PRILOG 5.

OPTEREĆENJA KOJA TREBA UZETI U OBZIR PRI UTVRĐIVANJU PROMJENA U OKOMITOJ USMJERENOSTI KRATKIH GLAVNIH SVJETALA

Opterećenja na osima navedenim u stavcima 6.2.6.1. i 6.2.6.3.1.

1.   Za sljedeća ispitivanja masa putnika računa se na temelju 75 kg po osobi.

2.   Opterećenja za različite tipove vozila:

| 2.1. | Vozila kategorije M1 (1):






  2.1.1. | Kut svjetlosnog snopa kratkoga glavnog svjetla utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:






  2.1.1.1. | jedna osoba na mjestu vozača; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Vozila kategorije M1 (1):

2.1.1.

Kut svjetlosnog snopa kratkoga glavnog svjetla utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:

2.1.1.1.

jedna osoba na mjestu vozača;

| 2.1.1.2. | vozač i jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vozač i jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača;

| 2.1.1.3. | vozač, jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača, sva sjedala najbliže stražnjem kraju zauzeta; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

vozač, jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača, sva sjedala najbliže stražnjem kraju zauzeta;

| 2.1.1.4. | sva sjedala zauzeta; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

sva sjedala zauzeta;

| 2.1.1.5. | sva sjedala zauzeta i ravnomjerno raspoređeno opterećenje u prtljažniku kako bi se postiglo dopušteno opterećenje na stražnjoj osovini, odnosno na prednjoj osovini ako je prtljažnik sprijeda. Ako vozilo ima prednji i stražnji prtljažnik, dodatno opterećenje mora se prikladno rasporediti kako bi se postiglo dopušteno opterećenje osovina. Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na jednoj od osovina, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa; |
| --- | --- |

2.1.1.5.

sva sjedala zauzeta i ravnomjerno raspoređeno opterećenje u prtljažniku kako bi se postiglo dopušteno opterećenje na stražnjoj osovini, odnosno na prednjoj osovini ako je prtljažnik sprijeda. Ako vozilo ima prednji i stražnji prtljažnik, dodatno opterećenje mora se prikladno rasporediti kako bi se postiglo dopušteno opterećenje osovina. Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na jednoj od osovina, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa;

| 2.1.1.6. | vozač i ravnomjerno raspoređeno opterećenje u prtljažniku kako bi se postiglo dopušteno opterećenje na odgovarajućoj osovini.
  Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na osovini, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

vozač i ravnomjerno raspoređeno opterećenje u prtljažniku kako bi se postiglo dopušteno opterećenje na odgovarajućoj osovini.

Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na osovini, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa.

| 2.1.2. | Pri utvrđivanju navedenih uvjeta opterećenja, u obzir se moraju uzeti sva ograničenja opterećenja koje je utvrdio proizvođač. |
| --- | --- |

2.1.2.

Pri utvrđivanju navedenih uvjeta opterećenja, u obzir se moraju uzeti sva ograničenja opterećenja koje je utvrdio proizvođač.

| 2.2. | Vozila kategorija M2 i M3 (1)

  Kut snopa iz kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:






  2.2.1. | vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Vozila kategorija M2 i M3 (1)

Kut snopa iz kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:

2.2.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

| 2.2.2. | vozilo opterećeno tako da je na svakoj osovini najveće tehnički dopušteno opterećenje, odnosno postignuta je najveća dopuštena masa vozila razmjernim opterećivanjem prednjih i stražnjih osovina do njihova najvećeg tehnički dopuštenog opterećenja, što god se prije dostigne. |
| --- | --- |

2.2.2.

vozilo opterećeno tako da je na svakoj osovini najveće tehnički dopušteno opterećenje, odnosno postignuta je najveća dopuštena masa vozila razmjernim opterećivanjem prednjih i stražnjih osovina do njihova najvećeg tehnički dopuštenog opterećenja, što god se prije dostigne.

| 2.3. | Vozila kategorije N s teretnim površinama






  2.3.1. | Kut snopa iz kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:






  2.3.1.1. | vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

Vozila kategorije N s teretnim površinama

2.3.1.

Kut snopa iz kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pri sljedećim opterećenjima:

2.3.1.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

| 2.3.1.2. | vozač i opterećenje raspoređeno tako da se postigne najveće tehnički dopušteno opterećenje na stražnjim osovinama ili najveća dopuštena masa vozila, što god se prije dostigne, bez prelaženja opterećenja prednje osovine koje se računa kao zbroj opterećenja prednje osovine neopterećenog vozila i 25 % najvećeg dopuštenog opterećenja prednje osovine. Obratno, ovo vrijedi za prednju osovinu kad je teretna površina sprijeda. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

vozač i opterećenje raspoređeno tako da se postigne najveće tehnički dopušteno opterećenje na stražnjim osovinama ili najveća dopuštena masa vozila, što god se prije dostigne, bez prelaženja opterećenja prednje osovine koje se računa kao zbroj opterećenja prednje osovine neopterećenog vozila i 25 % najvećeg dopuštenog opterećenja prednje osovine. Obratno, ovo vrijedi za prednju osovinu kad je teretna površina sprijeda.

| 2.4. | Vozila kategorije N bez teretne površine






  2.4.1. | Vučna vozila za poluprikolice:






  2.4.1.1. | neopterećeno vozilo bez opterećenja na sedlu i jedna osoba na mjestu vozača; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

Vozila kategorije N bez teretne površine

2.4.1.

Vučna vozila za poluprikolice:

2.4.1.1.

neopterećeno vozilo bez opterećenja na sedlu i jedna osoba na mjestu vozača;

| 2.4.1.2. | jedna osoba na mjestu vozača: tehnički dopušteno opterećenje na sedlu pri položaju sedla koje odgovara najvećem opterećenju stražnje osovine. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

jedna osoba na mjestu vozača: tehnički dopušteno opterećenje na sedlu pri položaju sedla koje odgovara najvećem opterećenju stražnje osovine.

| 2.4.2. | Vučna vozila za prikolice:






  2.4.2.1. | vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Vučna vozila za prikolice:

2.4.2.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

| 2.4.2.2. | jedna osoba na mjestu vozača, sva druga mjesta u vozačkoj kabini zauzeta. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

jedna osoba na mjestu vozača, sva druga mjesta u vozačkoj kabini zauzeta.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PRILOG 6.

MJERENJE PROMJENE NAGIBA KRATKOG SVJETLOSNOG SNOPA U FUNKCIJI OPTEREĆENJA

1.   PODRUČJE PRIMJENE

U ovom se prilogu utvrđuje način mjerenja promjene nagiba kratkog svjetlosnog snopa vozila u odnosu na njegov početni nagib prouzročenih promjenama položaja vozila zbog opterećenja.

2.   DEFINICIJE

2.1.   Početni nagib

2.1.1.   Navedeni početni nagib

Vrijednost početnog nagiba kratkog svjetlosnog snopa koju je naveo proizvođač motornog vozila i služi kao referentna vrijednost za izračunavanje dopuštenih promjena.

2.1.2.   Izmjereni početni nagib

Srednja vrijednost nagiba kratkog svjetlosnog snopa ili nagiba vozila izmjerenog kad je vozilo u stanju br. 1., kako je utvrđeno u Prilogu 5., za kategoriju vozila koje se ispituje. Služi kao referentna vrijednost za procjenu promjena u nagibu snopa zbog promjene opterećenja.

2.2.   Nagib kratkog svjetlosnog snopa

Može se definirati kako slijedi:

| | ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa usmjerenog prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu granice svjetlo-tama u svjetlosnoj raspodjeli kratkoga glavnog svjetla i vodoravne ravnine |
| --- | --- |

ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa usmjerenog prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu granice svjetlo-tama u svjetlosnoj raspodjeli kratkoga glavnog svjetla i vodoravne ravnine

| | ili tangensom tog kuta, izraženog u postocima nagiba jer su kutovi mali (za te male kutove 1 % jednako je 10 mrad). |
| --- | --- |

ili tangensom tog kuta, izraženog u postocima nagiba jer su kutovi mali (za te male kutove 1 % jednako je 10 mrad).

Ako je nagib izražen u postocima, može se izračunati pomoću ove jednadžbe:

Formula

pri čemu je:

| h1 | visina navedene karakteristične točke iznad tla, u milimetrima, izmjerena na uspravnom zaslonu okomitom na srednju uzdužnu ravninu vozila i smještenom na vodoravnoj udaljenosti L, |
| --- | --- |
| h2 | visina referentnog središta (koje se uzima za nazivno ishodište karakteristične točke odabrane u h1) iznad tla, u milimetrima, |
| L | u milimetrima izražena udaljenost od zaslona do referentnog središta. |

h1

visina navedene karakteristične točke iznad tla, u milimetrima, izmjerena na uspravnom zaslonu okomitom na srednju uzdužnu ravninu vozila i smještenom na vodoravnoj udaljenosti L,

h2

visina referentnog središta (koje se uzima za nazivno ishodište karakteristične točke odabrane u h1) iznad tla, u milimetrima,

L

u milimetrima izražena udaljenost od zaslona do referentnog središta.

Negativne vrijednosti znače nagib prema dolje (vidjeti sliku 1.).

Pozitivne vrijednosti označuju nagib prema gore.

Slika 1.

Nagib prema dolje kratkog svjetlosnog snopa vozila kategorije M1

Image 122

Napomene:

| 1. | Na crtežu je vozilo kategorije M1, ali prikazano se načelo jednako primjenjuje na vozila drugih kategorija. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako u vozilu nije ugrađen sustav za namještanje nagiba glavnih svjetala, promjena u nagibu kratkog svjetlosnog snopa jednaka je promjeni nagiba samog vozila. |
| --- | --- |

2.

3.   UVJETI MJERENJA

3.1.   Ako se koristi vizualna provjera projekcije snopa na zaslonu ili fotometrijska metoda, mjerenje se provodi u tamnom okružju (primjerice u tamnoj komori) gdje je dovoljno prostora za smještaj vozila i zaslona kako je prikazano na slici 1. Referentna središta glavnih svjetala udaljena su od zaslona najmanje 10 m.

3.2.   Tlo na kojem se provode mjerenja mora biti što je moguće ravnije i vodoravnije tako da se može osigurati obnovljivost mjerenja nagiba kratkog svjetlosnog snopa s točnošću od ±0,5 mrad (nagib ±0,05 %).

3.3.   Ako se upotrebljava zaslon, njegove oznake, položaj i usmjerenost u odnosu na tlo i na središnju uzdužnu ravninu vozila moraju biti takvi da se može osigurati obnovljivost mjerenja nagiba kratkog svjetlosnog snopa s točnošću od ±0,5 mrad (nagib ±0,05 %).

3.4.   Tijekom mjerenja temperatura okoline mora biti između 10 i 30 °C.

4.   PRIPREMA VOZILA

4.1.   Mjerenja se provode na vozilu koje je prešlo udaljenost između 1 000 km i 10 000 km, poželjno 5 000 km.

4.2.   Gume moraju biti napunjene do tlaka za puno opterećenje koji je naveo proizvođač vozila. Vozilo mora biti napunjeno (gorivom, vodom, uljem) te opremljeno svim priborom i alatima koje je naveo proizvođač. Napunjenost gorivom znači da je spremnik goriva napunjen najmanje 90 % svojeg obujma.

4.3.   Vozilo mora imati otpuštenu parkirnu kočnicu i mjenjač u praznom hodu.

4.4.   Vozilo mora biti najmanje 8 h na temperaturi utvrđenoj u stavku 3.4.

4.5.   Ako se upotrebljava fotometrijska ili vizualna metoda, radi lakšeg mjerenja poželjno je da su na ispitnom vozilu ugrađena glavna svjetla s jasno određenom granicom svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa. Dopušteni su i drugi načini za dobivanje preciznijeg očitanja (naprimjer, odstranjivanje leće glavnog svjetla).

5.   ISPITNI POSTUPAK

5.1.   Općenito

Promjene u nagibu kratkog snopa ili vozila, ovisno o odabranoj metodi, mjere se odvojeno za svaku stranu vozila. Dobiveni rezultati za lijeva i desna glavna svjetla u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5. moraju biti unutar granica utvrđenih u stavku 5.5. Opterećenje se primjenjuje postupno bez izlaganja vozila pretjeranim šokovima.

5.1.1.   Ako je ugrađen AFS, mjerenja se izvode s AFS-om u neutralnom položaju.

5.2.   Utvrđivanje izmjerenog početnog nagiba

Vozilo se mora pripremiti kako je utvrđeno u stavku 4. i opteretiti kako je utvrđeno u Prilogu 5. (prvo opterećenje predmetne kategorije vozila). Prije svakog mjerenja vozilo se mora zanjihati kako je utvrđeno u stavku 5.4. u nastavku. Mjerenja se izvode tri puta.

5.2.1.   Ako ni jedan od tri rezultata mjerenja ne odstupa više od 2 mrad (nagib od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, tada je ta sredina konačni rezultat.

5.2.2.   Ako bilo koje mjerenje odstupa od aritmetičke sredine rezultata za više od 2 mrad (nagib od 0,2 %), provodi se dodatni niz od deset mjerenja čija aritmetička sredina mora biti konačni rezultat.

5.3.   Mjerne metode

Za mjerenje promjena nagiba može se upotrijebiti bilo koja metoda ako je točnost očitanja unutar ±2 mrad (nagib od ±0,2 %).

5.4.   Postupak s vozilom pri svim opterećenjima

Ovjes vozila i svaki drugi dio za koji je vjerojatno da utječe na nagib kratkog svjetlosnog snopa moraju se aktivirati u skladu s metodama u nastavku.

Međutim, tehnička tijela i proizvođači mogu zajednički predložiti druge metode (pokusne ili temeljene na proračunima), posebno kad je ispitivanje osobito problematično, pod uvjetom da su takvi proračuni očito valjani.

5.4.1.   Vozila kategorije M1 s konvencionalnim ovjesom

Dok je vozilo na mjestu za mjerenje i dok su, ako je potrebno, kotači na pomičnim platformama (koje se moraju upotrijebiti ako bi njihov izostanak doveo do ograničenja gibanja ovjesa koje bi vjerojatno utjecalo na rezultate mjerenja), vozilo se njiše neprekidno barem tri potpuna ciklusa, pri čemu se u svakom ciklusu najprije nadolje pritisne stražnji, a zatim prednji kraj vozila.

Slijed njihanja mora završiti sa završetkom ciklusa. Prije mjerenja vozilo mora spontano dospjeti u stanje mirovanja. Umjesto pomičnim platformama, isti učinak može se postići pomicanjem vozila naprijed-natrag za barem jedan puni okret kotača.

5.4.2.   Vozila kategorija M2, M3 i N s konvencionalnim ovjesom

5.4.2.1.   Ako metoda pripreme predviđena za vozila kategorije M1 opisana u stavku 5.4.1. nije moguća, smije se koristiti metoda opisana u stavcima 5.4.2.2. ili 5.4.2.3.

5.4.2.2.   Vozilo koje stoji na mjestu mjerenja i s kotačima na tlu zanjiše se kratkotrajnim promjenama opterećenja.

5.4.2.3.   Dok vozilo stoji na mjestu mjerenja s kotačima na tlu, vibracijskim uređajem aktiviraju se ovjes i svi drugi dijelovi koji mogu utjecati na nagib kratkog svjetlosnog snopa. To može biti vibrirajuća platforma na kojoj se nalaze kotači.

5.4.3.   Vozila s nekonvencionalnim ovjesom kad motor mora biti u pogonu

Prije bilo kojeg mjerenja čeka se dok vozilo ne dođe u svoj završni položaj s motorom u radu.

5.5.   Mjerenja

Promjene nagiba kratkog svjetlosnog snopa mjere se za svako od različitih opterećenja u odnosu na izmjereni početni nagib utvrđen u skladu sa stavkom 5.2.

Ako je u vozilo ugrađen sustav za ručno namještanje nagiba glavnog svjetla, on se namješta u položaje koje je utvrdio proizvođač za navedene uvjete opterećenja (u skladu s Prilogom 5.).

5.5.1.   Za početak se provodi jedno mjerenje pri svakom opterećenju. Zahtjevi su ispunjeni ako je za sva opterećenja promjena nagiba unutar izračunanih granica (na primjer, unutar razlike između navedenog početnog nagiba te gornjih i donjih granica utvrđenih za homologaciju), uz sigurnosnu marginu od 4 mrad (nagib od 0,4 %).

5.5.2.   Ako rezultati mjerenja nisu unutar sigurnosne margine iz stavka 5.5.1. ili prelaze granične vrijednosti, provode se dodatna tri mjerenja pri opterećenjima koja odgovaraju tim rezultatima kako je navedeno u stavku 5.5.3.

5.5.3.   Za svako od gornjih opterećenja:

5.5.3.1.   Ako ni jedan od tri rezultata mjerenja ne odstupa više od 2 mrad (nagib od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, tada je ta sredina konačni rezultat.

5.5.3.2.   Ako bilo koje mjerenje odstupa od aritmetičke sredine rezultata za više od 2 mrad (nagib od 0,2 %), provodi se dodatni niz od deset mjerenja čija aritmetička sredina mora biti konačni rezultat.

5.5.3.3.   Ako je vozilo opremljeno automatskim sustavom za namještanje nagiba glavnog svjetla koji ima inherentnu petlju histereze, prosječni rezultati na vrhu i na dnu petlje histereze moraju se uzeti kao bitne vrijednosti.

Sva navedena mjerenja provode se u skladu sa stavcima 5.5.3.1. i 5.5.3.2.

5.5.4.   Zahtjevi su ispunjeni ako je pri svim opterećenjima promjena između izmjerenog početnog nagiba utvrđenog u skladu sa stavkom 5.2. i nagiba izmjerenog pri svakom opterećenju manja od vrijednosti izračunanih u stavku 5.5.1. (bez sigurnosne margine).

5.5.5.   Ako je samo jedna od izračunanih gornjih ili donjih vrijednosti prekoračena, proizvođaču se dopušta da odabere drugu vrijednost za navedeni početni nagib unutar granica utvrđenih za homologaciju.

---

PRILOG 7.

OZNAČIVANJE NAGIBA PREMA DOLJE GRANICE SVJETLO-TAMA KRATKIH GLAVNIH SVJETALA NAVEDENOG U STAVKU 6.2.6.1.1. I NAGIBA PREMA DOLJE GRANICE SVJETLO-TAMA PREDNJEG SVJETLA ZA MAGLU NAVEDENOG U STAVKU 6.3.6.1.2. OVOG PRAVILNIKA

Primjer 1.

Veličina simbola i znakova ostavljena je na izbor proizvođaču.

Vrijednost navedenog početnog namještenja

Standardni simbol za kratko glavno svjetlo

Primjer 2.

Veličina simbola i znakova ostavljena je na izbor proizvođaču.

Vrijednost nagiba prema dolje

Standardni simbol za prednje svjetlo za maglu

---

PRILOG 8.

KOMANDE NAPRAVA ZA NAMJEŠTANJE NAGIBA GLAVNIH SVJETALA IZ STAVKA 6.2.6.2.2. OVOG PRAVILNIKA

1.   SPECIFIKACIJE

1.1.   Nagib prema dolje kratkog svjetlosnog snopa mora se u svim slučajevima postići na jedan od sljedećih načina:

| (a) | pomicanjem komande dolje ili lijevo; |
| --- | --- |

(a)

pomicanjem komande dolje ili lijevo;

| (b) | okretanjem komande u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu; |
| --- | --- |

(b)

okretanjem komande u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu;

| (c) | pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci). |
| --- | --- |

(c)

pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci).

Ako se upotrebljava više gumba za namještanje snopa, gumb koji daje najveći nagib prema dolje mora biti ugrađen lijevo od ili ispod gumba za druge položaje kratkog svjetlsnog snopa.

Rotacijske komande koje su ugrađene bočno ili tako da im je vidljiv samo rub trebale bi slijediti radna načela za komande tipova (a) ili (c).

1.1.1.   Komanda mora biti označena simbolima koji jasno prikazuju pokrete koji odgovaraju nagibu prema dolje ili prema gore kratkog svjetlosnog snopa.

1.2.   Položaj „0” odgovara početnom nagibu u skladu sa stavkom 6.2.6.1.1. ovog Pravilnika.

1.3.   Položaj „0” koji, u skladu sa stavkom 6.2.6.2.2. ovog Pravilnika, mora biti „granični položaj” ne mora nužno biti na kraju ljestvice.

1.4.   Oznake na komandi moraju biti objašnjene u korisničkom priručniku.

1.5.   Samo se sljedeći simboli smiju upotrebljavati za označivanje komandi:

i

ili kombinacija

Smiju se upotrebljavati i simboli s pet crta umjesto četiri.

Primjer 1.

Primjer 2.

Primjer 3.

---

PRILOG 9.

PROVJERA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   ISPITIVANJA

1.1.   Položaj svjetala

Položaj svjetala, kako je određen u stavku 2.7. ovog Pravilnika, po širini, visini i duljini provjerava se u skladu s općim zahtjevima utvrđenima u stavcima od 2.8. do 2.10., 2.14. i 5.4. ovog Pravilnika.

Vrijednosti izmjerene za udaljenosti moraju biti takve da su ispunjeni pojedinačni zahtjevi primjenjivi na pojedino svjetlo.

1.2.   Vidljivost svjetala

1.2.1.   Kutovi geometrijske vidljivosti provjeravaju se u skladu sa stavkom 2.13. ovog Pravilnika.

Vrijednosti izmjerene za kutove moraju biti takve da su ispunjeni pojedinačni zahtjevi primjenjivi na svako svjetlo, osim što granične vrijednosti kutova smiju imati dopušteno odstupanje od ±3 od promjene dopuštene stavkom 5.3. za ugradnju uređaja za svjetlosnu signalizaciju.

1.2.2.   Vidljivost crvene svjetlosti prema naprijed i bijele svjetlosti prema natrag provjerava se u skladu sa stavkom 5.10. ovog Pravilnika.

1.3.   Namještenost kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu razreda F3 prema naprijed

1.3.1.   Početni nagib prema dolje

Početni nagib granice svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa prema dolje i prednjih svjetala za maglu razreda F3 namješta se na vrijednost s pločice kako se zahtijeva i kako je prikazano u Prilogu 7.

Alternativno, proizvođač mora namjestiti početnu vrijednost koja je različita od vrijednosti navedene na pločici ako je moguće dokazati da je ta vrijednost reprezentativna za homologirani tip pri ispitivanju u skladu s postupcima iz Priloga 6., a posebno stavka 4.1.

1.3.2.   Promjene nagiba s opterećenjem

Promjene nagiba prema dolje kratkog svjetlosnog snopa u funkciji opterećenja utvrđenih u ovom odjeljku moraju ostati unutar sljedećih granica:

| | od 0,2 % do 2,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini h < 0,8; |
| --- | --- |

od 0,2 % do 2,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini h < 0,8;

| | od 0,2 % do 2,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini 0,8 ≤ h ≤ 1,0 ili |
| --- | --- |

od 0,2 % do 2,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini 0,8 ≤ h ≤ 1,0 ili

| | od 0,7 % do 3,3 % (u skladu s rasponom usmjerenosti koji je odabrao proizvođač pri homologaciji); |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % (u skladu s rasponom usmjerenosti koji je odabrao proizvođač pri homologaciji);

| | od 0,7 % do 3,3 % za glavno svjetlo ugrađeno na visini 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % za glavno svjetlo ugrađeno na visini 1,0 < h ≤ 1,2 m;

| | od 1,2 % do 3,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini h > 1,2. |
| --- | --- |

od 1,2 % do 3,8 %. za glavno svjetlo ugrađeno na visini h > 1,2.

U slučaju prednjeg svjetla za maglu razreda F3 s izvorom svjetlosti koji ima ukupni ciljani svjetlosni tok koji prelazi 2 000 lumena, promjena nagiba prema dolje u funkciji opterećenja utvrđenih u ovom odjeljku moraju ostati u rasponu:

| | od 0,7 % do 3,3 % za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h ≤ 0,8; |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h ≤ 0,8;

| | od 1,2 % do 3,8 %. za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h > 0,8. |
| --- | --- |

od 1,2 % do 3,8 %. za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h > 0,8.

Opterećenja koja se upotrebljavaju moraju biti kako slijedi, kako je navedeno u Prilogu 5. ovom Pravilniku, i za svaki sustav prikladno prilagođena.

1.3.2.1.   Vozila kategorije M1:

| | stavak 2.1.1.1. |
| --- | --- |

stavak 2.1.1.1.

| | stavak 2.1.1.6. uzimajući u obzir |
| --- | --- |

stavak 2.1.1.6. uzimajući u obzir

| | stavak 2.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.1.2.

1.3.2.2.   Vozila kategorija M2 i M3:

| | stavak 2.2.1. |
| --- | --- |

stavak 2.2.1.

| | stavak 2.2.2. |
| --- | --- |

stavak 2.2.2.

1.3.2.3.   Vozila kategorije N s teretnim površinama:

| | stavak 2.3.1.1. |
| --- | --- |

stavak 2.3.1.1.

| | stavak 2.3.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.3.1.2.

1.3.2.4.   Vozila kategorije N bez teretnih površina:

1.3.2.4.1.   Vučna vozila za poluprikolice:

| | stavak 2.4.1.1. |
| --- | --- |

stavak 2.4.1.1.

| | stavak 2.4.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.4.1.2.

1.3.2.4.2.   Vučna vozila za prikolice:

| | stavak 2.4.2.1. |
| --- | --- |

stavak 2.4.2.1.

| | stavak 2.4.2.2. |
| --- | --- |

stavak 2.4.2.2.

1.4.   Električne veze i kontrolni indikatori

Električne veze provjeravaju se uključivanjem svakog svjetla koje se napaja električnim sustavom vozila.

Svjetla i kontrolni indikatori moraju funkcionirati u skladu s odredbama utvrđenima u stavcima od 5.11. do 5.14. ovog Pravilnika i pojedinačnim zahtjevima primjenjivima na pojedino svjetlo.

1.5.   Jakosti svjetla

1.5.1.   Duga glavna svjetla

Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala provjerava se postupkom opisanim u stavku 6.1.9.2. ovog Pravilnika. Dobivena vrijednost mora biti takva da je ispunjen zahtjev iz stavka 6.1.9.1. ovog Pravilnika.

1.6.   Prisutnost, količina, boja, raspored i, ako je primjenjivo, kategorija svjetala provjeravaju se vizualnim pregledom svjetala i njihovih oznaka.

Sve to mora biti takvo da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavcima 5.15. i 5.16. te pojedinačni zahtjevi primjenjivi na pojedino svjetlo.

---

PRILOG 10.

(REZERVIRANO)

---

PRILOG 11.

VIDLJIVOST OZNAKA ZA UOČLJIVOST NA PREDNJOJ, STRAŽNJOJ I BOČNOJ STRANI VOZILA

(vidjeti stavak 6.21.5. ovog Pravilnika)

Slika 1.a

Straga

Image 129

ravnina promatranja

25 m

Slika 1.b

Slika 1.b

Sprijeda (samo prikolice)

Sprijeda (samo prikolice)

Image 130

25 m

ravnina promatranja

Slika 2.

Slika 2.

Bočno

Bočno

Image 131

ravnina promatranja

25 m

---

PRILOG 12.

ISPITNA VOŽNJA

1.   Specifikacije vožnje za ispitivanje automatskog uključivanja dugih glavnih svjetala

1.1.   Ispitna vožnja provodi se za jasna vremena (1) i s čistim glavnim svjetlima.

1.2.   Ispitna staza mora obuhvatiti ispitne dionice s određenim prometnim uvjetima i vožnju brzinom koja odgovara danoj vrsti ceste kako je opisano u tablici 1. u nastavku.

Tablica 1.

| Ispitna
  dionica | Prometni uvjeti | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- |
| Naseljena područja | Višetračna cesta, npr. autocesta | Izvan naselja |
| Brzina | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Jedno vozilo ispred vozila ili iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi. | | X | X |
| B | Situacije s kombinacijom vozila ispred i vozila iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi. | | X | X |
| C | Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi. | | X | X |
| D | Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.1.9.3.1.2. | | | X |
| E | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred | X | | |

Ispitna

dionica

Prometni uvjeti

Vrsta ceste

Naseljena područja

Višetračna cesta, npr. autocesta

Izvan naselja

Brzina

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze

10 %

20 %

70 %

A

Jedno vozilo ispred vozila ili iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi.

X

X

B

Situacije s kombinacijom vozila ispred i vozila iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi.

X

X

C

Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi.

X

X

D

Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.1.9.3.1.2.

X

E

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred

X

1.3.   Naseljena područja moraju obuhvaćati ceste s osvjetljenjem i bez njega.

1.4.   Ceste izvan naselja moraju obuhvaćati dijelove s dva traka i dijelove s četiri ili više voznih trakova te raskrižja, uzbrdice i/ili nizbrdice, uleknuća i zavoje.

1.5.   Višetračne ceste (npr. autoceste) i ceste izvan naselja moraju obuhvaćati ravne dijelove dulje od 600 m i dijelove s lijevim i desnim zavojima.

1.6.   Uzimaju se u obzir situacije s gustim prometom.

2.   Specifikacije za vožnju za ispitivanje dugih svjetala s prilagodljivim snopom

2.1.   Ispitna vožnja provodi se za jasna vremena (1) i s čistim glavnim svjetlima.

2.2.   Ispitna staza mora obuhvatiti ispitne dionice s određenim prometnim uvjetima i vožnju brzinom koja odgovara danoj vrsti ceste kako je opisano u tablici 2. u nastavku.

Tablica 2.

| Ispitna
  dionica | Prometni uvjeti | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- |
| Naseljena područja | Višetračna cesta, npr. autocesta | Izvan naselja |
| Brzina | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Jedno vozilo iz suprotnog smjera ili ispred vozila učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje. | | X | X |
| B | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje. | | X | X |
| C | Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje. | | X | X |
| D | Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.22.9.3.1.2. | | | X |
| E | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred | X | | |

Ispitna

dionica

Prometni uvjeti

Vrsta ceste

Naseljena područja

Višetračna cesta, npr. autocesta

Izvan naselja

Brzina

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze

10 %

20 %

70 %

A

Jedno vozilo iz suprotnog smjera ili ispred vozila učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje.

X

X

B

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje.

X

X

C

Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje.

X

X

D

Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.22.9.3.1.2.

X

E

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred

X

2.3.   Naseljena područja moraju obuhvaćati ceste s osvjetljenjem i bez njega.

2.4.   Ceste izvan naselja moraju obuhvaćati dijelove s dva traka i dijelove s četiri ili više voznih trakova te raskrižja, uzbrdice i/ili nizbrdice, uleknuća i zavoje.

2.5.   Višetračne ceste (npr. autoceste) i ceste izvan naselja moraju obuhvaćati ravne dijelove dulje od 600 m i dijelove s lijevim i desnim zavojima.

2.6.   Uzimaju se u obzir situacije s gustim prometom.

2.7.   Za ispitne dionice A i B u tablici iznad inženjeri koji provode ispitivanja moraju ocijeniti i zabilježiti prihvatljivost učinka prilagodbe u odnosu na sudionike u prometu iz suprotnog smjera i ispred vozila. To znači da ispitni inženjeri sjede u vozilu koje se ispituje, ali i u vozilima iz suprotnog smjera i vozilima ispred.

---

(1)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, stavci od 1.9.1. do 1.9.11., Ženeva 1996.).

---

PRILOG 13.

UVJETI AUTOMATSKOG UKLJUČIVANJA KRATKIH GLAVNIH SVJETALA

Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala
   (1)

| Svjetlost u okolini izvan vozila (2) | Kratka glavna svjetla | Vrijeme odziva |
| --- | --- | --- |
| manja od 1 000 luksa | uključena | najviše 2 sekunde |
| od 1 000 do 7 000 luksa | po izboru proizvođača | po izboru proizvođača |
| više od 7 000 luksa | isključena | više od 5 sekundi, ali ne više od 300 sekundi |

Svjetlost u okolini izvan vozila (2)

Kratka glavna svjetla

Vrijeme odziva

manja od 1 000 luksa

uključena

najviše 2 sekunde

od 1 000 do 7 000 luksa

po izboru proizvođača

po izboru proizvođača

više od 7 000 luksa

isključena

više od 5 sekundi, ali ne više od 300 sekundi

---

(1)  Sukladnost s ovim uvjetima dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim sredstvima koja prihvaća homologacijsko tijelo.

(2)  Osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili na druge načine koje prihvaća homologacijsko tijelo.

---

PRILOG 14.

PODRUČJE PROMATRANJA PREMA PRIVIDNOJ POVRŠINI MANEVARSKIH I VANJSKIH SVJETLA

Zone promatranja

Ovaj crtež prikazuje zonu s jedne strane, druge su zone sprijeda, straga i s druge strane vozila.

Image 132

Granice zona

Image 133

---

PRILOG 15.

GONIOFOTOMETAR ZA FOTOMETRIJSKA MJERENJA KAKO JE ODREĐENO U STAVKU 2.34. OVOG PRAVILNIKA

Image 134

fotometar

---