# Uradni list L 351/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 351 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5922. december 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 351

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5922. december 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/2326 z dne 21. oktobra 2015 o državni pomoči SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ki jo je Luksemburg odobril podjetju Fiat
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7152)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/2327 z dne 5. julija 2016 o državni pomoči SA.19864 – 2014/C (ex 2009/NN54), ki jo je izvedla Belgija – Javno financiranje bruseljskih javnih bolnišnic IRIS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4051)

   (
  1
  ) | 68 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/2326 z dne 21. oktobra 2015 o državni pomoči SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ki jo je Luksemburg odobril podjetju Fiat
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7152)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7152)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2016/2327 z dne 5. julija 2016 o državni pomoči SA.19864 – 2014/C (ex 2009/NN54), ki jo je izvedla Belgija – Javno financiranje bruseljskih javnih bolnišnic IRIS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4051)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4051)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 22.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2326

z dne 21. oktobra 2015

o državni pomoči SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ki jo je Luksemburg odobril podjetju Fiat

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7152)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 19. junija 2013 je Komisija zaprosila Luksemburg, naj posreduje podrobne informacije o nacionalnih praksah izdajanja davčnih stališč (3). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 19. junija 2013 je Komisija zaprosila Luksemburg, naj posreduje podrobne informacije o nacionalnih praksah izdajanja davčnih stališč (3).

3

| (2) | Luksemburški organi so odgovorili z dopisom z dne 17. julija 2013, v katerem so navedli splošen odgovor in del zahtevanih informacij. Njihov odgovor je vseboval predvsem opis pravnih načel in nacionalnih pravil, ki jih mora luksemburška davčna uprava (Administration des contributions directes) upoštevati pri sprejetju predhodnega stališča na področju obdavčevanja pravnih oseb („davčno stališče“ ali „stališče“ (4)), natančen opis postopka za pridobitev takega stališča in informacij, ki jih mora predložiti davčni zavezanec, ter podatek, ali so bila stališča, ki jih je sprejela davčna uprava, objavljena ali ne. Luksemburški organi niso odgovorili na prošnjo Komisije, naj ji predložijo seznam stališč, ki jih je njihova davčna uprava sprejela v letih 2010, 2011 in 2012, ter druge koristne informacije, kot so imena družb, njihova dejavnost, datum in obdobje veljavnosti stališč ter vrsta posla, ki ga zadevajo ta stališča. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburški organi so odgovorili z dopisom z dne 17. julija 2013, v katerem so navedli splošen odgovor in del zahtevanih informacij. Njihov odgovor je vseboval predvsem opis pravnih načel in nacionalnih pravil, ki jih mora luksemburška davčna uprava (Administration des contributions directes) upoštevati pri sprejetju predhodnega stališča na področju obdavčevanja pravnih oseb („davčno stališče“ ali „stališče“ (4)), natančen opis postopka za pridobitev takega stališča in informacij, ki jih mora predložiti davčni zavezanec, ter podatek, ali so bila stališča, ki jih je sprejela davčna uprava, objavljena ali ne. Luksemburški organi niso odgovorili na prošnjo Komisije, naj ji predložijo seznam stališč, ki jih je njihova davčna uprava sprejela v letih 2010, 2011 in 2012, ter druge koristne informacije, kot so imena družb, njihova dejavnost, datum in obdobje veljavnosti stališč ter vrsta posla, ki ga zadevajo ta stališča.

4

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 30. avgusta 2013 luksemburške organe ponovno zaprosila, naj predložijo seznam davčnih stališč, sprejetih v letih 2010, 2011 in 2012 (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 30. avgusta 2013 luksemburške organe ponovno zaprosila, naj predložijo seznam davčnih stališč, sprejetih v letih 2010, 2011 in 2012 (5).

5

| (4) | Luksemburški organi so v dopisih z dne 20. in 23. septembra 2013 izrazili obžalovanje, da so nekateri podatki v zvezi z zahtevo po podatkih, ki jo je poslala Komisija, prišli v medije. Poleg tega so izpodbijali pravno podlago zahteve Komisije po podatkih. |
| --- | --- |

(4)

Luksemburški organi so v dopisih z dne 20. in 23. septembra 2013 izrazili obžalovanje, da so nekateri podatki v zvezi z zahtevo po podatkih, ki jo je poslala Komisija, prišli v medije. Poleg tega so izpodbijali pravno podlago zahteve Komisije po podatkih.

| (5) | Komisija je luksemburškim organom odgovorila z dopisom z dne 2. oktobra 2013, v katerem je navedla pravno podlago, ki ji omogoča, da na lastno pobudo začne preiskavo o praksi Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč, in jim je odobrila dodaten rok za predložitev zahtevanega seznama davčnih stališč. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je luksemburškim organom odgovorila z dopisom z dne 2. oktobra 2013, v katerem je navedla pravno podlago, ki ji omogoča, da na lastno pobudo začne preiskavo o praksi Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč, in jim je odobrila dodaten rok za predložitev zahtevanega seznama davčnih stališč.

| (6) | Luksemburški organi in Komisija so se sestali 11. oktobra 2013. Luksemburški organi so v dopisu z dne 14. oktobra izrazili dvom, da pravna podlaga, na katero se sklicuje Komisija, upravičuje tako široko in splošno zahtevo po podatkih. Komisija je na ta dopis odgovorila z dopisom z dne 15. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Luksemburški organi in Komisija so se sestali 11. oktobra 2013. Luksemburški organi so v dopisu z dne 14. oktobra izrazili dvom, da pravna podlaga, na katero se sklicuje Komisija, upravičuje tako široko in splošno zahtevo po podatkih. Komisija je na ta dopis odgovorila z dopisom z dne 15. oktobra 2013.

| (7) | V novi izmenjavi dopisov med luksemburškimi organi (dopisa z dne 11. novembra in 2. decembra 2013) in Komisijo (dopisa z dne 14. novembra in 12. decembra 2013) so luksemburški organi pojasnili, da zaradi oblikovanja nove vlade ne morejo odgovoriti na zahtevo po podatkih. Zato je Komisija rok za odgovor podaljšala do 15. januarja 2014, pri čemer je v obeh dopisih pojasnila, da bo morala, če na zahtevo po podatkih ne bo dobila odgovora, sprejeti odredbo za predložitev podatkov. |
| --- | --- |

(7)

V novi izmenjavi dopisov med luksemburškimi organi (dopisa z dne 11. novembra in 2. decembra 2013) in Komisijo (dopisa z dne 14. novembra in 12. decembra 2013) so luksemburški organi pojasnili, da zaradi oblikovanja nove vlade ne morejo odgovoriti na zahtevo po podatkih. Zato je Komisija rok za odgovor podaljšala do 15. januarja 2014, pri čemer je v obeh dopisih pojasnila, da bo morala, če na zahtevo po podatkih ne bo dobila odgovora, sprejeti odredbo za predložitev podatkov.

| (8) | Luksemburški organi so z dopisom z dne 15. januarja 2014 predložili 22 davčnih stališč za obdobje 2010–2013, vendar so iz dokumentov odstranili imena davčnih zavezancev. Po mnenju luksemburških organov je teh 22 davčnih stališč – med katerimi se eno, naslovljeno na družbo FFT, nanaša na vnaprejšnji cenovni sporazum (v nadaljnjem besedilu: vnaprejšnji cenovni sporazum FFT ali sporno davčno stališče) – reprezentativnih za prakso Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburški organi so z dopisom z dne 15. januarja 2014 predložili 22 davčnih stališč za obdobje 2010–2013, vendar so iz dokumentov odstranili imena davčnih zavezancev. Po mnenju luksemburških organov je teh 22 davčnih stališč – med katerimi se eno, naslovljeno na družbo FFT, nanaša na vnaprejšnji cenovni sporazum (v nadaljnjem besedilu: vnaprejšnji cenovni sporazum FFT ali sporno davčno stališče) – reprezentativnih za prakso Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč.

| (9) | Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT je vseboval naslednje dokumente (6):






  (a) | dopis [davčnega svetovalca] (*1) v imenu stranke, družbe FFT, z dne 14. marca 2012, ki vsebuje prošnjo luksemburški davčni upravi za odobritev sporazuma v zvezi s transfernimi cenami; |
| --- | --- | --- |

(9)

Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT je vseboval naslednje dokumente (6):

6

(a)

dopis [davčnega svetovalca] (*1) v imenu stranke, družbe FFT, z dne 14. marca 2012, ki vsebuje prošnjo luksemburški davčni upravi za odobritev sporazuma v zvezi s transfernimi cenami;

*1

| (b) | poročilo o transfernih cenah, ki vsebuje analizo transfernih cen in ga je pripravil davčni svetovalec v podporo zahtevku za vnaprejšnji cenovni sporazum FFT (v nadaljnjem besedilu: poročilo o transfernih cenah); |
| --- | --- |

(b)

poročilo o transfernih cenah, ki vsebuje analizo transfernih cen in ga je pripravil davčni svetovalec v podporo zahtevku za vnaprejšnji cenovni sporazum FFT (v nadaljnjem besedilu: poročilo o transfernih cenah);

| (c) | dopis luksemburške davčne uprave z dne 3. septembra 2012, s katerim je sprejela sporazum v zvezi s transfernimi cenami, ki ga je predlagal davčni svetovalec. |
| --- | --- |

(c)

dopis luksemburške davčne uprave z dne 3. septembra 2012, s katerim je sprejela sporazum v zvezi s transfernimi cenami, ki ga je predlagal davčni svetovalec.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 7. marca 2014 zaprosila luksemburške organe, naj potrdijo, da je davčni zavezanec, ki je v vnaprejšnjem cenovnem sporazumu FFT naveden kot družba FFT, družba Fiat Finance and Trade Ltd. Poleg tega je navedla, da na podlagi predloženih informacij ne more izključiti, da vnaprejšnji cenovni sporazum FFT predstavlja državno pomoč, odobreno družbi FFT, ki ni združljiva z notranjim trgom. Komisija je luksemburške organe prosila, naj ji predložijo dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne pri presoji vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT. Ker luksemburški organi niso odgovorili na ta dopis, jim je Komisija 7. aprila 2014 poslala opomin (7). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 7. marca 2014 zaprosila luksemburške organe, naj potrdijo, da je davčni zavezanec, ki je v vnaprejšnjem cenovnem sporazumu FFT naveden kot družba FFT, družba Fiat Finance and Trade Ltd. Poleg tega je navedla, da na podlagi predloženih informacij ne more izključiti, da vnaprejšnji cenovni sporazum FFT predstavlja državno pomoč, odobreno družbi FFT, ki ni združljiva z notranjim trgom. Komisija je luksemburške organe prosila, naj ji predložijo dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne pri presoji vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT. Ker luksemburški organi niso odgovorili na ta dopis, jim je Komisija 7. aprila 2014 poslala opomin (7).

7

| (11) | Luksemburški organi so 24. aprila 2014 odgovorili na dopis z dne 7. marca 2014 in potrdili, da nimajo nobenih dodatnih koristnih informacij, potrebnih za presojo vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT. Luksemburški organi so se zvezi z vprašanjem, ali je družba FFT družba Fiat Finance and Trade Ltd, sklicevali na določbe o zaupnosti iz luksemburške zakonodaje in trdili, da jim te določbe prepovedujejo potrditi identiteto zadevnega davčnega zavezanca. |
| --- | --- |

(11)

Luksemburški organi so 24. aprila 2014 odgovorili na dopis z dne 7. marca 2014 in potrdili, da nimajo nobenih dodatnih koristnih informacij, potrebnih za presojo vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT. Luksemburški organi so se zvezi z vprašanjem, ali je družba FFT družba Fiat Finance and Trade Ltd, sklicevali na določbe o zaupnosti iz luksemburške zakonodaje in trdili, da jim te določbe prepovedujejo potrditi identiteto zadevnega davčnega zavezanca.

| (12) | Komisija je 24. marca 2014 na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (8) sprejela odredbo za predložitev podatkov, s katero je od luksemburških organov zahtevala seznam davčnih stališč iz uvodne izjave 2. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 24. marca 2014 na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (8) sprejela odredbo za predložitev podatkov, s katero je od luksemburških organov zahtevala seznam davčnih stališč iz uvodne izjave 2.

8

| (13) | Komisija je s sklepom z dne 11. junija 2014 začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (9) v zvezi s vnaprejšnjim cenovnim sporazumom FFT. Sklepu o začetku postopka je bila priložena odredba za predložitev podatkov (v nadaljnjem besedilu: odredba), s katero je bilo Luksemburgu naloženo, naj v enem mesecu po vročitvi navedenega sklepa predloži vse dokumente, informacije in podatke, ki jih Komisija potrebuje za odločitev o domnevnem obstoju pomoči in po potrebi o združljivosti te pomoči z notranjim trgom. Komisija je od Luksemburga zlasti zahtevala, da potrdi identiteto upravičenca do ukrepa. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je s sklepom z dne 11. junija 2014 začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (9) v zvezi s vnaprejšnjim cenovnim sporazumom FFT. Sklepu o začetku postopka je bila priložena odredba za predložitev podatkov (v nadaljnjem besedilu: odredba), s katero je bilo Luksemburgu naloženo, naj v enem mesecu po vročitvi navedenega sklepa predloži vse dokumente, informacije in podatke, ki jih Komisija potrebuje za odločitev o domnevnem obstoju pomoči in po potrebi o združljivosti te pomoči z notranjim trgom. Komisija je od Luksemburga zlasti zahtevala, da potrdi identiteto upravičenca do ukrepa.

9

| (14) | Luksemburg je z dopisom z dne 14. julija 2014 predložil pripombe k sklepu o začetku postopka. Navedel je tudi, da mu ni treba odgovoriti na vprašanja iz sklepa o začetku postopka in odredbe, ker Komisija ni mogla ugotoviti obstoja državne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Luksemburg je z dopisom z dne 14. julija 2014 predložil pripombe k sklepu o začetku postopka. Navedel je tudi, da mu ni treba odgovoriti na vprašanja iz sklepa o začetku postopka in odredbe, ker Komisija ni mogla ugotoviti obstoja državne pomoči.

| (15) | Komisija je z dopisom z dne 14. avgusta 2014 Luksemburg prosila, naj predloži manjkajoče informacije, navedene v sklepu o začetku postopka in odredbi. Poleg tega je Luksemburg zaprosila za dovoljenje, da vprašanja, na katera ni dobila odgovora, naslovi neposredno na družbo FFT v skladu s členom 6a Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je z dopisom z dne 14. avgusta 2014 Luksemburg prosila, naj predloži manjkajoče informacije, navedene v sklepu o začetku postopka in odredbi. Poleg tega je Luksemburg zaprosila za dovoljenje, da vprašanja, na katera ni dobila odgovora, naslovi neposredno na družbo FFT v skladu s členom 6a Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (16) | Luksemburg je 3. septembra 2014 delno odgovoril na še neodgovorjena vprašanja in navedel, da je del zahtevanih podatkov poslovna skrivnost družbe FFT, s katerimi ne razpolaga. Poleg tega je potrdil, da je družba FFT družba Fiat Finance and Trade Ltd, in Komisiji dovolil, da svoja vprašanja naslovi neposredno nanjo. |
| --- | --- |

(16)

Luksemburg je 3. septembra 2014 delno odgovoril na še neodgovorjena vprašanja in navedel, da je del zahtevanih podatkov poslovna skrivnost družbe FFT, s katerimi ne razpolaga. Poleg tega je potrdil, da je družba FFT družba Fiat Finance and Trade Ltd, in Komisiji dovolil, da svoja vprašanja naslovi neposredno nanjo.

| (17) | Sklep o začetku postopka je bil 17. oktobra 2014 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (10). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevni pomoči. Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2014 prejela pripombe družbe FFT. |
| --- | --- |

(17)

Sklep o začetku postopka je bil 17. oktobra 2014 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (10). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevni pomoči. Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2014 prejela pripombe družbe FFT.

Uradnem listu Evropske unije

10

| (18) | Luksemburg je 22. decembra 2014 predložil seznam upravičencev davčnih stališč, da bi odgovoril na zahtevek po podatkih iz dopisa Komisije z dne 19. junija 2013. Ta seznam vsebuje davčna stališča, ki jih je luksemburška davčna uprava sprejela v letih 2010, 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(18)

Luksemburg je 22. decembra 2014 predložil seznam upravičencev davčnih stališč, da bi odgovoril na zahtevek po podatkih iz dopisa Komisije z dne 19. junija 2013. Ta seznam vsebuje davčna stališča, ki jih je luksemburška davčna uprava sprejela v letih 2010, 2011 in 2012.

| (19) | Luksemburg je z dopisom z dne 5. januarja 2015 predložil komentarje k pripombam, prejetim v odgovor na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(19)

Luksemburg je z dopisom z dne 5. januarja 2015 predložil komentarje k pripombam, prejetim v odgovor na sklep o začetku postopka.

| (20) | Komisija je 12. februarja 2015 sprejela sklep, s katerim je Luksemburg obvestila, da je v skladu s členom 6a Uredbe (ES) št. 659/1999 ugotovila, da formalni postopek preiskave v zvezi s spornim davčnim stališčem doslej ni dal rezultatov. Na podlagi tega in z dovoljenjem Luksemburga (11) je lahko Komisija svoja vprašanja naslovila neposredno na družbo FFT. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 12. februarja 2015 sprejela sklep, s katerim je Luksemburg obvestila, da je v skladu s členom 6a Uredbe (ES) št. 659/1999 ugotovila, da formalni postopek preiskave v zvezi s spornim davčnim stališčem doslej ni dal rezultatov. Na podlagi tega in z dovoljenjem Luksemburga (11) je lahko Komisija svoja vprašanja naslovila neposredno na družbo FFT.

11

| (21) | Komisija je z dopisoma z dne 20. februarja 2015 Luksemburgu in družbi FFT poslala zahtevo po podatkih. Zahteva po podatkih, naslovljena na družbo FFT, je temeljila na členu 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je z dopisoma z dne 20. februarja 2015 Luksemburgu in družbi FFT poslala zahtevo po podatkih. Zahteva po podatkih, naslovljena na družbo FFT, je temeljila na členu 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (22) | Luksemburg je na sklep Komisije z dne 12. februarja 2015 odgovoril z dopisom z dne 24. februarja 2015, v katerem je izrazil presenečenje nad razvojem postopka v tej zadevi in dvom v utemeljenost ugotovitve o neučinkovitosti postopka glede na obseg informacij, ki jih je Luksemburg med preiskavo predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(22)

Luksemburg je na sklep Komisije z dne 12. februarja 2015 odgovoril z dopisom z dne 24. februarja 2015, v katerem je izrazil presenečenje nad razvojem postopka v tej zadevi in dvom v utemeljenost ugotovitve o neučinkovitosti postopka glede na obseg informacij, ki jih je Luksemburg med preiskavo predložil Komisiji.

| (23) | Družba FFT je v elektronski pošti z dne 26. februarja in 3. marca 2015 prosila za pojasnila v zvezi z zahtevo po podatkih in za podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila v elektronski pošti z dne 5. marca 2015. |
| --- | --- |

(23)

Družba FFT je v elektronski pošti z dne 26. februarja in 3. marca 2015 prosila za pojasnila v zvezi z zahtevo po podatkih in za podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila v elektronski pošti z dne 5. marca 2015.

| (24) | Komisija je na dopis Luksemburga z dne 24. februarja 2015 odgovorila z dopisom z dne 5. marca 2015. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je na dopis Luksemburga z dne 24. februarja 2015 odgovorila z dopisom z dne 5. marca 2015.

| (25) | Komisija je 23. marca 2015 (12) v odgovoru na seznam davčnih stališč, ki ga je Luksemburg poslal 22. decembra 2014, zaprosila za dodatne informacije v zvezi z davčnimi stališči, navedenimi za leta 2010, 2011 in 2012. Luksemburg je zlasti prosila, naj pojasni, katera davčna stališča se nanašajo na naloge zakladništva in katera na nepovezane ali samostojne družbe. Komisija je Luksemburg prosila še, naj ji pošlje več stališč v zvezi z določenimi skupinami družb. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 23. marca 2015 (12) v odgovoru na seznam davčnih stališč, ki ga je Luksemburg poslal 22. decembra 2014, zaprosila za dodatne informacije v zvezi z davčnimi stališči, navedenimi za leta 2010, 2011 in 2012. Luksemburg je zlasti prosila, naj pojasni, katera davčna stališča se nanašajo na naloge zakladništva in katera na nepovezane ali samostojne družbe. Komisija je Luksemburg prosila še, naj ji pošlje več stališč v zvezi z določenimi skupinami družb.

12

| (26) | Luksemburg je na zahtevo po podatkih, ki jo je Komisija poslala 20. februarja 2015, odgovoril z dopisom z dne 24. marca 2015 (13). |
| --- | --- |

(26)

Luksemburg je na zahtevo po podatkih, ki jo je Komisija poslala 20. februarja 2015, odgovoril z dopisom z dne 24. marca 2015 (13).

13

| (27) | Družba FFT je na zahtevo po podatkih, ki jo je Komisija poslala 20. februarja 2015, odgovorila z dopisom z dne 31. marca 2015. Njen odgovor je med drugim vseboval smernice skupine Fiat za transferne cene. |
| --- | --- |

(27)

Družba FFT je na zahtevo po podatkih, ki jo je Komisija poslala 20. februarja 2015, odgovorila z dopisom z dne 31. marca 2015. Njen odgovor je med drugim vseboval smernice skupine Fiat za transferne cene.

| (28) | Luksemburg je 23. aprila 2015 predložil dodatne informacije o 1 900 davčnih stališčih izmed davčnih stališč, ki so navedena v njegovem odgovoru z dne 22. decembra 2014. Navedel je, da se tri od naštetih davčnih stališč nanašajo na eno zakladniško funkcijo: dve sta bili sprejeti leta 2010 in eno leta 2011. Komisija je 23. marca 2015 zaprosila za dve od teh davčnih stališč, ker sta se nanašali na družbi, navedeni v zahtevi z dne 23. marca 2015. |
| --- | --- |

(28)

Luksemburg je 23. aprila 2015 predložil dodatne informacije o 1 900 davčnih stališčih izmed davčnih stališč, ki so navedena v njegovem odgovoru z dne 22. decembra 2014. Navedel je, da se tri od naštetih davčnih stališč nanašajo na eno zakladniško funkcijo: dve sta bili sprejeti leta 2010 in eno leta 2011. Komisija je 23. marca 2015 zaprosila za dve od teh davčnih stališč, ker sta se nanašali na družbi, navedeni v zahtevi z dne 23. marca 2015.

| (29) | Družba FFT, luksemburški organi in Komisija so se sestali 27. aprila 2015. |
| --- | --- |

(29)

Družba FFT, luksemburški organi in Komisija so se sestali 27. aprila 2015.

| (30) | Luksemburg je 4. junija 2015 poslal dodatne informacije, za katere je Komisija zaprosila 23. marca 2015, o 5 327 davčnih stališčih od vseh davčnih stališč, ki so navedena v njegovem odgovoru z dne 22. decembra 2014. Navedel je zlasti, da se še 10 drugih davčnih stališč nanaša na zakladniške funkcije [...]. Poleg tega je bilo 25. junija 2015 Komisiji predloženo davčno stališče v zvezi z družbo G. |
| --- | --- |

(30)

Luksemburg je 4. junija 2015 poslal dodatne informacije, za katere je Komisija zaprosila 23. marca 2015, o 5 327 davčnih stališčih od vseh davčnih stališč, ki so navedena v njegovem odgovoru z dne 22. decembra 2014. Navedel je zlasti, da se še 10 drugih davčnih stališč nanaša na zakladniške funkcije [...]. Poleg tega je bilo 25. junija 2015 Komisiji predloženo davčno stališče v zvezi z družbo G.

| (31) | Luksemburg je 18. junija 2015 predložil davčno stališče v zvezi z družbo E (v nadaljnjem besedilu: davčno stališče iz leta 2011). |
| --- | --- |

(31)

Luksemburg je 18. junija 2015 predložil davčno stališče v zvezi z družbo E (v nadaljnjem besedilu: davčno stališče iz leta 2011).

| (32) | Luksemburg je v dopisu z dne 10. julija 2015 navedel trditev, da Komisija v primeru negativne končne odločitve ne bi smela imeti možnosti, da bi od upravičenca retroaktivno zahtevala vračilo morebitne pomoči vse od datuma davčnega stališča. |
| --- | --- |

(32)

Luksemburg je v dopisu z dne 10. julija 2015 navedel trditev, da Komisija v primeru negativne končne odločitve ne bi smela imeti možnosti, da bi od upravičenca retroaktivno zahtevala vračilo morebitne pomoči vse od datuma davčnega stališča.

| (33) | Finančni direktor družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V., ki je nasledila družbo Fiat S.p.A., luksemburški organi in Komisija so se sestali 15. julija 2015. |
| --- | --- |

(33)

Finančni direktor družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V., ki je nasledila družbo Fiat S.p.A., luksemburški organi in Komisija so se sestali 15. julija 2015.

2.   OPIS UKREPA

OPIS UKREPA

2.1   Opis upravičenca

Opis upravičenca

| (34) | Družba FFT je del skupine Fiat. V času spornega davčnega stališča so skupino Fiat sestavljale Fiat S.p.A., družba italijanskega prava s sedežem v Torinu, in vse družbe pod njenim nadzorom. (v tem sklepu skupno imenovane družba ali skupina Fiat). Po združitvi družb Fiat S.p.A. in Fiat Investments N.V. 12. oktobra 2014 je družba Fiat Chrysler Automobiles N.V. nasledila družbo Fiat S.p.A. (14). |
| --- | --- |

(34)

Družba FFT je del skupine Fiat. V času spornega davčnega stališča so skupino Fiat sestavljale Fiat S.p.A., družba italijanskega prava s sedežem v Torinu, in vse družbe pod njenim nadzorom. (v tem sklepu skupno imenovane družba ali skupina Fiat). Po združitvi družb Fiat S.p.A. in Fiat Investments N.V. 12. oktobra 2014 je družba Fiat Chrysler Automobiles N.V. nasledila družbo Fiat S.p.A. (14).

14

| (35) | Družba Fiat opravlja industrijsko dejavnost in finančne storitve v avtomobilskem sektorju. Komisija za natančnejši opis dejavnosti družbe Fiat navaja sklic na uvodni izjavi 20 in 21 sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(35)

Družba Fiat opravlja industrijsko dejavnost in finančne storitve v avtomobilskem sektorju. Komisija za natančnejši opis dejavnosti družbe Fiat navaja sklic na uvodni izjavi 20 in 21 sklepa o začetku postopka.

| (36) | Družba FFT zagotavlja zakladniške storitve in financiranje družbam skupine Fiat s sedežem (predvsem) v Evropi (razen v Italiji); upravlja tudi več struktur za združevanje denarnih sredstev za družbe skupine Fiat s sedežem v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Belgiji, na Nizozemskem, v Švici, Avstriji, Nemčiji in Španiji. Družba FFT deluje v Luksemburgu, kjer ima sedež, in prek dveh podružnic, ene v Londonu (Združeno kraljestvo) in druge v Madridu (Španija). |
| --- | --- |

(36)

Družba FFT zagotavlja zakladniške storitve in financiranje družbam skupine Fiat s sedežem (predvsem) v Evropi (razen v Italiji); upravlja tudi več struktur za združevanje denarnih sredstev za družbe skupine Fiat s sedežem v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Belgiji, na Nizozemskem, v Švici, Avstriji, Nemčiji in Španiji. Družba FFT deluje v Luksemburgu, kjer ima sedež, in prek dveh podružnic, ene v Londonu (Združeno kraljestvo) in druge v Madridu (Španija).

| (37) | Poročilo o transfernih cenah, ki ga je Luksemburg poslal Komisiji 15. januarja 2014, vsebuje informacije v zvezi s družbo FFT, povzete v uvodnih izjavah od 38 do 51 (15). |
| --- | --- |

(37)

Poročilo o transfernih cenah, ki ga je Luksemburg poslal Komisiji 15. januarja 2014, vsebuje informacije v zvezi s družbo FFT, povzete v uvodnih izjavah od 38 do 51 (15).

15

| (38) | Družba Fiat se je odločila za centralizacijo svojih finančnih nalog in zakladniških funkcij, tako da vse dejavnosti na področju financiranja, finančnih storitev za družbe, bančnih povezav, upravljanja valutnih in obrestnih tveganj, združevanja denarnih sredstev, dejavnosti na denarnem trgu, upravljanja denarnih sredstev ter odreditve plačil in izterjave izvajajo „zakladniške družbe“. |
| --- | --- |

(38)

Družba Fiat se je odločila za centralizacijo svojih finančnih nalog in zakladniških funkcij, tako da vse dejavnosti na področju financiranja, finančnih storitev za družbe, bančnih povezav, upravljanja valutnih in obrestnih tveganj, združevanja denarnih sredstev, dejavnosti na denarnem trgu, upravljanja denarnih sredstev ter odreditve plačil in izterjave izvajajo „zakladniške družbe“.

| (39) | Zakladniške družbe so organizirane tako:






  — | Fiat Finance S.p.A. (v nadaljnjem besedilu družba FF) je zakladniška družba s sedežem v Italiji, odgovorna za usklajevanje financiranja družb skupine Fiat s sedežem v Italiji, |
| --- | --- | --- |

(39)

Zakladniške družbe so organizirane tako:

—

Fiat Finance S.p.A. (v nadaljnjem besedilu družba FF) je zakladniška družba s sedežem v Italiji, odgovorna za usklajevanje financiranja družb skupine Fiat s sedežem v Italiji,

| — | družba FFT opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Evropi (razen v Italiji), |
| --- | --- |

—

družba FFT opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Evropi (razen v Italiji),

| — | Fiat Finance North America, Inc. (v nadaljnjem besedilu družba FFNA) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Združenih državah, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance North America, Inc. (v nadaljnjem besedilu družba FFNA) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Združenih državah,

| — | Fiat Finance Canada Ltd (v nadaljnjem besedilu družba FFC) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Kanadi, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance Canada Ltd (v nadaljnjem besedilu družba FFC) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Kanadi,

| — | Fiat Finanças Brasil Ltda (v nadaljnjem besedilu družba FFB) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Braziliji. |
| --- | --- |

—

Fiat Finanças Brasil Ltda (v nadaljnjem besedilu družba FFB) opravlja zakladniške funkcije za družbe skupine Fiat s sedežem v Braziliji.

| (40) | Čezmejne transakcije med družbami znotraj skupine, pri katerih sodeluje družba FFT, je mogoče združiti v dve glavni kategoriji:






  — | Transakcije med zakladniškimi družbami (znotrajsektorske transakcije)






  — | T1 – posojila družbe FFT družbi FF: viri financiranja družbe FFT temeljijo na obveznicah, bančnih kreditnih linijah in vlogah med družbami v skupini, |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Čezmejne transakcije med družbami znotraj skupine, pri katerih sodeluje družba FFT, je mogoče združiti v dve glavni kategoriji:

—

Transakcije med zakladniškimi družbami (znotrajsektorske transakcije)

—

T1 – posojila družbe FFT družbi FF: viri financiranja družbe FFT temeljijo na obveznicah, bančnih kreditnih linijah in vlogah med družbami v skupini,

| — | T2 – posojila družbe FFNA družbi FFT: viri financiranja družbe FFNA temeljijo predvsem na obveznicah, izdanih z zavarovanjem. |
| --- | --- |

—

T2 – posojila družbe FFNA družbi FFT: viri financiranja družbe FFNA temeljijo predvsem na obveznicah, izdanih z zavarovanjem.

| — | Transakcije med zakladniškimi družbami in družbami skupine Fiat (transakcije znotraj skupine)






  — | T3 – transakcije (posojila/vloge) med družbo FFT in družbami skupine s sedežem v drugih (predvsem evropskih) državah, |
| --- | --- | --- |

—

Transakcije med zakladniškimi družbami in družbami skupine Fiat (transakcije znotraj skupine)

—

T3 – transakcije (posojila/vloge) med družbo FFT in družbami skupine s sedežem v drugih (predvsem evropskih) državah,

| — | T4 – jamstva družbe Fiat S.p.A. (16) za obveznice, ki sta jih izdali družbi FFT in FFNA, dvostranske kreditne linije in ad hoc programi financiranja (in sicer komercialni zapisi za družbo FFT v Franciji). |
| --- | --- |

—

T4 – jamstva družbe Fiat S.p.A. (16) za obveznice, ki sta jih izdali družbi FFT in FFNA, dvostranske kreditne linije in ad hoc programi financiranja (in sicer komercialni zapisi za družbo FFT v Franciji).

16

ad hoc

| (41) | Slika spodaj opisuje financiranje (od T1 do T3).

  Glavne čezmejne transakcije znotraj skupine




  Dolgoročna posojila
  FF
  Kratkoročna posojila
  Vloge
  FF&T
  Trg
  FFNA |
| --- | --- |

(41)

Slika spodaj opisuje financiranje (od T1 do T3).

Glavne čezmejne transakcije znotraj skupine

Glavne čezmejne transakcije znotraj skupine

Dolgoročna posojila

FF

Kratkoročna posojila

Vloge

FF&T

Trg

FFNA

| (42) | Družba FFT opravlja naslednje naloge: tržno financiranje in likvidnostne naložbe, odnose z udeleženci na finančnih trgih, storitve usklajevanja in finančnega svetovanja za družbe v skupini, storitve upravljanja denarnih sredstev za družbe v skupini, kratkoročno (KR) in srednjeročno (SR) financiranje med družbami v skupini ter usklajevanje z drugimi finančnimi družbami. |
| --- | --- |

(42)

Družba FFT opravlja naslednje naloge: tržno financiranje in likvidnostne naložbe, odnose z udeleženci na finančnih trgih, storitve usklajevanja in finančnega svetovanja za družbe v skupini, storitve upravljanja denarnih sredstev za družbe v skupini, kratkoročno (KR) in srednjeročno (SR) financiranje med družbami v skupini ter usklajevanje z drugimi finančnimi družbami.

| (43) | V zvezi s tržnim financiranjem in likvidnostnimi naložbami družba FFT zbira sredstva, da z njimi podpira dejavnosti in rast družb v skupini ter jih ustrezno vlaga. V zvezi z upravljanjem finančnih tveganj družba FFT sledi smernicam v skladu z ustreznimi notranjimi politikami skupine (valutna in obrestna tveganja). Družba FFT se financira iz instrumentov, kot so izdajanje obveznic (prek Global Medium Term Note ali programa GMTN, v katerem je družba FFT skupaj z družbama FFNA in FFC izdajateljica), bančni premostitveni krediti, zavezujoče in nezavezujoče kreditne linije itd. Za upravljanje likvidnih sredstev družba FFT vlaga presežna denarna sredstva pri najbolje ocenjenih bančnih institucijah ali odlično ocenjenih likvidnostnih skladih. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi s tržnim financiranjem in likvidnostnimi naložbami družba FFT zbira sredstva, da z njimi podpira dejavnosti in rast družb v skupini ter jih ustrezno vlaga. V zvezi z upravljanjem finančnih tveganj družba FFT sledi smernicam v skladu z ustreznimi notranjimi politikami skupine (valutna in obrestna tveganja). Družba FFT se financira iz instrumentov, kot so izdajanje obveznic (prek Global Medium Term Note ali programa GMTN, v katerem je družba FFT skupaj z družbama FFNA in FFC izdajateljica), bančni premostitveni krediti, zavezujoče in nezavezujoče kreditne linije itd. Za upravljanje likvidnih sredstev družba FFT vlaga presežna denarna sredstva pri najbolje ocenjenih bančnih institucijah ali odlično ocenjenih likvidnostnih skladih.

| (44) | V zvezi z izpostavljenostjo valutnim tveganjem družba FFT za obvladovanje te izpostavljenosti uporablja predvsem valutne terminske pogodbe in valutne zamenjave. Izpostavljenost valutnemu tveganju je v precejšnji meri povezana z različnim trajanjem sredstev in obveznosti ter upravljanjem. Družba FFT uporablja predvsem zamenjave obrestnih mer (IRS) in dogovore o terminski obrestni meri (FRA). |
| --- | --- |

(44)

V zvezi z izpostavljenostjo valutnim tveganjem družba FFT za obvladovanje te izpostavljenosti uporablja predvsem valutne terminske pogodbe in valutne zamenjave. Izpostavljenost valutnemu tveganju je v precejšnji meri povezana z različnim trajanjem sredstev in obveznosti ter upravljanjem. Družba FFT uporablja predvsem zamenjave obrestnih mer (IRS) in dogovore o terminski obrestni meri (FRA).

| (45) | V zvezi z odnosi z udeleženci na finančnih trgih družba FFT v sodelovanju z družbo FF posluje predvsem s finančnimi trgi in institucijami, tako da jim zagotavlja informacije in podatke o skupini, s čimer podpira solventnost in finančni položaj skupine. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z odnosi z udeleženci na finančnih trgih družba FFT v sodelovanju z družbo FF posluje predvsem s finančnimi trgi in institucijami, tako da jim zagotavlja informacije in podatke o skupini, s čimer podpira solventnost in finančni položaj skupine.

| (46) | V okviru storitev usklajevanja in finančnega svetovanja družbam v skupini je družba FFT zadolžena za zagotavljanje finančne pomoči tem družbam, preučitev njihovih finančnih potreb, določanje najboljših finančnih rešitev, sestavljanje finančnih pogodb in spremljanje uspešnosti finančnih produktov v zvezi s potrebami družb v skupini. |
| --- | --- |

(46)

V okviru storitev usklajevanja in finančnega svetovanja družbam v skupini je družba FFT zadolžena za zagotavljanje finančne pomoči tem družbam, preučitev njihovih finančnih potreb, določanje najboljših finančnih rešitev, sestavljanje finančnih pogodb in spremljanje uspešnosti finančnih produktov v zvezi s potrebami družb v skupini.

| (47) | Družba FFT nadzoruje denarne tokove, finančne potrebe in likvidnost družb v skupini, da se optimizirata uspešnost in učinkovitost upravljanja lastnega kapitala skupine. Upravlja strukture za združevanje denarnih sredstev v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Belgiji, na Nizozemskem, v Švici, Avstriji, Nemčiji in Španiji. Vsak dan se stanje po državah centralizira na centralnem računu družbe FFT, da upravlja celoten finančni položaj. Natančneje, čez dan družbe v skupini prek računov (odprtih pri bankah) prejemajo in opravljajo plačila v okviru svojih običajnih dejavnosti. Na koncu dneva je stanje na računih družb v skupini pozitivno ali negativno. V obeh primerih se stanje samodejno pokrije s centralnega računa družbe FFT, odprtega v vsaki državi. Nato se zneski z različnih nacionalnih centralnih računov z ročnimi transakcijami preusmerijo na enotni centralni račun ali z njega. Zato se vsak dan stanje na tekočih računih družb v skupini vrne na nič. Glede na dnevno stanje na tekočih računih se udeležencem iz družb v skupini, ki so sodelovali pri shemah združevanja denarnih sredstev, v dobro ali v breme vpišejo obresti, izračunane na podlagi cenika, ki se uporablja med družbami. |
| --- | --- |

(47)

Družba FFT nadzoruje denarne tokove, finančne potrebe in likvidnost družb v skupini, da se optimizirata uspešnost in učinkovitost upravljanja lastnega kapitala skupine. Upravlja strukture za združevanje denarnih sredstev v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Belgiji, na Nizozemskem, v Švici, Avstriji, Nemčiji in Španiji. Vsak dan se stanje po državah centralizira na centralnem računu družbe FFT, da upravlja celoten finančni položaj. Natančneje, čez dan družbe v skupini prek računov (odprtih pri bankah) prejemajo in opravljajo plačila v okviru svojih običajnih dejavnosti. Na koncu dneva je stanje na računih družb v skupini pozitivno ali negativno. V obeh primerih se stanje samodejno pokrije s centralnega računa družbe FFT, odprtega v vsaki državi. Nato se zneski z različnih nacionalnih centralnih računov z ročnimi transakcijami preusmerijo na enotni centralni račun ali z njega. Zato se vsak dan stanje na tekočih računih družb v skupini vrne na nič. Glede na dnevno stanje na tekočih računih se udeležencem iz družb v skupini, ki so sodelovali pri shemah združevanja denarnih sredstev, v dobro ali v breme vpišejo obresti, izračunane na podlagi cenika, ki se uporablja med družbami.

| (48) | Obrestna mera za posojila znotraj skupine je določena kot vsota tehtanih povprečnih stroškov kapitala skupine, ki se ji doda še marža. Obrestna mera za vloge je določena kot netvegana obrestna mera, povečana za maržo na kratkoročne vloge pri bankah, kot je opredeljeno v politiki skupine glede likvidnosti. |
| --- | --- |

(48)

Obrestna mera za posojila znotraj skupine je določena kot vsota tehtanih povprečnih stroškov kapitala skupine, ki se ji doda še marža. Obrestna mera za vloge je določena kot netvegana obrestna mera, povečana za maržo na kratkoročne vloge pri bankah, kot je opredeljeno v politiki skupine glede likvidnosti.

| (49) | V zvezi s kratko- in srednjeročnim financiranjem skupine ter usklajevanjem z drugimi finančnimi družbami, družba FFT ravna tako: za prvo daje družba FFT družbam v skupini na voljo sredstva, ki so bila pridobljena v velikih količinah po veleprodajnih pogojih na reguliranih trgih (trg obveznic) ali prek pogajanj s finančnimi institucijami; za drugo so pogosti prenosi sredstev med finančnimi družbami, da odgovorijo na finančne zahteve družb v skupini, ne da bi sredstva iskale na trgu, če je skupen finančni položaj skupine pozitiven. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi s kratko- in srednjeročnim financiranjem skupine ter usklajevanjem z drugimi finančnimi družbami, družba FFT ravna tako: za prvo daje družba FFT družbam v skupini na voljo sredstva, ki so bila pridobljena v velikih količinah po veleprodajnih pogojih na reguliranih trgih (trg obveznic) ali prek pogajanj s finančnimi institucijami; za drugo so pogosti prenosi sredstev med finančnimi družbami, da odgovorijo na finančne zahteve družb v skupini, ne da bi sredstva iskale na trgu, če je skupen finančni položaj skupine pozitiven.

| (50) | Glavna tveganja, s katerimi se običajno srečujejo zakladniške družbe, poudarjena v poročilu o transfernih cenah, so:






  — | Tržno tveganje: Družba FFT redno ocenjuje svojo izpostavljenost obrestnemu in valutnemu tveganju (da je popolnoma varovana) in se pred tem tveganjem zavaruje tako, da uporablja izvedene finančne instrumente v skladu s politiko skupine glede obvladovanja tveganj. Instrumenti, ki jih uporablja za ta kritja, so predvsem navadne valutne zamenjave, valutne terminske pogodbe in zamenjave obrestnih mer. |
| --- | --- | --- |

(50)

Glavna tveganja, s katerimi se običajno srečujejo zakladniške družbe, poudarjena v poročilu o transfernih cenah, so:

—

Tržno tveganje: Družba FFT redno ocenjuje svojo izpostavljenost obrestnemu in valutnemu tveganju (da je popolnoma varovana) in se pred tem tveganjem zavaruje tako, da uporablja izvedene finančne instrumente v skladu s politiko skupine glede obvladovanja tveganj. Instrumenti, ki jih uporablja za ta kritja, so predvsem navadne valutne zamenjave, valutne terminske pogodbe in zamenjave obrestnih mer.

| — | Kreditno tveganje v zvezi z bančnimi vlogami ali drugimi podobnimi kratkoročnimi naložbami: v poročilu o transfernih cenah je potrjeno, da je to tveganje ublaženo, ker družba FFT posluje samo z velikimi finančnimi institucijami in ima razvejano porazdelitev denarnih sredstev. Sredstva skupine temu tveganju niso izpostavljena, saj je v njenem interesu, da finančno podpira vse družbe v skupini (17); sčasoma naj znotraj skupine ne bi bilo nobenega primera nesolventosti; družbe v skupini ne oblikujejo rezervacij za dvomljive terjatve za dolg skupine. |
| --- | --- |

—

Kreditno tveganje v zvezi z bančnimi vlogami ali drugimi podobnimi kratkoročnimi naložbami: v poročilu o transfernih cenah je potrjeno, da je to tveganje ublaženo, ker družba FFT posluje samo z velikimi finančnimi institucijami in ima razvejano porazdelitev denarnih sredstev. Sredstva skupine temu tveganju niso izpostavljena, saj je v njenem interesu, da finančno podpira vse družbe v skupini (17); sčasoma naj znotraj skupine ne bi bilo nobenega primera nesolventosti; družbe v skupini ne oblikujejo rezervacij za dvomljive terjatve za dolg skupine.

17

| — | Tveganje neplačila nasprotne stranke v zvezi s sredstvi v obliki izvedenih finančnih instrumentov v lasti tretjih oseb (bank): to tveganje je manjše, ker družba FFT posluje samo z velikimi finančnimi institucijami in ker so posli z izvedenimi finančnimi instrumenti porazdeljeni med številnimi institucijami. Iz zgoraj navedenih razlogov sredstva skupine temu tveganju niso izpostavljena. |
| --- | --- |

—

Tveganje neplačila nasprotne stranke v zvezi s sredstvi v obliki izvedenih finančnih instrumentov v lasti tretjih oseb (bank): to tveganje je manjše, ker družba FFT posluje samo z velikimi finančnimi institucijami in ker so posli z izvedenimi finančnimi instrumenti porazdeljeni med številnimi institucijami. Iz zgoraj navedenih razlogov sredstva skupine temu tveganju niso izpostavljena.

| — | Operativna tveganja: Družba FFT opravlja svoje finančne transakcije v skladu s smernicami in postopki, ki jih je določila družba Fiat S.p.A. Finančne dejavnosti se stalno spremljajo in so predmet postopkov nadzora za obvladovanje tveganja, da se preprečijo kakršne koli motnje v dnevnem postopku. |
| --- | --- |

—

Operativna tveganja: Družba FFT opravlja svoje finančne transakcije v skladu s smernicami in postopki, ki jih je določila družba Fiat S.p.A. Finančne dejavnosti se stalno spremljajo in so predmet postopkov nadzora za obvladovanje tveganja, da se preprečijo kakršne koli motnje v dnevnem postopku.

| (51) | Družba FFT upravlja veliko finančnih sredstev, ki so povezana predvsem s posojili med družbami v skupini, terjatvami družb v skupini in v manjši meri z bančnimi vlogami. Pri tem uporablja računalniške sisteme, ki so nujni za opravljanje dnevnih transakcij in spremljanje stanja na finančnih trgih. |
| --- | --- |

(51)

Družba FFT upravlja veliko finančnih sredstev, ki so povezana predvsem s posojili med družbami v skupini, terjatvami družb v skupini in v manjši meri z bančnimi vlogami. Pri tem uporablja računalniške sisteme, ki so nujni za opravljanje dnevnih transakcij in spremljanje stanja na finančnih trgih.

2.2   Sporno davčno stališče

Sporno davčno stališče

| (52) | Ta sklep se nanaša na vnaprejšnji cenovni sporazum FFT, davčno stališče v zvezi s transfernimi cenami, ki ga je Luksemburg sprejel v korist družbi FFT v dopisu z dne 3. septembra 2012. Sporno davčno stališče potrjuje metodo za dodelitev dobička znotraj skupine Fiat družbi FFT, ki jo je predlagal davčni svetovalec skupine in ki ji omogoča, da določi letni znesek davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(52)

Ta sklep se nanaša na vnaprejšnji cenovni sporazum FFT, davčno stališče v zvezi s transfernimi cenami, ki ga je Luksemburg sprejel v korist družbi FFT v dopisu z dne 3. septembra 2012. Sporno davčno stališče potrjuje metodo za dodelitev dobička znotraj skupine Fiat družbi FFT, ki jo je predlagal davčni svetovalec skupine in ki ji omogoča, da določi letni znesek davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati v Luksemburgu.

2.2.1   Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT

Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT

| (53) | Dokumenti, ki jih je Luksemburg poslal Komisiji kot sestavne elemente v podporo spornemu davčnemu stališču, vsebujejo dva dopisa in poročilo o transfernih cenah iz uvodne izjave 9. |
| --- | --- |

(53)

Dokumenti, ki jih je Luksemburg poslal Komisiji kot sestavne elemente v podporo spornemu davčnemu stališču, vsebujejo dva dopisa in poročilo o transfernih cenah iz uvodne izjave 9.

| (54) | Luksemburška davčna uprava je z dopisom z dne 3. septembra 2012 potrdila, da „je bila spodnja analiza transfernih cen opravljena v skladu z okrožnico 164/2 z dne 28. januarja 2011 in da spoštuje neodvisno tržno načelo“ (sic). Drugače povedano, luksemburška davčna uprava je priznala, da je analiza transfernih cen, ki jo je opravil davčni svetovalec in je navedena v poročilu o transfernih cenah, podlaga za plačilo po tržnem načelu za naloge, ki jih je opravljala družba FFT, in tveganja, ki jih je nosila. „Plačilo“ družbi FFT „po tržnem načelu“, kot je določeno v poročilu o transfernih cenah in dovoljeno v spornem davčnem stališču, je naslednje: „V študiji transfernih cen je določeno ustrezno plačilo za lastni kapital, izpostavljen tveganju, in lastni kapital, namenjen za plačilo nalog, ki jih družba opravlja, v višini 2,542 milijona EUR s predvidenim odstopanjem +/– 10 %“. Za čisti dobiček, ki ga je družba FFT ustvarila na podlagi tega plačila, se uporabi običajna, 28,80-odstotna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. V dopisu je poleg tega navedeno, da odločba, ki jo je sprejela davčna uprava, velja 5 let (to je za poslovna leta od 2012 do 2016) (18). |
| --- | --- |

(54)

Luksemburška davčna uprava je z dopisom z dne 3. septembra 2012 potrdila, da „je bila spodnja analiza transfernih cen opravljena v skladu z okrožnico 164/2 z dne 28. januarja 2011 in da spoštuje neodvisno tržno načelo“ (sic). Drugače povedano, luksemburška davčna uprava je priznala, da je analiza transfernih cen, ki jo je opravil davčni svetovalec in je navedena v poročilu o transfernih cenah, podlaga za plačilo po tržnem načelu za naloge, ki jih je opravljala družba FFT, in tveganja, ki jih je nosila. „Plačilo“ družbi FFT „po tržnem načelu“, kot je določeno v poročilu o transfernih cenah in dovoljeno v spornem davčnem stališču, je naslednje: „V študiji transfernih cen je določeno ustrezno plačilo za lastni kapital, izpostavljen tveganju, in lastni kapital, namenjen za plačilo nalog, ki jih družba opravlja, v višini 2,542 milijona EUR s predvidenim odstopanjem +/– 10 %“. Za čisti dobiček, ki ga je družba FFT ustvarila na podlagi tega plačila, se uporabi običajna, 28,80-odstotna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. V dopisu je poleg tega navedeno, da odločba, ki jo je sprejela davčna uprava, velja 5 let (to je za poslovna leta od 2012 do 2016) (18).

18

2.2.2   Poročilo o transfernih cenah

Poročilo o transfernih cenah

| (55) | V skladu s poročilom o transfernih cenah se za najprimernejšo metodo za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT znotraj skupine Fiat šteje metoda stopnje čistega dobička („méthode transactionnelle de la marge nette“, v nadaljnjem besedilu: MTMN). Po mnenju davčnega svetovalca je MTMN še posebej primerna, kadar ena stranka, ki sodeluje v transakciji, ne zagotavlja dragocenih ali edinstvenih prispevkov; ker družba FFT, kot meni davčni svetovalec, opravlja samo finančne storitve, je ta metoda najprimernejša za določitev primerljive tržne cene v skladu s smernicami OECD za določanje transfernih cen. Ker poleg tega družba FFT svoje storitve zagotavlja samo družbam skupine Fiat, ki ne prejemajo nobenih podobnih storitev od tretjih oseb, ni možna nobena notranja primerjava. Zato davčni svetovalec meni, da je primernejša zunanja primerjava, tako da se določijo neto marže, ki bi se zaračunale pri primerljivih transakcijah med neodvisnimi družbami (19). |
| --- | --- |

(55)

V skladu s poročilom o transfernih cenah se za najprimernejšo metodo za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT znotraj skupine Fiat šteje metoda stopnje čistega dobička („méthode transactionnelle de la marge nette“, v nadaljnjem besedilu: MTMN). Po mnenju davčnega svetovalca je MTMN še posebej primerna, kadar ena stranka, ki sodeluje v transakciji, ne zagotavlja dragocenih ali edinstvenih prispevkov; ker družba FFT, kot meni davčni svetovalec, opravlja samo finančne storitve, je ta metoda najprimernejša za določitev primerljive tržne cene v skladu s smernicami OECD za določanje transfernih cen. Ker poleg tega družba FFT svoje storitve zagotavlja samo družbam skupine Fiat, ki ne prejemajo nobenih podobnih storitev od tretjih oseb, ni možna nobena notranja primerjava. Zato davčni svetovalec meni, da je primernejša zunanja primerjava, tako da se določijo neto marže, ki bi se zaračunale pri primerljivih transakcijah med neodvisnimi družbami (19).

19

| (56) | V poročilu o transfernih cenah davčni svetovalec določi plačilo družbi FFT, ki predstavlja obdavčljivi prihodek, glede na kapitalska sredstva, ki jih ta družba potrebuje, da opravlja svoje naloge in nosi tveganja, ki jim je izpostavljena, pri čemer se upoštevajo uporabljena sredstva (20). |
| --- | --- |

(56)

V poročilu o transfernih cenah davčni svetovalec določi plačilo družbi FFT, ki predstavlja obdavčljivi prihodek, glede na kapitalska sredstva, ki jih ta družba potrebuje, da opravlja svoje naloge in nosi tveganja, ki jim je izpostavljena, pri čemer se upoštevajo uporabljena sredstva (20).

20

| (57) | To plačilo se določi na naslednji način: (i) z oceno „lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju“, družbe FFT; (ii) z opredelitvijo lastnega kapitala družbe FFT, uporabljenega za opravljanje nalog in podpiranje finančnih naložb; (iii) z oceno pričakovanega plačila za „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, družbe FFT z uporabo modela ocenjevanja finančnih sredstev („modèle d'évaluation des actifs financiers“, v nadaljnjem besedilu: MEDAF) (21) in opredelitvijo donosa za plačilo lastnega kapitala, uporabljenega za opravljanje teh nalog; ter (iv) izračunom skupne donosnosti, ki jo je treba pustiti družbi FFT za plačilo tveganja, ki jih nosi, in naloge, ki jih opravlja, s kombinacijo rezultatov iz faz od (i) do (iii). |
| --- | --- |

(57)

To plačilo se določi na naslednji način: (i) z oceno „lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju“, družbe FFT; (ii) z opredelitvijo lastnega kapitala družbe FFT, uporabljenega za opravljanje nalog in podpiranje finančnih naložb; (iii) z oceno pričakovanega plačila za „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, družbe FFT z uporabo modela ocenjevanja finančnih sredstev („modèle d'évaluation des actifs financiers“, v nadaljnjem besedilu: MEDAF) (21) in opredelitvijo donosa za plačilo lastnega kapitala, uporabljenega za opravljanje teh nalog; ter (iv) izračunom skupne donosnosti, ki jo je treba pustiti družbi FFT za plačilo tveganja, ki jih nosi, in naloge, ki jih opravlja, s kombinacijo rezultatov iz faz od (i) do (iii).

21

| (58) | V zvezi s fazo (i) davčni svetovalec na podlagi funkcionalne analize iz poročila o transfernih cenah meni, da družba FFT nosi naslednja tveganja: operativna in kreditna tveganja ter tveganja neplačila nasprotne stranke, medtem ko po njegovem mnenju družba FFT ne nosi valutnega tveganja. Davčni svetovalec je z uporabo okvira Basel II (22) po analogiji (23) ocenil, da so minimalne kapitalske zahteve za družbo FFT, da pokrije tveganja, naslednje: operativna tveganja, tveganja neplačila nasprotne stranke, valutna in kreditna tveganja:






  — | operativno tveganje: 15 % * (prihodek od obresti na bančne vloge – dolgovane obresti na bančna posojila), |
| --- | --- | --- |

(58)

V zvezi s fazo (i) davčni svetovalec na podlagi funkcionalne analize iz poročila o transfernih cenah meni, da družba FFT nosi naslednja tveganja: operativna in kreditna tveganja ter tveganja neplačila nasprotne stranke, medtem ko po njegovem mnenju družba FFT ne nosi valutnega tveganja. Davčni svetovalec je z uporabo okvira Basel II (22) po analogiji (23) ocenil, da so minimalne kapitalske zahteve za družbo FFT, da pokrije tveganja, naslednje: operativna tveganja, tveganja neplačila nasprotne stranke, valutna in kreditna tveganja:

22

23

—

operativno tveganje: 15 % * (prihodek od obresti na bančne vloge – dolgovane obresti na bančna posojila),

| — | tveganje neplačila nasprotne stranke: 20 % * 6 % * (prihodnja izpostavljenost + pozitivna poštena vrednost izvedenih instrumentov), |
| --- | --- |

—

tveganje neplačila nasprotne stranke: 20 % * 6 % * (prihodnja izpostavljenost + pozitivna poštena vrednost izvedenih instrumentov),

| — | kreditno tveganje: 20 % * 6 % * terjatve do tretjih oseb (letno povprečje). |
| --- | --- |

—

kreditno tveganje: 20 % * 6 % * terjatve do tretjih oseb (letno povprečje).

| (59) | Rezultat teh izračunov je to, kar davčni svetovalec imenuje „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, družbe FFT, ki ustreza hipotetičnemu regulativnemu kapitalu družbe FFT v skladu z okvirom Basel II, ki ga je uporabil davčni svetovalec, kot je povzeto v preglednici 1.

  Preglednica 1


  Minimalne kapitalske zahteve za družbo FFT







  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Minimalne kapitalske zahteve | Leto 2011 |
| Operativno tveganje | 938 |
| Tveganje neplačila nasprotne stranke | 2 603 |
| Valutno tveganje | 0 |
| Kreditno tveganje | 24 982 |
| Minimalne kapitalske zahteve, ki izhajajo iz okvira Basel II | 28 523 |

(59)

Rezultat teh izračunov je to, kar davčni svetovalec imenuje „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, družbe FFT, ki ustreza hipotetičnemu regulativnemu kapitalu družbe FFT v skladu z okvirom Basel II, ki ga je uporabil davčni svetovalec, kot je povzeto v preglednici 1.

Preglednica 1

Preglednica 1

Minimalne kapitalske zahteve za družbo FFT

Minimalne kapitalske zahteve za družbo FFT

(v tisoč EUR)

Minimalne kapitalske zahteve

Leto 2011

Operativno tveganje

938

Tveganje neplačila nasprotne stranke

2 603

Valutno tveganje

0

Kreditno tveganje

24 982

Minimalne kapitalske zahteve, ki izhajajo iz okvira Basel II

28 523

| (60) | V zvezi s fazo (ii) se to, kar se v poročilu o transfernih cenah imenuje „lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog“ (24), oceni tako, da se od skupnega lastnega kapitala družbe FFT odšteje del minimalnih kapitalskih zahtev za družbo FFT, ki izhajajo iz okvira Basel II, kakor jih je ocenil davčni svetovalec, in del lastnega kapitala družbe FFT, uporabljenega za podpiranje finančnih naložb v družbi FFNA in FFC. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi s fazo (ii) se to, kar se v poročilu o transfernih cenah imenuje „lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog“ (24), oceni tako, da se od skupnega lastnega kapitala družbe FFT odšteje del minimalnih kapitalskih zahtev za družbo FFT, ki izhajajo iz okvira Basel II, kakor jih je ocenil davčni svetovalec, in del lastnega kapitala družbe FFT, uporabljenega za podpiranje finančnih naložb v družbi FFNA in FFC.

24

| (61) | Po navedbah davčnega svetovalca družbe FFT je imela družba FFT konec leta 2011 287,5 milijona EUR lastnega kapitala, od tega:






  — | 28,5 milijona EUR pomeni minimalne kapitalske zahteve iz okvira Basel II za pokrivanje tveganj, ki jih nosi družba FFT („minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju“
   (25)), |
| --- | --- | --- |

(61)

Po navedbah davčnega svetovalca družbe FFT je imela družba FFT konec leta 2011 287,5 milijona EUR lastnega kapitala, od tega:

—

28,5 milijona EUR pomeni minimalne kapitalske zahteve iz okvira Basel II za pokrivanje tveganj, ki jih nosi družba FFT („minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju“
   (25)),

25

| — | 165,2 milijona EUR se uporablja za kompenziranje deležev družbe FFT v družbah FFNA in FFC (26) („lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“), in |
| --- | --- |

—

165,2 milijona EUR se uporablja za kompenziranje deležev družbe FFT v družbah FFNA in FFC (26) („lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“), in

26

| — | 93,7 milijona EUR znaša lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog („lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja (27)
  “). |
| --- | --- |

—

93,7 milijona EUR znaša lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog („lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja (27)
  “).

27

| (62) | V preglednici 2 je navedena porazdelitev celotnega lastnega kapitala družbe FFT, kot jo je davčni svetovalec predstavil v poročilu o transfernih cenah.

  Preglednica 2


  Porazdelitev lastnega kapitala družbe FFT







  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Porazdelitev lastnega kapitala družbe FFT po navedbah davčnega svetovalca | Lastni kapital v letu 2011 |
| Minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju | 28 523 |
| Lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC | 165 244 |
| Lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja | 93 710 |
| Lastni kapital skupaj | 287 477 |

(62)

V preglednici 2 je navedena porazdelitev celotnega lastnega kapitala družbe FFT, kot jo je davčni svetovalec predstavil v poročilu o transfernih cenah.

Preglednica 2

Preglednica 2

Porazdelitev lastnega kapitala družbe FFT

Porazdelitev lastnega kapitala družbe FFT

(v tisoč EUR)

Porazdelitev lastnega kapitala družbe FFT po navedbah davčnega svetovalca

Lastni kapital v letu 2011

Minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju

28 523

Lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC

165 244

Lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja

93 710

Lastni kapital skupaj

Lastni kapital skupaj

287 477

287 477

| (63) | V fazi (iii) davčni svetovalec najprej predlaga, da se plača del lastnega kapitala družbe FFT, ki ga imenuje „minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju“ in ustreza hipotetičnemu regulativnemu kapitalu družbe FFT, kot ga je določil davčni svetovalec v fazi (i), tako da se oceni donos lastnega kapitala, ki ga pričakujejo vlagatelji („pričakovani donos pred davki“) z uporabo modela MEDAF, to je:
  Pričakovani donos pred davki = (netvegana obrestna mera + β × premija za tveganje lastnega kapitala) / (1 – stopnja obdavčitve) |
| --- | --- |

(63)

V fazi (iii) davčni svetovalec najprej predlaga, da se plača del lastnega kapitala družbe FFT, ki ga imenuje „minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju“ in ustreza hipotetičnemu regulativnemu kapitalu družbe FFT, kot ga je določil davčni svetovalec v fazi (i), tako da se oceni donos lastnega kapitala, ki ga pričakujejo vlagatelji („pričakovani donos pred davki“) z uporabo modela MEDAF, to je:

Pričakovani donos pred davki = (netvegana obrestna mera + β × premija za tveganje lastnega kapitala) / (1 – stopnja obdavčitve)

| (64) | Davčni svetovalec je za MEDAF uporabil naslednje spremenljivke:






  — | 2,85-odstotno netvegano obrestno mero (10-letne nemške obveznice „Bund“, letno povprečje za leto 2011), |
| --- | --- | --- |

(64)

Davčni svetovalec je za MEDAF uporabil naslednje spremenljivke:

—

2,85-odstotno netvegano obrestno mero (10-letne nemške obveznice „Bund“, letno povprečje za leto 2011),

| — | količnik beta (β) v vrednosti 0,29, ocenjen (28) na podlagi sklopa 66 primerljivih družb, ki opravljajo finančne storitve, navedenih na spletni strani Damodaran (29), |
| --- | --- |

—

količnik beta (β) v vrednosti 0,29, ocenjen (28) na podlagi sklopa 66 primerljivih družb, ki opravljajo finančne storitve, navedenih na spletni strani Damodaran (29),

28

29

| — | 5-odstotno premijo za tveganje lastnega kapitala za Luksemburg, navedeno na spletni strani Damodaran (posodobljena julija 2011), |
| --- | --- |

—

5-odstotno premijo za tveganje lastnega kapitala za Luksemburg, navedeno na spletni strani Damodaran (posodobljena julija 2011),

| — | 28,80-odstotno stopnjo obdavčitve v Luksemburgu. |
| --- | --- |

—

28,80-odstotno stopnjo obdavčitve v Luksemburgu.

| (65) | Davčni svetovalec družbe FFT je te spremenljivke vnesel v formulo iz uvodne izjave 63 in izračunal „donos lastnega kapitala, ki ga vlagatelji pričakujejo za prevzeta tveganja“ v višini 6,05 %. |
| --- | --- |

(65)

Davčni svetovalec družbe FFT je te spremenljivke vnesel v formulo iz uvodne izjave 63 in izračunal „donos lastnega kapitala, ki ga vlagatelji pričakujejo za prevzeta tveganja“ v višini 6,05 %.

| (66) | Preglednica 3 vsebuje seznam družb, ki jih je davčni svetovalec družbe FFT izbral kot primerljive družbe, ki neodvisno delujejo v finančnem sektorju, ter seznam njihovih količnikov beta, uporabljenih pri izračunu količnika beta, za uporabo v modelu MEDAF.

  Preglednica 3


  Seznam primerljivih družb, ki zagotavljajo finančne storitve







  Ime družbe | Količnik beta |
| --- | --- | --- |
| ING Groep NV (EXTAM:INGA) | 3,00 |
| UBS AG (SWX:UBSN) | 1,80 |
| Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) | 0,41 |
| Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) | 1,28 |
| Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) | 0,13 |
| London Stock Exchange Group (LSE:LSE) | 1,24 |
| Fimalac SA (ENXTPA:FIM) | 0,68 |
| International Personal FinancePlc (LSE:IPF) | 1,92 |
| GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) | 0,55 |
| Mittel S.p.A. (CM:MIT) | 0,93 |
| GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) | 0,56 |
| KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) | 3,61 |
| Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) | 0,25 |
| IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) | 0,75 |
| IFG Group plc (LSE: IFP) | 1,11 |
| Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) | 0,74 |
| NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) | 0,60 |
| H&T Group Plc (AIM:HAT) | – 0,11 |
| Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) | 0,29 |
| Acta Holding ASA (OB:ACTA) | 1,70 |
| Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) | 0,30 |
| PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) | – 0,05 |
| Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) | 0,95 |
| Hypoport AG (DB:HYQ) | 0,70 |
| Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) | 0,16 |
| Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) | 0,21 |
| MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) | NA |
| Brightside Group plc (AIM:BRT) | 0,11 |
| DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) | 0,83 |
| Autobank AG (DB:AW2) | NA |
| Ambrian capital plc (AIM:AMBR) | 0,83 |
| Gruppo MutuiOnline S.p.A. (CM:MOL) | 0,77 |
| Park Group plc (AIM:PKG) | 0,09 |
| OVB Holding AG (XTRA:O4B) | – 0,19 |
| Albis Leasing AG (DB:ALG) | 0,57 |
| Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) | 1,42 |
| FORIS AG (XTRA:FRS) | 0,20 |
| Creon Corporation Plc (AIM:CRO) | 2,03 |
| Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) | 0,50 |
| Univerma AG | NA |
| OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) | 0,86 |
| Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) | NA |
| Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) | 0,20 |
| Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) | 1,07 |
| Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) | 0,54 |
| Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) | 0,42 |
| Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) | 0,14 |
| ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) | 0,48 |
| Baydonhill plc (AIM:BHL) | 0,04 |
| London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) | 0,72 |
| Imarex ASA (OB:IMAREX) | 0,48 |
| Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) | 0,49 |
| Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) | 0,79 |
| S&U plc (LSE:SUS) | 0,27 |
| Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME) | 0,97 |
| Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) | 0,69 |
| Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) | 0,60 |
| SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) | 2,37 |
| Close Brothers Group plc (LSE:CBG) | 0,94 |
| Provident Fiancial plc (LSE:PFG) | 0,35 |
| Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) | 1,43 |
| Investec plc (LSE:INVP) | 1,73 |
| Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) | 0,49 |
| Credit Suisse Group (SWX:CSGN) | 1,43 |
| Deutsche Bank AG (DB:DBK) | 1,98 |
| Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) | 0,22 |
| Vir: Damodaran. |

(66)

Preglednica 3 vsebuje seznam družb, ki jih je davčni svetovalec družbe FFT izbral kot primerljive družbe, ki neodvisno delujejo v finančnem sektorju, ter seznam njihovih količnikov beta, uporabljenih pri izračunu količnika beta, za uporabo v modelu MEDAF.

Preglednica 3

Preglednica 3

Seznam primerljivih družb, ki zagotavljajo finančne storitve

Seznam primerljivih družb, ki zagotavljajo finančne storitve

Ime družbe

Količnik beta

ING Groep NV (EXTAM:INGA)

3,00

UBS AG (SWX:UBSN)

1,80

Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW)

0,41

Deutsche Börse AG (XTRA:DB1)

1,28

Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO)

0,13

London Stock Exchange Group (LSE:LSE)

1,24

Fimalac SA (ENXTPA:FIM)

0,68

International Personal FinancePlc (LSE:IPF)

1,92

GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ)

0,55

Mittel S.p.A. (CM:MIT)

0,93

GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO)

0,56

KBC Ancora (ENXTBR:KBCA)

3,61

Aktiv Kapital ASA (OB:AIK)

0,25

IG Group Holdings Plc (LSE:IGG)

0,75

IFG Group plc (LSE: IFP)

1,11

Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP)

0,74

NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC)

0,60

H&T Group Plc (AIM:HAT)

– 0,11

Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM)

0,29

Acta Holding ASA (OB:ACTA)

1,70

Manx Financial Group PLC (AIM:MFX)

0,30

PLUS Markets Group plc (AIM:PMK)

– 0,05

Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB)

0,95

Hypoport AG (DB:HYQ)

0,70

Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP)

0,16

Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM)

0,21

MCB Finance Group plc (AIM:MCRB)

NA

Brightside Group plc (AIM:BRT)

0,11

DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6)

0,83

Autobank AG (DB:AW2)

NA

Ambrian capital plc (AIM:AMBR)

0,83

Gruppo MutuiOnline S.p.A. (CM:MOL)

0,77

Park Group plc (AIM:PKG)

0,09

OVB Holding AG (XTRA:O4B)

– 0,19

Albis Leasing AG (DB:ALG)

0,57

Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE)

1,42

FORIS AG (XTRA:FRS)

0,20

Creon Corporation Plc (AIM:CRO)

2,03

Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B)

0,50

Univerma AG

NA

OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL)

0,86

Ideal GroupSA (ATSE:INTEK)

NA

Nøtterø SpareBank (OB:NTSG)

0,20

Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP)

1,07

Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG)

0,54

Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F)

0,42

Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO)

0,14

ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA)

0,48

Baydonhill plc (AIM:BHL)

0,04

London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG)

0,72

Imarex ASA (OB:IMAREX)

0,48

Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF)

0,49

Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE)

0,79

S&U plc (LSE:SUS)

0,27

Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME)

0,97

Banca IFIS S.p.A. (CM:IF)

0,69

Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR)

0,60

SNS Reaal NV (ENXTAM:SR)

2,37

Close Brothers Group plc (LSE:CBG)

0,94

Provident Fiancial plc (LSE:PFG)

0,35

Pohola Bank plc (HLSE:POH1S)

1,43

Investec plc (LSE:INVP)

1,73

Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB)

0,49

Credit Suisse Group (SWX:CSGN)

1,43

Deutsche Bank AG (DB:DBK)

1,98

Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN)

0,22

Vir: Damodaran.

Vir:

| (67) | V preglednici 4 je prikazano „tržno območje“ količnikov beta za izbrane primerljive družbe, ki ga je izračunal davčni svetovalec družbe FFT.

  Preglednica 4


  Tržno območje količnikov beta za primerljive družbe







  Tržno območje | Količniki beta |
| --- | --- | --- |
| Število družb | 66 |
| MAX | 3,61 |
| 90. centil | 1,79 |
| 75. centil | 1,04 |
| Mediana | 0,64 |
| 25. centil | 0,29 |
| 10. centil | 0,13 |
| MIN | 0,19 |

(67)

V preglednici 4 je prikazano „tržno območje“ količnikov beta za izbrane primerljive družbe, ki ga je izračunal davčni svetovalec družbe FFT.

Preglednica 4

Preglednica 4

Tržno območje količnikov beta za primerljive družbe

Tržno območje količnikov beta za primerljive družbe

Tržno območje

Količniki beta

Število družb

66

MAX

3,61

90. centil

1,79

75. centil

1,04

Mediana

0,64

25. centil

0,29

10. centil

0,13

MIN

0,19

| (68) | Nato davčni svetovalec družbe FFT predlaga, da se plača del lastnega kapitala družbe FFT, ki ga v preglednici 2 imenuje „lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja“ in ustreza „lastnemu kapitalu, ki se uporablja za opravljanje nalog“, opredeljenemu v fazi (ii), tako da se uporabi tržna obrestna mera za kratkoročne vloge (30), ki po mnenju davčnega svetovalca družbe FFT znaša 0,87 %. |
| --- | --- |

(68)

Nato davčni svetovalec družbe FFT predlaga, da se plača del lastnega kapitala družbe FFT, ki ga v preglednici 2 imenuje „lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja“ in ustreza „lastnemu kapitalu, ki se uporablja za opravljanje nalog“, opredeljenemu v fazi (ii), tako da se uporabi tržna obrestna mera za kratkoročne vloge (30), ki po mnenju davčnega svetovalca družbe FFT znaša 0,87 %.

30

| (69) | Nato davčni svetovalec družbe FFT predlaga, da se ne plača dela lastnega kapitala družbe FFT, ki ga označuje kot del, s katerim se pokrivajo finančne naložbe družbe FFT v družbah FFNA in FFC, in ki se v preglednici 2 imenuje „lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, kar pomeni, da je plačilo za ta del za namene obdavčitve enako nič. |
| --- | --- |

(69)

Nato davčni svetovalec družbe FFT predlaga, da se ne plača dela lastnega kapitala družbe FFT, ki ga označuje kot del, s katerim se pokrivajo finančne naložbe družbe FFT v družbah FFNA in FFC, in ki se v preglednici 2 imenuje „lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, kar pomeni, da je plačilo za ta del za namene obdavčitve enako nič.

| (70) | Nazadnje davčni svetovalec v fazi (iv) izračuna skupno plačilo, ki pripada družbi FFT, za dejavnosti financiranja in zakladniške dejavnosti ter tveganja, ki jih prevzema. To plačilo sestavljajo naslednji elementi, ki izhajajo iz zgornjih faz od (i) do (iii):






  — | „plačilo za tveganje“, ki se izračuna tako, da se hipotetični regulativni kapital družbe FFT, ki ga je davčni svetovalec v fazi (ii) ob uporabi okvira Basel II po analogiji ocenil na 28 500 000 EUR, pomnoži s pričakovanim donosom pred davki, ki ga je davčni svetovalec v fazi (iii) z modelom MEDAF ocenil na 6,05 %, in |
| --- | --- | --- |

(70)

Nazadnje davčni svetovalec v fazi (iv) izračuna skupno plačilo, ki pripada družbi FFT, za dejavnosti financiranja in zakladniške dejavnosti ter tveganja, ki jih prevzema. To plačilo sestavljajo naslednji elementi, ki izhajajo iz zgornjih faz od (i) do (iii):

—

„plačilo za tveganje“, ki se izračuna tako, da se hipotetični regulativni kapital družbe FFT, ki ga je davčni svetovalec v fazi (ii) ob uporabi okvira Basel II po analogiji ocenil na 28 500 000 EUR, pomnoži s pričakovanim donosom pred davki, ki ga je davčni svetovalec v fazi (iii) z modelom MEDAF ocenil na 6,05 %, in

| — | „plačilo za naloge“, ki se izračuna tako, da se to, kar davčni svetovalec imenuje lastni kapital družbe FFT, ki se uporablja za opravljanje nalog, v fazi (ii) ocenjen na 93 710 000 EUR, pomnoži s tržno obrestno mero za kratkoročne vloge, ki jo je davčni svetovalec družbe FFT v fazi (iii) ocenil na 0,87 %. |
| --- | --- |

—

„plačilo za naloge“, ki se izračuna tako, da se to, kar davčni svetovalec imenuje lastni kapital družbe FFT, ki se uporablja za opravljanje nalog, v fazi (ii) ocenjen na 93 710 000 EUR, pomnoži s tržno obrestno mero za kratkoročne vloge, ki jo je davčni svetovalec družbe FFT v fazi (iii) ocenil na 0,87 %.

| (71) | V preglednici 5 je prikazano, kako je davčni svetovalec ocenil skupno donosnost, ki jo je treba pustiti družbi FFT za namene obdavčitve v Luksemburgu.

  Preglednica 5


  Ocena davčne osnove družbe FFT







  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Plačilo za lastni kapital | Dobiček leta 2011 pred davki |
| Plačilo za tveganje | 1 726 |
| Plačilo za naloge | 816 |
| Plačilo za lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC (31) | 0 |
| Skupni dobiček pred davki | 2 542 |

(71)

V preglednici 5 je prikazano, kako je davčni svetovalec ocenil skupno donosnost, ki jo je treba pustiti družbi FFT za namene obdavčitve v Luksemburgu.

Preglednica 5

Preglednica 5

Ocena davčne osnove družbe FFT

Ocena davčne osnove družbe FFT

(v tisoč EUR)

Plačilo za lastni kapital

Dobiček leta 2011 pred davki

Plačilo za tveganje

1 726

Plačilo za naloge

816

Plačilo za lastni kapital, s katerim se pokrivajo finančne naložbe v družbah FFNA in FFC (31)

31

0

Skupni dobiček pred davki

Skupni dobiček pred davki

2 542

2 542

| (72) | Skupni znesek 2,542 milijona EUR ustreza znesku iz spornega davčnega stališča, za katerega luksemburška davčna uprava meni, da je plačilo po tržnem načelu (32). |
| --- | --- |

(72)

Skupni znesek 2,542 milijona EUR ustreza znesku iz spornega davčnega stališča, za katerega luksemburška davčna uprava meni, da je plačilo po tržnem načelu (32).

32

| (73) | V preglednici 6 so povzeti zaključki davčnega svetovalca družbe FFT iz faz od (i) do (iv) zgoraj, v uvodnih izjavah od 58 do 72.

  Preglednica 6


  Povzetek izračuna minimalnih kapitalskih zahtev in vpliva na dobiček ali izgubo pred davki družbe FFT








  Minimalne kapitalske zahteve | FFT | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Leto 2011 | |
| (v tisoč EUR) | |
| Operativno tveganje | 938 | a |
| Tveganje neplačila nasprotne stranke | 2 603 | b |
| Valutno tveganje | 0 | c |
| Kreditno tveganje | 24 982 | d |
| Minimalne kapitalske zahteve | 28 523 | e = a + b + c + d |
| Lastni kapital, ki se kompenzira z obrestmi iz udeležbe | 165 244 | x |
| Presežni lastni kapital | 93 710 | f = g – e – x |
| Lastni kapital | 287 477 | g |
| Kazalnik čistega dobička | | |
| Pričakovani donos lastnega kapitala | 6,05 % | h |
| Kratkoročna obrestna mera | 0,87 % | i |
| Plačilo za lastni kapital | | |
| Plačilo za tveganje | 1 726 | k = h * e |
| Plačilo za naloge | 816 | j = i * f |
| Skupni dobiček pred davki | 2 542 | l = k + j |
| a | = | 15 % * (finančni prihodki na bančno vlogo – finančni odhodki za bančna posojila) |
| b | = | 20 % * 6 % * (prihodnja izpostavljenost + pozitivna poštena vrednost izvedenih instrumentov tretjih oseb) |
| c | = | 100 % pokrito z izvedenimi instrumenti |
| d | = | 20 % * 6 % * terjatve do tretjih oseb (letno povprečje) |
| h | = | ocenjen z uporabo modela MEDAF |
| i | = | letno povprečje indeksa EONIA za leto 2011 |

(73)

V preglednici 6 so povzeti zaključki davčnega svetovalca družbe FFT iz faz od (i) do (iv) zgoraj, v uvodnih izjavah od 58 do 72.

Preglednica 6

Preglednica 6

Povzetek izračuna minimalnih kapitalskih zahtev in vpliva na dobiček ali izgubo pred davki družbe FFT

Povzetek izračuna minimalnih kapitalskih zahtev in vpliva na dobiček ali izgubo pred davki družbe FFT

Minimalne kapitalske zahteve

FFT

Leto 2011

(v tisoč EUR)

(v tisoč EUR)

Operativno tveganje

938

a

Tveganje neplačila nasprotne stranke

2 603

b

Valutno tveganje

0

c

Kreditno tveganje

24 982

d

Minimalne kapitalske zahteve

28 523

e = a + b + c + d

Lastni kapital, ki se kompenzira z obrestmi iz udeležbe

165 244

x

Presežni lastni kapital

93 710

f = g – e – x

Lastni kapital

287 477

g

Kazalnik čistega dobička

Pričakovani donos lastnega kapitala

6,05 %

h

Kratkoročna obrestna mera

0,87 %

i

Plačilo za lastni kapital

Plačilo za tveganje

1 726

k = h * e

Plačilo za naloge

816

j = i * f

Skupni dobiček pred davki

2 542

l = k + j

a

=

15 % * (finančni prihodki na bančno vlogo – finančni odhodki za bančna posojila)

b

=

20 % * 6 % * (prihodnja izpostavljenost + pozitivna poštena vrednost izvedenih instrumentov tretjih oseb)

c

=

100 % pokrito z izvedenimi instrumenti

d

=

20 % * 6 % * terjatve do tretjih oseb (letno povprečje)

h

=

ocenjen z uporabo modela MEDAF

i

=

letno povprečje indeksa EONIA za leto 2011

Opozorilo: glavna domneva je, da pri poslih z družbami v skupini ni kreditnega tveganja/tveganja neplačila nasprotne stranke.

2.3   Opis luksemburških pravil za določanje transfernih cen

Opis luksemburških pravil za določanje transfernih cen

| (74) | Davčno stališče za družbo FFT je bilo sprejeto na podlagi člena 164(3) luksemburškega zakonika o davku od dohodkov (spremenjeni zakon z dne 4. decembra 1967 o davku od dohodkov (v nadaljnjem besedilu: L.I.R.)) in okrožnice L.I.R. št. 164/2 z dne 28. januarja 2011 (v nadaljnjem besedilu: okrožnica) (33). |
| --- | --- |

(74)

Davčno stališče za družbo FFT je bilo sprejeto na podlagi člena 164(3) luksemburškega zakonika o davku od dohodkov (spremenjeni zakon z dne 4. decembra 1967 o davku od dohodkov (v nadaljnjem besedilu: L.I.R.)) in okrožnice L.I.R. št. 164/2 z dne 28. januarja 2011 (v nadaljnjem besedilu: okrožnica) (33).

33

2.3.1   Člen 164 luksemburškega zakonika o davku od dohodkov

Člen 164 luksemburškega zakonika o davku od dohodkov

| (75) | Člen 164(3) L.I.R. določa, da „[je treba] prikrita izplačila dobička [...] vključiti v obdavčljivi dohodek. Do prikritega izplačila dobička pride zlasti, če delničar, družbenik ali zainteresirana stran od družbe ali združenja neposredno ali posredno prejme ugodnosti, ki jih, če tega statusa ne bi imel(-a), praviloma ne bi prejel(-a)“. Ta določba v luksemburško davčno zakonodajo vnaša neodvisno tržno načelo, v skladu s katerim morajo biti transakcije med družbami iz iste skupine plačane, kot če bi jih sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah po običajnih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(75)

Člen 164(3) L.I.R. določa, da „[je treba] prikrita izplačila dobička [...] vključiti v obdavčljivi dohodek. Do prikritega izplačila dobička pride zlasti, če delničar, družbenik ali zainteresirana stran od družbe ali združenja neposredno ali posredno prejme ugodnosti, ki jih, če tega statusa ne bi imel(-a), praviloma ne bi prejel(-a)“. Ta določba v luksemburško davčno zakonodajo vnaša neodvisno tržno načelo, v skladu s katerim morajo biti transakcije med družbami iz iste skupine plačane, kot če bi jih sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah po običajnih tržnih pogojih.

2.3.2   Okrožnica L.I.R. št. 164/2

Okrožnica L.I.R. št. 164/2

| (76) | Člen 164(3) L.I.R. je pojasnjen v okrožnici, ki ima naslednjo strukturo: v oddelku 1 so opredeljeni pojmi „finančna družba skupine“ (34), „financiranje znotraj skupine“ (35) in „povezana podjetja“ (36). |
| --- | --- |

(76)

Člen 164(3) L.I.R. je pojasnjen v okrožnici, ki ima naslednjo strukturo: v oddelku 1 so opredeljeni pojmi „finančna družba skupine“ (34), „financiranje znotraj skupine“ (35) in „povezana podjetja“ (36).

34

35

36

| (77) | Oddelek 2 z naslovom „Splošno“ se začne z naslednjim opisom storitev znotraj skupine, za katere se okrožnica uporablja: „Storitev znotraj skupine (vključno s financiranjem znotraj skupine) je bila opravljena, če bi bilo neodvisno podjetje v primerljivih okoliščinah pripravljeno drugemu neodvisnemu podjetju plačati izvedbo te dejavnosti ali če bi jo samo izvedlo.“ Oddelek 2 okrožnice vsebuje tudi opis neodvisnega tržnega načela, kot je opredeljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen in preneseno v nacionalno zakonodajo. V zvezi s tem je v njem navedeno: „[č]e je bila opravljena storitev znotraj skupine, je treba tako kot za druge vrste transferjev znotraj skupine ugotoviti, ali je dogovorjeno plačilo skladno z neodvisnim tržnim načelom, to je ali ustreza ceni, ki bi jo v primerljivih okoliščinah zaračunala in sprejela neodvisna podjetja“ (37). |
| --- | --- |

(77)

Oddelek 2 z naslovom „Splošno“ se začne z naslednjim opisom storitev znotraj skupine, za katere se okrožnica uporablja: „Storitev znotraj skupine (vključno s financiranjem znotraj skupine) je bila opravljena, če bi bilo neodvisno podjetje v primerljivih okoliščinah pripravljeno drugemu neodvisnemu podjetju plačati izvedbo te dejavnosti ali če bi jo samo izvedlo.“ Oddelek 2 okrožnice vsebuje tudi opis neodvisnega tržnega načela, kot je opredeljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen in preneseno v nacionalno zakonodajo. V zvezi s tem je v njem navedeno: „[č]e je bila opravljena storitev znotraj skupine, je treba tako kot za druge vrste transferjev znotraj skupine ugotoviti, ali je dogovorjeno plačilo skladno z neodvisnim tržnim načelom, to je ali ustreza ceni, ki bi jo v primerljivih okoliščinah zaračunala in sprejela neodvisna podjetja“ (37).

37

| (78) | V zvezi s sklicevanjem na „primerljive okoliščine“ je v okrožnici pojasnjeno, da mora analiza primerljivosti vključevati elemente, kot so „značilnosti prenesenega blaga ali storitev, naloge strank, pogodbeni pogoji, ekonomske okoliščine strank in industrijske ali tržne strategije, za katere si stranke prizadevajo“ (38). |
| --- | --- |

(78)

V zvezi s sklicevanjem na „primerljive okoliščine“ je v okrožnici pojasnjeno, da mora analiza primerljivosti vključevati elemente, kot so „značilnosti prenesenega blaga ali storitev, naloge strank, pogodbeni pogoji, ekonomske okoliščine strank in industrijske ali tržne strategije, za katere si stranke prizadevajo“ (38).

38

| (79) | V oddelku 3 okrožnice je zlasti pojasnjeno, kako se določi plačilo po tržnem načelu za finančne družbe skupine. V skladu z okrožnico morajo biti naloge, ki jih te družbe opravljajo in od katerih je odvisno plačilo vsake od teh družb, primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije, ki so pod nadzorom organa za nadzor finančnega sektorja. Torej, plačilo po tržnem načelu za naloge, ki jih družbe opravljajo (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), „bi moralo temeljiti na plačilu, ki ga te institucije zahtevajo za primerljivo kreditno dejavnost“ (39). |
| --- | --- |

(79)

V oddelku 3 okrožnice je zlasti pojasnjeno, kako se določi plačilo po tržnem načelu za finančne družbe skupine. V skladu z okrožnico morajo biti naloge, ki jih te družbe opravljajo in od katerih je odvisno plačilo vsake od teh družb, primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije, ki so pod nadzorom organa za nadzor finančnega sektorja. Torej, plačilo po tržnem načelu za naloge, ki jih družbe opravljajo (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), „bi moralo temeljiti na plačilu, ki ga te institucije zahtevajo za primerljivo kreditno dejavnost“ (39).

39

| (80) | Poleg tega finančne institucije, preden dodelijo posojilo ali predplačilo, opravijo analizo tveganj, tako da ocenijo zlasti finančno tveganje v zvezi s transakcijo, tveganje kreditojemalca, poslovno tveganje kreditojemalca in strukturno tveganje. Kar zadeva stroške, povezane z dodelitvijo posojila, je treba upoštevati tudi dodatne stroške, med drugim „dodatne stroške zaradi spoštovanja zahtev glede solventnosti, dodatne stroške, povezane s kreditnim tveganjem, stroške obdelave ali dodatne stroške zaradi valutnega tveganja“ (40). Kreditno tveganje se določi na podlagi pogojev iz kreditne pogodbe in rezult atov analize tveganj. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega finančne institucije, preden dodelijo posojilo ali predplačilo, opravijo analizo tveganj, tako da ocenijo zlasti finančno tveganje v zvezi s transakcijo, tveganje kreditojemalca, poslovno tveganje kreditojemalca in strukturno tveganje. Kar zadeva stroške, povezane z dodelitvijo posojila, je treba upoštevati tudi dodatne stroške, med drugim „dodatne stroške zaradi spoštovanja zahtev glede solventnosti, dodatne stroške, povezane s kreditnim tveganjem, stroške obdelave ali dodatne stroške zaradi valutnega tveganja“ (40). Kreditno tveganje se določi na podlagi pogojev iz kreditne pogodbe in rezult atov analize tveganj.

40

| (81) | Nazadnje, v skladu z okrožnico neodvisni ponudniki finančnih storitev znesek plačila praviloma povežejo bodisi z izposojenim zneskom bodisi z realno vrednostjo sredstev v upravljanju. Podobno kot neodvisni ponudniki storitev „bi morale tudi finančne družbe skupine, ki opravljajo kreditno dejavnost znotraj skupine, pred dodelitvijo posojila povezanemu podjetju opraviti analizo tveganj in upoštevati vse druge dejavnike, ki bi lahko vplivali na določitev transferne cene“ (41). |
| --- | --- |

(81)

Nazadnje, v skladu z okrožnico neodvisni ponudniki finančnih storitev znesek plačila praviloma povežejo bodisi z izposojenim zneskom bodisi z realno vrednostjo sredstev v upravljanju. Podobno kot neodvisni ponudniki storitev „bi morale tudi finančne družbe skupine, ki opravljajo kreditno dejavnost znotraj skupine, pred dodelitvijo posojila povezanemu podjetju opraviti analizo tveganj in upoštevati vse druge dejavnike, ki bi lahko vplivali na določitev transferne cene“ (41).

41

| (82) | V oddelku 4 okrožnice je pojasnjeno, da davčni organi dajo informacije, ki so zanje zavezujoče, samo če je zadevna družba dejansko prisotna v Luksemburgu. Nato so v njem našteti različni pogoji, ki jih mora izpolnjevati finančna družba skupine, da je dejansko prisotna v državi. Zlasti lastni kapital družbe mora biti ustrezen glede na naloge, ki jih družba opravlja (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), znesek lastnega kapitala pa mora znašati vsaj 1 % nominalne vrednosti posojil(-a) ali 2 milijona EUR brez drugih navedb. |
| --- | --- |

(82)

V oddelku 4 okrožnice je pojasnjeno, da davčni organi dajo informacije, ki so zanje zavezujoče, samo če je zadevna družba dejansko prisotna v Luksemburgu. Nato so v njem našteti različni pogoji, ki jih mora izpolnjevati finančna družba skupine, da je dejansko prisotna v državi. Zlasti lastni kapital družbe mora biti ustrezen glede na naloge, ki jih družba opravlja (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), znesek lastnega kapitala pa mora znašati vsaj 1 % nominalne vrednosti posojil(-a) ali 2 milijona EUR brez drugih navedb.

| (83) | V okrožnici je tudi navedeno, katere informacije ali dokumente je treba predložiti za pridobitev informacij, ki so zavezujoče za davčno upravo. Prošnja za zavezujoče informacije mora med drugim vsebovati „študijo transfernih cen, ki upošteva smernice OECD na tem področju in vsebuje zlasti popoln opis predlagane metodologije ter podrobne informacije in analize v podporo tej metodologiji, na primer opredelitev primerljivih družb in razpon pričakovanih rezultatov“ (42). Nazadnje je v okrožnici pojasnjeno, da je davčno stališče običajno veljavno pet let, razen če se spremenijo dejstva in okoliščine, pravni predpisi, na katerih temelji davčno stališče, ali katera od bistvenih značilnosti transakcije (43). |
| --- | --- |

(83)

V okrožnici je tudi navedeno, katere informacije ali dokumente je treba predložiti za pridobitev informacij, ki so zavezujoče za davčno upravo. Prošnja za zavezujoče informacije mora med drugim vsebovati „študijo transfernih cen, ki upošteva smernice OECD na tem področju in vsebuje zlasti popoln opis predlagane metodologije ter podrobne informacije in analize v podporo tej metodologiji, na primer opredelitev primerljivih družb in razpon pričakovanih rezultatov“ (42). Nazadnje je v okrožnici pojasnjeno, da je davčno stališče običajno veljavno pet let, razen če se spremenijo dejstva in okoliščine, pravni predpisi, na katerih temelji davčno stališče, ali katera od bistvenih značilnosti transakcije (43).

42

43

2.4   Opis smernic OECD za določanje transfernih cen

Opis smernic OECD za določanje transfernih cen

| (84) | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD) svojim državam članicam zagotavlja navodila s področja obdavčevanja, opisana v „smernicah za določanje transfernih cen“ (v nadaljnjem besedilu: smernice OECD za določanje transfernih cen), ki so nezavezujoč pravni instrument, ki daje navodila glede transfernih cen (44). |
| --- | --- |

(84)

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD) svojim državam članicam zagotavlja navodila s področja obdavčevanja, opisana v „smernicah za določanje transfernih cen“ (v nadaljnjem besedilu: smernice OECD za določanje transfernih cen), ki so nezavezujoč pravni instrument, ki daje navodila glede transfernih cen (44).

44

| (85) | Transferne cene pomenijo cene, zaračunane za komercialne transakcije med različnimi subjekti iste skupine podjetij. Multinacionalne družbe imajo finančno spodbudo, da čim manj dobička dodelijo na tista ozemlja, kjer je dobiček bolj obdavčen, zaradi česar lahko nastanejo previsoke transferne cene, ki jih ne bi smeli sprejeti kot osnovo za izračun obdavčljivega dohodka. Da bi se davčne uprave izognile tej težavi, lahko sprejmejo transferne cene med družbami iz iste skupine le, če so transakcije plačane, kot če bi jih sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah v običajnih tržnih pogojih (45). To se imenuje „neodvisno tržno načelo“. |
| --- | --- |

(85)

Transferne cene pomenijo cene, zaračunane za komercialne transakcije med različnimi subjekti iste skupine podjetij. Multinacionalne družbe imajo finančno spodbudo, da čim manj dobička dodelijo na tista ozemlja, kjer je dobiček bolj obdavčen, zaradi česar lahko nastanejo previsoke transferne cene, ki jih ne bi smeli sprejeti kot osnovo za izračun obdavčljivega dohodka. Da bi se davčne uprave izognile tej težavi, lahko sprejmejo transferne cene med družbami iz iste skupine le, če so transakcije plačane, kot če bi jih sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah v običajnih tržnih pogojih (45). To se imenuje „neodvisno tržno načelo“.

45

| (86) | Uradna izjava o neodvisnem tržnem načelu je v členu 9(1) vzorčne davčne konvencije OECD, ki je podlaga za dvostranske davčne konvencije, katerih pogodbenice so države članice OECD in vse več držav nečlanic. Člen 9 določa, da: „[k]adar [...] obstajajo ali se uvedejo med [povezanima] podjetjema v njunih komercialnih ali finančnih odnosih pogoji, drugačni od tistih, ki bi obstajali med neodvisnimi podjetji, se kakršen koli dobiček, ki bi prirastel enemu od podjetij, če takih pogojev ne bi bilo, vendar prav zaradi takih pogojev ni prirastel, lahko vključi v dobiček tega podjetja in ustrezno obdavči“. |
| --- | --- |

(86)

Uradna izjava o neodvisnem tržnem načelu je v členu 9(1) vzorčne davčne konvencije OECD, ki je podlaga za dvostranske davčne konvencije, katerih pogodbenice so države članice OECD in vse več držav nečlanic. Člen 9 določa, da: „[k]adar [...] obstajajo ali se uvedejo med [povezanima] podjetjema v njunih komercialnih ali finančnih odnosih pogoji, drugačni od tistih, ki bi obstajali med neodvisnimi podjetji, se kakršen koli dobiček, ki bi prirastel enemu od podjetij, če takih pogojev ne bi bilo, vendar prav zaradi takih pogojev ni prirastel, lahko vključi v dobiček tega podjetja in ustrezno obdavči“.

| (87) | Prvotno različico smernic za določanje transfernih cen je odbor za davčne zadeve OECD sprejel 27. junija 1995 (46); ta je bila precej posodobljena julija 2010 (47). Glede na to, da te smernice niso zavezujoče, se davčnim upravam držav članic OECD samo priporoča, naj jih upoštevajo. Te smernice pa se na splošno uporabljajo kot referenca in očitno vplivajo na davčno prakso držav članic (in tudi nečlanic) OECD. Poleg tega so te smernice v številnih državah članicah OECD pridobile zakonsko veljavo ali pa se uporabljajo kot podlaga za razlago nacionalne davčne zakonodaje. Komisija v tem sklepu navaja smernice OECD za določanje transfernih cen zato, ker so te smernice obstoječ priročnik na tem področju, ki so nastale kot plod razprav strokovnjakov v okviru OECD, in zagotavljajo pojasnila o tehnikah za reševanje skupnih izzivov, ki jih prinaša uporaba neodvisnega tržnega načela v konkretnih primerih. Zato smernice OECD za določanje transfernih cen davčnim upravam in multinacionalnim podjetjem zagotavljajo koristna navodila za uporabo neodvisnega tržnega načela. Obenem pa poudarjajo mednarodno soglasje na področju transfernih cen. |
| --- | --- |

(87)

Prvotno različico smernic za določanje transfernih cen je odbor za davčne zadeve OECD sprejel 27. junija 1995 (46); ta je bila precej posodobljena julija 2010 (47). Glede na to, da te smernice niso zavezujoče, se davčnim upravam držav članic OECD samo priporoča, naj jih upoštevajo. Te smernice pa se na splošno uporabljajo kot referenca in očitno vplivajo na davčno prakso držav članic (in tudi nečlanic) OECD. Poleg tega so te smernice v številnih državah članicah OECD pridobile zakonsko veljavo ali pa se uporabljajo kot podlaga za razlago nacionalne davčne zakonodaje. Komisija v tem sklepu navaja smernice OECD za določanje transfernih cen zato, ker so te smernice obstoječ priročnik na tem področju, ki so nastale kot plod razprav strokovnjakov v okviru OECD, in zagotavljajo pojasnila o tehnikah za reševanje skupnih izzivov, ki jih prinaša uporaba neodvisnega tržnega načela v konkretnih primerih. Zato smernice OECD za določanje transfernih cen davčnim upravam in multinacionalnim podjetjem zagotavljajo koristna navodila za uporabo neodvisnega tržnega načela. Obenem pa poudarjajo mednarodno soglasje na področju transfernih cen.

46

47

| (88) | V smernicah OECD za določanje transfernih cen je naštetih pet metod za določitev približka primerljivih tržnih cen in razdelitve dobička med družbami v isti skupini: (i) metoda primerljivih prostih cen (v nadaljnjem besedilu: metoda CUP); (ii) metoda dodatka na stroške; (iii) metoda preprodajne cene; (iv) metoda MTMN in (v) metoda porazdelitve dobička. Smernice razlikujejo med tradicionalnimi transakcijskimi metodami (prve tri metode) in metodami transakcijskega dobička (zadnji dve metodi). Multinacionalna podjetja lahko še vedno prosto uporabljajo metode določanja transfernih cen, ki niso opisane v teh smernicah, če se pri teh metodah upošteva neodvisno tržno načelo. |
| --- | --- |

(88)

V smernicah OECD za določanje transfernih cen je naštetih pet metod za določitev približka primerljivih tržnih cen in razdelitve dobička med družbami v isti skupini: (i) metoda primerljivih prostih cen (v nadaljnjem besedilu: metoda CUP); (ii) metoda dodatka na stroške; (iii) metoda preprodajne cene; (iv) metoda MTMN in (v) metoda porazdelitve dobička. Smernice razlikujejo med tradicionalnimi transakcijskimi metodami (prve tri metode) in metodami transakcijskega dobička (zadnji dve metodi). Multinacionalna podjetja lahko še vedno prosto uporabljajo metode določanja transfernih cen, ki niso opisane v teh smernicah, če se pri teh metodah upošteva neodvisno tržno načelo.

| (89) | Za ta sklep sta primerni metodi CUP in MTMN, zato sta podrobneje predstavljeni v uvodnih izjavah od 90 do 92. |
| --- | --- |

(89)

Za ta sklep sta primerni metodi CUP in MTMN, zato sta podrobneje predstavljeni v uvodnih izjavah od 90 do 92.

| (90) | Pri metodi CUP se primerja cena, zaračunana za prenos blaga ali storitev v okviru povezane transakcije (transakcije med podjetjema, ki sta medsebojno povezani), s ceno, zaračunano za prenos blaga ali storitev v okviru primerljive transakcije na prostem trgu (transakcije med podjetjema, ki sta neodvisni eno od drugega) v primerljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(90)

Pri metodi CUP se primerja cena, zaračunana za prenos blaga ali storitev v okviru povezane transakcije (transakcije med podjetjema, ki sta medsebojno povezani), s ceno, zaračunano za prenos blaga ali storitev v okviru primerljive transakcije na prostem trgu (transakcije med podjetjema, ki sta neodvisni eno od drugega) v primerljivih okoliščinah.

| (91) | Metoda MTMN je ena od „posrednih metod“, ki se uporabljajo za določitev približka primerljivih tržnih cen za transakcije in razdelitve dobička med družbami v isti skupini. Pri tej metodi se na podlagi neodvisnega tržnega načela oceni potencialni znesek dobička za dejavnost v celoti namesto za določene transakcije. Njen cilj ni določiti ceno prodanega blaga, temveč oceniti dobiček, ki bi ga neodvisne družbe lahko po pričakovanjih ustvarile z določeno dejavnostjo, na primer z dejavnostjo prodaje blaga. V ta namen izbere ustrezno podlago („kazalnik dobičkonosnosti“), kot so stroški, promet ali naložbe v osnovna sredstva, in zanjo uporabi stopnjo dobička, ki izraža stopnjo, ugotovljeno za primerljive transakcije na prostem trgu. |
| --- | --- |

(91)

Metoda MTMN je ena od „posrednih metod“, ki se uporabljajo za določitev približka primerljivih tržnih cen za transakcije in razdelitve dobička med družbami v isti skupini. Pri tej metodi se na podlagi neodvisnega tržnega načela oceni potencialni znesek dobička za dejavnost v celoti namesto za določene transakcije. Njen cilj ni določiti ceno prodanega blaga, temveč oceniti dobiček, ki bi ga neodvisne družbe lahko po pričakovanjih ustvarile z določeno dejavnostjo, na primer z dejavnostjo prodaje blaga. V ta namen izbere ustrezno podlago („kazalnik dobičkonosnosti“), kot so stroški, promet ali naložbe v osnovna sredstva, in zanjo uporabi stopnjo dobička, ki izraža stopnjo, ugotovljeno za primerljive transakcije na prostem trgu.

| (92) | Ker se z metodo MTMN ne določajo cene za posamične transakcije, je možno, da obdavčljivi dohodek subjekta, za katerega se metoda uporabi, nima neposrednih posledic za obdavčljivi dohodek drugega subjekta iz iste skupine družb. Zato se ta metoda razlikuje od uporabe metode CUP, ki transferno ceno določi kot ceno določenega blaga ali storitve, ki se nato v enakem znesku vključi v obdavčljivi dohodek družbe iz skupine, ki prodaja, in družbe iz skupine, ki kupuje zadevno blago ali storitev. |
| --- | --- |

(92)

Ker se z metodo MTMN ne določajo cene za posamične transakcije, je možno, da obdavčljivi dohodek subjekta, za katerega se metoda uporabi, nima neposrednih posledic za obdavčljivi dohodek drugega subjekta iz iste skupine družb. Zato se ta metoda razlikuje od uporabe metode CUP, ki transferno ceno določi kot ceno določenega blaga ali storitve, ki se nato v enakem znesku vključi v obdavčljivi dohodek družbe iz skupine, ki prodaja, in družbe iz skupine, ki kupuje zadevno blago ali storitev.

2.5   Dodatne informacije, poslane po začetku formalnega postopka preiskave

Dodatne informacije, poslane po začetku formalnega postopka preiskave

2.5.1   Dopis Luksemburga z dne 3. septembra 2014

Dopis Luksemburga z dne 3. septembra 2014

| (93) | Luksemburg je v odgovor na vprašanja iz sklepa o začetku postopka Komisijo obvestil, da višina posojil, odobrenih znotraj skupine Fiat, ni bila omejena navzgor. |
| --- | --- |

(93)

Luksemburg je v odgovor na vprašanja iz sklepa o začetku postopka Komisijo obvestil, da višina posojil, odobrenih znotraj skupine Fiat, ni bila omejena navzgor.

| (94) | Luksemburg je predložil tudi pojasnila o povprečnih cenah danih in najetih posojil znotraj skupine v letih od 2011 do 2013. Obrestna mera za posojila znotraj skupine, ki jih je odobrila družba FFT, je [...]. Konec leta 2011 je ustrezala obrestni meri Euribor, povišani za maržo [6–9 %]. Povprečna obrestna mera za saldo na tekočih računih družb skupine za leti 2012 in 2013 je bila [6–9 %] oziroma [6–9 %]. V letih 2011, 2012 in 2013 je bila povprečna obrestna mera, ki jo je plačala družba FFT za vloge znotraj skupine, [0–3 %], [0–3 %] oziroma [0–3 %] (povprečne pavšalne mere). |
| --- | --- |

(94)

Luksemburg je predložil tudi pojasnila o povprečnih cenah danih in najetih posojil znotraj skupine v letih od 2011 do 2013. Obrestna mera za posojila znotraj skupine, ki jih je odobrila družba FFT, je [...]. Konec leta 2011 je ustrezala obrestni meri Euribor, povišani za maržo [6–9 %]. Povprečna obrestna mera za saldo na tekočih računih družb skupine za leti 2012 in 2013 je bila [6–9 %] oziroma [6–9 %]. V letih 2011, 2012 in 2013 je bila povprečna obrestna mera, ki jo je plačala družba FFT za vloge znotraj skupine, [0–3 %], [0–3 %] oziroma [0–3 %] (povprečne pavšalne mere).

| (95) | Luksemburg je izrazil tudi mnenje o plačilu za kapital, ki ga dovoljuje sporno davčno stališče. Navedel je zlasti, da je bil kapital, vložen v deleže, poplačan z razdeljenimi dividendami in da te po naravi niso predmet analize transfernih cen, saj jih družba prejme samo zato, ker je delničarka. Zato se dividende ne upoštevajo pri določitvi obsega nalog, ki jih opravlja, in tveganj, ki jih prevzema. |
| --- | --- |

(95)

Luksemburg je izrazil tudi mnenje o plačilu za kapital, ki ga dovoljuje sporno davčno stališče. Navedel je zlasti, da je bil kapital, vložen v deleže, poplačan z razdeljenimi dividendami in da te po naravi niso predmet analize transfernih cen, saj jih družba prejme samo zato, ker je delničarka. Zato se dividende ne upoštevajo pri določitvi obsega nalog, ki jih opravlja, in tveganj, ki jih prevzema.

| (96) | Luksemburg je še pojasnil, da se je nakup deležev družbe FFT v celoti financiral z lastnim kapitalom in da ta način financiranja avtomatično pomeni, da ta sredstva niso več na voljo za pokrivanje drugih tveganj, ki jih nosi FFT. |
| --- | --- |

(96)

Luksemburg je še pojasnil, da se je nakup deležev družbe FFT v celoti financiral z lastnim kapitalom in da ta način financiranja avtomatično pomeni, da ta sredstva niso več na voljo za pokrivanje drugih tveganj, ki jih nosi FFT.

| (97) | Skliceval se je tudi na člen 57 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (48), v skladu s katerim nekonsolidirana lastna sredstva kreditnih institucij ne vključujejo deležev v drugih kreditnih institucijah, ki presegajo 10 % kapitala teh institucij. |
| --- | --- |

(97)

Skliceval se je tudi na člen 57 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (48), v skladu s katerim nekonsolidirana lastna sredstva kreditnih institucij ne vključujejo deležev v drugih kreditnih institucijah, ki presegajo 10 % kapitala teh institucij.

48

| (98) | Poleg tega se je Luksemburg skliceval na enostavni pristop, opredeljen z okvirom Basel II, ki določa, da je stopnja, ki jo je treba uporabiti za povprečje treh obdobij pozitivnih letnih bruto dohodkov, 15 %. |
| --- | --- |

(98)

Poleg tega se je Luksemburg skliceval na enostavni pristop, opredeljen z okvirom Basel II, ki določa, da je stopnja, ki jo je treba uporabiti za povprečje treh obdobij pozitivnih letnih bruto dohodkov, 15 %.

2.5.2   Dopis Luksemburga z dne 24. marca 2015

Dopis Luksemburga z dne 24. marca 2015

| (99) | V odgovor na prošnjo Komisije, naj ji pošlje primere davčnih stališč, naslovljenih na davčne zavezance, ki so v podobnem položaju kot družba FFT, je Luksemburg v dopisu z dne 24. marca 2015 navedel, da je položaj družbe FFT čisto poseben. Po njegovem mnenju je tako, ker je družba FFT finančna institucija, ki sredstva pridobiva na trgu, v nasprotju z večino finančnih institucij v Luksemburgu, ki z maržo posojajo sredstva, ki so jim jih dale na voljo druge družbe v skupini, katere del so. |
| --- | --- |

(99)

V odgovor na prošnjo Komisije, naj ji pošlje primere davčnih stališč, naslovljenih na davčne zavezance, ki so v podobnem položaju kot družba FFT, je Luksemburg v dopisu z dne 24. marca 2015 navedel, da je položaj družbe FFT čisto poseben. Po njegovem mnenju je tako, ker je družba FFT finančna institucija, ki sredstva pridobiva na trgu, v nasprotju z večino finančnih institucij v Luksemburgu, ki z maržo posojajo sredstva, ki so jim jih dale na voljo druge družbe v skupini, katere del so.

| (100) | Poleg tega je po mnenju luksemburške davčne uprave položaj vsakega davčnega zavezanca dovolj specifičen, da ga ni mogoče primerjati s položajem drugih davčnih zavezancev. Zato naj bi bila v luksemburškem nacionalnem pravu le ena splošna določba, ki se uporablja kot okvir za transferne cene (to je člen 164 L.I.R.), ki tej upravi omogoča, da čim bolje spozna ekonomski položaj vsakega podjetja, ne glede na to ali je predmet davčnega stališča ali ne. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega je po mnenju luksemburške davčne uprave položaj vsakega davčnega zavezanca dovolj specifičen, da ga ni mogoče primerjati s položajem drugih davčnih zavezancev. Zato naj bi bila v luksemburškem nacionalnem pravu le ena splošna določba, ki se uporablja kot okvir za transferne cene (to je člen 164 L.I.R.), ki tej upravi omogoča, da čim bolje spozna ekonomski položaj vsakega podjetja, ne glede na to ali je predmet davčnega stališča ali ne.

| (101) | Luksemburg je sporočil tudi davčno osnovo družbe FFT za obdobje od leta 2009 do leta 2013 na podlagi davčnih napovedi družbe (49), ki je povzeta v preglednici 7.

  Preglednica 7


  Davčna osnova družbe FFT za obdobje od leta 2009 do leta 2013







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto 2009 | 2 643 424 |
| Leto 2010 | 2 424 869 |
| Leto 2011 | 2 600 416 |
| Leto 2012 | 1 684 103 |
| Leto 2013 | 2 095 969 |

(101)

Luksemburg je sporočil tudi davčno osnovo družbe FFT za obdobje od leta 2009 do leta 2013 na podlagi davčnih napovedi družbe (49), ki je povzeta v preglednici 7.

49

Preglednica 7

Preglednica 7

Davčna osnova družbe FFT za obdobje od leta 2009 do leta 2013

Davčna osnova družbe FFT za obdobje od leta 2009 do leta 2013

(v EUR)

Leto 2009

2 643 424

Leto 2010

2 424 869

Leto 2011

2 600 416

Leto 2012

1 684 103

Leto 2013

2 095 969

| (102) | Luksemburg je navedel, da je iz davčne napovedi družbe FFT za leto 2013 razvidno, da so pomisleki iz uvodne izjave 64 sklepa o začetku postopka, v skladu s katerimi je davčna osnova določena v razponu med 2 288 000 EUR in 2 796 000 EUR, povsem neutemeljeni. Jasno je, da sporno davčno stališče dovoljuje samo izbrano metodo in da se tržni parametri spreminjajo. |
| --- | --- |

(102)

Luksemburg je navedel, da je iz davčne napovedi družbe FFT za leto 2013 razvidno, da so pomisleki iz uvodne izjave 64 sklepa o začetku postopka, v skladu s katerimi je davčna osnova določena v razponu med 2 288 000 EUR in 2 796 000 EUR, povsem neutemeljeni. Jasno je, da sporno davčno stališče dovoljuje samo izbrano metodo in da se tržni parametri spreminjajo.

| (103) | Nazadnje je Luksemburg na prošnjo Komisije posredoval tudi vsa predhodna davčna stališča, ki jih je luksemburška davčna uprava sprejela glede družb iz skupine Fiat. |
| --- | --- |

(103)

Nazadnje je Luksemburg na prošnjo Komisije posredoval tudi vsa predhodna davčna stališča, ki jih je luksemburška davčna uprava sprejela glede družb iz skupine Fiat.

| (104) | Prvič, prošnja za davčno stališče z dne 9. decembra 2009, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela, se je nanašala na odobritev davčne osnove družbe FFT [...]. |
| --- | --- |

(104)

Prvič, prošnja za davčno stališče z dne 9. decembra 2009, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela, se je nanašala na odobritev davčne osnove družbe FFT [...].

| (105) | Drugič, luksemburška davčna uprava je posredovala dva dopisa z dne 3. septembra 2012. Prvi dopis je sporno davčno stališče, ki temelji na prošnji za davčno stališče z dne 14. marca 2012, kot je navedeno v uvodni izjavi 9. Ta prošnja za davčno stališče je bila Komisiji ponovno in v neokrnjeni različici poslana v dopisu Luksemburga z dne 24. marca 2015, ki je vseboval informacije, ki jih je Luksemburg, ko je to davčno stališče prvič poslal Komisiji, počrnil. |
| --- | --- |

(105)

Drugič, luksemburška davčna uprava je posredovala dva dopisa z dne 3. septembra 2012. Prvi dopis je sporno davčno stališče, ki temelji na prošnji za davčno stališče z dne 14. marca 2012, kot je navedeno v uvodni izjavi 9. Ta prošnja za davčno stališče je bila Komisiji ponovno in v neokrnjeni različici poslana v dopisu Luksemburga z dne 24. marca 2015, ki je vseboval informacije, ki jih je Luksemburg, ko je to davčno stališče prvič poslal Komisiji, počrnil.

| (106) | Drugi, skoraj enak dopis je bil poslan v odgovor na vzporedno prošnjo za davčno stališče, vloženo [...] pri luksemburški davčni upravi 18. aprila 2012 za družbo, imenovano [F], za katero se zdi, da ustreza družbi FFT v drugačni strukturi finančnih družb skupine. V tej drugi prošnji za davčno stališče je opis nalog [družbe F] enak opisu nalog družbe FFT v prošnji z dne 14. marca 2012. Ta druga struktura naj bi bila drugačna samo v tem, da naj bi ta družba imela eno podružnico v Združenem kraljestvu in nobene v Španiji ter da naj [družba F] ne bi bila lastnica [nobene hčerinske družbe]. |
| --- | --- |

(106)

Drugi, skoraj enak dopis je bil poslan v odgovor na vzporedno prošnjo za davčno stališče, vloženo [...] pri luksemburški davčni upravi 18. aprila 2012 za družbo, imenovano [F], za katero se zdi, da ustreza družbi FFT v drugačni strukturi finančnih družb skupine. V tej drugi prošnji za davčno stališče je opis nalog [družbe F] enak opisu nalog družbe FFT v prošnji z dne 14. marca 2012. Ta druga struktura naj bi bila drugačna samo v tem, da naj bi ta družba imela eno podružnico v Združenem kraljestvu in nobene v Španiji ter da naj [družba F] ne bi bila lastnica [nobene hčerinske družbe].

| (107) | Druga prošnja za davčno stališče, podprta s poročilom o transfernih cenah, vsebuje zaključek, ki je oblikovan enako kot zaključek v prošnji za davčno stališče družbe FFT [naveden v uvodni izjavi 54]. Vendar je rezultat analize transfernih cen bistveno drugačen. Plačilo [družbi F] po tržnem načelu, kot je določeno v poročilu o transfernih cenah, je naslednje: „Študija transfernih cen določa ustrezno plačilo, ki temelji na (i) tveganem kapitalu v znesku 44,6 milijona EUR in (ii) kapitalu za plačilo nalog, ki jih družba opravlja, v znesku 8,8 milijona EUR v razponu +/–10 %.“ |
| --- | --- |

(107)

Druga prošnja za davčno stališče, podprta s poročilom o transfernih cenah, vsebuje zaključek, ki je oblikovan enako kot zaključek v prošnji za davčno stališče družbe FFT [naveden v uvodni izjavi 54]. Vendar je rezultat analize transfernih cen bistveno drugačen. Plačilo [družbi F] po tržnem načelu, kot je določeno v poročilu o transfernih cenah, je naslednje: „Študija transfernih cen določa ustrezno plačilo, ki temelji na (i) tveganem kapitalu v znesku 44,6 milijona EUR in (ii) kapitalu za plačilo nalog, ki jih družba opravlja, v znesku 8,8 milijona EUR v razponu +/–10 %.“

| (108) | Obe davčni stališči sta bili na seznamu, ki ga je Luksemburg 4. junija 2015 posredoval Komisiji v zvezi z davčnimi stališči, ki se nanašajo na naloge zakladništva [glej uvodno izjavo 29]. |
| --- | --- |

(108)

Obe davčni stališči sta bili na seznamu, ki ga je Luksemburg 4. junija 2015 posredoval Komisiji v zvezi z davčnimi stališči, ki se nanašajo na naloge zakladništva [glej uvodno izjavo 29].

| (109) | Tretjič, Komisiji sta bili posredovani še dve drugi prošnji za davčno stališče [...], ki ju je sprejela luksemburška davčna uprava. Ti prošnji sta bili iz let 2002 in 2012 ter sta se nanašali na druge vidike strukture skupine Fiat v Luksemburgu. Ta sklep ne obravnava teh dveh davčnih stališč. |
| --- | --- |

(109)

Tretjič, Komisiji sta bili posredovani še dve drugi prošnji za davčno stališče [...], ki ju je sprejela luksemburška davčna uprava. Ti prošnji sta bili iz let 2002 in 2012 ter sta se nanašali na druge vidike strukture skupine Fiat v Luksemburgu. Ta sklep ne obravnava teh dveh davčnih stališč.

2.5.3   Informacije, ki jih je skupina Fiat sporočila 31. marca 2015

Informacije, ki jih je skupina Fiat sporočila 31. marca 2015

2.5.3.1   Informacije o družbah skupine Fiat, ki imajo neposredno povezavo z družbo FFT

Informacije o družbah skupine Fiat, ki imajo neposredno povezavo z družbo FFT

| (110) | Skupina Fiat poudarja, da je približno 40-odstotni delež družbe FFT v lasti družbe Fiat S.p.A. in približno 60-odstotni delež v lasti družbe FF, ki je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Fiat S.p.A. (50). Družba FFT pa ima v lasti 100-odstotna deleža družb FFNA in FFC (51). Skupina Fiat poudarja tudi, da je družba FFT ena od finančnih družb skupine Fiat, ki so naštete v uvodni izjavi 39. |
| --- | --- |

(110)

Skupina Fiat poudarja, da je približno 40-odstotni delež družbe FFT v lasti družbe Fiat S.p.A. in približno 60-odstotni delež v lasti družbe FF, ki je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Fiat S.p.A. (50). Družba FFT pa ima v lasti 100-odstotna deleža družb FFNA in FFC (51). Skupina Fiat poudarja tudi, da je družba FFT ena od finančnih družb skupine Fiat, ki so naštete v uvodni izjavi 39.

50

51

| (111) | Skupina Fiat je Komisiji v skladu z njeno prošnjo poslala podrobne finančne podatke o finančnih družbah skupine. Posredovala je zlasti letna poročil družb FFT, FF, FFNA, FFC in FFB za leta od 2011 do 2013 ter opise nalog teh družb. Po teh podatkih je v družbi FF zaposlenih 52 oseb, od tega [20–30] v „finančni“ službi in [10–20] v „računovodstvu“. Družba FFT ima 14 zaposlenih, od tega enega direktorja, [0–10] zaposlenih (v Združenem kraljestvu), ki so v neposrednih stikih s strankami, [0–10] zaposlenih, odgovornih za upravne naloge, in [0–10] oseb, ki skrbijo za računovodstvo in nadzor. V družbi FFNA je zaposlenih pet oseb, dejavnosti družbe FFC pa so omejene. |
| --- | --- |

(111)

Skupina Fiat je Komisiji v skladu z njeno prošnjo poslala podrobne finančne podatke o finančnih družbah skupine. Posredovala je zlasti letna poročil družb FFT, FF, FFNA, FFC in FFB za leta od 2011 do 2013 ter opise nalog teh družb. Po teh podatkih je v družbi FF zaposlenih 52 oseb, od tega [20–30] v „finančni“ službi in [10–20] v „računovodstvu“. Družba FFT ima 14 zaposlenih, od tega enega direktorja, [0–10] zaposlenih (v Združenem kraljestvu), ki so v neposrednih stikih s strankami, [0–10] zaposlenih, odgovornih za upravne naloge, in [0–10] oseb, ki skrbijo za računovodstvo in nadzor. V družbi FFNA je zaposlenih pet oseb, dejavnosti družbe FFC pa so omejene.

| (112) | V skladu z informacijami, ki jih je posredovala skupina Fiat, je računovodska vrednost hčerinskih družb družbe FFT (družb FFNA in FFC) [...]. V letnem poročilu družbe FFT je navedeno, da sta bili družbi FFNA in FFC leta 2011 odkupljeni od družb Fiat S.p.A. in FF. Družba FFT je v Luksemburgu od leta 2011 pripravljala konsolidirane računovodske izkaze. |
| --- | --- |

(112)

V skladu z informacijami, ki jih je posredovala skupina Fiat, je računovodska vrednost hčerinskih družb družbe FFT (družb FFNA in FFC) [...]. V letnem poročilu družbe FFT je navedeno, da sta bili družbi FFNA in FFC leta 2011 odkupljeni od družb Fiat S.p.A. in FF. Družba FFT je v Luksemburgu od leta 2011 pripravljala konsolidirane računovodske izkaze.

| (113) | Družbi FF in FFT sta finančni družbi za euroobmočje. Finančni podatki za ti dve družbi za obdobje 2010-2013 na podlagi posredovanih letnih poročil so predstavljeni v preglednicah 8 in 9 (52).

  Preglednica 8


  Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013










  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |
| | | | | |
| Obresti in podobni prihodki | 613 561 | 650 641 | 664 707 | 736 561 |
| od tega od družb skupine | 605 880 | 626 806 | 648 497 | 731 462 |
| Drugi prihodki | 72 292 | 76 910 | 29 185 | 10 125 |
| SKUPAJ PRIHODKI | 685 853 | 727 551 | 693 892 | 746 686 |
| | | | | |
| Operativni stroški in amortizacija | 3 419 | 3 655 | 2 926 | 2 499 |
| Odhodki za obresti in drugi finančni odhodki | 625 078 | 640 207 | 631 854 | 666 246 |
| Od tega dolgovani družbam skupine | 59 409 | 55 520 | 38 041 | 20 268 |
| Od tega dolg v obveznicah in drugih menicah | 551 229 | 574 561 | 592 099 | 643 853 |
| Provizija za jamstva za obveznice, plačane družbi Fiat S.p.A. (53) | 3 161 | 2 851 | 2 702 | 3 006 |
| Drugi odhodki | 51 709 | 78 211 | 54 702 | 72 805 |
| SKUPAJ ODHODKI (brez davka od dohodkov pravnih oseb) | 683 367 | 724 924 | 692 185 | 745 032 |
| Dobiček pred davkom od dohodkov pravnih oseb | 2 485 | 2 627 | 1 707 | 1 652 |
| Davki | 748 | 776 | 491 | 508 |
| Čisti dobiček | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| | | | | |
| Lastni kapital | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Zneski, dolgovani družbam skupine | 4 354 692 | 2 275 578 | 1 530 146 | 1 661 930 |
| Izdani dolžniški vrednostni papirji | 7 716 844 | 7 746 301 | 9 116 345 | 11 030 180 |
| Druge obveznosti (bančni dolg, dajatve itd.) | 2 470 513 | 446 444 | 144 671 | 158 865 |
| SKUPAJ LASTNI KAPITAL IN OBVEZNOSTI | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |
| | | | | |
| Terjatve do družb skupine | 11 869 312 | 7 387 279 | 7 950 092 | 9 637 038 |
| Likvidna sredstva in vrednostni papirji | 2 705 622 | 3 028 255 | 2 853 245 | 3 221 203 |
| Udeležba v povezanih podjetjih | 0 | 165 244 | 164 244 | 165 244 |
| Druga sredstva (opredmetena osnovna sredstva, aktivne časovne razmejitve itd.) | 252 740 | 175 022 | 112 274 | 117 329 |
| SKUPAJ SREDSTVA | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |

(113)

Družbi FF in FFT sta finančni družbi za euroobmočje. Finančni podatki za ti dve družbi za obdobje 2010-2013 na podlagi posredovanih letnih poročil so predstavljeni v preglednicah 8 in 9 (52).

52

Preglednica 8

Preglednica 8

Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013

Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013

(v tisoč EUR)

Leto 2010

Leto 2011

Leto 2012

Leto 2013

Obresti in podobni prihodki

613 561

650 641

664 707

736 561

od tega od družb skupine

605 880

626 806

648 497

731 462

Drugi prihodki

72 292

76 910

29 185

10 125

SKUPAJ PRIHODKI

685 853

727 551

693 892

746 686

Operativni stroški in amortizacija

3 419

3 655

2 926

2 499

Odhodki za obresti in drugi finančni odhodki

625 078

640 207

631 854

666 246

Od tega dolgovani družbam skupine

59 409

55 520

38 041

20 268

Od tega dolg v obveznicah in drugih menicah

551 229

574 561

592 099

643 853

Provizija za jamstva za obveznice, plačane družbi Fiat S.p.A. (53)

53

3 161

2 851

2 702

3 006

Drugi odhodki

51 709

78 211

54 702

72 805

SKUPAJ ODHODKI (brez davka od dohodkov pravnih oseb)

683 367

724 924

692 185

745 032

Dobiček pred davkom od dohodkov pravnih oseb

2 485

2 627

1 707

1 652

Davki

748

776

491

508

Čisti dobiček

1 737

1 851

1 217

1 146

Lastni kapital

285 625

287 477

288 693

289 839

Zneski, dolgovani družbam skupine

4 354 692

2 275 578

1 530 146

1 661 930

Izdani dolžniški vrednostni papirji

7 716 844

7 746 301

9 116 345

11 030 180

Druge obveznosti (bančni dolg, dajatve itd.)

2 470 513

446 444

144 671

158 865

SKUPAJ LASTNI KAPITAL IN OBVEZNOSTI

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

Terjatve do družb skupine

11 869 312

7 387 279

7 950 092

9 637 038

Likvidna sredstva in vrednostni papirji

2 705 622

3 028 255

2 853 245

3 221 203

Udeležba v povezanih podjetjih

0

165 244

164 244

165 244

Druga sredstva (opredmetena osnovna sredstva, aktivne časovne razmejitve itd.)

252 740

175 022

112 274

117 329

SKUPAJ SREDSTVA

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

| (114) | Družba FFT je konec let 2011, 2012 in 2013 pri različnih bankah izdala jamstva za družbe skupine v skupnem znesku 2 560 802 EUR, 10 772 314 EUR oziroma 10 155 339 EUR.

  Preglednica 9


  Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013










  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Leta 2010 | Leta 2011 | Leta 2012 | Leta 2013 |
| | | | | |
| Finančni prihodki | 552 090 | 752 007 | 676 177 | 722 610 |
| Od tega od družb skupine | 528 267 | 672 225 | 655 576 | 711 218 |
| Drugi prihodki (dividende, dobiček iz izvedenih finančnih instrumentov, menjalnih tečajev itd.) | 29 708 | 18 962 | 18 117 | 8 935 |
| Prihodki od storitev za skupino | 6 410 | 7 616 | 2 336 | 2 027 |
| Operativni stroški | 14 616 | 13 332 | 8 594 | 9 280 |
| Finančni odhodki | 550 331 | 729 851 | 654 763 | 706 825 |
| Od tega za družbe skupine | 523 123 | 698 009 | 625 216 | 687 712 |
| Dobiček pred davkom od dohodkov pravnih oseb | 23 261 | 35 402 | 33 273 | 17 466 |
| Davki | 5 968 | 10 112 | 8 822 | 6 952 |
| Čisti dobiček | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| | | | | |
| Lastni kapital | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Obveznosti | 14 878 871 | 12 567 582 | 11 277 171 | 12 758 761 |
| | | | | |
| Finančna sredstva | 9 267 614 | 8 201 011 | 9 164 768 | 9 905 386 |
| Likvidna sredstva in vrednostni papirji | 5 519 622 | 4 349 837 | 2 201 190 | 2 928 409 |
| Udeležba v povezanih podjetjih | 358 362 | 264 116 | 160 833 | 160 833 |
| Druga sredstva (opredmetena osnovna sredstva, aktivne časovne razmejitve itd.) | 4 320 | 21 228 | 19 217 | 20 186 |
| SKUPAJ SREDSTVA | 15 149 918 | 12 836 192 | 11 546 008 | 13 014 814 |

(114)

Družba FFT je konec let 2011, 2012 in 2013 pri različnih bankah izdala jamstva za družbe skupine v skupnem znesku 2 560 802 EUR, 10 772 314 EUR oziroma 10 155 339 EUR.

Preglednica 9

Preglednica 9

Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013

Finančni podatki za družbo FFT za obdobje od leta 2010 do leta 2013

(v tisoč EUR)

Leta 2010

Leta 2011

Leta 2012

Leta 2013

Finančni prihodki

552 090

752 007

676 177

722 610

Od tega od družb skupine

528 267

672 225

655 576

711 218

Drugi prihodki (dividende, dobiček iz izvedenih finančnih instrumentov, menjalnih tečajev itd.)

29 708

18 962

18 117

8 935

Prihodki od storitev za skupino

6 410

7 616

2 336

2 027

Operativni stroški

14 616

13 332

8 594

9 280

Finančni odhodki

550 331

729 851

654 763

706 825

Od tega za družbe skupine

523 123

698 009

625 216

687 712

Dobiček pred davkom od dohodkov pravnih oseb

23 261

35 402

33 273

17 466

Davki

5 968

10 112

8 822

6 952

Čisti dobiček

17 292

25 290

24 450

10 514

Lastni kapital

271 047

268 610

268 837

256 053

Obveznosti

14 878 871

12 567 582

11 277 171

12 758 761

Finančna sredstva

9 267 614

8 201 011

9 164 768

9 905 386

Likvidna sredstva in vrednostni papirji

5 519 622

4 349 837

2 201 190

2 928 409

Udeležba v povezanih podjetjih

358 362

264 116

160 833

160 833

Druga sredstva (opredmetena osnovna sredstva, aktivne časovne razmejitve itd.)

4 320

21 228

19 217

20 186

SKUPAJ SREDSTVA

15 149 918

12 836 192

11 546 008

13 014 814

| (115) | Konec leta 2013 (in konec leta 2012) je imela družba FF kapitalske deleže v povezanih podjetjih, v družbi FFT v znesku 157 269 000 EUR (to je 60 % osnovnega kapitala družbe FFT) in v družbi FFB v znesku 2 013 000 EUR ter neobvladujoče deleže v drugih družbah skupine v znesku 725 000 EUR. Konec leta 2011 je bilo 100 % delnic družbe FFT vknjiženih v deleže družbe FF v znesku 262 102 000 EUR. Konec leta 2010, preden sta bili družbi FFNA in FFC leta 2011 prodani družbi FFT, je delež družbe FF v družbi FFC znašal 7 213 000 EUR, v družbi FFT 262 077 000 EUR, v družbi FFNA 87 055 EUR in v družbi FFB 2 013 000 EUR, to pomeni, da je njena skupna udeležba v hčerinskih družbah, ki so v 100-odstotni lasti skupine Fiat, znašala 358 000 000 EUR, kot je navedeno v preglednici 8. |
| --- | --- |

(115)

Konec leta 2013 (in konec leta 2012) je imela družba FF kapitalske deleže v povezanih podjetjih, v družbi FFT v znesku 157 269 000 EUR (to je 60 % osnovnega kapitala družbe FFT) in v družbi FFB v znesku 2 013 000 EUR ter neobvladujoče deleže v drugih družbah skupine v znesku 725 000 EUR. Konec leta 2011 je bilo 100 % delnic družbe FFT vknjiženih v deleže družbe FF v znesku 262 102 000 EUR. Konec leta 2010, preden sta bili družbi FFNA in FFC leta 2011 prodani družbi FFT, je delež družbe FF v družbi FFC znašal 7 213 000 EUR, v družbi FFT 262 077 000 EUR, v družbi FFNA 87 055 EUR in v družbi FFB 2 013 000 EUR, to pomeni, da je njena skupna udeležba v hčerinskih družbah, ki so v 100-odstotni lasti skupine Fiat, znašala 358 000 000 EUR, kot je navedeno v preglednici 8.

2.5.3.2   Podrobne informacije o sredstvih in obveznostih družbe FFT

Podrobne informacije o sredstvih in obveznostih družbe FFT

| (116) | Skupina Fiat je posredovala imena 61 nasprotnih strank iz skupine, s katerimi je družba FFT v obdobju 2011–2013 sklepala transakcije. Sporočila je povprečne neporavnane zneske med družbo FFT in temi nasprotnimi strankami za šest največjih upnikov in dolžnikov za leta 2011, 2012 in 2013. Informacije za leto 2013 so navedene v preglednici 10 (stolpec, ki se nanaša na obresti za povprečen neporavnani znesek, je dodala Komisija).

  Preglednica 10


  Nasprotne stranke družbe FFT v letu 2013









  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva | Povprečen neporavnani znesek | Prejete obresti | Obresti, deljene s povprečnim neporavnanim zneskom |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 1 | [10 000 000 ] | [500 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 2 | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 3 | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 4 | [100 000 ] | [5 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 5 | [50 000 ] | [4 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 6 | [20 000 ] | [3 000 ] | [...] |
| Obveznosti | Povprečen neporavnani znesek | Plačane obresti | Obresti, deljene s povprečnim neporavnanim zneskom |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 7 | [450 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 8 | [250 000 ] | [400] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 9 | [200 000 ] | [1 000 ] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 10 | [50 000 ] | [200] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 11 | [50 000 ] | [150] | [...] |
| Nasprotna stranka skupine Fiat št. 12 | [50 000 ] | [150] | [...] |

(116)

Skupina Fiat je posredovala imena 61 nasprotnih strank iz skupine, s katerimi je družba FFT v obdobju 2011–2013 sklepala transakcije. Sporočila je povprečne neporavnane zneske med družbo FFT in temi nasprotnimi strankami za šest največjih upnikov in dolžnikov za leta 2011, 2012 in 2013. Informacije za leto 2013 so navedene v preglednici 10 (stolpec, ki se nanaša na obresti za povprečen neporavnani znesek, je dodala Komisija).

Preglednica 10

Preglednica 10

Nasprotne stranke družbe FFT v letu 2013

Nasprotne stranke družbe FFT v letu 2013

(v tisoč EUR)

Sredstva

Povprečen neporavnani znesek

Prejete obresti

Obresti, deljene s povprečnim neporavnanim zneskom

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 1

[10 000 000 ]

[500 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 2

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 3

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 4

[100 000 ]

[5 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 5

[50 000 ]

[4 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 6

[20 000 ]

[3 000 ]

[...]

Obveznosti

Povprečen neporavnani znesek

Plačane obresti

Obresti, deljene s povprečnim neporavnanim zneskom

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 7

[450 000 ]

[10 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 8

[250 000 ]

[400]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 9

[200 000 ]

[1 000 ]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 10

[50 000 ]

[200]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 11

[50 000 ]

[150]

[...]

Nasprotna stranka skupine Fiat št. 12

[50 000 ]

[150]

[...]

| (117) | Skupina Fiat je predložila tudi informacije o izdaji dolga družbe FFT od leta 2009 v programu EMTN (54), ki je glavni vir financiranja družbe FFT, in njegovem prospektu izdaje. V tem obdobju je družba FFT izvedla 14 izdaj z zapadlostjo največ 7 let. Izdala je obveznice v eurih s kuponi med 5,75 % in 7,75 % (razen ene izdaje, kjer je obrestna mera 9 %) ter v švicarskih frankih s kuponi od 4 % do 5 %. |
| --- | --- |

(117)

Skupina Fiat je predložila tudi informacije o izdaji dolga družbe FFT od leta 2009 v programu EMTN (54), ki je glavni vir financiranja družbe FFT, in njegovem prospektu izdaje. V tem obdobju je družba FFT izvedla 14 izdaj z zapadlostjo največ 7 let. Izdala je obveznice v eurih s kuponi med 5,75 % in 7,75 % (razen ene izdaje, kjer je obrestna mera 9 %) ter v švicarskih frankih s kuponi od 4 % do 5 %.

54

| (118) | Iz informacij, ki jih je predložila skupina Fiat, je razvidna zapadlost poslov financiranja znotraj skupine. Konec leta 2013 je bila pogodbena zapadlost krajša od enega leta za terjatve v znesku 12 613 000 EUR od skupnega zneska 12 858 000 EUR (likvidna sredstva in posojila družbam skupine so predstavljeni v preglednici 9). |
| --- | --- |

(118)

Iz informacij, ki jih je predložila skupina Fiat, je razvidna zapadlost poslov financiranja znotraj skupine. Konec leta 2013 je bila pogodbena zapadlost krajša od enega leta za terjatve v znesku 12 613 000 EUR od skupnega zneska 12 858 000 EUR (likvidna sredstva in posojila družbam skupine so predstavljeni v preglednici 9).

| (119) | Iz poslanih informacij o različnih transakcijah znotraj skupine je razvidno, da so številne transakcije transakcije čez noč. Kljub temu družba FFT sklepa tudi transakcije z drugačno zapadlostjo [...]. Družba FFT skupini dodeljuje posojila v različnih oblikah [...]. Konec leta 2013 so skoraj vse vloge imele zapadlost [...] Izdaje obveznic so imele različne zapadlosti [...] |
| --- | --- |

(119)

Iz poslanih informacij o različnih transakcijah znotraj skupine je razvidno, da so številne transakcije transakcije čez noč. Kljub temu družba FFT sklepa tudi transakcije z drugačno zapadlostjo [...]. Družba FFT skupini dodeljuje posojila v različnih oblikah [...]. Konec leta 2013 so skoraj vse vloge imele zapadlost [...] Izdaje obveznic so imele različne zapadlosti [...]

| (120) | Skupina Fiat je posredovala tudi dokument o politiki skupine glede likvidnih sredstev, ki je omenjen v poročilu o transfernih cenah, na katerega se opira prošnja za davčno stališče. V tem dokumentu so zapisana notranja pravila za denarne naložbe skupine. [...] |
| --- | --- |

(120)

Skupina Fiat je posredovala tudi dokument o politiki skupine glede likvidnih sredstev, ki je omenjen v poročilu o transfernih cenah, na katerega se opira prošnja za davčno stališče. V tem dokumentu so zapisana notranja pravila za denarne naložbe skupine. [...]

2.5.3.3   Informacije o politiki skupine Fiat glede transfernih cen

Informacije o politiki skupine Fiat glede transfernih cen

| (121) | V dopisu z dne 20. februarja 2015 je Komisija skupino Fiat prosila, naj pojasni metodo, s katero lahko doseže čisti poslovni izid, ki je enak stalnemu deležu lastnega kapitala v letih 2009, 2010 in 2011 [kot je razvidno iz preglednice 4 v uvodni izjavi 51 sklepa o začetku postopka], kljub velikim razlikam v sredstvih, obveznostih, finančnih dajatvah in prihodkih. |
| --- | --- |

(121)

V dopisu z dne 20. februarja 2015 je Komisija skupino Fiat prosila, naj pojasni metodo, s katero lahko doseže čisti poslovni izid, ki je enak stalnemu deležu lastnega kapitala v letih 2009, 2010 in 2011 [kot je razvidno iz preglednice 4 v uvodni izjavi 51 sklepa o začetku postopka], kljub velikim razlikam v sredstvih, obveznostih, finančnih dajatvah in prihodkih.

| (122) | V odgovor na to prošnjo, v kateri je bila pozvana, naj pojasni določanje cen za posojila in vloge znotraj skupine, je skupina Fiat predložila dokument z naslovom „Transfer Pricing Policy“ (politika transfernih cen). Iz tega dokumenta je razvidno, da skupina Fiat cene za posojila znotraj skupine, ki jih odobrijo finančne družbe skupine, določi tako, da te družbe dobijo vnaprej določen donos. |
| --- | --- |

(122)

V odgovor na to prošnjo, v kateri je bila pozvana, naj pojasni določanje cen za posojila in vloge znotraj skupine, je skupina Fiat predložila dokument z naslovom „Transfer Pricing Policy“ (politika transfernih cen). Iz tega dokumenta je razvidno, da skupina Fiat cene za posojila znotraj skupine, ki jih odobrijo finančne družbe skupine, določi tako, da te družbe dobijo vnaprej določen donos.

| (123) | Razen nekaterih informacij so naloge, opisane kot naloge, ki jih opravlja družba FFT, in prevzeta tveganja enaki kot v opisu iz poročila o transfernih cenah, kot je povzet v uvodnih izjavah od 38 do 51. [...] dokument o politiki transfernih cen se nanaša na kreditno tveganje in tveganje neplačila nasprotne stranke, ki je v davčnem stališču opisano kot neobstoječe v zvezi s sredstvi skupine, v tem dokumentu pa je to tveganje opisano kot „omejeno“. |
| --- | --- |

(123)

Razen nekaterih informacij so naloge, opisane kot naloge, ki jih opravlja družba FFT, in prevzeta tveganja enaki kot v opisu iz poročila o transfernih cenah, kot je povzet v uvodnih izjavah od 38 do 51. [...] dokument o politiki transfernih cen se nanaša na kreditno tveganje in tveganje neplačila nasprotne stranke, ki je v davčnem stališču opisano kot neobstoječe v zvezi s sredstvi skupine, v tem dokumentu pa je to tveganje opisano kot „omejeno“.

| (124) | V dokumentu o politiki transfernih cen je pojasnjeno, da se cene za transakcije znotraj skupine oblikujejo na podlagi naslednje ocene. [...], oceni znesek posojila znotraj skupine, ki ga je treba financirati. [...], na tej podlagi oceni maržo, ki jo je treba uporabiti za posojila znotraj skupine, tako da znesek ciljnega donosa, povečanega za stroške poslovanja, deli s skupnim zneskom posojil, ki jih je treba financirati. Nazadnje to maržo doda stroškom financiranja finančnih družb, da dobi izračun cene za posojila znotraj skupine. |
| --- | --- |

(124)

V dokumentu o politiki transfernih cen je pojasnjeno, da se cene za transakcije znotraj skupine oblikujejo na podlagi naslednje ocene. [...], oceni znesek posojila znotraj skupine, ki ga je treba financirati. [...], na tej podlagi oceni maržo, ki jo je treba uporabiti za posojila znotraj skupine, tako da znesek ciljnega donosa, povečanega za stroške poslovanja, deli s skupnim zneskom posojil, ki jih je treba financirati. Nazadnje to maržo doda stroškom financiranja finančnih družb, da dobi izračun cene za posojila znotraj skupine.

| (125) | V dokumentu o politiki transfernih cen je ta metoda oblikovanja cen za posojila znotraj skupine ponazorjena na podatkih za leto 2012. Pričakovani donos lastnega kapitala za leto 2012 je ocenjen na [4–7 %] za družbi FF in FFT na konsolidirani podlagi. Dokument vsebuje ocene količnikov beta za Evropsko unijo za leto 2012 ter ločeno predstavljene netvegane obrestne mere in premije za tveganje za Italijo in Luksemburg nato pa na tej podlagi takole oceni pričakovani donos:

  Preglednica 11


  Informacije iz notranjega dokumenta o politiki transfernih cen







  Tržno območje | Količniki beta |
| --- | --- | --- |
| Število družb | 75 |
| 75. centil | 1,22 |
| Mediana | 0,80 |
| 25. centil | 0,34 |

(125)

V dokumentu o politiki transfernih cen je ta metoda oblikovanja cen za posojila znotraj skupine ponazorjena na podatkih za leto 2012. Pričakovani donos lastnega kapitala za leto 2012 je ocenjen na [4–7 %] za družbi FF in FFT na konsolidirani podlagi. Dokument vsebuje ocene količnikov beta za Evropsko unijo za leto 2012 ter ločeno predstavljene netvegane obrestne mere in premije za tveganje za Italijo in Luksemburg nato pa na tej podlagi takole oceni pričakovani donos:

Preglednica 11

Preglednica 11

Informacije iz notranjega dokumenta o politiki transfernih cen

Informacije iz notranjega dokumenta o politiki transfernih cen

Tržno območje

Količniki beta

Število družb

75

75. centil

1,22

Mediana

0,80

25. centil

0,34

| (v %) |
| --- |
| Spremenljivi in pričakovani RCP (55) | Italija | Luksemburg |
| Netvegana obrestna mera | 1,57 | 1,57 |
| Davčna stopnja | 31,4 | 28,8 |
| Premija za tveganje lastnega kapitala | 7,73 | 6,00 |
| RCP – 75. centil | 16,09 | 12,52 |
| RCP – Mediana | 11,27 | 8,92 |
| RCP – 25. centil | 6,16 | 5,10 |

(v %)

Spremenljivi in pričakovani RCP (55)

55

Italija

Luksemburg

Netvegana obrestna mera

1,57

1,57

Davčna stopnja

31,4

28,8

Premija za tveganje lastnega kapitala

7,73

6,00

RCP – 75. centil

16,09

12,52

RCP – Mediana

11,27

8,92

RCP – 25. centil

6,16

5,10

| (126) | Poleg tega se v dokumentu razlikuje med posojili z vnaprej določenim obdobjem, ki so bila sklenjena v preteklosti in za katera ni mogoče spreminjati pogojev oblikovanja cen, in prilagodljivimi posojili znotraj skupine s spremenljivo obrestno mero. [...] |
| --- | --- |

(126)

Poleg tega se v dokumentu razlikuje med posojili z vnaprej določenim obdobjem, ki so bila sklenjena v preteklosti in za katera ni mogoče spreminjati pogojev oblikovanja cen, in prilagodljivimi posojili znotraj skupine s spremenljivo obrestno mero. [...]

2.5.4   Dopis Luksemburga z dne 10. julija 2015

Dopis Luksemburga z dne 10. julija 2015

| (127) | Luksemburg v dopisu z dne 10. julija 2015 trdi, da bi Komisija kršila načelo pravne varnosti, če bi v sklepu o zaključku formalnega postopka preiskave odredila, da mora upravičenec vrniti domnevno pomoč. Sklicuje se na ustrezne predhodne sklepe Komisije, ki se nanašajo na sheme davčne pomoči, v katerih je Komisija priznala, da to načelo lahko prepreči vračilo pomoči (56), in dovolila prehodno obdobje na podlagi obstoja legitimnega pričakovanja (57). |
| --- | --- |

(127)

Luksemburg v dopisu z dne 10. julija 2015 trdi, da bi Komisija kršila načelo pravne varnosti, če bi v sklepu o zaključku formalnega postopka preiskave odredila, da mora upravičenec vrniti domnevno pomoč. Sklicuje se na ustrezne predhodne sklepe Komisije, ki se nanašajo na sheme davčne pomoči, v katerih je Komisija priznala, da to načelo lahko prepreči vračilo pomoči (56), in dovolila prehodno obdobje na podlagi obstoja legitimnega pričakovanja (57).

56

57

| (128) | Poleg tega Luksemburg trdi, da vračila natančnega zneska pomoči ni mogoče odrediti, pri čemer je treba upoštevati, da pri oblikovanju transfernih cen natančne primerljive tržne cene ni mogoče določiti niti se je ne sme določiti v skladu s smernicami OECD. Poleg tega Luksemburg trdi še, da Komisija glede na to, da je ukrep nov, in v skladu s predhodnimi odločbami ne bi smela odrediti vračila pomoči v skladu z načelom legitimnega pričakovanja (58). |
| --- | --- |

(128)

Poleg tega Luksemburg trdi, da vračila natančnega zneska pomoči ni mogoče odrediti, pri čemer je treba upoštevati, da pri oblikovanju transfernih cen natančne primerljive tržne cene ni mogoče določiti niti se je ne sme določiti v skladu s smernicami OECD. Poleg tega Luksemburg trdi še, da Komisija glede na to, da je ukrep nov, in v skladu s predhodnimi odločbami ne bi smela odrediti vračila pomoči v skladu z načelom legitimnega pričakovanja (58).

58

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (129) | Komisija se je odločila začeti formalni postopek preiskave, ker je predhodno menila, da se je s spornim davčnim stališčem družbi FFT odobrila državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(129)

Komisija se je odločila začeti formalni postopek preiskave, ker je predhodno menila, da se je s spornim davčnim stališčem družbi FFT odobrila državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (130) | Komisija je zlasti izrazila dvome glede združljivosti spornega davčnega stališča z neodvisnim tržnim načelom. Ti dvomi se nanašajo na elemente, opisane v uvodnih izjavah od 131 do 137. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je zlasti izrazila dvome glede združljivosti spornega davčnega stališča z neodvisnim tržnim načelom. Ti dvomi se nanašajo na elemente, opisane v uvodnih izjavah od 131 do 137.

| (131) | Prvič, zdi se, da je v davčnem stališču za dejavnosti družbe FFT v Luksemburgu sprejeta nespremenljiva davčna osnova v višini 2,542 milijona EUR (+/–10 %), ki se lahko zelo malo spreminja in bi ostala stabilna, tudi če bi se na primer dejavnosti družbe FFT, na podlagi katerih je določena davčna osnova, zelo povečale. |
| --- | --- |

(131)

Prvič, zdi se, da je v davčnem stališču za dejavnosti družbe FFT v Luksemburgu sprejeta nespremenljiva davčna osnova v višini 2,542 milijona EUR (+/–10 %), ki se lahko zelo malo spreminja in bi ostala stabilna, tudi če bi se na primer dejavnosti družbe FFT, na podlagi katerih je določena davčna osnova, zelo povečale.

| (132) | Drugič, Komisija je izrazila dvome glede ustreznosti metode, s katero je davčni svetovalec družbe FFT ocenil plačilo te družbe za naloge, ki jih opravlja. Davčni svetovalec je v analizi transfernih cen za izračun tega plačila uporabil posredno metodo MTMN, vendar Komisija meni, da je treba v primerih, ko na trgu obstajajo primerljive transakcije, dati prednost uporabi neposrednih metod, zlasti metodi CUP. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da Chrysler, ameriška družba skupine Fiat, sredstva za financiranje svojih dejavnosti pridobiva neposredno na kapitalskih trgih in da so nekatere od teh transakcij primerljive s transakcijami, ki jih opravlja družba FFT. |
| --- | --- |

(132)

Drugič, Komisija je izrazila dvome glede ustreznosti metode, s katero je davčni svetovalec družbe FFT ocenil plačilo te družbe za naloge, ki jih opravlja. Davčni svetovalec je v analizi transfernih cen za izračun tega plačila uporabil posredno metodo MTMN, vendar Komisija meni, da je treba v primerih, ko na trgu obstajajo primerljive transakcije, dati prednost uporabi neposrednih metod, zlasti metodi CUP. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da Chrysler, ameriška družba skupine Fiat, sredstva za financiranje svojih dejavnosti pridobiva neposredno na kapitalskih trgih in da so nekatere od teh transakcij primerljive s transakcijami, ki jih opravlja družba FFT.

| (133) | Tretjič, v zvezi z uporabo modela MEDAF za oceno zahtevane donosnosti lastnega kapitala je Komisija izrazila dvom, da je davčni svetovalec družbe FFT pravilno uporabil model MEDAF. Poudarila je, da sta oba elementa, ki na podlagi modela MEDAF določata plačilo družbe FFT, to sta znesek poplačanega lastnega kapitala in višina plačila za ta znesek lastnega kapitala, določena prenizko. |
| --- | --- |

(133)

Tretjič, v zvezi z uporabo modela MEDAF za oceno zahtevane donosnosti lastnega kapitala je Komisija izrazila dvom, da je davčni svetovalec družbe FFT pravilno uporabil model MEDAF. Poudarila je, da sta oba elementa, ki na podlagi modela MEDAF določata plačilo družbe FFT, to sta znesek poplačanega lastnega kapitala in višina plačila za ta znesek lastnega kapitala, določena prenizko.

| (134) | V zvezi z zneskom poplačanega lastnega kapitala je v davčnem stališču uporaba modela MEDAF sprejeta samo za del lastnega kapitala, ki je označen kot „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, medtem ko se lastni kapital, vložen v družbi FFNA in FFC, odšteje od lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, ne da bi za to obstajala dobra razlaga (59). Poleg tega se je izkazalo, da je izračun „lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju“ povzročil, da je davčna osnova prenizka, saj ni vključeval sredstev znotraj skupine, za kar prav tako ni prepričljivega razloga. Komisija je v sklepu o začetku postopka izpodbijala predpostavko, da pri transakcijah z družbami znotraj skupine ni kreditnega tveganja. Izrazila je tudi dvom v izračun minimalnih kapitalskih zahtev za tveganje neplačila nasprotne stranke in kreditno tveganje. Neupravičena je bila zlasti izbira sorazmerno nizkega, 20-odstotnega koeficienta uteži tveganja za tveganje neplačila nasprotne stranke in podatkov o tem, kaj je predvideno, če bi se regulativni okvir bistveno spremenil, ni bilo. V poročilu davčnega svetovalca o transfernih cenah ni pojasnjeno, zakaj je „razlika med obračunanimi prihodkom od obresti za bančne vloge in obračunanimi dolgovanimi obrestmi za bančna posojila“ dober pokazatelj operativnega tveganja, in tudi ni pojasnjeno, zakaj je treba uporabiti 15-odstotno utež tveganja. Prav tako ni pojasnjeno, zakaj je tveganje neplačila nasprotne stranke pomnoženo s 6 % in ne z 8 %, čeprav so minimalne kapitalske zahteve, določene v okviru Basel II za tveganje neplačila nasprotne stranke, na katere se poročilo o transfernih cenah izrecno sklicuje, 8-odstotne. |
| --- | --- |

(134)

V zvezi z zneskom poplačanega lastnega kapitala je v davčnem stališču uporaba modela MEDAF sprejeta samo za del lastnega kapitala, ki je označen kot „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, medtem ko se lastni kapital, vložen v družbi FFNA in FFC, odšteje od lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, ne da bi za to obstajala dobra razlaga (59). Poleg tega se je izkazalo, da je izračun „lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju“ povzročil, da je davčna osnova prenizka, saj ni vključeval sredstev znotraj skupine, za kar prav tako ni prepričljivega razloga. Komisija je v sklepu o začetku postopka izpodbijala predpostavko, da pri transakcijah z družbami znotraj skupine ni kreditnega tveganja. Izrazila je tudi dvom v izračun minimalnih kapitalskih zahtev za tveganje neplačila nasprotne stranke in kreditno tveganje. Neupravičena je bila zlasti izbira sorazmerno nizkega, 20-odstotnega koeficienta uteži tveganja za tveganje neplačila nasprotne stranke in podatkov o tem, kaj je predvideno, če bi se regulativni okvir bistveno spremenil, ni bilo. V poročilu davčnega svetovalca o transfernih cenah ni pojasnjeno, zakaj je „razlika med obračunanimi prihodkom od obresti za bančne vloge in obračunanimi dolgovanimi obrestmi za bančna posojila“ dober pokazatelj operativnega tveganja, in tudi ni pojasnjeno, zakaj je treba uporabiti 15-odstotno utež tveganja. Prav tako ni pojasnjeno, zakaj je tveganje neplačila nasprotne stranke pomnoženo s 6 % in ne z 8 %, čeprav so minimalne kapitalske zahteve, določene v okviru Basel II za tveganje neplačila nasprotne stranke, na katere se poročilo o transfernih cenah izrecno sklicuje, 8-odstotne.

59

| (135) | V zvezi s plačilom, uporabljenim za ta kapital, je Komisija izrazila dvom v določitev količnika beta, kajti zdi se, da je prenizek v primerjavi s količnikom beta drugih družb, ki zagotavljajo finančne storitve. Izrazila je tudi dvome glede izbire davčnega svetovalca, ki je za izračun količnika beta namesto mediane izbral 25. centil. |
| --- | --- |

(135)

V zvezi s plačilom, uporabljenim za ta kapital, je Komisija izrazila dvom v določitev količnika beta, kajti zdi se, da je prenizek v primerjavi s količnikom beta drugih družb, ki zagotavljajo finančne storitve. Izrazila je tudi dvome glede izbire davčnega svetovalca, ki je za izračun količnika beta namesto mediane izbral 25. centil.

| (136) | Četrtič, v zvezi s pričakovanim donosom lastnega kapitala, ki je v prošnji za davčno stališče opredeljen kot presežen, je Komisija izrazila dvome glede tega, da je v spornem davčnem stališču brez kakršne koli utemeljitve sprejeta uporaba zelo nizke, 0,87-odstotne stopnje. |
| --- | --- |

(136)

Četrtič, v zvezi s pričakovanim donosom lastnega kapitala, ki je v prošnji za davčno stališče opredeljen kot presežen, je Komisija izrazila dvome glede tega, da je v spornem davčnem stališču brez kakršne koli utemeljitve sprejeta uporaba zelo nizke, 0,87-odstotne stopnje.

| (137) | Ker se zdi, da se pri analizi transfernih cen, sprejeti v spornem davčnem stališču, ne upošteva neodvisno tržno načelo, je Komisija predhodno menila, da se s tem davčnim stališčem daje prednost družbi FFT. Menila je, da je bila ta prednost pridobljena vsako leto in se je ponovila vsakič, ko je luksemburška davčna uprava sprejela davčno obveznost, izračunano na podlagi tega davčnega stališča. Po mnenju Komisije je bila ta prednost dodeljena selektivno, saj pomeni odmik od upravne prakse ter izrecno daje prednost družbi FFT v primerjavi z družbami, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(137)

Ker se zdi, da se pri analizi transfernih cen, sprejeti v spornem davčnem stališču, ne upošteva neodvisno tržno načelo, je Komisija predhodno menila, da se s tem davčnim stališčem daje prednost družbi FFT. Menila je, da je bila ta prednost pridobljena vsako leto in se je ponovila vsakič, ko je luksemburška davčna uprava sprejela davčno obveznost, izračunano na podlagi tega davčnega stališča. Po mnenju Komisije je bila ta prednost dodeljena selektivno, saj pomeni odmik od upravne prakse ter izrecno daje prednost družbi FFT v primerjavi z družbami, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju.

| (138) | Ker so vsi ostali pogoji iz člena 107(1) PDEU izpolnjeni in ker ni očitnih razlogov za združljivost, je Komisija predhodno ugotovila, da je sporno davčno stališče državna pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. Zato se je odločila, da začne formalni postopek preiskave v zvezi s tem davčnim stališčem. |
| --- | --- |

(138)

Ker so vsi ostali pogoji iz člena 107(1) PDEU izpolnjeni in ker ni očitnih razlogov za združljivost, je Komisija predhodno ugotovila, da je sporno davčno stališče državna pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. Zato se je odločila, da začne formalni postopek preiskave v zvezi s tem davčnim stališčem.

| (139) | Komisija je v sklepu o začetku postopka na podlagi člena 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 med drugim odredila, da ji mora Luksemburg predložiti vse dokumente, informacije in podatke v zvezi z izpodbijanim ukrepom, ki jih potrebuje za odločanje o obstoju državne pomoči in po potrebi o združljivosti te pomoči z notranji trgom. Če ji Luksemburg ne bi predložil vseh zahtevanih informacij, ga je pozvala, naj ji v skladu s členom 6a(2)(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 dovoli, da upravičenca do izpodbijanega ukrepa, to je družbo FFT, prosi, naj ji predloži zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je v sklepu o začetku postopka na podlagi člena 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 med drugim odredila, da ji mora Luksemburg predložiti vse dokumente, informacije in podatke v zvezi z izpodbijanim ukrepom, ki jih potrebuje za odločanje o obstoju državne pomoči in po potrebi o združljivosti te pomoči z notranji trgom. Če ji Luksemburg ne bi predložil vseh zahtevanih informacij, ga je pozvala, naj ji v skladu s členom 6a(2)(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 dovoli, da upravičenca do izpodbijanega ukrepa, to je družbo FFT, prosi, naj ji predloži zahtevane informacije.

4.   PRIPOMBE LUKSEMBURGA

PRIPOMBE LUKSEMBURGA

| (140) | Luksemburg je z dopisom z dne 19. julija 2014 poslal pripombe k sklepu o začetku postopka. Najprej trdi, da je postopek nepravilen, nato pa, da je Komisija v sklepu o začetku postopka naredila vsebinske napake. |
| --- | --- |

(140)

Luksemburg je z dopisom z dne 19. julija 2014 poslal pripombe k sklepu o začetku postopka. Najprej trdi, da je postopek nepravilen, nato pa, da je Komisija v sklepu o začetku postopka naredila vsebinske napake.

4.1   Pripombe Luksemburga v zvezi s postopkom Komisije

Pripombe Luksemburga v zvezi s postopkom Komisije

| (141) | Luksemburg v zvezi s postopkom trdi, da v obravnavani zadevi ni bil izveden pravilen postopek za izdajo odredbe o predložitvi podatkov, ker Uredba (ES) št. 659/1999 Komisiji ne dovoljuje, da bi odredbe izdajala v sklepu o začetku postopka. Preden bi lahko izdala tako odredbo, bi morala izvesti postopek iz člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Luksemburg v zvezi s postopkom trdi, da v obravnavani zadevi ni bil izveden pravilen postopek za izdajo odredbe o predložitvi podatkov, ker Uredba (ES) št. 659/1999 Komisiji ne dovoljuje, da bi odredbe izdajala v sklepu o začetku postopka. Preden bi lahko izdala tako odredbo, bi morala izvesti postopek iz člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (142) | Poleg tega Luksemburg v zvezi z informacijami, zahtevanimi v odredbi, trdi, da Komisija ni pojasnila, zakaj je razkritje identitete upravičenca potrebno za presojo ukrepa z vidika pravil o državni pomoči. Glede na številne informacije, ki so se pojavile v javnosti, in nepremišljene javne izjave Komisije Luksemburg v tisti fazi ni mogel razkriti identitete upravičenca. Poleg tega v odredbi ni bila zahtevana nobena druga konkretna informacija, ki bi jo bilo treba predložiti. V skladu s priročnikom Komisije za postopke je treba v odredbi natančno pojasniti, katere informacije so potrebne v okviru zadevnega postopka. |
| --- | --- |

(142)

Poleg tega Luksemburg v zvezi z informacijami, zahtevanimi v odredbi, trdi, da Komisija ni pojasnila, zakaj je razkritje identitete upravičenca potrebno za presojo ukrepa z vidika pravil o državni pomoči. Glede na številne informacije, ki so se pojavile v javnosti, in nepremišljene javne izjave Komisije Luksemburg v tisti fazi ni mogel razkriti identitete upravičenca. Poleg tega v odredbi ni bila zahtevana nobena druga konkretna informacija, ki bi jo bilo treba predložiti. V skladu s priročnikom Komisije za postopke je treba v odredbi natančno pojasniti, katere informacije so potrebne v okviru zadevnega postopka.

| (143) | Luksemburg tudi trdi, da ne more izvajati obveznosti mirovanja, ker v sklepu o začetku postopka ni pojasnjeno, zakaj je sporno davčno stališče pomoč. Družba FFT mora predložiti davčno napoved, ker pa Komisija v sklepu o začetku postopka ni pojasnila, po kateri metodi je treba izračunati davčno obveznost, bo luksemburška davčna uprava uporabila metodologijo, dogovorjeno v davčnem stališču. |
| --- | --- |

(143)

Luksemburg tudi trdi, da ne more izvajati obveznosti mirovanja, ker v sklepu o začetku postopka ni pojasnjeno, zakaj je sporno davčno stališče pomoč. Družba FFT mora predložiti davčno napoved, ker pa Komisija v sklepu o začetku postopka ni pojasnila, po kateri metodi je treba izračunati davčno obveznost, bo luksemburška davčna uprava uporabila metodologijo, dogovorjeno v davčnem stališču.

| (144) | Luksemburg trdi še, da je Komisija kršila načela lojalnega sodelovanja, nepristranskosti in dobrega upravljanja, zlasti ker se ni odzvala na ponudbe za sestanek, ki bi luksemburškim organom omogočil, da pojasnijo metodologijo, uporabljeno v spornem davčnem stališču. |
| --- | --- |

(144)

Luksemburg trdi še, da je Komisija kršila načela lojalnega sodelovanja, nepristranskosti in dobrega upravljanja, zlasti ker se ni odzvala na ponudbe za sestanek, ki bi luksemburškim organom omogočil, da pojasnijo metodologijo, uporabljeno v spornem davčnem stališču.

| (145) | Luksemburg izpodbija sklep Komisije o začetku postopka v zvezi z družbo FFT (z novo številko zadeve SA.38375), ki je ločen od splošnega postopka o praksah Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč, začetega pod številko zadeve SA.37267. Ker je Luksemburg pri Splošnem sodišču vložil pritožbo zoper odredbo za predložitev podatkov, ki jo je Komisija sprejela v zadevi SA.37267, je Komisija s tem, ko je odprla novo zadevo, lahko umetno obšla razglasitev ničnosti navedene odredbe. |
| --- | --- |

(145)

Luksemburg izpodbija sklep Komisije o začetku postopka v zvezi z družbo FFT (z novo številko zadeve SA.38375), ki je ločen od splošnega postopka o praksah Luksemburga na področju izdajanja davčnih stališč, začetega pod številko zadeve SA.37267. Ker je Luksemburg pri Splošnem sodišču vložil pritožbo zoper odredbo za predložitev podatkov, ki jo je Komisija sprejela v zadevi SA.37267, je Komisija s tem, ko je odprla novo zadevo, lahko umetno obšla razglasitev ničnosti navedene odredbe.

| (146) | Nazadnje Luksemburg trdi, da je Komisija zlorabila pooblastila, ker je pomešala izvajanje diskrecijske pravice in preprosto razlago splošnega pravnega pravila. Natančneje, davčno stališče za družbo FFT ni v prosti presoji luksemburške davčne uprave, temveč je skladno s členom 164(3) L.I.R. in okrožnico. Po mnenju Luksemburga je pri uporabi teh določb neizogibno, da jih bo treba razlagati ob upoštevanju dejstev vsakega posameznega primera, da bi privedle do rešitev, ki jih določajo posebne okoliščine in ki temeljijo na teh posebnih okoliščinah. Komisija ne upošteva razlike med diskrecijsko pravico na eni strani in razlago pravil, ki vključujejo abstraktne pravne pojme, ki jih je treba nato uporabiti v zadevnem primeru, na drugi strani. Poleg tega Komisija, s tem ko namesto luksemburških organov razlaga luksemburško pravo, ne upošteva pristojnosti držav članic na področju neposrednega obdavčenja. |
| --- | --- |

(146)

Nazadnje Luksemburg trdi, da je Komisija zlorabila pooblastila, ker je pomešala izvajanje diskrecijske pravice in preprosto razlago splošnega pravnega pravila. Natančneje, davčno stališče za družbo FFT ni v prosti presoji luksemburške davčne uprave, temveč je skladno s členom 164(3) L.I.R. in okrožnico. Po mnenju Luksemburga je pri uporabi teh določb neizogibno, da jih bo treba razlagati ob upoštevanju dejstev vsakega posameznega primera, da bi privedle do rešitev, ki jih določajo posebne okoliščine in ki temeljijo na teh posebnih okoliščinah. Komisija ne upošteva razlike med diskrecijsko pravico na eni strani in razlago pravil, ki vključujejo abstraktne pravne pojme, ki jih je treba nato uporabiti v zadevnem primeru, na drugi strani. Poleg tega Komisija, s tem ko namesto luksemburških organov razlaga luksemburško pravo, ne upošteva pristojnosti držav članic na področju neposrednega obdavčenja.

| (147) | Ker po mnenju Luksemburga njegova davčna uprava v primeru družbe FFT ni izvajala svoje diskrecijske pravice, Komisija ni mogla dokazati, da sporno davčno stališče odstopa od običajne upravne prakse. Luksemburg pojasnjuje, da njegovi upravni postopki temeljijo na načelih zakonitosti in enakosti, tako da so vsi davčni zavezanci, ki so v pretežno enakem položaju, deležni enake obravnave. Trdi, da je sklep o začetku postopka preučen samo z vidika smernic OECD za določanje transfernih cen, ne pa z vidika luksemburške upravne prakse. |
| --- | --- |

(147)

Ker po mnenju Luksemburga njegova davčna uprava v primeru družbe FFT ni izvajala svoje diskrecijske pravice, Komisija ni mogla dokazati, da sporno davčno stališče odstopa od običajne upravne prakse. Luksemburg pojasnjuje, da njegovi upravni postopki temeljijo na načelih zakonitosti in enakosti, tako da so vsi davčni zavezanci, ki so v pretežno enakem položaju, deležni enake obravnave. Trdi, da je sklep o začetku postopka preučen samo z vidika smernic OECD za določanje transfernih cen, ne pa z vidika luksemburške upravne prakse.

4.2   Pripombe Luksemburga v zvezi z vsebinskimi napakami v sklepu o začetku postopka

Pripombe Luksemburga v zvezi z vsebinskimi napakami v sklepu o začetku postopka

| (148) | Luksemburg na splošno trdi, da je Komisija naredila vsebinsko napako, s tem ko je kot referenčni sistem za določitev selektivne prednosti izbrala neodvisno tržno načelo, uveljavljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen, ne pa nacionalne zakonodaje in praks. |
| --- | --- |

(148)

Luksemburg na splošno trdi, da je Komisija naredila vsebinsko napako, s tem ko je kot referenčni sistem za določitev selektivne prednosti izbrala neodvisno tržno načelo, uveljavljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen, ne pa nacionalne zakonodaje in praks.

| (149) | Trdi tudi, da je Komisija napačno razlagala smernice OECD za določanje transfernih cen. Zdi se, da Komisija v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka določi hierarhijo metod za določanje transfernih cen in trdi, da je treba dati prednost uporabi neposrednih metod, zlasti metodi CUP, pred posrednimi metodami, kot je MTMN. Komisija torej ne upošteva dejstva, da od leta 2010 glede na smernice OECD za določanje transfernih cen hierarhija metod ni več v skladu s sodobnimi zahtevami in praksami. Luksemburg ob sklicevanju na odstavek 1.13 teh smernic navaja, da te priznavajo, da „določanje transfernih cen ni eksaktna znanost“ in da „izbira metodologije za določanje transfernih cen po neodvisnem tržnem načelu pogosto ne bo nedvoumno jasna“. Ker je davčni svetovalec družbe FFT ocenil, da je uporaba metode MTMN upravičena, in uporabil člen 164 L.I.R., je luksemburška davčna uprava preprosto potrdila, da je analiza s pravnega vidika pravilna. |
| --- | --- |

(149)

Trdi tudi, da je Komisija napačno razlagala smernice OECD za določanje transfernih cen. Zdi se, da Komisija v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka določi hierarhijo metod za določanje transfernih cen in trdi, da je treba dati prednost uporabi neposrednih metod, zlasti metodi CUP, pred posrednimi metodami, kot je MTMN. Komisija torej ne upošteva dejstva, da od leta 2010 glede na smernice OECD za določanje transfernih cen hierarhija metod ni več v skladu s sodobnimi zahtevami in praksami. Luksemburg ob sklicevanju na odstavek 1.13 teh smernic navaja, da te priznavajo, da „določanje transfernih cen ni eksaktna znanost“ in da „izbira metodologije za določanje transfernih cen po neodvisnem tržnem načelu pogosto ne bo nedvoumno jasna“. Ker je davčni svetovalec družbe FFT ocenil, da je uporaba metode MTMN upravičena, in uporabil člen 164 L.I.R., je luksemburška davčna uprava preprosto potrdila, da je analiza s pravnega vidika pravilna.

| (150) | Komisija po mnenju Luksemburga priznava, da različne davčne uprave ter davčne uprave in družbe različno razlagajo in uporabljajo neodvisno tržno načelo (60); zato ne more po eni strani dovoliti, da bi se neodvisno tržno načelo različno razlagalo in uporabljalo, ter po drugi strani meniti, da obstaja samo ena pravilna metoda, po kateri bi Luksemburg moral izvajati neodvisno tržno načelo. |
| --- | --- |

(150)

Komisija po mnenju Luksemburga priznava, da različne davčne uprave ter davčne uprave in družbe različno razlagajo in uporabljajo neodvisno tržno načelo (60); zato ne more po eni strani dovoliti, da bi se neodvisno tržno načelo različno razlagalo in uporabljalo, ter po drugi strani meniti, da obstaja samo ena pravilna metoda, po kateri bi Luksemburg moral izvajati neodvisno tržno načelo.

60

| (151) | Poleg tega Luksemburg Komisiji očita, da v obravnavani zadevi ni uporabila zadevne nacionalne zakonske določbe, to je člena 164(3) L.I.R., in upravne prakse, ki iz njega izhaja, temveč da je za referenco izbrala samo smernice OECD za določanje transfernih cen. Komisija tako določi metodo izračuna, ki se ji zdi najprimernejša, medtem ko v luksemburškem pravu ni določeno, da je za določitev transfernih cen treba uporabiti določene metode. Komisija torej sploh ne upošteva luksemburškega pravnega okvira in upravne prakse na tem področju. Poleg tega Komisija za namene analize selektivnosti ne predloži primerjave med davčno obravnavo družbe FFT in davčno obravnavo drugih družb v podobnem dejanskem in pravnem položaju v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(151)

Poleg tega Luksemburg Komisiji očita, da v obravnavani zadevi ni uporabila zadevne nacionalne zakonske določbe, to je člena 164(3) L.I.R., in upravne prakse, ki iz njega izhaja, temveč da je za referenco izbrala samo smernice OECD za določanje transfernih cen. Komisija tako določi metodo izračuna, ki se ji zdi najprimernejša, medtem ko v luksemburškem pravu ni določeno, da je za določitev transfernih cen treba uporabiti določene metode. Komisija torej sploh ne upošteva luksemburškega pravnega okvira in upravne prakse na tem področju. Poleg tega Komisija za namene analize selektivnosti ne predloži primerjave med davčno obravnavo družbe FFT in davčno obravnavo drugih družb v podobnem dejanskem in pravnem položaju v Luksemburgu.

| (152) | V zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, ji Luksemburg očita, da se preveč in preveč enostransko osredotoča na domnevno davčno strategijo podjetja Fiat na ravni skupine ter pri tem ne upošteva dejstva, da bi lahko imelo podjetje Fiat, ker gre za skupino, druge razloge za to, da se je strukturiralo, kot se je. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, ji Luksemburg očita, da se preveč in preveč enostransko osredotoča na domnevno davčno strategijo podjetja Fiat na ravni skupine ter pri tem ne upošteva dejstva, da bi lahko imelo podjetje Fiat, ker gre za skupino, druge razloge za to, da se je strukturiralo, kot se je.

| (153) | Prvič, luksemburški davčni organi se gotovo niso strinjali z „nespremenljivo davčno osnovo“, kot se trdi v uvodni izjavi 64 sklepa o začetku postopka. Obdavčljivi dohodek družbe FFT je odvisen od obsega odobrenih posojil in s poročilom o transfernih cenah se je samo ohranil razpon – izražen v bazičnih točkah – marže, ki jo je treba ustvariti. |
| --- | --- |

(153)

Prvič, luksemburški davčni organi se gotovo niso strinjali z „nespremenljivo davčno osnovo“, kot se trdi v uvodni izjavi 64 sklepa o začetku postopka. Obdavčljivi dohodek družbe FFT je odvisen od obsega odobrenih posojil in s poročilom o transfernih cenah se je samo ohranil razpon – izražen v bazičnih točkah – marže, ki jo je treba ustvariti.

| (154) | Drugič, Luksemburg v zvezi z zahtevanim zneskom lastnega kapitala in dvomi, ki jih je v zvezi s tem izrazila Komisija, meni, da je izbira okvira Basel II razumna, enako kot odločitev, da se udeležbe izključijo. Luksemburg trdi, da je bilo logično, da so se finančne udeležbe izključile iz izračunov, ker v dejavnosti, ki je omejena na transferne cene za posojila znotraj skupine, nimajo kaj iskati. Poleg tega je v skladu s poročilom o transfernih cenah za naložbo v kapital namenjenih 165 244 000 EUR, to pa je znesek, ki ustreza nakupni ceni deležev soudeležbe v kapitalu v lasti družbe FFT, zato tega po mnenju Luksemburga ni mogoče izpodbijati. Ker je poleg tega dohodek iz soudeležbe v kapitalu po luksemburškem pravu oproščen davka, tudi povezani stroški, na primer stroški obresti, niso odbitni. Nazadnje, ker se deleži poplačajo z dividendami, ki jih izplačajo hčerinske družbe in katerih znesek se lahko spreminja glede na poslovni izid teh družb in njihove potrebe po reinvestiranju, koncept marže, ki bi jo uporabili za ta tip dohodkov, gospodarsko ni smiseln. |
| --- | --- |

(154)

Drugič, Luksemburg v zvezi z zahtevanim zneskom lastnega kapitala in dvomi, ki jih je v zvezi s tem izrazila Komisija, meni, da je izbira okvira Basel II razumna, enako kot odločitev, da se udeležbe izključijo. Luksemburg trdi, da je bilo logično, da so se finančne udeležbe izključile iz izračunov, ker v dejavnosti, ki je omejena na transferne cene za posojila znotraj skupine, nimajo kaj iskati. Poleg tega je v skladu s poročilom o transfernih cenah za naložbo v kapital namenjenih 165 244 000 EUR, to pa je znesek, ki ustreza nakupni ceni deležev soudeležbe v kapitalu v lasti družbe FFT, zato tega po mnenju Luksemburga ni mogoče izpodbijati. Ker je poleg tega dohodek iz soudeležbe v kapitalu po luksemburškem pravu oproščen davka, tudi povezani stroški, na primer stroški obresti, niso odbitni. Nazadnje, ker se deleži poplačajo z dividendami, ki jih izplačajo hčerinske družbe in katerih znesek se lahko spreminja glede na poslovni izid teh družb in njihove potrebe po reinvestiranju, koncept marže, ki bi jo uporabili za ta tip dohodkov, gospodarsko ni smiseln.

| (155) | Tretjič, Luksemburg trdi, da je iz izračuna upravičeno tudi izključiti terjatve znotraj skupine, saj so dolgovi družbe FFT povezani z izrecnimi jamstvi v korist kreditodajalcev družbe FFT. Glede na industrijsko strategijo, ekonomske interese in tveganje, povezano z morebitno izgubo ugleda družbe, je tveganje, da družba FFT ne bi izpolnila obveznosti, zelo majhno, „prosti“ znesek 93 710 000 EUR pa več kot zadosten za pokrivanje tega tveganja. |
| --- | --- |

(155)

Tretjič, Luksemburg trdi, da je iz izračuna upravičeno tudi izključiti terjatve znotraj skupine, saj so dolgovi družbe FFT povezani z izrecnimi jamstvi v korist kreditodajalcev družbe FFT. Glede na industrijsko strategijo, ekonomske interese in tveganje, povezano z morebitno izgubo ugleda družbe, je tveganje, da družba FFT ne bi izpolnila obveznosti, zelo majhno, „prosti“ znesek 93 710 000 EUR pa več kot zadosten za pokrivanje tega tveganja.

| (156) | Četrtič, Luksemburg očita Komisiji, da izpodbija način, kako je bil izračunan količnik beta za določitev premije za tveganje. Prvič, ti izračuni niso popolnoma matematični in različni rezultati se lahko utemeljijo; zato so rezultati iz poročila o transfernih cenah povsem utemeljeni in trdni. Drugič, tudi če bi Komisija prišla do drugačnih rezultatov, bi morala preučiti, ali to daje družbi FFT prednost v primerjavi z drugimi podjetji s sedežem v Luksemburgu. Tretjič, celo v okviru alternativne ocene, v kateri se premija za tveganje, izračunana za družbo FFT, primerja z izplačilom delničarjem družbe, ki kotira na borzi, in katere rezultat je od 3,5 % do 4 %, kar je bistveno nižje od 6,05-odstotne premije za tveganje, izračunane za družbo FFT, primerjava pokaže, da je 6,05-odstotna premija za tveganje povsem upravičena in v celoti izpolnjuje zahteve iz člena 164 L.I.R. |
| --- | --- |

(156)

Četrtič, Luksemburg očita Komisiji, da izpodbija način, kako je bil izračunan količnik beta za določitev premije za tveganje. Prvič, ti izračuni niso popolnoma matematični in različni rezultati se lahko utemeljijo; zato so rezultati iz poročila o transfernih cenah povsem utemeljeni in trdni. Drugič, tudi če bi Komisija prišla do drugačnih rezultatov, bi morala preučiti, ali to daje družbi FFT prednost v primerjavi z drugimi podjetji s sedežem v Luksemburgu. Tretjič, celo v okviru alternativne ocene, v kateri se premija za tveganje, izračunana za družbo FFT, primerja z izplačilom delničarjem družbe, ki kotira na borzi, in katere rezultat je od 3,5 % do 4 %, kar je bistveno nižje od 6,05-odstotne premije za tveganje, izračunane za družbo FFT, primerjava pokaže, da je 6,05-odstotna premija za tveganje povsem upravičena in v celoti izpolnjuje zahteve iz člena 164 L.I.R.

| (157) | Nazadnje Luksemburg trdi, da je Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) izrecno potrdila, da je bila praksa izdajanja davčnih stališč v Luksemburgu skladna s kodeksom ravnanja in smernicami OECD, zato načelo legitimnega pričakovanja pomeni, da bi družba FFT morala imeti možnost, da davčno stališče z dne 3. septembra 2012 uveljavlja celotno obdobje veljavnosti, to je pet let. |
| --- | --- |

(157)

Nazadnje Luksemburg trdi, da je Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) izrecno potrdila, da je bila praksa izdajanja davčnih stališč v Luksemburgu skladna s kodeksom ravnanja in smernicami OECD, zato načelo legitimnega pričakovanja pomeni, da bi družba FFT morala imeti možnost, da davčno stališče z dne 3. septembra 2012 uveljavlja celotno obdobje veljavnosti, to je pet let.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (158) | Družba FFT je pripombe k sklepu o začetku postopka poslala 30. oktobra 2014. Te pripombe so prispele v dveh ločenih dokumentih. |
| --- | --- |

(158)

Družba FFT je pripombe k sklepu o začetku postopka poslala 30. oktobra 2014. Te pripombe so prispele v dveh ločenih dokumentih.

5.1   Prvi sklop pripomb družbe FFT

Prvi sklop pripomb družbe FFT

| (159) | Prvi sklop pripomb družbe FFT je razdeljen na dva dela. V prvem delu je pojasnjeno, zakaj družba FFT meni, da je Komisija napačno uporabila smernice OECD za določanje transfernih cen za vnaprejšnji cenovni sporazum FFT. V drugem delu je opisano, zakaj se v sklepu o začetku postopka ne upošteva zahtevani pravni standard, v skladu s katerim je treba selektivnost dokazati na podlagi člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(159)

Prvi sklop pripomb družbe FFT je razdeljen na dva dela. V prvem delu je pojasnjeno, zakaj družba FFT meni, da je Komisija napačno uporabila smernice OECD za določanje transfernih cen za vnaprejšnji cenovni sporazum FFT. V drugem delu je opisano, zakaj se v sklepu o začetku postopka ne upošteva zahtevani pravni standard, v skladu s katerim je treba selektivnost dokazati na podlagi člena 107(1) Pogodbe.

5.1.1   Napačna uporaba smernic OECD

Napačna uporaba smernic OECD

| (160) | Prvič, družba FFT v nasprotju s trditvami Komisije v sklepu o začetku postopka trdi, da se z luksemburško davčno upravo ni dogovorila za nespremenljiv obdavčljivi dohodek. Dogovor se je nanašal samo na metodo plačila za naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT. Družba FFT vsako leto od leta 2011 dalje posodobi vse parametre, ki jih uporablja, da oceni lastni kapital, izpostavljen tveganju, in donos lastnega kapitala za izračun ciljnega dobička. Poleg tega vnaprejšnji cenovni sporazum FFT velja samo pet let, če se dejstva in okoliščine, na katerih temelji, ne spremenijo; to trajanje ustreza praksi izdajanja davčnih stališč v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(160)

Prvič, družba FFT v nasprotju s trditvami Komisije v sklepu o začetku postopka trdi, da se z luksemburško davčno upravo ni dogovorila za nespremenljiv obdavčljivi dohodek. Dogovor se je nanašal samo na metodo plačila za naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT. Družba FFT vsako leto od leta 2011 dalje posodobi vse parametre, ki jih uporablja, da oceni lastni kapital, izpostavljen tveganju, in donos lastnega kapitala za izračun ciljnega dobička. Poleg tega vnaprejšnji cenovni sporazum FFT velja samo pet let, če se dejstva in okoliščine, na katerih temelji, ne spremenijo; to trajanje ustreza praksi izdajanja davčnih stališč v drugih državah članicah.

| (161) | Drugič, nič ne nasprotuje temu, da bi davčni svetovalec družbe FFT izbral metodo MTMN, saj ni nobenih notranjih primerjav glede na transakcije družbe FFT, ki bi jih lahko uporabili za metodo CUP. Razlogi za to so, da (i) družba FFT ne dodeljuje posojil tretjim osebam in da (ii) družbe skupine Fiat ne dobivajo podobnih posojil od tretjih oseb. Družba FFT se sklicuje na odstavek 2.2 smernic OECD za določanje transfernih cen, v skladu s katerim izbrana metoda vedno temelji na izbiri najprimernejše metode za posamezen primer. Nato družba FFT navede odstavek 2.4 teh smernic, v skladu s katerim obstajajo situacije, ko se ugotovi, da so metode, ki temeljijo na transakcijskem dobičku, primernejše kot tradicionalne transakcijske metode. |
| --- | --- |

(161)

Drugič, nič ne nasprotuje temu, da bi davčni svetovalec družbe FFT izbral metodo MTMN, saj ni nobenih notranjih primerjav glede na transakcije družbe FFT, ki bi jih lahko uporabili za metodo CUP. Razlogi za to so, da (i) družba FFT ne dodeljuje posojil tretjim osebam in da (ii) družbe skupine Fiat ne dobivajo podobnih posojil od tretjih oseb. Družba FFT se sklicuje na odstavek 2.2 smernic OECD za določanje transfernih cen, v skladu s katerim izbrana metoda vedno temelji na izbiri najprimernejše metode za posamezen primer. Nato družba FFT navede odstavek 2.4 teh smernic, v skladu s katerim obstajajo situacije, ko se ugotovi, da so metode, ki temeljijo na transakcijskem dobičku, primernejše kot tradicionalne transakcijske metode.

| (162) | Družba FFT meni, da bi imela izgube, če bi davčni svetovalec pri določitvi transfernih cen za posojila, odobrena družbam skupine, v metodi CUP uporabil valorizacijo njenih obveznic, saj si ne bi povrnila stroškov likvidnih sredstev, potrebnih za pokritje finančnih potreb skupine. Družba FFT je manj zapleten subjekt kot druge družbe skupine in njene marže je mogoče preveriti z metodo MTMN. Ta metoda se v analizah transfernih cen uporablja vse pogosteje, smernice OECD za določanje transfernih cen iz leta 2010 pa ne določajo nikakršne hierarhije metod. |
| --- | --- |

(162)

Družba FFT meni, da bi imela izgube, če bi davčni svetovalec pri določitvi transfernih cen za posojila, odobrena družbam skupine, v metodi CUP uporabil valorizacijo njenih obveznic, saj si ne bi povrnila stroškov likvidnih sredstev, potrebnih za pokritje finančnih potreb skupine. Družba FFT je manj zapleten subjekt kot druge družbe skupine in njene marže je mogoče preveriti z metodo MTMN. Ta metoda se v analizah transfernih cen uporablja vse pogosteje, smernice OECD za določanje transfernih cen iz leta 2010 pa ne določajo nikakršne hierarhije metod.

| (163) | Poleg tega je lahko po mnenju družbe FFT lastni kapital pogosto plod predhodnih odločitev, povezanih z dejavnostjo družbe, in ni neposredno povezan z ravnjo lastnega kapitala, potrebnega za prevzemanje tveganj, povezanih z dejavnostjo družbe. |
| --- | --- |

(163)

Poleg tega je lahko po mnenju družbe FFT lastni kapital pogosto plod predhodnih odločitev, povezanih z dejavnostjo družbe, in ni neposredno povezan z ravnjo lastnega kapitala, potrebnega za prevzemanje tveganj, povezanih z dejavnostjo družbe.

| (164) | Nazadnje družba FFT opozarja, da smernice OECD za določanje transfernih cen priznavajo, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost. V zvezi s tem se sklicuje na odstavek 1.13 teh smernic in, natančneje, na naslednje razmišljanje: „[p]omembno je, da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah. Pri tem je treba tudi opozoriti, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, ampak zahteva trezno presojo na obeh straneh, pri davčnem organu in davčnem zavezancu.“ Družba FFT navaja, da se je kljub temu čim bolj potrudila oceniti plačilo za svoje dejavnosti po tržnem načelu. |
| --- | --- |

(164)

Nazadnje družba FFT opozarja, da smernice OECD za določanje transfernih cen priznavajo, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost. V zvezi s tem se sklicuje na odstavek 1.13 teh smernic in, natančneje, na naslednje razmišljanje: „[p]omembno je, da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah. Pri tem je treba tudi opozoriti, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, ampak zahteva trezno presojo na obeh straneh, pri davčnem organu in davčnem zavezancu.“ Družba FFT navaja, da se je kljub temu čim bolj potrudila oceniti plačilo za svoje dejavnosti po tržnem načelu.

| (165) | Tretjič, v zvezi z ustreznostjo lastnega kapitala družbe FFT mora ta družba dokazati, da njen lastni kapital zadošča za prevzemanje tveganj, povezanih z njeno dejavnostjo financiranja. V okrožnici ni nobenih posebnih smernic, ki bi jih bilo treba upoštevati pri določitvi ustrezne ravni lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju. Zato se je družba FFT odločila analizirati lastni kapital, da bi ocenila, kakšen del lastnega kapitala je potreben za opravljanje dejavnosti in prevzemanje tveganj z vidika okvira Basel II. Tudi v okrožnici se družbe, ki izvajajo dejavnosti posrednega financiranja, primerjajo z neodvisnimi finančnimi institucijami. V okrožnici je tudi določeno, da morajo imeti davčni zavezanci, ki izvajajo financiranje znotraj skupine, zadosten lastni kapital, da lahko nosijo finančna tveganja, povezana s tem financiranjem. Nasprotno pa se dejavnosti udeležbe ne upoštevajo za namene vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT; zato je bila izključitev deležev družbe FFT iz njenega tveganega lastnega kapitala upravičena. Poleg tega se znesek lastnega kapitala v vrednosti naložb v hčerinske družbe družbe FFT ni upošteval, ker vključuje naložbe v hčerinske družbe, ki niso portfeljske in so poplačane z dividendami. Vendar dividende niso predmet analize transfernih cen, saj niso odvisne od pomena nalog, ki jih družba opravlja, niti od tveganj, ki jih prevzema. Tako sklepanje je skladno tudi z okvirom Basel II (61) in členom 57 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (CRD III) (62). |
| --- | --- |

(165)

Tretjič, v zvezi z ustreznostjo lastnega kapitala družbe FFT mora ta družba dokazati, da njen lastni kapital zadošča za prevzemanje tveganj, povezanih z njeno dejavnostjo financiranja. V okrožnici ni nobenih posebnih smernic, ki bi jih bilo treba upoštevati pri določitvi ustrezne ravni lastnega kapitala, izpostavljenega tveganju. Zato se je družba FFT odločila analizirati lastni kapital, da bi ocenila, kakšen del lastnega kapitala je potreben za opravljanje dejavnosti in prevzemanje tveganj z vidika okvira Basel II. Tudi v okrožnici se družbe, ki izvajajo dejavnosti posrednega financiranja, primerjajo z neodvisnimi finančnimi institucijami. V okrožnici je tudi določeno, da morajo imeti davčni zavezanci, ki izvajajo financiranje znotraj skupine, zadosten lastni kapital, da lahko nosijo finančna tveganja, povezana s tem financiranjem. Nasprotno pa se dejavnosti udeležbe ne upoštevajo za namene vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT; zato je bila izključitev deležev družbe FFT iz njenega tveganega lastnega kapitala upravičena. Poleg tega se znesek lastnega kapitala v vrednosti naložb v hčerinske družbe družbe FFT ni upošteval, ker vključuje naložbe v hčerinske družbe, ki niso portfeljske in so poplačane z dividendami. Vendar dividende niso predmet analize transfernih cen, saj niso odvisne od pomena nalog, ki jih družba opravlja, niti od tveganj, ki jih prevzema. Tako sklepanje je skladno tudi z okvirom Basel II (61) in členom 57 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (CRD III) (62).

61

62

| (166) | Četrtič, v zvezi z analizo Komisije, ki se nanaša na obravnavanje terjatev znotraj skupine in dejstvo, da vnaprejšnji cenovni sporazum FFT ne upošteva vseh sredstev, razen tistih, ki niso v lasti tretjih oseb, družba FFT trdi, da je bonitetna ocena skupine že upoštevana v strošku financiranja skupine s strani družbe FFT. Ker imajo družba FFT in vse povezane družbe skupine enako bonitetno oceno kot družba Fiat S.p.A. (63), družba FFT ni izpostavljena večjemu kreditnemu tveganju, ko gre za njena posojila povezanim družbam v skupini. Zato je obrestna mera, ki jo družba FFT zaračuna povezanim družbam v skupini, enaka vsoti (i) stroška financiranja skupine, (ii) provizij za jamstva, plačanih družbi Fiat S.p.A.; (iii) stroškov poslovanja, ki nastanejo zaradi zagotavljanja storitev drugim družbam skupine; (iv) „negativnega prenosa“, ki nastane, ker morajo biti precejšnji zneski, ki si jih izposodi družba FFT, kratkoročni in z nižjo obrestno mero, da se odzove na kratkoročne likvidnostne potrebe skupine; in (v) plačila kapitala za prevzeta tveganja, ki je povezano z nalogami družbe FFT pri upravljanju denarnih sredstev skupine. |
| --- | --- |

(166)

Četrtič, v zvezi z analizo Komisije, ki se nanaša na obravnavanje terjatev znotraj skupine in dejstvo, da vnaprejšnji cenovni sporazum FFT ne upošteva vseh sredstev, razen tistih, ki niso v lasti tretjih oseb, družba FFT trdi, da je bonitetna ocena skupine že upoštevana v strošku financiranja skupine s strani družbe FFT. Ker imajo družba FFT in vse povezane družbe skupine enako bonitetno oceno kot družba Fiat S.p.A. (63), družba FFT ni izpostavljena večjemu kreditnemu tveganju, ko gre za njena posojila povezanim družbam v skupini. Zato je obrestna mera, ki jo družba FFT zaračuna povezanim družbam v skupini, enaka vsoti (i) stroška financiranja skupine, (ii) provizij za jamstva, plačanih družbi Fiat S.p.A.; (iii) stroškov poslovanja, ki nastanejo zaradi zagotavljanja storitev drugim družbam skupine; (iv) „negativnega prenosa“, ki nastane, ker morajo biti precejšnji zneski, ki si jih izposodi družba FFT, kratkoročni in z nižjo obrestno mero, da se odzove na kratkoročne likvidnostne potrebe skupine; in (v) plačila kapitala za prevzeta tveganja, ki je povezano z nalogami družbe FFT pri upravljanju denarnih sredstev skupine.

63

| (167) | Petič, po mnenju družbe FFT je bila uporaba 6-odstotnega koeficienta za tveganju prilagojena sredstva (v nadaljnjem besedilu: APR) upravičena, saj se to ujema z načinom, kako družba FFT razume okvir Basel II, ki so ga na nekaterih ozemljih EU (na primer v Italiji) lokalni regulativni organi prenesli na nebančne finančne institucije v skladu s CRD. Ker je poleg tega izpostavljenost sredstev družbe FFT do tretjih oseb predvsem v obliki bančnih vlog, je bila uporabljena 20-odstotna utež tveganja v skladu s standardiziranim pristopom iz okvira Basel II (64). Družba FFT podobno v zvezi s 15-odstotno utežjo tveganja, uporabljeno za operativno tveganje, Komisiji navaja sklic na enostavni pristop, pri katerem je treba v skladu s točko 649 okvira Basel II uporabiti tak koeficient. Prav tako v okviru tega pristopa bruto prihodek ustreza neto prihodkom od obresti plus čistim neobrestnim prihodkom, vključno z rezervacijami in stroški poslovanja, vendar brez izrednih dobičkov. Družba FFT nima neobrestnih dobičkov, zato je sklicevanje na prihodek od obresti na bančne vloge brez dolgovanih obresti za bančna posojila upravičeno, saj je to najboljši približek operativnih tveganj družbe FFT. V zvezi s kakršno koli morebitno spremembo regulativnega okvira družba FFT trdi, da tudi v okviru Basel III (65) in Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (66) (CRD IV) o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij ustrezna merila še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(167)

Petič, po mnenju družbe FFT je bila uporaba 6-odstotnega koeficienta za tveganju prilagojena sredstva (v nadaljnjem besedilu: APR) upravičena, saj se to ujema z načinom, kako družba FFT razume okvir Basel II, ki so ga na nekaterih ozemljih EU (na primer v Italiji) lokalni regulativni organi prenesli na nebančne finančne institucije v skladu s CRD. Ker je poleg tega izpostavljenost sredstev družbe FFT do tretjih oseb predvsem v obliki bančnih vlog, je bila uporabljena 20-odstotna utež tveganja v skladu s standardiziranim pristopom iz okvira Basel II (64). Družba FFT podobno v zvezi s 15-odstotno utežjo tveganja, uporabljeno za operativno tveganje, Komisiji navaja sklic na enostavni pristop, pri katerem je treba v skladu s točko 649 okvira Basel II uporabiti tak koeficient. Prav tako v okviru tega pristopa bruto prihodek ustreza neto prihodkom od obresti plus čistim neobrestnim prihodkom, vključno z rezervacijami in stroški poslovanja, vendar brez izrednih dobičkov. Družba FFT nima neobrestnih dobičkov, zato je sklicevanje na prihodek od obresti na bančne vloge brez dolgovanih obresti za bančna posojila upravičeno, saj je to najboljši približek operativnih tveganj družbe FFT. V zvezi s kakršno koli morebitno spremembo regulativnega okvira družba FFT trdi, da tudi v okviru Basel III (65) in Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (66) (CRD IV) o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij ustrezna merila še vedno veljajo.

64

65

66

| (168) | Šestič, v zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila glede količnika beta, družba FFT trdi, da bi tržno območje, tudi če bi izključili določene elemente primerjave (na primer nacionalne banke), ostalo skoraj popolnoma enako. Družba FFT deluje kot finančna družba in je ni mogoče enačiti z banko, zato družba FFT in [davčni svetovalec] menita, da so količniki beta finančnih družb najustreznejši element za primerjavo. Poleg tega se okrožnica jasno nanaša na ponudnike finančnih storitev. Na tej podlagi je za določitev ustreznega količnika beta smiselno upoštevati vse družbe, ki so dejavne v sektorju finančnih storitev. Uporaba 25. centila tržnega območja je skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen, v skladu s katerimi vse točke v tržnem območju prinašajo cene/dobiček po tržnem načelu. Poleg tega se ocenjuje, da družba FFT prevzema omejena tveganja, ker dela izključno za družbe skupine, ker so dejavnosti skupine zelo povezane in ker je v interesu matične družbe, da podpira dejavnosti hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(168)

Šestič, v zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila glede količnika beta, družba FFT trdi, da bi tržno območje, tudi če bi izključili določene elemente primerjave (na primer nacionalne banke), ostalo skoraj popolnoma enako. Družba FFT deluje kot finančna družba in je ni mogoče enačiti z banko, zato družba FFT in [davčni svetovalec] menita, da so količniki beta finančnih družb najustreznejši element za primerjavo. Poleg tega se okrožnica jasno nanaša na ponudnike finančnih storitev. Na tej podlagi je za določitev ustreznega količnika beta smiselno upoštevati vse družbe, ki so dejavne v sektorju finančnih storitev. Uporaba 25. centila tržnega območja je skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen, v skladu s katerimi vse točke v tržnem območju prinašajo cene/dobiček po tržnem načelu. Poleg tega se ocenjuje, da družba FFT prevzema omejena tveganja, ker dela izključno za družbe skupine, ker so dejavnosti skupine zelo povezane in ker je v interesu matične družbe, da podpira dejavnosti hčerinskih družb.

| (169) | Sedmič, družba FFT se ne strinja s pomisleki Komisije, da je donos lastnega kapitala v višini 0,87 % prenizek. Presežni lastni kapital, to je lastni kapital, ki ni nujen za pokrivanje tveganj, ki jih v okviru svoje dejavnosti financiranja prevzema družba FFT, se bodisi posodi drugi družbi skupine, ki potrebuje dodatno financiranje, bodisi uporabi za financiranje stroškov poslovanja družbe FFT v okviru zagotavljanja finančnih storitev. Zato mora biti plačilo prilagojeno kratkoročnim naložbam likvidnih sredstev. |
| --- | --- |

(169)

Sedmič, družba FFT se ne strinja s pomisleki Komisije, da je donos lastnega kapitala v višini 0,87 % prenizek. Presežni lastni kapital, to je lastni kapital, ki ni nujen za pokrivanje tveganj, ki jih v okviru svoje dejavnosti financiranja prevzema družba FFT, se bodisi posodi drugi družbi skupine, ki potrebuje dodatno financiranje, bodisi uporabi za financiranje stroškov poslovanja družbe FFT v okviru zagotavljanja finančnih storitev. Zato mora biti plačilo prilagojeno kratkoročnim naložbam likvidnih sredstev.

5.1.2   Analiza selektivnosti, ki jo je opravila Komisija

Analiza selektivnosti, ki jo je opravila Komisija

| (170) | Družba FFT trdi, da čeprav je analiza Komisije v zvezi s spoštovanjem neodvisnega tržnega načela pravilna, v sklepu o začetku postopka ni nobenega dokaza, da je bila družba FFT deležna ugodnejše obravnave kot kateri koli drugi luksemburški davčni zavezanec v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. V sklepu o začetku postopka ni nobene primerjave med položajem družbe FFT in položajem drugih luksemburških davčnih zavezancev, na primer 21 drugih davčnih zavezancev, katerih vnaprejšnje cenovne sporazume je preučila Komisija. |
| --- | --- |

(170)

Družba FFT trdi, da čeprav je analiza Komisije v zvezi s spoštovanjem neodvisnega tržnega načela pravilna, v sklepu o začetku postopka ni nobenega dokaza, da je bila družba FFT deležna ugodnejše obravnave kot kateri koli drugi luksemburški davčni zavezanec v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. V sklepu o začetku postopka ni nobene primerjave med položajem družbe FFT in položajem drugih luksemburških davčnih zavezancev, na primer 21 drugih davčnih zavezancev, katerih vnaprejšnje cenovne sporazume je preučila Komisija.

| (171) | Družba FFT je lahko sklenila vnaprejšnji cenovni sporazum z luksemburško davčno upravo tako kot vsak drug luksemburški davčni zavezanec, ki je dejansko prisoten v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(171)

Družba FFT je lahko sklenila vnaprejšnji cenovni sporazum z luksemburško davčno upravo tako kot vsak drug luksemburški davčni zavezanec, ki je dejansko prisoten v Luksemburgu.

| (172) | Še več, ker je skupna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu za družbo FFT znašala 28,8 % (za poslovno leto 2011), medtem ko glavna stopnja davka od dohodka pravnih oseb v Italiji znaša približno 33 %, bi višji dobiček družbe FFT pomenil višje davčno priznane stroške v Italiji, saj je družba FFT večino posojil dodelila družbi Fiat Finance S.p.A. Zato ni jasno, kakšno vrsto „pomoči“ je dobila cela skupina, če je družba FFT v Luksemburgu prijavila nižji dobiček, zaradi česar je imela v Italiji nižjo davčno olajšavo za obresti. |
| --- | --- |

(172)

Še več, ker je skupna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu za družbo FFT znašala 28,8 % (za poslovno leto 2011), medtem ko glavna stopnja davka od dohodka pravnih oseb v Italiji znaša približno 33 %, bi višji dobiček družbe FFT pomenil višje davčno priznane stroške v Italiji, saj je družba FFT večino posojil dodelila družbi Fiat Finance S.p.A. Zato ni jasno, kakšno vrsto „pomoči“ je dobila cela skupina, če je družba FFT v Luksemburgu prijavila nižji dobiček, zaradi česar je imela v Italiji nižjo davčno olajšavo za obresti.

5.2   Drugi sklop pripomb družbe FFT

Drugi sklop pripomb družbe FFT

5.2.1   Vnaprejšnji cenovni sporazum ne daje nobene „prednosti“

Vnaprejšnji cenovni sporazum ne daje nobene „prednosti“

| (173) | Drugi sklop pripomb družbe FFT se začne s pojasnilom, kako pomembni so vnaprejšnji cenovni sporazumi na splošno; veljajo za del splošnega davčnega sistema in luksemburški davčni sistem jih sprejema. Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT upošteva smernice, določene v okrožnici, in ne odstopa od luksemburškega splošnega davčnega sistema. Petletno trajanje vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT je skladno s standardnim trajanjem vnaprejšnjih cenovnih sporazumov, sklenjenih v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(173)

Drugi sklop pripomb družbe FFT se začne s pojasnilom, kako pomembni so vnaprejšnji cenovni sporazumi na splošno; veljajo za del splošnega davčnega sistema in luksemburški davčni sistem jih sprejema. Vnaprejšnji cenovni sporazum FFT upošteva smernice, določene v okrožnici, in ne odstopa od luksemburškega splošnega davčnega sistema. Petletno trajanje vnaprejšnjega cenovnega sporazuma FFT je skladno s standardnim trajanjem vnaprejšnjih cenovnih sporazumov, sklenjenih v drugih državah članicah.

| (174) | Luksemburška pravila o transfernih cenah, ki so podlaga za okrožnico, so del splošnega davčnega sistema, saj se uporabljajo med povezanimi družbami v skupini v okviru transakcij med podjetji. Luksemburška pravila o transfernih cenah ne odstopajo od splošnega davčnega sistema v tem smislu, da v praksi upoštevajo smernice OECD za določanje transfernih cen in so namenjena ugotavljanju dobička po tržnem načelu. |
| --- | --- |

(174)

Luksemburška pravila o transfernih cenah, ki so podlaga za okrožnico, so del splošnega davčnega sistema, saj se uporabljajo med povezanimi družbami v skupini v okviru transakcij med podjetji. Luksemburška pravila o transfernih cenah ne odstopajo od splošnega davčnega sistema v tem smislu, da v praksi upoštevajo smernice OECD za določanje transfernih cen in so namenjena ugotavljanju dobička po tržnem načelu.

| (175) | V zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka glede izbire metode za določanje transfernih cen, družba FFT trdi, da je MTMN splošno sprejeta metodologija, ki jo je odobril OECD in je v skladu z luksemburškim splošnim davčnim sistemom. Komisija je priznala, da se metoda MTMN široko uporablja in da njena uporaba lahko povzroči težave (67). Smernice za nekatere podrobne vidike niso zadostne, vendar si Komisija pridržuje pravico, da sporna vprašanja transfernih cen reši s svojo vizijo tega, kako bi bilo treba metodo MTMN uporabiti v obravnavani zadevi. Poleg tega je obdavčljivi dobiček družbe FFT usklajen s statutarnim dobičkom, s čimer se ponovno potrjuje, da uporaba metode MTMN družbi FFT ne prinaša nobene ekonomske prednosti. |
| --- | --- |

(175)

V zvezi z dvomi, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka glede izbire metode za določanje transfernih cen, družba FFT trdi, da je MTMN splošno sprejeta metodologija, ki jo je odobril OECD in je v skladu z luksemburškim splošnim davčnim sistemom. Komisija je priznala, da se metoda MTMN široko uporablja in da njena uporaba lahko povzroči težave (67). Smernice za nekatere podrobne vidike niso zadostne, vendar si Komisija pridržuje pravico, da sporna vprašanja transfernih cen reši s svojo vizijo tega, kako bi bilo treba metodo MTMN uporabiti v obravnavani zadevi. Poleg tega je obdavčljivi dobiček družbe FFT usklajen s statutarnim dobičkom, s čimer se ponovno potrjuje, da uporaba metode MTMN družbi FFT ne prinaša nobene ekonomske prednosti.

67

| (176) | Po mnenju družbe FFT bi morali imeti davčni organi določeno stopnjo diskrecije, kadar uporabljajo metodo MTMN, ki v zvezi z določitvijo obdavčljivega dobička nikdar ne da enega samega rezultata, ampak vrsto veljavnih rezultatov. Zato razlika med obdavčljivim dohodkom, ki ga je izračunala družba FFT (in so ga sprejeli luksemburški davčni organi), in domnevnim obdavčljivim dohodkom po mnenju Komisije ne bi smela šteti za prednost v smislu pravil o državni pomoči. Taka prednost nastane le, če ukrep očitno odstopa od standardnih pravil za določanje transfernih cen in prekorači diskrecijsko pravico davčne uprave (68). V nasprotnem primeru bi šlo za vmešavanje Komisije v pristojnosti države članice na področju obdavčenja. |
| --- | --- |

(176)

Po mnenju družbe FFT bi morali imeti davčni organi določeno stopnjo diskrecije, kadar uporabljajo metodo MTMN, ki v zvezi z določitvijo obdavčljivega dobička nikdar ne da enega samega rezultata, ampak vrsto veljavnih rezultatov. Zato razlika med obdavčljivim dohodkom, ki ga je izračunala družba FFT (in so ga sprejeli luksemburški davčni organi), in domnevnim obdavčljivim dohodkom po mnenju Komisije ne bi smela šteti za prednost v smislu pravil o državni pomoči. Taka prednost nastane le, če ukrep očitno odstopa od standardnih pravil za določanje transfernih cen in prekorači diskrecijsko pravico davčne uprave (68). V nasprotnem primeru bi šlo za vmešavanje Komisije v pristojnosti države članice na področju obdavčenja.

68

| (177) | Nazadnje družba FFT trdi, da bi morala Komisija pri ocenjevanju obstoja prednosti upoštevati celotni učinek „na skupino“. S tega vidika skupina Fiat nima nobene prednosti, saj se kakršno koli povečanje davčne osnove v Luksemburgu izravna z višjo davčno olajšavo v drugih evropskih državah (zadnja leta zlasti v Italiji). Po mnenju družbe FFT je Komisija ta učinek priznala v več odločbah (69). |
| --- | --- |

(177)

Nazadnje družba FFT trdi, da bi morala Komisija pri ocenjevanju obstoja prednosti upoštevati celotni učinek „na skupino“. S tega vidika skupina Fiat nima nobene prednosti, saj se kakršno koli povečanje davčne osnove v Luksemburgu izravna z višjo davčno olajšavo v drugih evropskih državah (zadnja leta zlasti v Italiji). Po mnenju družbe FFT je Komisija ta učinek priznala v več odločbah (69).

69

5.2.2   Neobstoj „selektivnosti“

Neobstoj „selektivnosti“

| (178) | Po mnenju družbe FFT referenčni sistem, ki ga je treba upoštevati za oceno selektivnosti, lahko vključuje samo družbe, za katere veljajo pravila o transfernih cenah, to je družbe, ki poslujejo samo s povezanimi tretjimi osebami. To je priznano v odločbi Komisije o shemi Groepsrentebox (70), v kateri trdi, da so povezana podjetja glede dejavnosti dolžniškega financiranja v dejanskem in pravnem položaju, ki ni primerljiv s položajem nepovezanih podjetij. Zato bi Komisija, da bi dokazala selektivnost, morala dokazati, da je družba FFT vnaprejšnji cenovni sporazum dobila pod drugačnimi pogoji, kot veljajo za druge luksemburške subjekte v skupini, ki opravljajo dejavnosti financiranja. Vendar je v okrožnici pojasnjeno, da so vnaprejšnji cenovni sporazumi na voljo vsem družbam finančnih skupin. Zato ni selektivnosti. |
| --- | --- |

(178)

Po mnenju družbe FFT referenčni sistem, ki ga je treba upoštevati za oceno selektivnosti, lahko vključuje samo družbe, za katere veljajo pravila o transfernih cenah, to je družbe, ki poslujejo samo s povezanimi tretjimi osebami. To je priznano v odločbi Komisije o shemi Groepsrentebox (70), v kateri trdi, da so povezana podjetja glede dejavnosti dolžniškega financiranja v dejanskem in pravnem položaju, ki ni primerljiv s položajem nepovezanih podjetij. Zato bi Komisija, da bi dokazala selektivnost, morala dokazati, da je družba FFT vnaprejšnji cenovni sporazum dobila pod drugačnimi pogoji, kot veljajo za druge luksemburške subjekte v skupini, ki opravljajo dejavnosti financiranja. Vendar je v okrožnici pojasnjeno, da so vnaprejšnji cenovni sporazumi na voljo vsem družbam finančnih skupin. Zato ni selektivnosti.

70

| (179) | Komisija praviloma sprejema davčna stališča kot orodje, s katerim se davčnim zavezancem zagotovita pravna varnost in predvidljivost v zvezi z njihovim davčnim položajem. Davčna stališča, ki jih sprejema luksemburška davčna uprava, niso diskrecijska, saj spoštujejo načela iz okrožnice, ki se izrecno sklicuje na neodvisno tržno načelo, opredeljeno v členu 9 vzorčne davčne konvencije OECD, ter zagotavlja smernice in pojasnila glede minimalnih kapitalskih zahtev in analize transfernih cen, ki jih mora spoštovati luksemburška družba, ki opravlja dejavnost financiranja znotraj skupine. Zato je diskrecijska pravica luksemburške davčne uprave, če jo sploh ima, omejena s smernicami in okrožnico. Poleg tega je to omejeno polje proste presoje, prepuščeno davčni upravi, del izvajanja smernic OECD za določanje transfernih cen. Ta preprosti element sam po sebi ne more povzročiti obstoja državne pomoči. Poleg tega družba FFT trdi, da se vnaprejšnji cenovni sporazum FFT redno pregleduje, njegovo najdaljše obdobje veljavnosti pa je pet let. |
| --- | --- |

(179)

Komisija praviloma sprejema davčna stališča kot orodje, s katerim se davčnim zavezancem zagotovita pravna varnost in predvidljivost v zvezi z njihovim davčnim položajem. Davčna stališča, ki jih sprejema luksemburška davčna uprava, niso diskrecijska, saj spoštujejo načela iz okrožnice, ki se izrecno sklicuje na neodvisno tržno načelo, opredeljeno v členu 9 vzorčne davčne konvencije OECD, ter zagotavlja smernice in pojasnila glede minimalnih kapitalskih zahtev in analize transfernih cen, ki jih mora spoštovati luksemburška družba, ki opravlja dejavnost financiranja znotraj skupine. Zato je diskrecijska pravica luksemburške davčne uprave, če jo sploh ima, omejena s smernicami in okrožnico. Poleg tega je to omejeno polje proste presoje, prepuščeno davčni upravi, del izvajanja smernic OECD za določanje transfernih cen. Ta preprosti element sam po sebi ne more povzročiti obstoja državne pomoči. Poleg tega družba FFT trdi, da se vnaprejšnji cenovni sporazum FFT redno pregleduje, njegovo najdaljše obdobje veljavnosti pa je pet let.

| (180) | Družba FFT trdi še, da Komisija ni dokazala, da je vnaprejšnji cenovni sporazum FFT z uporabo metode MTMN odstopal od drugih davčnih stališč, sklenjenih z družbami v položaju, ki je primerljiv s položajem družbe FFT. Po mnenju družbe FFT ni nobenega dvoma, da bi primerljiva družba, ki bi bila v podobnem položaju kot ona, lahko zaprosila za davčno stališče in določila svoj obdavčljivi dobiček na podlagi metode MTMN. Ker za družbo FFT in primerljive družbe velja isti davčni sistem, ni smiselno ugotavljati, ali je bila metoda za določitev transfernih cen, uporabljena za družbo FFT, skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen (kar je vsekakor bila) ali ne. |
| --- | --- |

(180)

Družba FFT trdi še, da Komisija ni dokazala, da je vnaprejšnji cenovni sporazum FFT z uporabo metode MTMN odstopal od drugih davčnih stališč, sklenjenih z družbami v položaju, ki je primerljiv s položajem družbe FFT. Po mnenju družbe FFT ni nobenega dvoma, da bi primerljiva družba, ki bi bila v podobnem položaju kot ona, lahko zaprosila za davčno stališče in določila svoj obdavčljivi dobiček na podlagi metode MTMN. Ker za družbo FFT in primerljive družbe velja isti davčni sistem, ni smiselno ugotavljati, ali je bila metoda za določitev transfernih cen, uporabljena za družbo FFT, skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen (kar je vsekakor bila) ali ne.

5.2.3   Dejanski položaj družbe FFT je bistveno drugačen od položaja, ugotovljenega v odločbah o centrih za usklajevanje.

Dejanski položaj družbe FFT je bistveno drugačen od položaja, ugotovljenega v odločbah o centrih za usklajevanje.

| (181) | Po mnenju družbe FFT se sklep o začetku postopka občutno razlikuje od predhodnih odločb, v katerih je Komisija izpodbijala uporabo metode za določanje transfernih cen (to je metode dodatka na stroške) kot davčnega ukrepa, ki je omogočil selektivno prednost (71). V teh odločbah je bila shema na voljo le davčnim zavezancem, ki so izpolnjevali določene zahteve, medtem ko Komisija v sklepu o začetku postopka izpodbija samo uporabo metode MTMN, to je posebno določitev obdavčljivega dobička v okviru postopka vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, ki je na voljo vsem luksemburškim davčnim zavezancem, ki opravljajo dejavnosti financiranja s povezanimi subjekti. |
| --- | --- |

(181)

Po mnenju družbe FFT se sklep o začetku postopka občutno razlikuje od predhodnih odločb, v katerih je Komisija izpodbijala uporabo metode za določanje transfernih cen (to je metode dodatka na stroške) kot davčnega ukrepa, ki je omogočil selektivno prednost (71). V teh odločbah je bila shema na voljo le davčnim zavezancem, ki so izpolnjevali določene zahteve, medtem ko Komisija v sklepu o začetku postopka izpodbija samo uporabo metode MTMN, to je posebno določitev obdavčljivega dobička v okviru postopka vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, ki je na voljo vsem luksemburškim davčnim zavezancem, ki opravljajo dejavnosti financiranja s povezanimi subjekti.

71

| (182) | Poleg tega se je v teh odločbah dohodek, ugotovljen z metodo dodatka na stroške, lahko zelo razlikoval od statutarnega dobička, kar ne velja za družbo FFT, katere dohodek, ugotovljen z metodo MTMN, je skladen z računovodskim izidom družbe. Prav tako uporaba metode za določitev transfernih cen v predhodnih odločbah očitno ni bila skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen. V obravnavani zadevi te smernice niso kršene. Vendar, kot je bilo ugotovljeno v odločbah o centrih za usklajevanje, smernice OECD za določanje transfernih cen prav tako ne vsebujejo natančnih navodil za določanje transfernih cen za določene dejavnosti, ki jih izvaja družba FFT (kot sta financiranje in zakladništvo). |
| --- | --- |

(182)

Poleg tega se je v teh odločbah dohodek, ugotovljen z metodo dodatka na stroške, lahko zelo razlikoval od statutarnega dobička, kar ne velja za družbo FFT, katere dohodek, ugotovljen z metodo MTMN, je skladen z računovodskim izidom družbe. Prav tako uporaba metode za določitev transfernih cen v predhodnih odločbah očitno ni bila skladna s smernicami OECD za določanje transfernih cen. V obravnavani zadevi te smernice niso kršene. Vendar, kot je bilo ugotovljeno v odločbah o centrih za usklajevanje, smernice OECD za določanje transfernih cen prav tako ne vsebujejo natančnih navodil za določanje transfernih cen za določene dejavnosti, ki jih izvaja družba FFT (kot sta financiranje in zakladništvo).

| (183) | Poleg tega družba FFT trdi, da Komisija prav tako ni upoštevala dejstva, da je vnaprejšnji cenovni sporazum FFT temeljil na ekonomski študiji, skladni s smernicami OECD za določanje transfernih cen, kar posledično dokazuje, da dobiček ni bil določen samovoljno in da luksemburški davčni organi niso izvajali nikakršne diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(183)

Poleg tega družba FFT trdi, da Komisija prav tako ni upoštevala dejstva, da je vnaprejšnji cenovni sporazum FFT temeljil na ekonomski študiji, skladni s smernicami OECD za določanje transfernih cen, kar posledično dokazuje, da dobiček ni bil določen samovoljno in da luksemburški davčni organi niso izvajali nikakršne diskrecijske pravice.

6.   ODGOVOR LUKSEMBURGA NA PRIPOMBE TRETJIH OSEB

ODGOVOR LUKSEMBURGA NA PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (184) | Luksemburg je v dopisu z dne 5. januarja 2015 navedel, da se popolnoma strinja s pripombami skupine Fiat. |
| --- | --- |

(184)

Luksemburg je v dopisu z dne 5. januarja 2015 navedel, da se popolnoma strinja s pripombami skupine Fiat.

7.   OCENA IZPODBIJANEGA UKREPA

OCENA IZPODBIJANEGA UKREPA

7.1   Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (185) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(185)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (186) | V skladu z ustaljeno sodno prakso morajo biti za opredelitev državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU izpolnjeni vsi pogoji iz te določbe (72). Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč v smislu te določbe, mora biti ukrep v skladu z ustaljeno prakso, prvič, državen ali iz državnih sredstev, drugič, tak, da lahko prizadene trgovino med državami članicami, tretjič, dajati selektivno prednost podjetju, in četrtič, izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence (73). |
| --- | --- |

(186)

V skladu z ustaljeno sodno prakso morajo biti za opredelitev državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU izpolnjeni vsi pogoji iz te določbe (72). Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč v smislu te določbe, mora biti ukrep v skladu z ustaljeno prakso, prvič, državen ali iz državnih sredstev, drugič, tak, da lahko prizadene trgovino med državami članicami, tretjič, dajati selektivno prednost podjetju, in četrtič, izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence (73).

72

73

| (187) | Kar zadeva prvi pogoj za obstoj državne pomoči, sporno davčno stališče je izdala Administration des contributions directes, ki je del davčne uprave Velikega vojvodstva Luksemburg. V tem davčnem stališču luksemburška davčna uprava sprejeme metodo za pripis dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki jo je predlagal davčni svetovalec skupine, ki je za luksemburško davčno upravo zavezujoča pet let in na podlagi katere družba FFT vsako leto izračuna znesek davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati v Luksemburgu. Sporno davčno stališče je torej mogoče pripisati Luksemburgu. |
| --- | --- |

(187)

Kar zadeva prvi pogoj za obstoj državne pomoči, sporno davčno stališče je izdala Administration des contributions directes, ki je del davčne uprave Velikega vojvodstva Luksemburg. V tem davčnem stališču luksemburška davčna uprava sprejeme metodo za pripis dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki jo je predlagal davčni svetovalec skupine, ki je za luksemburško davčno upravo zavezujoča pet let in na podlagi katere družba FFT vsako leto izračuna znesek davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati v Luksemburgu. Sporno davčno stališče je torej mogoče pripisati Luksemburgu.

| (188) | Kar zadeva financiranje ukrepa iz državnih sredstev, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem odobrijo davčno oprostitev, ki te upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, pomeni državno pomoč (74). Komisija bo v oddelku 7.2 prikazala, da se je zaradi spornega davčnega stališča znižal davek, ki bi ga morala družba FFT plačati v Luksemburgu, z odstopanjem od davka, ki bi ga družba FFT v nasprotnem primeru morala plačati na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. Zato je treba sporno davčno stališče razumeti tako, da povzroči izgubo državnih sredstev, saj vsako znižanje davčne obveznosti družbe FFT povzroči izgubo davčnih prihodkov, s katerimi bi Luksemburg lahko razpolagal, če znižanja ne bi bilo. |
| --- | --- |

(188)

Kar zadeva financiranje ukrepa iz državnih sredstev, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem odobrijo davčno oprostitev, ki te upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, pomeni državno pomoč (74). Komisija bo v oddelku 7.2 prikazala, da se je zaradi spornega davčnega stališča znižal davek, ki bi ga morala družba FFT plačati v Luksemburgu, z odstopanjem od davka, ki bi ga družba FFT v nasprotnem primeru morala plačati na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. Zato je treba sporno davčno stališče razumeti tako, da povzroči izgubo državnih sredstev, saj vsako znižanje davčne obveznosti družbe FFT povzroči izgubo davčnih prihodkov, s katerimi bi Luksemburg lahko razpolagal, če znižanja ne bi bilo.

74

| (189) | Kar zadeva drugi pogoj za obstoj državne pomoči, je družba FFT del skupine Fiat, ki je prisotna na svetovni ravni in svoje dejavnosti opravlja v vseh državah članicah Unije, tako da lahko vsaka pomoč v njihovo korist vpliva na trgovino v Uniji. Za ukrep, ki ga dodeli država, se poleg tega šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar lahko izboljša konkurenčni položaj upravičenca v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (75). Če je s spornim davčnim stališčem družba FFT oproščena davčnega dolga, ki bi ga praviloma morala plačati v skladu s splošnim sistemom davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, to davčno stališče izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco z okrepitvijo finančnega položaja družbe FFT in skupine Fiat, tako da je v obravnavani zadevi izpolnjen tudi četrti pogoj za obstoj državne pomoči. |
| --- | --- |

(189)

Kar zadeva drugi pogoj za obstoj državne pomoči, je družba FFT del skupine Fiat, ki je prisotna na svetovni ravni in svoje dejavnosti opravlja v vseh državah članicah Unije, tako da lahko vsaka pomoč v njihovo korist vpliva na trgovino v Uniji. Za ukrep, ki ga dodeli država, se poleg tega šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar lahko izboljša konkurenčni položaj upravičenca v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (75). Če je s spornim davčnim stališčem družba FFT oproščena davčnega dolga, ki bi ga praviloma morala plačati v skladu s splošnim sistemom davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, to davčno stališče izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco z okrepitvijo finančnega položaja družbe FFT in skupine Fiat, tako da je v obravnavani zadevi izpolnjen tudi četrti pogoj za obstoj državne pomoči.

75

| (190) | Glede tretjega pogoja za obstoj pomoči bo Komisija v oddelku 7.2 pojasnila razloge, zaradi katerih meni, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost, saj se zaradi njega zniža davčna obveznost zainteresirane strani v Luksemburgu in se pojavi odstopanje od davka, ki bi ga morala družba FFT plačati v skladu z običajnim sistemom davka od dohodkov pravnih oseb, s čimer so izpolnjeni vsi pogoji za obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(190)

Glede tretjega pogoja za obstoj pomoči bo Komisija v oddelku 7.2 pojasnila razloge, zaradi katerih meni, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost, saj se zaradi njega zniža davčna obveznost zainteresirane strani v Luksemburgu in se pojavi odstopanje od davka, ki bi ga morala družba FFT plačati v skladu z običajnim sistemom davka od dohodkov pravnih oseb, s čimer so izpolnjeni vsi pogoji za obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2   Obstoj selektivne prednosti

Obstoj selektivne prednosti

| (191) | V skladu z ustaljeno sodno prakso „člen 107(1) Pogodbe nalaga, naj se ugotovi, ali je nacionalni ukrep v okviru določene pravne ureditve take vrste, da omogoča prednost ‚posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‘ v primerjavi z drugimi podjetji in proizvodnjo blaga, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje navedena ureditev, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (76). |
| --- | --- |

(191)

V skladu z ustaljeno sodno prakso „člen 107(1) Pogodbe nalaga, naj se ugotovi, ali je nacionalni ukrep v okviru določene pravne ureditve take vrste, da omogoča prednost ‚posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‘ v primerjavi z drugimi podjetji in proizvodnjo blaga, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje navedena ureditev, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (76).

76

| (192) | Sodišče je v zadevah z davčnega področja izdelalo analizo v treh korakih za ugotovitev, ali je posamezni davčni ukrep selektiven (77). Najprej je treba določiti skupno ali običajno davčno ureditev, ki se uporablja v državi članici, tj. „referenčni sistem“. Nato je treba ugotoviti, ali zadevni davčni ukrep pomeni odstopanje od tega sistema, ker uvaja razlikovanja med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilje tega sistema v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Če ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, je nato treba v tretjem koraku ugotoviti, ali je ta ukrep upravičen glede na naravo ali splošno sistematiko referenčnega sistema. Davčni ukrep, ki pomeni odstopanje od uporabe referenčnega sistema, je lahko upravičen, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema (78). V takem primeru davčni ukrep ni selektiven. Dokazno breme v tem tretjem koraku nosi država članica. |
| --- | --- |

(192)

Sodišče je v zadevah z davčnega področja izdelalo analizo v treh korakih za ugotovitev, ali je posamezni davčni ukrep selektiven (77). Najprej je treba določiti skupno ali običajno davčno ureditev, ki se uporablja v državi članici, tj. „referenčni sistem“. Nato je treba ugotoviti, ali zadevni davčni ukrep pomeni odstopanje od tega sistema, ker uvaja razlikovanja med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilje tega sistema v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Če ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, je nato treba v tretjem koraku ugotoviti, ali je ta ukrep upravičen glede na naravo ali splošno sistematiko referenčnega sistema. Davčni ukrep, ki pomeni odstopanje od uporabe referenčnega sistema, je lahko upravičen, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema (78). V takem primeru davčni ukrep ni selektiven. Dokazno breme v tem tretjem koraku nosi država članica.

77

78

7.2.1   Določitev referenčnega sistema

Določitev referenčnega sistema

7.2.1.1   Referenčni sistem je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu

Referenčni sistem je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu

| (193) | Praviloma je za namene analize selektivnosti ukrepa pomoči referenčni sistem sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot je opredeljen s ciljem sistema. |
| --- | --- |

(193)

Praviloma je za namene analize selektivnosti ukrepa pomoči referenčni sistem sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot je opredeljen s ciljem sistema.

| (194) | V obravnavanem primeru Komisija meni, da je referenčni sistem splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, katerega cilj je obdavčitev dobička vseh družb, ki morajo plačati davek v Luksemburgu (79). Sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu velja za domače in tuje družbe, ki so rezidentke Luksemburga, vključno z luksemburškimi podružnicami tujih družb. V Luksemburgu družba šteje za rezidentko, če je njen statutarni sedež ali glavna uprava v Luksemburgu. Domače ali tuje družbe rezidentke Luksemburga so zavezane davku od dohodkov pravnih oseb na dobiček, ki ga ustvarijo na svetovni ravni, razen če se uporablja sporazum o izogibanju dvojnemu obdavčevanju. Družbe nerezidentke so davku od dohodkov pravnih oseb zavezane samo za nekatere vrste posebnih dohodkov luksemburškega izvora (80). Davek se plača od ustvarjenega dobička, od katerega se odštejejo izdatki in izgube, priznane kot odbitek davka, ki se lahko odložijo za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(194)

V obravnavanem primeru Komisija meni, da je referenčni sistem splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, katerega cilj je obdavčitev dobička vseh družb, ki morajo plačati davek v Luksemburgu (79). Sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu velja za domače in tuje družbe, ki so rezidentke Luksemburga, vključno z luksemburškimi podružnicami tujih družb. V Luksemburgu družba šteje za rezidentko, če je njen statutarni sedež ali glavna uprava v Luksemburgu. Domače ali tuje družbe rezidentke Luksemburga so zavezane davku od dohodkov pravnih oseb na dobiček, ki ga ustvarijo na svetovni ravni, razen če se uporablja sporazum o izogibanju dvojnemu obdavčevanju. Družbe nerezidentke so davku od dohodkov pravnih oseb zavezane samo za nekatere vrste posebnih dohodkov luksemburškega izvora (80). Davek se plača od ustvarjenega dobička, od katerega se odštejejo izdatki in izgube, priznane kot odbitek davka, ki se lahko odložijo za nedoločen čas.

79

80

| (195) | Luksemburški davek od dohodkov pravnih oseb je sestavljen iz davka na dobiček družb (impôt sur le revenu des collectivités, v nadaljnjem besedilu: IRC), katerega stopnja je 21 %, za družbe s sedežem v mestu Luxembourg pa še iz občinskega davka na dobiček gospodarskih družb (impôt commercial communal), katerega stopnja je 6,75 %. Poleg tega se 21-odstotnemu IRC prišteje še 5 %, ki se stekajo v zaposlitveni sklad (81). Zato so od 1. januarja 2011 dohodki družb v Luksemburgu obdavčeni s skupno kumulativno stopnjo, ki znaša 28,80 % (82) (83). |
| --- | --- |

(195)

Luksemburški davek od dohodkov pravnih oseb je sestavljen iz davka na dobiček družb (impôt sur le revenu des collectivités, v nadaljnjem besedilu: IRC), katerega stopnja je 21 %, za družbe s sedežem v mestu Luxembourg pa še iz občinskega davka na dobiček gospodarskih družb (impôt commercial communal), katerega stopnja je 6,75 %. Poleg tega se 21-odstotnemu IRC prišteje še 5 %, ki se stekajo v zaposlitveni sklad (81). Zato so od 1. januarja 2011 dohodki družb v Luksemburgu obdavčeni s skupno kumulativno stopnjo, ki znaša 28,80 % (82) (83).

81

82

83

| (196) | Izračun obdavčljivega dobička za namene obdavčitve dohodkov luksemburških pravnih oseb načeloma temelji na poslovnem računovodstvu davčnega zavezanca, pri čemer je treba upoštevati prilagoditve, ki jih nalaga luksemburška davčna zakonodaja in ki se zlasti nanašajo na oprostitev davka na dividende/kapitalske dobičke, ponovno vključitev neodbitnih izdatkov (84), popravke obdavčljivega dobička iz transakcij, ki niso bile izvedene po tržnem načelu, ter uporabo različnih pravil o amortizaciji z vidika računovodstva in davčnega vidika. |
| --- | --- |

(196)

Izračun obdavčljivega dobička za namene obdavčitve dohodkov luksemburških pravnih oseb načeloma temelji na poslovnem računovodstvu davčnega zavezanca, pri čemer je treba upoštevati prilagoditve, ki jih nalaga luksemburška davčna zakonodaja in ki se zlasti nanašajo na oprostitev davka na dividende/kapitalske dobičke, ponovno vključitev neodbitnih izdatkov (84), popravke obdavčljivega dobička iz transakcij, ki niso bile izvedene po tržnem načelu, ter uporabo različnih pravil o amortizaciji z vidika računovodstva in davčnega vidika.

84

| (197) | Če je izračun obdavčljivega dobička v primeru samostojnih nepovezanih/domačih družb, ki opravljajo transakcije na trgu, razmeroma preprost, saj temelji na razliki med prihodki in odhodki na konkurenčnem trgu, pa je treba za izračun obdavčljivega dobička v primeru davčno povezanih družb skupine, kot je družba FFT, uporabiti posredne podatke. Nepovezane samostojne družbe lahko svoj računovodski dobiček vzamejo kot izhodišče za določitev osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ker je ta dobiček odvisen od tržno pogojenih cen za vložke, ki jih družba pridobi, ter proizvode in storitve, ki jih proda. Nasprotno pa bo morala povezana družba, ki opravlja transakcije z družbami iz skupine, ki ji pripada, pripraviti oceno cen, ki jih bo uporabila za te transakcije znotraj skupine, da bi določila obdavčljivi dohodek za davčne namene, pri čemer to oceno pripravi družba, ki obvladuje skupino, namesto da bi bila tržno pogojena. |
| --- | --- |

(197)

Če je izračun obdavčljivega dobička v primeru samostojnih nepovezanih/domačih družb, ki opravljajo transakcije na trgu, razmeroma preprost, saj temelji na razliki med prihodki in odhodki na konkurenčnem trgu, pa je treba za izračun obdavčljivega dobička v primeru davčno povezanih družb skupine, kot je družba FFT, uporabiti posredne podatke. Nepovezane samostojne družbe lahko svoj računovodski dobiček vzamejo kot izhodišče za določitev osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ker je ta dobiček odvisen od tržno pogojenih cen za vložke, ki jih družba pridobi, ter proizvode in storitve, ki jih proda. Nasprotno pa bo morala povezana družba, ki opravlja transakcije z družbami iz skupine, ki ji pripada, pripraviti oceno cen, ki jih bo uporabila za te transakcije znotraj skupine, da bi določila obdavčljivi dohodek za davčne namene, pri čemer to oceno pripravi družba, ki obvladuje skupino, namesto da bi bila tržno pogojena.

| (198) | Ta razlika pri izračunu obdavčljivega dobička med nepovezanimi družbami, to je družbami, ki niso del skupine in se zato označujejo kot „samostojne“, in povezanimi družbami, to je družbami iz skupine, kljub temu ne vpliva na cilj sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ki je obdavčiti dobiček vseh družb rezidentk Luksemburga, ne glede na to, ali so povezane ali ne. IRC se nanaša na vse subjekte, ki so prisotni v Luksemburgu in so zavezanci za davek od dohodkov pravnih oseb, ter vključuje „vse gospodarske subjekte, ki so neposredno zavezani davku od dobička pravnih oseb (impôt sur le revenu des collectivités, v nadaljnjem besedilu: IRC)“. Pri plačilu davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu nista odločilno merilo niti pravna oblika podjetja niti njegova struktura (skupina podjetij ali ne). Čeprav je poleg tega mogoče meniti, da se odločitve glede financiranja sprejemajo v višjem interesu skupine kot celote, se luksemburški davek od dohodkov pravnih oseb zaračuna individualnim subjektom in ne skupinam, sporno davčno stališče pa se nanaša izključno na obdavčljivi dobiček družbe FFT, tako da vsako zmanjšanje davčnih prihodkov temelji posamezno na rezultatih te družbe. Čeprav je res, da davčna zakonodaja vsebuje posebne določbe, ki se uporabljajo za skupine (na primer sistem davčne vključitve (85)), so te namenjene zagotovitvi enakega obravnavanja nepovezanih družb in gospodarskih subjektov, strukturiranih v obliki skupin, in ne zagotovitvi ugodnejšega obravnavanja skupin (86). |
| --- | --- |

(198)

Ta razlika pri izračunu obdavčljivega dobička med nepovezanimi družbami, to je družbami, ki niso del skupine in se zato označujejo kot „samostojne“, in povezanimi družbami, to je družbami iz skupine, kljub temu ne vpliva na cilj sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ki je obdavčiti dobiček vseh družb rezidentk Luksemburga, ne glede na to, ali so povezane ali ne. IRC se nanaša na vse subjekte, ki so prisotni v Luksemburgu in so zavezanci za davek od dohodkov pravnih oseb, ter vključuje „vse gospodarske subjekte, ki so neposredno zavezani davku od dobička pravnih oseb (impôt sur le revenu des collectivités, v nadaljnjem besedilu: IRC)“. Pri plačilu davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu nista odločilno merilo niti pravna oblika podjetja niti njegova struktura (skupina podjetij ali ne). Čeprav je poleg tega mogoče meniti, da se odločitve glede financiranja sprejemajo v višjem interesu skupine kot celote, se luksemburški davek od dohodkov pravnih oseb zaračuna individualnim subjektom in ne skupinam, sporno davčno stališče pa se nanaša izključno na obdavčljivi dobiček družbe FFT, tako da vsako zmanjšanje davčnih prihodkov temelji posamezno na rezultatih te družbe. Čeprav je res, da davčna zakonodaja vsebuje posebne določbe, ki se uporabljajo za skupine (na primer sistem davčne vključitve (85)), so te namenjene zagotovitvi enakega obravnavanja nepovezanih družb in gospodarskih subjektov, strukturiranih v obliki skupin, in ne zagotovitvi ugodnejšega obravnavanja skupin (86).

85

86

| (199) | Zato dejstvo, da se obdavčljivi dobiček za povezane družbe nujno izračuna drugače kot za nepovezane družbe, nikakor ni pomembno za določitev referenčnega sistema za analizo selektivnosti v obravnavani zadevi. Ker so na podlagi sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu dobički vseh družb rezidentk Luksemburga obdavčeni na isti način, tj. brez razlikovanja med povezanimi in nepovezanimi družbami, je treba obe vrsti družb šteti za družbe, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju glede na cilj tega sistema (87). Cilj spornega davčnega stališča je določiti obdavčljivi dobiček družbe FFT za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb v okviru splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, zato je prav ta sistem referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti davčno stališče, da bi ugotovili, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost. |
| --- | --- |

(199)

Zato dejstvo, da se obdavčljivi dobiček za povezane družbe nujno izračuna drugače kot za nepovezane družbe, nikakor ni pomembno za določitev referenčnega sistema za analizo selektivnosti v obravnavani zadevi. Ker so na podlagi sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu dobički vseh družb rezidentk Luksemburga obdavčeni na isti način, tj. brez razlikovanja med povezanimi in nepovezanimi družbami, je treba obe vrsti družb šteti za družbe, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju glede na cilj tega sistema (87). Cilj spornega davčnega stališča je določiti obdavčljivi dobiček družbe FFT za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb v okviru splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, zato je prav ta sistem referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti davčno stališče, da bi ugotovili, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost.

87

| (200) | Nazadnje, Komisija v odgovor na različne trditve, s katerimi družba FFT utemeljuje, da družbe iz skupine in samostojne družbe ne spadajo v isti referenčni sistem, ugotavlja naslednje. |
| --- | --- |

(200)

Nazadnje, Komisija v odgovor na različne trditve, s katerimi družba FFT utemeljuje, da družbe iz skupine in samostojne družbe ne spadajo v isti referenčni sistem, ugotavlja naslednje.

| (201) | Po mnenju družbe FFT bi bilo treba v referenčni sistem, ki ga je treba upoštevati za presojo selektivnosti spornega davčnega stališča, vključiti samo podjetja, za katera veljajo pravila o transfernih cenah, to je podjetja, ki poslujejo samo s povezanimi podjetji (88), tako da bi morala Komisija pri dokazovanju selektivnosti tega ukrepa dokazati, da je družba FFT sporno davčno stališče dobila pod drugačnimi pogoji, kot veljajo za druge subjekte skupine, ki delujejo v Luksemburgu in opravljajo dejavnosti financiranja (89). Družba FFT meni, da je ta razlaga skladna z odločbama Komisije o shemi Groepsrentebox in davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem (90). |
| --- | --- |

(201)

Po mnenju družbe FFT bi bilo treba v referenčni sistem, ki ga je treba upoštevati za presojo selektivnosti spornega davčnega stališča, vključiti samo podjetja, za katera veljajo pravila o transfernih cenah, to je podjetja, ki poslujejo samo s povezanimi podjetji (88), tako da bi morala Komisija pri dokazovanju selektivnosti tega ukrepa dokazati, da je družba FFT sporno davčno stališče dobila pod drugačnimi pogoji, kot veljajo za druge subjekte skupine, ki delujejo v Luksemburgu in opravljajo dejavnosti financiranja (89). Družba FFT meni, da je ta razlaga skladna z odločbama Komisije o shemi Groepsrentebox in davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem (90).

88

89

90

| (202) | Komisija najprej opozarja, da je njena praksa odločanja ne zavezuje. Vsak morebitni ukrep pomoči je treba oceniti posamično glede na objektivna merila iz člena 107(1) PDEU, tako da nasprotna praksa odločanja ne more vplivati na veljavnost ugotovitev iz tega sklepa, tudi če bi bila dokazana (91). |
| --- | --- |

(202)

Komisija najprej opozarja, da je njena praksa odločanja ne zavezuje. Vsak morebitni ukrep pomoči je treba oceniti posamično glede na objektivna merila iz člena 107(1) PDEU, tako da nasprotna praksa odločanja ne more vplivati na veljavnost ugotovitev iz tega sklepa, tudi če bi bila dokazana (91).

91

| (203) | Vsekakor pa v nasprotju s tem, kar trdi družba FFT, nobena od teh odločb ne potrjuje, da mora biti referenčni sistem, kadar je upravičenec davčnega ukrepa povezana družba, nujno omejen na to vrsto družb. Poleg tega cilj davčnega ukrepa, ki je bil predmet odločbe Komisije, v nobenem od obeh primerov ni primerljiv s ciljem ukrepa, ki se presoja v obravnavani zadevi, zato se ugotovitve, ki lahko izhajajo iz teh dveh odločb, ne uporabljajo za obravnavno zadevo. |
| --- | --- |

(203)

Vsekakor pa v nasprotju s tem, kar trdi družba FFT, nobena od teh odločb ne potrjuje, da mora biti referenčni sistem, kadar je upravičenec davčnega ukrepa povezana družba, nujno omejen na to vrsto družb. Poleg tega cilj davčnega ukrepa, ki je bil predmet odločbe Komisije, v nobenem od obeh primerov ni primerljiv s ciljem ukrepa, ki se presoja v obravnavani zadevi, zato se ugotovitve, ki lahko izhajajo iz teh dveh odločb, ne uporabljajo za obravnavno zadevo.

| (204) | Shemo Groepsrentebox so uvedli nizozemski organi, da bi zmanjšali razliko v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom znotraj skupine ter tako zmanjšali arbitražo med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine (92). Komisija je v končni odločbi opozorila, da ob upoštevanju cilja ukrepa, ki je zmanjšati razliko v davčni obravnavi med lastniškim in dolžniškim financiranjem na ravni skupine ter tako zmanjšati arbitražo med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine, „le v skupinah [in ne v samostojnih podjetjih] lahko obstaja arbitraža med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom“ (93). Ob upoštevanju te ugotovitve in cilja sheme, ki je „zmanjšanj[e] spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti“ (94), je Komisija menila, da je referenčni sistem v tej zadevi vključeval samo podjetja, zavezana davku od dohodkov pravnih oseb, ki so vključena v povezave znotraj skupine (95). |
| --- | --- |

(204)

Shemo Groepsrentebox so uvedli nizozemski organi, da bi zmanjšali razliko v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom znotraj skupine ter tako zmanjšali arbitražo med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine (92). Komisija je v končni odločbi opozorila, da ob upoštevanju cilja ukrepa, ki je zmanjšati razliko v davčni obravnavi med lastniškim in dolžniškim financiranjem na ravni skupine ter tako zmanjšati arbitražo med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine, „le v skupinah [in ne v samostojnih podjetjih] lahko obstaja arbitraža med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom“ (93). Ob upoštevanju te ugotovitve in cilja sheme, ki je „zmanjšanj[e] spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti“ (94), je Komisija menila, da je referenčni sistem v tej zadevi vključeval samo podjetja, zavezana davku od dohodkov pravnih oseb, ki so vključena v povezave znotraj skupine (95).

92

93

94

95

| (205) | Cilj spornega davčnega stališča pa je določiti davčno osnovo družbe FFT za izračun davčne obveznosti te družbe iz naslova davka od dohodkov luksemburških pravnih oseb. Prvič, medtem ko se lahko šteje, da je cilj, ki utemeljuje odločbo Groepsrentebox, veljaven samo v okviru skupine (samostojne družbe namreč ne poznajo težave arbitraže med različnimi oblikami financiranja), pa se določitev davčne osnove za izračun vsakoletne davčne obveznosti iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb nanaša na subjekte v skupini in samostojne družbe. |
| --- | --- |

(205)

Cilj spornega davčnega stališča pa je določiti davčno osnovo družbe FFT za izračun davčne obveznosti te družbe iz naslova davka od dohodkov luksemburških pravnih oseb. Prvič, medtem ko se lahko šteje, da je cilj, ki utemeljuje odločbo Groepsrentebox, veljaven samo v okviru skupine (samostojne družbe namreč ne poznajo težave arbitraže med različnimi oblikami financiranja), pa se določitev davčne osnove za izračun vsakoletne davčne obveznosti iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb nanaša na subjekte v skupini in samostojne družbe.

| (206) | Drugič, družba FFT opravlja nalogo finančne družbe in storitve zagotavlja samo drugim družbam skupine Fiat. Transakcije, ki jih izvaja, pa bi se lahko izvajale tudi v drugačnih okoliščinah, ne le v skupini. V okrožnici se ta vrsta transakcij financiranja znotraj skupine primerja s transakcijami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije (96), in se zahteva, da se plačilo za te finančne storitve poveže bodisi z izposojenim zneskom bodisi z realno vrednostjo sredstev v upravljanju, to je, da je skladno s plačilom, ki bi ga zahtevala neodvisna finančna institucija. V okrožnici se torej priznava, da so transakcije, tudi tiste znotraj skupine, neposredno primerljive z običajnimi transakcijami, ki se izvajajo na trgu. |
| --- | --- |

(206)

Drugič, družba FFT opravlja nalogo finančne družbe in storitve zagotavlja samo drugim družbam skupine Fiat. Transakcije, ki jih izvaja, pa bi se lahko izvajale tudi v drugačnih okoliščinah, ne le v skupini. V okrožnici se ta vrsta transakcij financiranja znotraj skupine primerja s transakcijami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije (96), in se zahteva, da se plačilo za te finančne storitve poveže bodisi z izposojenim zneskom bodisi z realno vrednostjo sredstev v upravljanju, to je, da je skladno s plačilom, ki bi ga zahtevala neodvisna finančna institucija. V okrožnici se torej priznava, da so transakcije, tudi tiste znotraj skupine, neposredno primerljive z običajnimi transakcijami, ki se izvajajo na trgu.

96

| (207) | Te značilnosti obravnavane zadeve še potrjujejo, da ugotovitve Komisije iz odločbe Groepsrentebox – tj. da glede dejavnosti financiranja s posojilom pravni in dejanski položaj povezanih družb ni primerljiv s položajem nepovezanih družb – ni mogoče posplošiti na primere, v katerih je cilj davčnega stališča določiti davčno osnovo za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb. Trditev v okrožnici v zvezi s primerljivostjo transakcij izraža načela, na katerih temelji neodvisno tržno načelo in v skladu s katerimi se komercialni in finančni odnosi med povezanimi podjetji ne smejo razlikovati od odnosov, ki bi se vzpostavili med neodvisnimi podjetji (97). Cilj pravil o transfernih cenah je prav primerjati transakcije med povezanimi družbami/družbami v skupini s transakcijami med neodvisnimi družbami, da se popravi vsakršno odstopanje. Ob upoštevanju teh elementov se družba FFT v podporo svoji utemeljitvi napačno opira na odločbo Groepsrentebox. |
| --- | --- |

(207)

Te značilnosti obravnavane zadeve še potrjujejo, da ugotovitve Komisije iz odločbe Groepsrentebox – tj. da glede dejavnosti financiranja s posojilom pravni in dejanski položaj povezanih družb ni primerljiv s položajem nepovezanih družb – ni mogoče posplošiti na primere, v katerih je cilj davčnega stališča določiti davčno osnovo za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb. Trditev v okrožnici v zvezi s primerljivostjo transakcij izraža načela, na katerih temelji neodvisno tržno načelo in v skladu s katerimi se komercialni in finančni odnosi med povezanimi podjetji ne smejo razlikovati od odnosov, ki bi se vzpostavili med neodvisnimi podjetji (97). Cilj pravil o transfernih cenah je prav primerjati transakcije med povezanimi družbami/družbami v skupini s transakcijami med neodvisnimi družbami, da se popravi vsakršno odstopanje. Ob upoštevanju teh elementov se družba FFT v podporo svoji utemeljitvi napačno opira na odločbo Groepsrentebox.

97

| (208) | Enaka ugotovitev velja za odločbo o davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem, na katero se družba FFT prav tako opira. Ta odločba se je nanašala na shemo, katere cilj je bil zmanjšati arbitražo (v odnosih med madžarskimi družbami) s približanjem obdavčenja obresti znotraj skupine in obdavčenja dividend znotraj skupine, s čimer se poveča tehnična nevtralnost davčnega sistema (98). Cilj zmanjšanja arbitraže, za katero je Komisija takrat menila, da je značilna za odnose znotraj skupine, se razlikuje od cilja ukrepa v obravnavani zadevi, ki je določiti davčno osnovo družbe FFT za davek od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. V skladu s slednjim se družba FFT kot subjekt skupine ne razlikuje od katerega koli drugega (samostojnega) subjekta, ki se za potrebe določitve davčne osnove obrne na luksemburške davčne organe. Seveda je v primeru družbe FFT določitev davčne osnove bolj zapletena, ker predpostavlja uporabo pravil o transfernih cenah in neodvisnega tržnega načela, medtem ko je v primeru samostojne družbe obdavčljivi dohodek praviloma enak računovodskemu dobičku ob upoštevanju možnih prilagoditev, določenih v davčni zakonodaji. Vendar je cilj zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb kot tudi davčnih stališč obračunati davek od vseh dobičkov družb, ki so davčne zavezanke v Luksemburgu, ta zakonodaja pa se uporablja ne glede na to, ali je davčni zavezanec del skupine ali ne. |
| --- | --- |

(208)

Enaka ugotovitev velja za odločbo o davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem, na katero se družba FFT prav tako opira. Ta odločba se je nanašala na shemo, katere cilj je bil zmanjšati arbitražo (v odnosih med madžarskimi družbami) s približanjem obdavčenja obresti znotraj skupine in obdavčenja dividend znotraj skupine, s čimer se poveča tehnična nevtralnost davčnega sistema (98). Cilj zmanjšanja arbitraže, za katero je Komisija takrat menila, da je značilna za odnose znotraj skupine, se razlikuje od cilja ukrepa v obravnavani zadevi, ki je določiti davčno osnovo družbe FFT za davek od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. V skladu s slednjim se družba FFT kot subjekt skupine ne razlikuje od katerega koli drugega (samostojnega) subjekta, ki se za potrebe določitve davčne osnove obrne na luksemburške davčne organe. Seveda je v primeru družbe FFT določitev davčne osnove bolj zapletena, ker predpostavlja uporabo pravil o transfernih cenah in neodvisnega tržnega načela, medtem ko je v primeru samostojne družbe obdavčljivi dohodek praviloma enak računovodskemu dobičku ob upoštevanju možnih prilagoditev, določenih v davčni zakonodaji. Vendar je cilj zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb kot tudi davčnih stališč obračunati davek od vseh dobičkov družb, ki so davčne zavezanke v Luksemburgu, ta zakonodaja pa se uporablja ne glede na to, ali je davčni zavezanec del skupine ali ne.

98

| (209) | Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ki ga sestavljajo luksemburška pravila o IRC, opisana v uvodnih izjavah od 193 do 208. Natančneje, ta referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki se na podlagi objektivnih meril uporabljajo za obdavčitev dobička samostojnih družb, katerih obdavčljivi dobiček se običajno ujema z računovodskim dobičkom (ob upoštevanju nekaterih prilagoditev, predvidenih v davčni zakonodaji), in družb v skupini, ki za razdelitev dobička uporabljajo transferne cene. Glede na cilj tega sistema je treba obe vrsti družb – nepovezane in povezane – šteti za družbe, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(209)

Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ki ga sestavljajo luksemburška pravila o IRC, opisana v uvodnih izjavah od 193 do 208. Natančneje, ta referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki se na podlagi objektivnih meril uporabljajo za obdavčitev dobička samostojnih družb, katerih obdavčljivi dobiček se običajno ujema z računovodskim dobičkom (ob upoštevanju nekaterih prilagoditev, predvidenih v davčni zakonodaji), in družb v skupini, ki za razdelitev dobička uporabljajo transferne cene. Glede na cilj tega sistema je treba obe vrsti družb – nepovezane in povezane – šteti za družbe, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju.

7.2.1.2   Člen 164(3) L.I.R., okrožnica in/ali upravna praksa s tega področja niso ustrezen referenčni sistem.

Člen 164(3) L.I.R., okrožnica in/ali upravna praksa s tega področja niso ustrezen referenčni sistem.

| (210) | Luksemburg meni, da bi moral referenčni sistem vključevati samo družbe v skupini, ki spadajo na področje člena 164(3) L.I.R. (99), medtem ko se zdi, da gre družba FFT še dlje in meni, da bi moral referenčni sistem temeljiti na okrožnici in vključevati samo družbe v skupini, ki opravljajo dejavnosti financiranja (100). Da bi lahko ugotovili selektivnost ukrepa, bi bilo v skladu s temi stališči treba dokazati, da je bila družba FFT deležna drugačnega obravnavanja kot drugi subjekti skupine, ki opravljajo dejavnosti financiranja in so v podobnem dejanskem in pravnem položaju kot družba FFT glede na cilje člena 164(3) L.I.R. in/ali okrožnice. Zato bi morala Komisija sporno davčno stališče primerjati z vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi 21 drugih davčnih zavezancev, ki so ji bili poslani (glej uvodno izjavo 8) (101). Ker je bila družba FFT obravnavana v skladu s členom 164(3) L.I.R., okrožnico in upravno prakso s tega področja, ji po mnenju Luksemburga in družbe FFT z davčnim stališčem ni bila dodeljena nikakršna selektivna prednost. |
| --- | --- |

(210)

Luksemburg meni, da bi moral referenčni sistem vključevati samo družbe v skupini, ki spadajo na področje člena 164(3) L.I.R. (99), medtem ko se zdi, da gre družba FFT še dlje in meni, da bi moral referenčni sistem temeljiti na okrožnici in vključevati samo družbe v skupini, ki opravljajo dejavnosti financiranja (100). Da bi lahko ugotovili selektivnost ukrepa, bi bilo v skladu s temi stališči treba dokazati, da je bila družba FFT deležna drugačnega obravnavanja kot drugi subjekti skupine, ki opravljajo dejavnosti financiranja in so v podobnem dejanskem in pravnem položaju kot družba FFT glede na cilje člena 164(3) L.I.R. in/ali okrožnice. Zato bi morala Komisija sporno davčno stališče primerjati z vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi 21 drugih davčnih zavezancev, ki so ji bili poslani (glej uvodno izjavo 8) (101). Ker je bila družba FFT obravnavana v skladu s členom 164(3) L.I.R., okrožnico in upravno prakso s tega področja, ji po mnenju Luksemburga in družbe FFT z davčnim stališčem ni bila dodeljena nikakršna selektivna prednost.

99

100

101

| (211) | Komisija to sklepanje zavrača. |
| --- | --- |

(211)

Komisija to sklepanje zavrača.

| (212) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 198, je cilj sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu obdavčiti dobiček vseh družb, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost, ne glede na to, ali gre za povezane ali nepovezane družbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 194, se davek od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu obračuna na podlagi dobička, ki so ga na svetovni ravni ustvarile domače in tuje družbe rezidentke Luksemburga (razen če se uporablja sporazum o izogibanju dvojnemu obdavčevanju), vključno z luksemburškimi podružnicami tujih družb, medtem ko so družbe nerezidentke obdavčene samo za nekatere vrste posebnih dohodkov luksemburškega izvora. |
| --- | --- |

(212)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 198, je cilj sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu obdavčiti dobiček vseh družb, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost, ne glede na to, ali gre za povezane ali nepovezane družbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 194, se davek od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu obračuna na podlagi dobička, ki so ga na svetovni ravni ustvarile domače in tuje družbe rezidentke Luksemburga (razen če se uporablja sporazum o izogibanju dvojnemu obdavčevanju), vključno z luksemburškimi podružnicami tujih družb, medtem ko so družbe nerezidentke obdavčene samo za nekatere vrste posebnih dohodkov luksemburškega izvora.

| (213) | Meniti, kot menita Luksemburg in družba FFT, da referenčni sistem vključuje samo družbe v skupini, saj morajo samo slednje za določitev svoje davčne osnove uporabljati cene, skladne z neodvisnim tržnim načelom, pomeni ustvariti umetno razlikovanje med družbami glede na njihovo strukturo za določitev njihovega obdavčljivega dobička, to pa je razlikovanje, ki ga splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost, ne pozna. |
| --- | --- |

(213)

Meniti, kot menita Luksemburg in družba FFT, da referenčni sistem vključuje samo družbe v skupini, saj morajo samo slednje za določitev svoje davčne osnove uporabljati cene, skladne z neodvisnim tržnim načelom, pomeni ustvariti umetno razlikovanje med družbami glede na njihovo strukturo za določitev njihovega obdavčljivega dobička, to pa je razlikovanje, ki ga splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost, ne pozna.

| (214) | Prav tako se razlikovanje – med skupinami in samostojnimi družbami na podlagi dejavnosti, ki jih izvaja zadevni subjekt skupine – ki ga ustvarja družba FFT, ko trdi, da referenčni sistem vključuje samo družbe, ki izvajajo okrožnico, ne ujema s ciljem sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. Čeprav se dejavnosti družbe FFT nanašajo skoraj izključno na transakcije znotraj skupine (102), pa bi finančne transakcije, ki jih izvaja, prav tako lahko zunaj skupine izvajale neodvisne finančne institucije, kot je navedeno v okrožnici. Za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu je zato treba družbo FFT primerjati s katero koli drugo vrsto družbe, povezano ali nepovezano, ki opravlja gospodarsko dejavnost, kajti na podlagi luksemburške zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb veljajo za dobiček neodvisnih finančnih institucij enaka pravila obdavčitve dohodkov pravnih oseb kot za dobičke, ustvarjene s transakcijami znotraj skupine, izračunane na podlagi neodvisnega tržnega načela. Zato Komisija zavrača argument družbe FFT, da bi moral referenčni sistem vključevati samo družbe v skupini, ki izvajajo transakcije financiranja skupine. |
| --- | --- |

(214)

Prav tako se razlikovanje – med skupinami in samostojnimi družbami na podlagi dejavnosti, ki jih izvaja zadevni subjekt skupine – ki ga ustvarja družba FFT, ko trdi, da referenčni sistem vključuje samo družbe, ki izvajajo okrožnico, ne ujema s ciljem sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. Čeprav se dejavnosti družbe FFT nanašajo skoraj izključno na transakcije znotraj skupine (102), pa bi finančne transakcije, ki jih izvaja, prav tako lahko zunaj skupine izvajale neodvisne finančne institucije, kot je navedeno v okrožnici. Za namene pobiranja davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu je zato treba družbo FFT primerjati s katero koli drugo vrsto družbe, povezano ali nepovezano, ki opravlja gospodarsko dejavnost, kajti na podlagi luksemburške zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb veljajo za dobiček neodvisnih finančnih institucij enaka pravila obdavčitve dohodkov pravnih oseb kot za dobičke, ustvarjene s transakcijami znotraj skupine, izračunane na podlagi neodvisnega tržnega načela. Zato Komisija zavrača argument družbe FFT, da bi moral referenčni sistem vključevati samo družbe v skupini, ki izvajajo transakcije financiranja skupine.

102

| (215) | Zato Komisija ugotavlja, da je v obravnavani zadevi referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, opisan v uvodnih izjavah od 193 do 208, ne glede na to, ali se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na podlagi dobička družb v skupini ali samostojnih družb, in ne glede na to, kakšne dejavnosti opravljajo te družbe. |
| --- | --- |

(215)

Zato Komisija ugotavlja, da je v obravnavani zadevi referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, opisan v uvodnih izjavah od 193 do 208, ne glede na to, ali se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na podlagi dobička družb v skupini ali samostojnih družb, in ne glede na to, kakšne dejavnosti opravljajo te družbe.

7.2.2   Selektivna prednost, ki je posledica odstopanja od splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu

Selektivna prednost, ki je posledica odstopanja od splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu

| (216) | Ker je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, je treba ugotoviti, ali to davčno stališče pomeni odstopanje od tega referenčnega sistema, ki vodi do neenakega obravnavanja družb, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(216)

Ker je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu referenčni sistem, glede na katerega je treba preučiti sporno davčno stališče, je treba ugotoviti, ali to davčno stališče pomeni odstopanje od tega referenčnega sistema, ki vodi do neenakega obravnavanja družb, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju.

| (217) | Kar zadeva ta drugi korak analize selektivnosti, bo ugotavljanje, ali davčni ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, na splošno sovpadalo z ugotovitvijo prednosti, ki je s tem ukrepom dodeljena upravičencu. Kadar se namreč zaradi davčnega ukrepa neupravičeno zniža davčna obveznost upravičenca, ki bi moral, če takega ukrepa ne bi bilo, na podlagi referenčnega sistema plačati višji davek, to znižanje pomeni hkrati prednost, dodeljeno z davčnim ukrepom, in odstopanje od referenčnega sistema. |
| --- | --- |

(217)

Kar zadeva ta drugi korak analize selektivnosti, bo ugotavljanje, ali davčni ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, na splošno sovpadalo z ugotovitvijo prednosti, ki je s tem ukrepom dodeljena upravičencu. Kadar se namreč zaradi davčnega ukrepa neupravičeno zniža davčna obveznost upravičenca, ki bi moral, če takega ukrepa ne bi bilo, na podlagi referenčnega sistema plačati višji davek, to znižanje pomeni hkrati prednost, dodeljeno z davčnim ukrepom, in odstopanje od referenčnega sistema.

| (218) | Po mnenju Sodišča, kadar gre za individualno pomoč, ne za sistem, „opredelitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven“ (103). V obravnavani zadevi je individualna pomoč, ki jo prejema družba FFT, sporno davčno stališče, s katerim je odobrena metodologija za izračun obdavčljivega dobička zainteresirane strani v Luksemburgu za naloge, ki jih opravlja v skupini Fiat, nato pa se ta dobiček obdavči po splošnem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(218)

Po mnenju Sodišča, kadar gre za individualno pomoč, ne za sistem, „opredelitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven“ (103). V obravnavani zadevi je individualna pomoč, ki jo prejema družba FFT, sporno davčno stališče, s katerim je odobrena metodologija za izračun obdavčljivega dobička zainteresirane strani v Luksemburgu za naloge, ki jih opravlja v skupini Fiat, nato pa se ta dobiček obdavči po splošnem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu.

103

7.2.2.1   Selektivna prednost, ki je posledica odstopanja od neodvisnega tržnega načela

Selektivna prednost, ki je posledica odstopanja od neodvisnega tržnega načela

| (219) | Načeloma je cilj davčnega stališča vnaprej določiti, kako se bo splošni davčni sistem v določenem obdobju uporabljal za posamezen primer ob upoštevanju vrste dejstev in okoliščin tega primera, če se v obdobju veljavnosti tega davčnega stališča ta dejstva in okoliščine ne bodo bistveno spremenili. Šteje se, da davčno stališče, ki temelji na metodi ocene, ki brez utemeljitve odstopa od rezultata, ki bi ga dala običajna uporaba splošnega davčnega sistema, daje selektivno prednost upravičencu tega stališča, če se zaradi tega selektivnega obravnavanja zniža davčni dolg navedenega upravičenca v zadevni državi članici v primerjavi z družbami, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(219)

Načeloma je cilj davčnega stališča vnaprej določiti, kako se bo splošni davčni sistem v določenem obdobju uporabljal za posamezen primer ob upoštevanju vrste dejstev in okoliščin tega primera, če se v obdobju veljavnosti tega davčnega stališča ta dejstva in okoliščine ne bodo bistveno spremenili. Šteje se, da davčno stališče, ki temelji na metodi ocene, ki brez utemeljitve odstopa od rezultata, ki bi ga dala običajna uporaba splošnega davčnega sistema, daje selektivno prednost upravičencu tega stališča, če se zaradi tega selektivnega obravnavanja zniža davčni dolg navedenega upravičenca v zadevni državi članici v primerjavi z družbami, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju.

| (220) | Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez ukrepa države (104). Za prednost gre torej takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi ukrepa države (105). Tako izboljšanje se dokaže s primerjavo med finančnim položajem podjetja, ki je posledica spornega ukrepa, in finančnim položajem istega podjetja, če zadevnega ukrepa ne bi bilo (106). Prednost je lahko dodelitev pozitivnih ekonomskih koristi ali znižanje izdatkov, ki običajno bremenijo proračun podjetja (107). |
| --- | --- |

(220)

Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez ukrepa države (104). Za prednost gre torej takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi ukrepa države (105). Tako izboljšanje se dokaže s primerjavo med finančnim položajem podjetja, ki je posledica spornega ukrepa, in finančnim položajem istega podjetja, če zadevnega ukrepa ne bi bilo (106). Prednost je lahko dodelitev pozitivnih ekonomskih koristi ali znižanje izdatkov, ki običajno bremenijo proračun podjetja (107).

104

105

106

107

| (221) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52 in naslednjih, je Luksemburg s sprejetjem spornega davčnega stališča potrdil metodo za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu, kot jo je predlagal davčni svetovalec te družbe v poročilu o transfernih cenah, ki družbi FFT omogoča, da v celotnem obdobju veljavnosti tega davčnega stališča izračuna davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora vsako leto plačati v Luksemburgu. V poročilu o transfernih cenah, odobrenim s spornim davčnim stališčem, je zaradi neobstoja tržno pogojenih transakcij, kot bi obstajale za neodvisno nepovezano družbo, zlasti določen dobiček, ki ga je treba dodeliti tej družbi v skupini Fiat, kar se izvede z določitvijo cen za transakcije, ki jih ta družba sklepa z drugimi družbami v skupini. |
| --- | --- |

(221)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52 in naslednjih, je Luksemburg s sprejetjem spornega davčnega stališča potrdil metodo za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu, kot jo je predlagal davčni svetovalec te družbe v poročilu o transfernih cenah, ki družbi FFT omogoča, da v celotnem obdobju veljavnosti tega davčnega stališča izračuna davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora vsako leto plačati v Luksemburgu. V poročilu o transfernih cenah, odobrenim s spornim davčnim stališčem, je zaradi neobstoja tržno pogojenih transakcij, kot bi obstajale za neodvisno nepovezano družbo, zlasti določen dobiček, ki ga je treba dodeliti tej družbi v skupini Fiat, kar se izvede z določitvijo cen za transakcije, ki jih ta družba sklepa z drugimi družbami v skupini.

| (222) | Sodišče je že razsodilo, da je z znižanjem davčne osnove, ki izhaja iz davčnega ukrepa, s katerim je davčnemu zavezancu dovoljeno, da v okviru transakcij znotraj skupine uporabi transferne cene, ki niso podobne cenam, ki bi se uporabljale v pogojih svobodne konkurence med neodvisnimi podjetji, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temu davčnemu zavezancu dodeljena selektivna prednost, ker je davek, ki ga mora plačati na podlagi splošnega davčnega sistema, nižji od davka, ki ga morajo plačati neodvisne družbe, ki svojo davčno osnovo izračunajo na podlagi svojega računovodskega dobička (108). |
| --- | --- |

(222)

Sodišče je že razsodilo, da je z znižanjem davčne osnove, ki izhaja iz davčnega ukrepa, s katerim je davčnemu zavezancu dovoljeno, da v okviru transakcij znotraj skupine uporabi transferne cene, ki niso podobne cenam, ki bi se uporabljale v pogojih svobodne konkurence med neodvisnimi podjetji, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temu davčnemu zavezancu dodeljena selektivna prednost, ker je davek, ki ga mora plačati na podlagi splošnega davčnega sistema, nižji od davka, ki ga morajo plačati neodvisne družbe, ki svojo davčno osnovo izračunajo na podlagi svojega računovodskega dobička (108).

108

| (223) | Sodišče je v sodbi o davčni shemi, ki jo je Belgija uporabljala za centre za usklajevanje, (109) preučilo tožbo, vloženo zoper odločbo Komisije, s katero je bilo med drugim ugotovljeno, da je bila z metodo določitve obdavčljivega dohodka, predvideno s to shemo, tem centrom dodeljena selektivna prednost (110). V skladu s to shemo je bil obdavčljivi dobiček določen v pavšalnem znesku, ki je ustrezal odstotnemu deležu celotnega zneska izdatkov in stroškov poslovanja, iz katerih so bili izključeni stroški za zaposlene in finančne dajatve. Sodišče je menilo, da je, „[d]a bi preučili, ali določitev obdavčljivih prihodkov, kot jo predvideva shema centrov za usklajevanje, slednjim daje prednost, [...] treba, kot priporoča Komisija v točki 95 izpodbijane odločbe, navedeno shemo primerjati s splošnim davčnim sistemom, ki temelji na razlikovanju med prihodki in odhodki podjetja, ki dejavnosti opravlja v pogojih svobodne konkurence“. Sodišče je navedlo tudi, da „izključitev [stroškov za zaposlene in finančnih dajatev], namenjena določitvi obdavčljivih prihodkov navedenih centrov, ne dopušča, da bi se transferne cene približale cenam, ki bi se dosegle v pogojih svobodne konkurence“, kar po mnenju Sodišča „navedenim centrom lahko daje gospodarsko prednost“ (111). |
| --- | --- |

(223)

Sodišče je v sodbi o davčni shemi, ki jo je Belgija uporabljala za centre za usklajevanje, (109) preučilo tožbo, vloženo zoper odločbo Komisije, s katero je bilo med drugim ugotovljeno, da je bila z metodo določitve obdavčljivega dohodka, predvideno s to shemo, tem centrom dodeljena selektivna prednost (110). V skladu s to shemo je bil obdavčljivi dobiček določen v pavšalnem znesku, ki je ustrezal odstotnemu deležu celotnega zneska izdatkov in stroškov poslovanja, iz katerih so bili izključeni stroški za zaposlene in finančne dajatve. Sodišče je menilo, da je, „[d]a bi preučili, ali določitev obdavčljivih prihodkov, kot jo predvideva shema centrov za usklajevanje, slednjim daje prednost, [...] treba, kot priporoča Komisija v točki 95 izpodbijane odločbe, navedeno shemo primerjati s splošnim davčnim sistemom, ki temelji na razlikovanju med prihodki in odhodki podjetja, ki dejavnosti opravlja v pogojih svobodne konkurence“. Sodišče je navedlo tudi, da „izključitev [stroškov za zaposlene in finančnih dajatev], namenjena določitvi obdavčljivih prihodkov navedenih centrov, ne dopušča, da bi se transferne cene približale cenam, ki bi se dosegle v pogojih svobodne konkurence“, kar po mnenju Sodišča „navedenim centrom lahko daje gospodarsko prednost“ (111).

109

110

111

| (224) | Sodišče je torej priznalo, da je z davčnim ukrepom, na podlagi katerega družba, ki pripada skupini, zaračunava transferne cene, ki ne izražajo cen, ki bi bile zaračunane v pogojih svobodne konkurence, tj. cen, ki bi jih neodvisna podjetja izposlovala v primerljivih okoliščinah na podlagi neodvisnega tržnega načela, tej družbi dodeljena prednost, če privede do znižanja njene davčne osnove in s tem do njene davčne obveznosti na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(224)

Sodišče je torej priznalo, da je z davčnim ukrepom, na podlagi katerega družba, ki pripada skupini, zaračunava transferne cene, ki ne izražajo cen, ki bi bile zaračunane v pogojih svobodne konkurence, tj. cen, ki bi jih neodvisna podjetja izposlovala v primerljivih okoliščinah na podlagi neodvisnega tržnega načela, tej družbi dodeljena prednost, če privede do znižanja njene davčne osnove in s tem do njene davčne obveznosti na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb.

| (225) | Načelo, v skladu s katerim bi morale biti transakcije, opravljene med družbami iz iste skupine, plačane, kot če bi jih sklenile neodvisne družbe, ki se pogajajo v primerljivih okoliščinah v običajnih tržnih pogojih, se na splošno imenuje „neodvisno tržno načelo“. Sodišče je v sodbi o belgijskih centrih za usklajevanje neodvisno tržno načelo potrdilo kot referenčno načelo za ugotavljanje, ali je družba v skupini z davčnim ukrepom, ki določa njene transferne cene in s tem njeno davčno osnovo, pridobila prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(225)

Načelo, v skladu s katerim bi morale biti transakcije, opravljene med družbami iz iste skupine, plačane, kot če bi jih sklenile neodvisne družbe, ki se pogajajo v primerljivih okoliščinah v običajnih tržnih pogojih, se na splošno imenuje „neodvisno tržno načelo“. Sodišče je v sodbi o belgijskih centrih za usklajevanje neodvisno tržno načelo potrdilo kot referenčno načelo za ugotavljanje, ali je družba v skupini z davčnim ukrepom, ki določa njene transferne cene in s tem njeno davčno osnovo, pridobila prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (226) | Z neodvisnim tržnim načelom je treba zagotoviti, da se transakcije med družbami iz iste skupine za davčne namene obravnavajo tako, da se upošteva znesek dobička, ki bi bil ustvarjen, če bi iste transakcije sklenile neodvisne družbe, sicer bi bile družbe v skupini deležne ugodnejše obravnave na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, kar zadeva izračun njihovega obdavčljivega dobička, v primerjavi s samostojnimi družbami, kar bi privedlo do neenakega obravnavanja družb, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju, glede na cilj takega sistema, ki je – obdavčiti dobiček vseh družb, ki spadajo pod njegovo davčno jurisdikcijo. |
| --- | --- |

(226)

Z neodvisnim tržnim načelom je treba zagotoviti, da se transakcije med družbami iz iste skupine za davčne namene obravnavajo tako, da se upošteva znesek dobička, ki bi bil ustvarjen, če bi iste transakcije sklenile neodvisne družbe, sicer bi bile družbe v skupini deležne ugodnejše obravnave na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, kar zadeva izračun njihovega obdavčljivega dobička, v primerjavi s samostojnimi družbami, kar bi privedlo do neenakega obravnavanja družb, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju, glede na cilj takega sistema, ki je – obdavčiti dobiček vseh družb, ki spadajo pod njegovo davčno jurisdikcijo.

| (227) | Da bi Komisija ocenila, ali je Luksemburg družbi FFT dodelil selektivno prednost, mora zato preveriti, ali metoda, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela s spornim davčnim stališčem, za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu odstopa od metode, s katero se pridobi zanesljiv približek tržno naravnanega izida, in s tem od neodvisnega tržnega načela. Če metoda, ki jo je Luksemburg potrdil s spornim davčnim stališčem, vodi do znižanja davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček na podlagi tega sistema določi trg, se šteje, da je to davčno stališče družbi FFT dalo selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(227)

Da bi Komisija ocenila, ali je Luksemburg družbi FFT dodelil selektivno prednost, mora zato preveriti, ali metoda, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela s spornim davčnim stališčem, za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu odstopa od metode, s katero se pridobi zanesljiv približek tržno naravnanega izida, in s tem od neodvisnega tržnega načela. Če metoda, ki jo je Luksemburg potrdil s spornim davčnim stališčem, vodi do znižanja davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček na podlagi tega sistema določi trg, se šteje, da je to davčno stališče družbi FFT dalo selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (228) | Neodvisno tržno načelo je torej nujno sestavni del ocene, ki jo Komisija na podlagi člena 107(1) PDEU opravi v zvezi z davčnimi ukrepi, odobrenimi družbam skupine, ne glede na to, ali je država članica to načelo vključila v svoj nacionalni pravni sistem ali ne. To načelo se uporabi za določitev, ali je bil obdavčljivi dobiček družbe, ki pripada skupini, za namene izračuna davka od dohodkov pravnih oseb izračunan z uporabo metode, ki se približa tržnim pogojem, tako da se ta družba na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb ne obravnava ugodneje kot nepovezane družbe, katerih obdavčljivi dobiček je tržno pogojen. Da bi se torej izognili kakršni koli dvoumnosti, neodvisno tržno načelo, ki ga Komisija uporablja za presojo državnih pomoči, ni načelo, ki izhaja iz člena 9 vzorčne davčne konvencije OECD, ki je nezavezujoč instrument. To načelo je splošno načelo enakega obravnavanja pri obdavčenju, ki spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je zavezujoče za države članice in iz njegovega področja uporabe nacionalna davčna pravila niso izključena (112). |
| --- | --- |

(228)

Neodvisno tržno načelo je torej nujno sestavni del ocene, ki jo Komisija na podlagi člena 107(1) PDEU opravi v zvezi z davčnimi ukrepi, odobrenimi družbam skupine, ne glede na to, ali je država članica to načelo vključila v svoj nacionalni pravni sistem ali ne. To načelo se uporabi za določitev, ali je bil obdavčljivi dobiček družbe, ki pripada skupini, za namene izračuna davka od dohodkov pravnih oseb izračunan z uporabo metode, ki se približa tržnim pogojem, tako da se ta družba na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb ne obravnava ugodneje kot nepovezane družbe, katerih obdavčljivi dobiček je tržno pogojen. Da bi se torej izognili kakršni koli dvoumnosti, neodvisno tržno načelo, ki ga Komisija uporablja za presojo državnih pomoči, ni načelo, ki izhaja iz člena 9 vzorčne davčne konvencije OECD, ki je nezavezujoč instrument. To načelo je splošno načelo enakega obravnavanja pri obdavčenju, ki spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je zavezujoče za države članice in iz njegovega področja uporabe nacionalna davčna pravila niso izključena (112).

112

| (229) | Zato Komisija v odgovor na trditev Luksemburga, da Komisija s tako presojo razlaga luksemburško pravo namesto nacionalnih davčnih organov (113), opozarja, da ne presoja, ali sporno davčno stališče spoštuje neodvisno tržno načelo, kot je opredeljeno v členu 164(3) L.I.R. ali okrožnici, temveč želi ugotoviti, ali je luksemburška davčna uprava družbi FFT dodelila selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, s tem ko je sprejela davčno stališče, ki potrjuje razdelitev dobička, ki odstopa od zneska dobička, ki bi bil obdavčen na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, če bi iste transakcije opravile neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah in spoštujejo neodvisno tržno načelo. |
| --- | --- |

(229)

Zato Komisija v odgovor na trditev Luksemburga, da Komisija s tako presojo razlaga luksemburško pravo namesto nacionalnih davčnih organov (113), opozarja, da ne presoja, ali sporno davčno stališče spoštuje neodvisno tržno načelo, kot je opredeljeno v členu 164(3) L.I.R. ali okrožnici, temveč želi ugotoviti, ali je luksemburška davčna uprava družbi FFT dodelila selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, s tem ko je sprejela davčno stališče, ki potrjuje razdelitev dobička, ki odstopa od zneska dobička, ki bi bil obdavčen na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, če bi iste transakcije opravile neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah in spoštujejo neodvisno tržno načelo.

113

| (230) | Nazadnje Komisija v odgovor na trditev Luksemburga in družbe FFT, da bi morala biti njena presoja sporazuma v zvezi s transfernimi cenami, potrjenega s spornim davčnim stališčem, nujno omejena, ker določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, opozarja, da je treba „približnost“ transfernih cen presojati ob upoštevanju tega cilja. Čeprav je v odstavku 1.13 smernic OECD za določanje transfernih cen res navedeno, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, je tam tudi pojasnjeno, da je, prvič, „[p]omembno [...], da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah“. Namen smernic OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave je opredeliti najprimernejše metode za ocenjevanje primerljivih tržnih cen čezmejnih transakcij, ki jih izvajajo povezana podjetja, za davčne namene. Tega cilja ne bi bilo mogoče doseči, če bi lahko približnost določanja transfernih cen izrabili za to, da se ne bi upoštevalo soglasje o ustreznih metodah določanja transfernih cen, ki ga te smernice predstavljajo. Zato se pri utemeljitvi analize transfernih cen, ki metodološko ni skladna ali pa temelji na neustrezni izbiri primerljivih elementov, ni mogoče sklicevati na to, da je neodvisno tržno načelo približno. |
| --- | --- |

(230)

Nazadnje Komisija v odgovor na trditev Luksemburga in družbe FFT, da bi morala biti njena presoja sporazuma v zvezi s transfernimi cenami, potrjenega s spornim davčnim stališčem, nujno omejena, ker določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, opozarja, da je treba „približnost“ transfernih cen presojati ob upoštevanju tega cilja. Čeprav je v odstavku 1.13 smernic OECD za določanje transfernih cen res navedeno, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, je tam tudi pojasnjeno, da je, prvič, „[p]omembno [...], da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah“. Namen smernic OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave je opredeliti najprimernejše metode za ocenjevanje primerljivih tržnih cen čezmejnih transakcij, ki jih izvajajo povezana podjetja, za davčne namene. Tega cilja ne bi bilo mogoče doseči, če bi lahko približnost določanja transfernih cen izrabili za to, da se ne bi upoštevalo soglasje o ustreznih metodah določanja transfernih cen, ki ga te smernice predstavljajo. Zato se pri utemeljitvi analize transfernih cen, ki metodološko ni skladna ali pa temelji na neustrezni izbiri primerljivih elementov, ni mogoče sklicevati na to, da je neodvisno tržno načelo približno.

| (231) | Skratka, če je mogoče dokazati, da metoda, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela s spornim davčnim stališčem, za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu odstopa od metode, s katero se pridobi zanesljiv približek tržno naravnanega izida in s tem od neodvisnega tržnega načela, se šteje, da je to davčno stališče družbi FFT dalo selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ker vodi do znižanja davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih davčna osnova se določi glede na dobiček, ki ga ustvarijo v tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(231)

Skratka, če je mogoče dokazati, da metoda, ki jo je luksemburška davčna uprava sprejela s spornim davčnim stališčem, za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu odstopa od metode, s katero se pridobi zanesljiv približek tržno naravnanega izida in s tem od neodvisnega tržnega načela, se šteje, da je to davčno stališče družbi FFT dalo selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ker vodi do znižanja davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih davčna osnova se določi glede na dobiček, ki ga ustvarijo v tržnih pogojih.

7.2.2.2   Uvodna ugotovitev: dvomi glede obstoja nespremenljive davčne osnove

Uvodna ugotovitev: dvomi glede obstoja nespremenljive davčne osnove

| (232) | Prvi dvom, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, se je nanašal na to, da se zdi, da je davčna osnova družbe FFT, kot je sprejeta s spornim davčnim stališčem, določena v nespremenljivem razponu. Poleg tega dokumenti, predloženi v formalnem postopku, kažejo, da je bila davčna osnova družbe FFT, preden je bilo sprejeto sporno davčno stališče, določena na 2 milijona EUR na leto. Čeprav je v skladu z okrožnico družba FFT morala obnoviti svojo predhodno prošnjo za davčno stališče na podlagi poročila o transfernih cenah, je poročilo o transfernih cenah, pripravljeno za sporno davčno stališče, vodilo do rezultata, ki je bil, kar zadeva davčno osnovo, praktično enak kot pavšalni znesek, ki je bil odobren pred tem. |
| --- | --- |

(232)

Prvi dvom, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, se je nanašal na to, da se zdi, da je davčna osnova družbe FFT, kot je sprejeta s spornim davčnim stališčem, določena v nespremenljivem razponu. Poleg tega dokumenti, predloženi v formalnem postopku, kažejo, da je bila davčna osnova družbe FFT, preden je bilo sprejeto sporno davčno stališče, določena na 2 milijona EUR na leto. Čeprav je v skladu z okrožnico družba FFT morala obnoviti svojo predhodno prošnjo za davčno stališče na podlagi poročila o transfernih cenah, je poročilo o transfernih cenah, pripravljeno za sporno davčno stališče, vodilo do rezultata, ki je bil, kar zadeva davčno osnovo, praktično enak kot pavšalni znesek, ki je bil odobren pred tem.

| (233) | Vendar Komisija ob upoštevanju pojasnil, ki jih je Luksemburg predložil v upravnem postopku, v skladu s katerimi je sporno davčno stališče potrdilo metodo, ne pa nespremenljivega razpona (114), ter podatkov, ki za leti 2012 in 2013 dokazujejo, da je bila davčna osnova družbe FFT nižja od spodnje meje razpona, ki naj bi ga potrdilo to davčno stališče (115), meni, da so bili njeni dvomi ustrezno odpravljeni. |
| --- | --- |

(233)

Vendar Komisija ob upoštevanju pojasnil, ki jih je Luksemburg predložil v upravnem postopku, v skladu s katerimi je sporno davčno stališče potrdilo metodo, ne pa nespremenljivega razpona (114), ter podatkov, ki za leti 2012 in 2013 dokazujejo, da je bila davčna osnova družbe FFT nižja od spodnje meje razpona, ki naj bi ga potrdilo to davčno stališče (115), meni, da so bili njeni dvomi ustrezno odpravljeni.

114

115

7.2.2.3   Metodološke izbire, izbira parametrov in prilagoditve, na katerih temelji sporno davčno stališče

Metodološke izbire, izbira parametrov in prilagoditve, na katerih temelji sporno davčno stališče

| (234) | S spornim davčnim stališčem je potrjena metoda, s katero se določi razdelitev dobička družbi FFT na podlagi analize transfernih cen, ki jo je opravil davčni svetovalec te družbe, ki je izračunal plačilo za naloge financiranja znotraj skupine in naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT, ter za tveganje, ki ga prevzema. |
| --- | --- |

(234)

S spornim davčnim stališčem je potrjena metoda, s katero se določi razdelitev dobička družbi FFT na podlagi analize transfernih cen, ki jo je opravil davčni svetovalec te družbe, ki je izračunal plačilo za naloge financiranja znotraj skupine in naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT, ter za tveganje, ki ga prevzema.

| (235) | Ta analiza transfernih cen temelji na več metodoloških izbirah: (i) na odločitvi, da se za oceno obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu uporabi metoda MTMN; (ii) na tem, da se kapital izbere kot kazalnik dobička za namene metode MTMN; (iii) na izbiri okvira Basel II za izračun tega kapitala; in (iv) na odločitvi, da se za določitev donosa, ki se zahteva za ta lastni kapital, uporabi model MEDAF, ki temelji na cenah delnic. |
| --- | --- |

(235)

Ta analiza transfernih cen temelji na več metodoloških izbirah: (i) na odločitvi, da se za oceno obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu uporabi metoda MTMN; (ii) na tem, da se kapital izbere kot kazalnik dobička za namene metode MTMN; (iii) na izbiri okvira Basel II za izračun tega kapitala; in (iv) na odločitvi, da se za določitev donosa, ki se zahteva za ta lastni kapital, uporabi model MEDAF, ki temelji na cenah delnic.

| (236) | Kot je pojasnjeno v naslednjih oddelkih v uvodnih izjavah od 241 do 301, je bila izbira (i) ena od petih metod, ki so opisane in podrobno preučene v smernicah OECD. Smernice OECD obravnavajo tudi izbiro kazalnika dobička (ii) za namene uporabe metode MTMN. Naslednjih metodoloških izbir (iii) in (iv) pa te smernice ne zajemajo. |
| --- | --- |

(236)

Kot je pojasnjeno v naslednjih oddelkih v uvodnih izjavah od 241 do 301, je bila izbira (i) ena od petih metod, ki so opisane in podrobno preučene v smernicah OECD. Smernice OECD obravnavajo tudi izbiro kazalnika dobička (ii) za namene uporabe metode MTMN. Naslednjih metodoloških izbir (iii) in (iv) pa te smernice ne zajemajo.

| (237) | Nato davčni svetovalec družbe FFT izbere več parametrov, to je dejanskih podatkov, ki bodo uporabljeni za oceno zneska lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati (za izbiro (iii)), in zahtevano stopnjo donosa tega lastnega kapitala (za izbiro (iv)). V zvezi z zneskom lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, davčni svetovalec izbere parametre za utež tveganja in minimalne kapitalske zahteve, da oceni hipotetični regulativni kapital družbe FFT. Kar zadeva zahtevano stopnjo donosa, ki jo je treba uporabiti za ta lastni kapital, davčni svetovalec izbere parametre za netvegano obrestno mero, količnik beta in tržno premijo za uporabo v modelu MEDAF (116). |
| --- | --- |

(237)

Nato davčni svetovalec družbe FFT izbere več parametrov, to je dejanskih podatkov, ki bodo uporabljeni za oceno zneska lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati (za izbiro (iii)), in zahtevano stopnjo donosa tega lastnega kapitala (za izbiro (iv)). V zvezi z zneskom lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, davčni svetovalec izbere parametre za utež tveganja in minimalne kapitalske zahteve, da oceni hipotetični regulativni kapital družbe FFT. Kar zadeva zahtevano stopnjo donosa, ki jo je treba uporabiti za ta lastni kapital, davčni svetovalec izbere parametre za netvegano obrestno mero, količnik beta in tržno premijo za uporabo v modelu MEDAF (116).

116

| (238) | Nazadnje se davčni svetovalec odloči, da za izračun plačila po tržnem načelu ne bo upošteval skupnega lastnega kapitala družbe FFT: zato od lastnega kapitala odšteje znesek deležev, ki jih ima družba FFT v družbah FFNA in FFC, in na podlagi preostalega zneska izračuna plačilo za naloge, ki jih družba opravlja (117). Zdi se, da se te izbire ne nanašajo na parametre. Nasprotno, zdi se, da v metodologijo, s katero se določi razdelitev dobička družbi FFT, vnaša prilagoditve, ki ne ustrezajo nobeni splošno uporabljeni metodologiji. |
| --- | --- |

(238)

Nazadnje se davčni svetovalec odloči, da za izračun plačila po tržnem načelu ne bo upošteval skupnega lastnega kapitala družbe FFT: zato od lastnega kapitala odšteje znesek deležev, ki jih ima družba FFT v družbah FFNA in FFC, in na podlagi preostalega zneska izračuna plačilo za naloge, ki jih družba opravlja (117). Zdi se, da se te izbire ne nanašajo na parametre. Nasprotno, zdi se, da v metodologijo, s katero se določi razdelitev dobička družbi FFT, vnaša prilagoditve, ki ne ustrezajo nobeni splošno uporabljeni metodologiji.

117

| (239) | Davčni svetovalec na podlagi teh metodoloških izbir in izbir parametrov za uporabo teh metod ter prilagoditev [...] izračuna stopnjo plačila za dejavnosti financiranja znotraj skupine in zakladniške dejavnosti družbe FFT, ki je s spornim davčnim stališčem potrjena kot skladna z okrožnico in neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(239)

Davčni svetovalec na podlagi teh metodoloških izbir in izbir parametrov za uporabo teh metod ter prilagoditev [...] izračuna stopnjo plačila za dejavnosti financiranja znotraj skupine in zakladniške dejavnosti družbe FFT, ki je s spornim davčnim stališčem potrjena kot skladna z okrožnico in neodvisnim tržnim načelom.

| (240) | Komisija bo v naslednjih oddelkih v uvodnih izjavah od 241 do 301 pojasnila, zakaj meni, da več od teh metodoloških izbir in izbir parametrov ter prilagoditev [...] vodi do znižanja davčne obveznosti družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davkom, ki bi ga morale plačati nepovezane družbe, katerih obdavčljivi dobiček se določi na podlagi transakcij, ki jih opravljajo v tržnih pogojih, in posledično zakaj daje to davčno stališče s sprejetjem te izbire in prilagoditve družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, s tem da se je oddaljilo od neodvisnega tržnega načela. |
| --- | --- |

(240)

Komisija bo v naslednjih oddelkih v uvodnih izjavah od 241 do 301 pojasnila, zakaj meni, da več od teh metodoloških izbir in izbir parametrov ter prilagoditev [...] vodi do znižanja davčne obveznosti družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davkom, ki bi ga morale plačati nepovezane družbe, katerih obdavčljivi dobiček se določi na podlagi transakcij, ki jih opravljajo v tržnih pogojih, in posledično zakaj daje to davčno stališče s sprejetjem te izbire in prilagoditve družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU, s tem da se je oddaljilo od neodvisnega tržnega načela.

7.2.2.4   Izbira metode MTMN in funkcionalna analiza iz poročila o transfernih cenah

Izbira metode MTMN in funkcionalna analiza iz poročila o transfernih cenah

| (241) | Kar zadeva izbiro (i), je davčni svetovalec plačilo, potrjeno s spornim davčnim stališčem, za naloge, ki jih opravlja družba FFT in tveganje, ki ga prevzema, ocenil z metodo MTMN (118). Ta izbira je ena od petih metod, ki so opisane in podrobno preučene v smernicah OECD za določanje transfernih cen. Na splošno je v teh smernicah zahteva, da se izbere najprimernejša metoda za oceno primerljive tržne cene v okviru transfernih cen (119). |
| --- | --- |

(241)

Kar zadeva izbiro (i), je davčni svetovalec plačilo, potrjeno s spornim davčnim stališčem, za naloge, ki jih opravlja družba FFT in tveganje, ki ga prevzema, ocenil z metodo MTMN (118). Ta izbira je ena od petih metod, ki so opisane in podrobno preučene v smernicah OECD za določanje transfernih cen. Na splošno je v teh smernicah zahteva, da se izbere najprimernejša metoda za oceno primerljive tržne cene v okviru transfernih cen (119).

118

119

| (242) | Poleg tega je treba za uporabo metode uporabiti enega ali več parametrov, da bi ta metoda lahko zagotovila učinkovit rezultat. Metode in parametri ne morejo biti izbrani naključno. Dejstvo, da je ta izbira v celoti prepuščena prosti presoji davčnega zavezanca, bi čezmejnim povezanim skupinam dalo prednost pred družbami, ki sklepajo transakcije na trgu; prve bi namreč lahko same izbirale metodo in parametre za določanje cen transakcij znotraj skupine za namene izračuna svoje davčne osnove, medtem ko druge izvajajo transakcije v tržnih pogojih in nimajo možnosti prilagajanja svoje davčne osnove. Zato mora te izbire usmerjati cilj primerljive tržne cene za transakcije znotraj skupine. |
| --- | --- |

(242)

Poleg tega je treba za uporabo metode uporabiti enega ali več parametrov, da bi ta metoda lahko zagotovila učinkovit rezultat. Metode in parametri ne morejo biti izbrani naključno. Dejstvo, da je ta izbira v celoti prepuščena prosti presoji davčnega zavezanca, bi čezmejnim povezanim skupinam dalo prednost pred družbami, ki sklepajo transakcije na trgu; prve bi namreč lahko same izbirale metodo in parametre za določanje cen transakcij znotraj skupine za namene izračuna svoje davčne osnove, medtem ko druge izvajajo transakcije v tržnih pogojih in nimajo možnosti prilagajanja svoje davčne osnove. Zato mora te izbire usmerjati cilj primerljive tržne cene za transakcije znotraj skupine.

| (243) | Vendar kadar se ocenjuje primerljiva tržna cena za namene transfernih cen, uporaba druge najboljše metode ne daje sistematično prednosti povezanim čezmejnim skupinam. Če se torej izbere taka metoda in se uporabi z vrsto pretirano previdnih parametrov, lahko izračunano plačilo kljub temu vodi do rezultata, ki je v tem posebnem primeru enak tržno naravnanemu izidu, ali pa do pretiranega davčnega bremena, v primeru katerega davčno stališče, ki bi potrdilo to drugo metodo, ne bi zagotavljalo nobene prednosti v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(243)

Vendar kadar se ocenjuje primerljiva tržna cena za namene transfernih cen, uporaba druge najboljše metode ne daje sistematično prednosti povezanim čezmejnim skupinam. Če se torej izbere taka metoda in se uporabi z vrsto pretirano previdnih parametrov, lahko izračunano plačilo kljub temu vodi do rezultata, ki je v tem posebnem primeru enak tržno naravnanemu izidu, ali pa do pretiranega davčnega bremena, v primeru katerega davčno stališče, ki bi potrdilo to drugo metodo, ne bi zagotavljalo nobene prednosti v smislu člena 107(1) PDEU.

| (244) | Nasprotno pa se lahko tudi v primeru izbire najprimernejše metode, če se uporabi s pretirano ugodnimi parametri, s plačilom, izračunanim po tej metodi, podceni davčna obveznost davčnega zavezanca, s čimer se mu dodeli prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(244)

Nasprotno pa se lahko tudi v primeru izbire najprimernejše metode, če se uporabi s pretirano ugodnimi parametri, s plačilom, izračunanim po tej metodi, podceni davčna obveznost davčnega zavezanca, s čimer se mu dodeli prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (245) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, da metoda MTMN morda ni najustreznejša metoda za določitev plačila po tržnem načelu in posledično za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT. V primerjavi z ostalimi štirimi metodami, opisanimi v smernicah OECD za določanje transfernih cen, je metoda CUP najbolj neposredna in bi, če bi bila uporabljena, zagotovila najzanesljivejši približek tržno naravnanega izida. |
| --- | --- |

(245)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, da metoda MTMN morda ni najustreznejša metoda za določitev plačila po tržnem načelu in posledično za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT. V primerjavi z ostalimi štirimi metodami, opisanimi v smernicah OECD za določanje transfernih cen, je metoda CUP najbolj neposredna in bi, če bi bila uporabljena, zagotovila najzanesljivejši približek tržno naravnanega izida.

| (246) | Kljub temu Komisija ob upoštevanju informacij, poslanih v formalnem postopku preiskave, sprejema trditev družbe FFT, v skladu s katero v primeru družbe FFT metoda CUP morda ni najustreznejša. Iz teh informacij je razvidno, da družba FFT sklepa transakcije z različnimi nasprotnimi strankami iz skupine Fiat ter da se uporabljene obrestne mere, oblika in roki odobrenih posojil in obveznic, ki jih izdaja družba FFT, spreminjajo, čeprav se zdi, da se nadrejenost ustreznih instrumentov ne razlikuje. Ker bi bilo treba za uporabo metode CUP za namene transfernih cen najti primerljive transakcije za vsako posamezno posojilo, ki ga je odobrila družba FFT, se zato zdi, da je davčni svetovalec za oceno plačila po tržnem načelu za naloge, ki jih opravlja družba FFT, in tveganje, ki ga prevzema, uporabil ustrezno metodo, to je MTMN. |
| --- | --- |

(246)

Kljub temu Komisija ob upoštevanju informacij, poslanih v formalnem postopku preiskave, sprejema trditev družbe FFT, v skladu s katero v primeru družbe FFT metoda CUP morda ni najustreznejša. Iz teh informacij je razvidno, da družba FFT sklepa transakcije z različnimi nasprotnimi strankami iz skupine Fiat ter da se uporabljene obrestne mere, oblika in roki odobrenih posojil in obveznic, ki jih izdaja družba FFT, spreminjajo, čeprav se zdi, da se nadrejenost ustreznih instrumentov ne razlikuje. Ker bi bilo treba za uporabo metode CUP za namene transfernih cen najti primerljive transakcije za vsako posamezno posojilo, ki ga je odobrila družba FFT, se zato zdi, da je davčni svetovalec za oceno plačila po tržnem načelu za naloge, ki jih opravlja družba FFT, in tveganje, ki ga prevzema, uporabil ustrezno metodo, to je MTMN.

| (247) | Poleg tega Komisija priznava, da analiza transfernih cen za družbo FFT temelji na donosu lastnega kapitala, ki je sprejemljiv kazalnik uspešnosti za finančni sektor, in da je naloge, ki jih opravlja družba FFT, mogoče primerjati z nalogami finančnih institucij. Kompleksna struktura sredstev in obveznosti družbe FFT namreč potrjuje, da opravlja tudi nalogo spremembe ročnosti in nalogo finančnega posredništva, saj se s pomočjo zunanjih vlagateljev odziva na potrebe po financiranju v skupini (120). Zato Komisija meni, da je uporaba metode MTMN za namene transfernih cen v primeru družbe FFT ustrezna izbira. |
| --- | --- |

(247)

Poleg tega Komisija priznava, da analiza transfernih cen za družbo FFT temelji na donosu lastnega kapitala, ki je sprejemljiv kazalnik uspešnosti za finančni sektor, in da je naloge, ki jih opravlja družba FFT, mogoče primerjati z nalogami finančnih institucij. Kompleksna struktura sredstev in obveznosti družbe FFT namreč potrjuje, da opravlja tudi nalogo spremembe ročnosti in nalogo finančnega posredništva, saj se s pomočjo zunanjih vlagateljev odziva na potrebe po financiranju v skupini (120). Zato Komisija meni, da je uporaba metode MTMN za namene transfernih cen v primeru družbe FFT ustrezna izbira.

120

7.2.2.5   Znesek lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati

Znesek lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati

| (248) | Čeprav Komisija meni, da je bilo primerno, da je davčni svetovalec v primeru družbe FFT uporabil metodo MTMN, pa meni, da se je davčni svetovalec pri uporabi metode odločil za več metodoloških izbir, izbir parametrov in prilagoditev [...], ki niso ustrezne za izračun davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(248)

Čeprav Komisija meni, da je bilo primerno, da je davčni svetovalec v primeru družbe FFT uporabil metodo MTMN, pa meni, da se je davčni svetovalec pri uporabi metode odločil za več metodoloških izbir, izbir parametrov in prilagoditev [...], ki niso ustrezne za izračun davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu.

7.2.2.6   Uporaba hipotetičnega regulativnega kapitala družbe FFT kot kazalnika dobičkonosnosti

Uporaba hipotetičnega regulativnega kapitala družbe FFT kot kazalnika dobičkonosnosti

| (249) | Komisija meni, da regulativni kapital kot kazalnik dobičkonosnosti, ki ga je izbral davčni svetovalec, ni ustrezen kazalnik, ki bi se uporabil v metodi MTMN za oceno plačila po tržnem načelu za naloge, ki jih opravlja družba FFT. Ker je davčni svetovalec izbral metodo MTMN v povezavi z donosom lastnega kapitala, ocenjenega z modelom MEDAF, Komisija meni, da je treba kot kazalnik dobičkonosnosti uporabiti računovodski lastni kapital, za katerega se uporabi donos lastnega kapitala, da se izračuna to plačilo, če se išče zanesljiv približek tržno naravnanega izida. |
| --- | --- |

(249)

Komisija meni, da regulativni kapital kot kazalnik dobičkonosnosti, ki ga je izbral davčni svetovalec, ni ustrezen kazalnik, ki bi se uporabil v metodi MTMN za oceno plačila po tržnem načelu za naloge, ki jih opravlja družba FFT. Ker je davčni svetovalec izbral metodo MTMN v povezavi z donosom lastnega kapitala, ocenjenega z modelom MEDAF, Komisija meni, da je treba kot kazalnik dobičkonosnosti uporabiti računovodski lastni kapital, za katerega se uporabi donos lastnega kapitala, da se izračuna to plačilo, če se išče zanesljiv približek tržno naravnanega izida.

| (250) | Natančneje, da bi zagotovili, da je davčna osnova družbe FFT izraz zanesljivega približka tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, mora biti metoda, ki se uporabi za izračun plačila po tržnem načelu za opravljene naloge z računovodskega vidika metodološko skladna, kar pa ne velja za izbire davčnega svetovalca. |
| --- | --- |

(250)

Natančneje, da bi zagotovili, da je davčna osnova družbe FFT izraz zanesljivega približka tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, mora biti metoda, ki se uporabi za izračun plačila po tržnem načelu za opravljene naloge z računovodskega vidika metodološko skladna, kar pa ne velja za izbire davčnega svetovalca.

| (251) | V poročilu o transfernih cenah je navedeno, da je ocenjena davčna osnova sestavljena iz dveh elementov: iz „plačila za tveganje“ in „plačila za naloge“ (121). Davčni svetovalec prvi element, to je plačilo za tveganje družbe FFT, določi tako, da oceno lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, izračunano po analogiji na podlagi okvira Basel II kot hipotetični regulativni kapital (122), pomnoži z zahtevanim donosom lastnega kapitala, ocenjenim z modelom MEDAF. |
| --- | --- |

(251)

V poročilu o transfernih cenah je navedeno, da je ocenjena davčna osnova sestavljena iz dveh elementov: iz „plačila za tveganje“ in „plačila za naloge“ (121). Davčni svetovalec prvi element, to je plačilo za tveganje družbe FFT, določi tako, da oceno lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, izračunano po analogiji na podlagi okvira Basel II kot hipotetični regulativni kapital (122), pomnoži z zahtevanim donosom lastnega kapitala, ocenjenim z modelom MEDAF.

121

122

| (252) | Vendar se ocena z modelom MEDAF nanaša na teoretično stopnjo zahtevanega donosa kapitalskih naložb, količnik beta, uporabljen za ta izračun, pa temelji na spremembi donosa cen delnic družb (ali donosov lastnega kapitala) (123). Zato je rezultat izračuna z modelom MEDAF po svoji zasnovi donos lastnega kapitala, ne pa donos katere koli druge vrste kapitala, kot je hipotetični regulativni kapital, določen po analogiji z uporabo okvira Basel II (124). |
| --- | --- |

(252)

Vendar se ocena z modelom MEDAF nanaša na teoretično stopnjo zahtevanega donosa kapitalskih naložb, količnik beta, uporabljen za ta izračun, pa temelji na spremembi donosa cen delnic družb (ali donosov lastnega kapitala) (123). Zato je rezultat izračuna z modelom MEDAF po svoji zasnovi donos lastnega kapitala, ne pa donos katere koli druge vrste kapitala, kot je hipotetični regulativni kapital, določen po analogiji z uporabo okvira Basel II (124).

123

124

| (253) | Donos lastnega kapitala je stopnja donosnosti. Lastni kapital se poplača s čistim dobičkom družbe, to so prihodki, od katerih se odštejejo vsi odhodki, ki nastanejo z opravljanjem dejavnosti, in vse finančne dajatve, plačane upnikom. Ta čisti dobiček je torej dobiček, ki ostane družbi, da poplača svoje delničarje; pomeni donos lastnega kapitala, ki se bodisi porazdeli bodisi poveča vrednost družbe. Zaradi skladnosti mora biti donos lastnega kapitala enak čistemu dobičku v računovodskem smislu, ki po plačilu vseh ostalih obveznosti ostane delničarjem, deljenemu z vrednostjo delnic v računovodskem smislu (to je lastnega kapitala), ki jih dobiček poplača. |
| --- | --- |

(253)

Donos lastnega kapitala je stopnja donosnosti. Lastni kapital se poplača s čistim dobičkom družbe, to so prihodki, od katerih se odštejejo vsi odhodki, ki nastanejo z opravljanjem dejavnosti, in vse finančne dajatve, plačane upnikom. Ta čisti dobiček je torej dobiček, ki ostane družbi, da poplača svoje delničarje; pomeni donos lastnega kapitala, ki se bodisi porazdeli bodisi poveča vrednost družbe. Zaradi skladnosti mora biti donos lastnega kapitala enak čistemu dobičku v računovodskem smislu, ki po plačilu vseh ostalih obveznosti ostane delničarjem, deljenemu z vrednostjo delnic v računovodskem smislu (to je lastnega kapitala), ki jih dobiček poplača.

| (254) | Nasprotno pa ni skladno, če se za poplačilo regulativnega kapitala upošteva čisti računovodski dobiček družbe. Regulativni kapital je regulatorjeva ocena minimalne kapitalizacije, ki jo mora vzdrževati banka ali druga finančna institucija; sam po sebi ne daje pravice do sorazmernega deleža dobička regulirane osebe. Poleg tega morajo finančne institucije ves čas vzdrževati to stopnjo lastnega kapitala; kar dejansko pomeni, da lastni kapital na splošno presega stopnjo zahtevanega regulativnega kapitala, tako da imajo kapitalsko rezervo, ki preprečuje, da bi kršile minimalne kapitalske zahteve v primeru izgub, s čimer se zmanjša razpoložljivi lastni kapital. Ves lastni kapital, ki se doda k minimalni zahtevani ravni, mora biti z vidika vlagateljev enako poplačan. |
| --- | --- |

(254)

Nasprotno pa ni skladno, če se za poplačilo regulativnega kapitala upošteva čisti računovodski dobiček družbe. Regulativni kapital je regulatorjeva ocena minimalne kapitalizacije, ki jo mora vzdrževati banka ali druga finančna institucija; sam po sebi ne daje pravice do sorazmernega deleža dobička regulirane osebe. Poleg tega morajo finančne institucije ves čas vzdrževati to stopnjo lastnega kapitala; kar dejansko pomeni, da lastni kapital na splošno presega stopnjo zahtevanega regulativnega kapitala, tako da imajo kapitalsko rezervo, ki preprečuje, da bi kršile minimalne kapitalske zahteve v primeru izgub, s čimer se zmanjša razpoložljivi lastni kapital. Ves lastni kapital, ki se doda k minimalni zahtevani ravni, mora biti z vidika vlagateljev enako poplačan.

| (255) | Zato bi moral davčni svetovalec družbe FFT za računovodski lastni kapital družbe FFT uporabiti donos lastnega kapitala, izračunanega z modelom MEDAF, da bi zagotovil računovodsko skladno metodologijo in s tem zanesljiv približek tržnega rezultata. Vodoravne puščice v spodnji preglednici kažejo, kateri pristopi bi bili metodološko skladni; diagonalna puščica pa kaže pristop davčnega svetovalca družbe FFT:



  Merila donosa
  Kapitalske osnove
  Donos lastnega kapitala (RCP) = Dobiček / Lastni kapital MSRP
  Ocenila družba FFT z modelom MEDAF, β temelji na vzorcu 66 družb
  Lastni kapital MSRP
  Na voljo v bilanci stanja družbe FFT
  Tveganju prilagojeni donos kapitala (RARoC) = Dobiček / Regulativni lastni kapital
  Ni predloženih ocen
  Regulativni kapital Basel II
  Oceno, sicer nepravilno, regulativnega lastnega kapitala je predložila družba FFT |
| --- | --- |

(255)

Zato bi moral davčni svetovalec družbe FFT za računovodski lastni kapital družbe FFT uporabiti donos lastnega kapitala, izračunanega z modelom MEDAF, da bi zagotovil računovodsko skladno metodologijo in s tem zanesljiv približek tržnega rezultata. Vodoravne puščice v spodnji preglednici kažejo, kateri pristopi bi bili metodološko skladni; diagonalna puščica pa kaže pristop davčnega svetovalca družbe FFT:

Merila donosa

Kapitalske osnove

Donos lastnega kapitala (RCP) = Dobiček / Lastni kapital MSRP

Ocenila družba FFT z modelom MEDAF, β temelji na vzorcu 66 družb

Lastni kapital MSRP

Na voljo v bilanci stanja družbe FFT

Tveganju prilagojeni donos kapitala (RARoC) = Dobiček / Regulativni lastni kapital

Ni predloženih ocen

Regulativni kapital Basel II

Oceno, sicer nepravilno, regulativnega lastnega kapitala je predložila družba FFT

| (256) | S tem ko je davčni svetovalec družbe FFT uporabil neskladno metodologijo in donos lastnega kapitala uporabil za hipotetični regulativni kapital družbe FFT, je izračunal ocenjeno stopnjo plačila za naloge, ki jih opravlja družba FFT, in tveganja, ki jih prevzema, kar pa ni zanesljiv približek tržno naravnanega izida. Pomanjkanje skladnosti ima namreč precejšen učinek za obdavčljivi dohodek družbe FFT v Luksemburgu. Leta 2011 je bila računovodska vrednost lastnega kapitala družbe FFT 287,5 milijona EUR, vendar je davčni svetovalec kot kazalnik dobičkonosnosti v metodi MTMN uporabil hipotetični regulativni kapital družbe FFT v znesku 28,5 milijona EUR. S tem ko je davčni svetovalec ocenjeni donos lastnega kapitala, ki ga je izračunal po modelu MEDAF, uporabil za hipotetični regulativni kapital družbe FFT namesto za računovodski lastni kapital, se je obdavčljivi dohodek družbe FFT v Luksemburgu desetkrat zmanjšal (125). Drugače povedano, metodološke izbire davčnega svetovalca povzročijo zmanjšanje davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček določajo tržni pogoji. |
| --- | --- |

(256)

S tem ko je davčni svetovalec družbe FFT uporabil neskladno metodologijo in donos lastnega kapitala uporabil za hipotetični regulativni kapital družbe FFT, je izračunal ocenjeno stopnjo plačila za naloge, ki jih opravlja družba FFT, in tveganja, ki jih prevzema, kar pa ni zanesljiv približek tržno naravnanega izida. Pomanjkanje skladnosti ima namreč precejšen učinek za obdavčljivi dohodek družbe FFT v Luksemburgu. Leta 2011 je bila računovodska vrednost lastnega kapitala družbe FFT 287,5 milijona EUR, vendar je davčni svetovalec kot kazalnik dobičkonosnosti v metodi MTMN uporabil hipotetični regulativni kapital družbe FFT v znesku 28,5 milijona EUR. S tem ko je davčni svetovalec ocenjeni donos lastnega kapitala, ki ga je izračunal po modelu MEDAF, uporabil za hipotetični regulativni kapital družbe FFT namesto za računovodski lastni kapital, se je obdavčljivi dohodek družbe FFT v Luksemburgu desetkrat zmanjšal (125). Drugače povedano, metodološke izbire davčnega svetovalca povzročijo zmanjšanje davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček določajo tržni pogoji.

125

| (257) | Ker je stopnjo lastnega kapitala družbe FFT mogoče opazovati in ker se z modelom MEDAF oceni donos lastnega kapitala, bi moral davčni svetovalec pri uporabi metode MTMN namesto hipotetičnega regulativnega kapitala uporabiti računovodski lastni kapital družbe FFT, da bi določil davčno osnovo družbe FFT v Luksemburgu v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(257)

Ker je stopnjo lastnega kapitala družbe FFT mogoče opazovati in ker se z modelom MEDAF oceni donos lastnega kapitala, bi moral davčni svetovalec pri uporabi metode MTMN namesto hipotetičnega regulativnega kapitala uporabiti računovodski lastni kapital družbe FFT, da bi določil davčno osnovo družbe FFT v Luksemburgu v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (258) | Komisija zavrača trditev družbe FFT v zvezi s tem, v skladu s katero za določitev transfernih cen ni treba upoštevati dejanske stopnje lastnega kapitala, saj je ta stopnja rezultat predhodnih odločitev (126). Iz te trditve izhaja, da je stopnja računovodskega lastnega kapitala družbe FFT previsoka zaradi zgodovinskih razlogov in da ga zato ni treba poplačati. Vendar ta trditev ni skladna s tržnimi zahtevami, saj stopnja lastnega kapitala, ki ne dosega optimalne ravni, na konkurenčnem trgu ni donosna. Za družbe je namreč poplačilo lastnega kapitala dražje kot poplačilo terjatev. Zato bi družba, ki deluje v pogojih svobodne konkurence in bi bila prekapitalizirana iz zgodovinskih razlogov, kot trdi družba FFT, presežni lastni kapital vrnila svojim delničarjem (na primer z odkupom ali razdelitvijo delnic), kajti ta sredstva bi lahko bila učinkoviteje uporabljena v drugih naložbenih projektih. Družbe, ki delujejo v pogojih svobodne konkurence, morajo pri izračunu svoje davčne osnove poplačati ves lastni kapital, ki ga prispevajo njihovi delničarji, na ravni, ki se lahko šteje za skladno z zahtevami trga. |
| --- | --- |

(258)

Komisija zavrača trditev družbe FFT v zvezi s tem, v skladu s katero za določitev transfernih cen ni treba upoštevati dejanske stopnje lastnega kapitala, saj je ta stopnja rezultat predhodnih odločitev (126). Iz te trditve izhaja, da je stopnja računovodskega lastnega kapitala družbe FFT previsoka zaradi zgodovinskih razlogov in da ga zato ni treba poplačati. Vendar ta trditev ni skladna s tržnimi zahtevami, saj stopnja lastnega kapitala, ki ne dosega optimalne ravni, na konkurenčnem trgu ni donosna. Za družbe je namreč poplačilo lastnega kapitala dražje kot poplačilo terjatev. Zato bi družba, ki deluje v pogojih svobodne konkurence in bi bila prekapitalizirana iz zgodovinskih razlogov, kot trdi družba FFT, presežni lastni kapital vrnila svojim delničarjem (na primer z odkupom ali razdelitvijo delnic), kajti ta sredstva bi lahko bila učinkoviteje uporabljena v drugih naložbenih projektih. Družbe, ki delujejo v pogojih svobodne konkurence, morajo pri izračunu svoje davčne osnove poplačati ves lastni kapital, ki ga prispevajo njihovi delničarji, na ravni, ki se lahko šteje za skladno z zahtevami trga.

126

| (259) | V smernicah OECD za določanje transfernih cen pa je navedeno, da je donos kapitala lahko dober kazalnik dobičkonosnosti, kadar se metoda MTMN uporabi za kapitalsko intenzivne finančne dejavnosti (127). Te smernice se sklicujejo tudi na „naložbeni kapital“ kot možni ustrezni kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN (128). Čeprav v smernicah OECD pojem „naložbeni kapital“ ni natančneje opredeljen, se zdi, da se ne ujema z izrazom regulativni kapital, uporabljenim v okvirih Basel II in Basel III ali ustreznih direktivah o prenosu. |
| --- | --- |

(259)

V smernicah OECD za določanje transfernih cen pa je navedeno, da je donos kapitala lahko dober kazalnik dobičkonosnosti, kadar se metoda MTMN uporabi za kapitalsko intenzivne finančne dejavnosti (127). Te smernice se sklicujejo tudi na „naložbeni kapital“ kot možni ustrezni kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN (128). Čeprav v smernicah OECD pojem „naložbeni kapital“ ni natančneje opredeljen, se zdi, da se ne ujema z izrazom regulativni kapital, uporabljenim v okvirih Basel II in Basel III ali ustreznih direktivah o prenosu.

127

128

| (260) | Kapital, ki ga je treba uporabiti kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN, tudi v okrožnici ni natančneje opredeljen (129). V okrožnici se razlikujeta dve možni podlagi za plačilo finančne naloge in nalog zakladništva, to sta vrednost odobrenih posojil in obseg sredstev v upravljanju (130). S tem ko je družba FFT izbrala metodo MTMN in hipotetični regulativni kapital kot podlago, se ni odločila za plačilo neposredno na podlagi vrednosti odobrenih posojil, medtem ko se sredstva v upravljanju nanašajo na sredstva, ki se hranijo v imenu tretje osebe (na primer pri upravljavcih skladov), to pa je naloga, ki je družba FFT načeloma ne opravlja. |
| --- | --- |

(260)

Kapital, ki ga je treba uporabiti kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN, tudi v okrožnici ni natančneje opredeljen (129). V okrožnici se razlikujeta dve možni podlagi za plačilo finančne naloge in nalog zakladništva, to sta vrednost odobrenih posojil in obseg sredstev v upravljanju (130). S tem ko je družba FFT izbrala metodo MTMN in hipotetični regulativni kapital kot podlago, se ni odločila za plačilo neposredno na podlagi vrednosti odobrenih posojil, medtem ko se sredstva v upravljanju nanašajo na sredstva, ki se hranijo v imenu tretje osebe (na primer pri upravljavcih skladov), to pa je naloga, ki je družba FFT načeloma ne opravlja.

129

130

| (261) | Čeprav se v finančnem sektorju računovodski lastni kapital splošno uporablja kot podlaga za izračun donosnosti družbe, Komisija vsekakor sprejema, da se pri uporabi metode MTMN za namene transfernih cen načeloma lahko uporabi drugačna kapitalska osnova, če je metodologija, ki se uporabi za izračun plačila za transakcije znotraj skupine, skladna. Vendar v posebnem primeru družbe FFT Komisija zaradi razlogov, opisanih v nadaljevanju, meni, da s tega vidika izbira davčnega svetovalca, to je, da je uporabil hipotetični regulativni kapital družbe FFT, ni primerna za izračun zanesljivega približka tržno naravnanega izida. |
| --- | --- |

(261)

Čeprav se v finančnem sektorju računovodski lastni kapital splošno uporablja kot podlaga za izračun donosnosti družbe, Komisija vsekakor sprejema, da se pri uporabi metode MTMN za namene transfernih cen načeloma lahko uporabi drugačna kapitalska osnova, če je metodologija, ki se uporabi za izračun plačila za transakcije znotraj skupine, skladna. Vendar v posebnem primeru družbe FFT Komisija zaradi razlogov, opisanih v nadaljevanju, meni, da s tega vidika izbira davčnega svetovalca, to je, da je uporabil hipotetični regulativni kapital družbe FFT, ni primerna za izračun zanesljivega približka tržno naravnanega izida.

| (262) | Prvič, ker družba FFT ni reguliran finančni subjekt, za katerega se uporablja okvir Basel II, kadar se uporablja za davčne namene, je težko preveriti njegovo uporabo za oceno hipotetičnega regulativnega kapitala. V okviru Basel II je zahtevani regulativni kapital namreč opredeljen kot delež sredstev v lasti institucije, tehtan s povezanim tveganjem vsakega sredstva. Konkretno je utež tveganja za vsako sredstvo, ki se uporabi za ta regulativni namen, odvisna zlasti od bonitetne ocene nasprotne stranke, pa tudi od drugih meril, ki se ocenjujejo za vsako sredstvo posebej. Obveznost uprave, da preveri utež tveganja za vsako sredstvo, presega okvir bonitetnega nadzora, če se ta utež uporabi za izračun davčne osnove, da se določijo transferne cene namesto regulativnih minimalnih kapitalskih zahtev. Zato ni verjetno, da bi davčna uprava zlahka preverila tako pridobljene rezultate in da bi ti veljali za zanesljiv približek tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(262)

Prvič, ker družba FFT ni reguliran finančni subjekt, za katerega se uporablja okvir Basel II, kadar se uporablja za davčne namene, je težko preveriti njegovo uporabo za oceno hipotetičnega regulativnega kapitala. V okviru Basel II je zahtevani regulativni kapital namreč opredeljen kot delež sredstev v lasti institucije, tehtan s povezanim tveganjem vsakega sredstva. Konkretno je utež tveganja za vsako sredstvo, ki se uporabi za ta regulativni namen, odvisna zlasti od bonitetne ocene nasprotne stranke, pa tudi od drugih meril, ki se ocenjujejo za vsako sredstvo posebej. Obveznost uprave, da preveri utež tveganja za vsako sredstvo, presega okvir bonitetnega nadzora, če se ta utež uporabi za izračun davčne osnove, da se določijo transferne cene namesto regulativnih minimalnih kapitalskih zahtev. Zato ni verjetno, da bi davčna uprava zlahka preverila tako pridobljene rezultate in da bi ti veljali za zanesljiv približek tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom.

| (263) | Drugič, ker donos minimalnega regulativnega kapitala ni kazalnik uspešnosti, ki bi se v finančnem sektorju splošno uporabljal, se na splošno povprečja teh donosov ne analizirajo in niso razpoložljiva (131). Zato bo vsak rezultat, izračunan na tej kapitalski osnovi, manj zanesljiv približek tržno naravnanega izida, kot če se kot kazalnik dobičkonosnosti uporabi računovodski lastni kapital, za katerega se uporabi donosnost lastnega kapitala v skladu s sektorskimi standardi. |
| --- | --- |

(263)

Drugič, ker donos minimalnega regulativnega kapitala ni kazalnik uspešnosti, ki bi se v finančnem sektorju splošno uporabljal, se na splošno povprečja teh donosov ne analizirajo in niso razpoložljiva (131). Zato bo vsak rezultat, izračunan na tej kapitalski osnovi, manj zanesljiv približek tržno naravnanega izida, kot če se kot kazalnik dobičkonosnosti uporabi računovodski lastni kapital, za katerega se uporabi donosnost lastnega kapitala v skladu s sektorskimi standardi.

131

| (264) | Tretjič, 66 primerljivih družb, ki jih je davčni svetovalec izbral za oceno donosa lastnega kapitala z modelom MEDAF, je očitno neprimernih za oceno povprečnega regulativnega kapitala v sektorju ali zahtevanega donosa tega lastnega kapitala. Več teh družb niso regulirane osebe, ki spadajo na področje uporabe okvirov Basel (kot na primer borze). Zato te družbe ne bi mogle izračunati ocene svojih regulativnih kapitalskih zahtev in nemogoče bi bilo oceniti minimalne regulativne zahteve vsake neregulirane institucije samo na podlagi objavljenih informacij. |
| --- | --- |

(264)

Tretjič, 66 primerljivih družb, ki jih je davčni svetovalec izbral za oceno donosa lastnega kapitala z modelom MEDAF, je očitno neprimernih za oceno povprečnega regulativnega kapitala v sektorju ali zahtevanega donosa tega lastnega kapitala. Več teh družb niso regulirane osebe, ki spadajo na področje uporabe okvirov Basel (kot na primer borze). Zato te družbe ne bi mogle izračunati ocene svojih regulativnih kapitalskih zahtev in nemogoče bi bilo oceniti minimalne regulativne zahteve vsake neregulirane institucije samo na podlagi objavljenih informacij.

| (265) | Če bi poleg tega davčni svetovalec v obravnavani zadevi kot kazalnik dobičkonosnosti uporabil računovodski lastni kapital, mu ne bi bilo treba računati ločenega „plačila za naloge“, drugega elementa ocenjene davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, za katerega se zdi, da ne temelji na nobeni trdni metodi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka. Zdi se namreč, da to, kar davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah imenuje „lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog“, ne ustreza nobenemu običajnemu sestavnemu delu lastnega kapitala, ki se uporablja v izračunu zahtev glede donosnosti v okviru vrednotenja po tržnih cenah. Ta pojem ni opredeljen v poročilu o transfernih cenah in nič ne kaže na to, da tako tveganje na podlagi poimenovanja, ki ga uporablja davčni svetovalec, ne bi bilo pokrito z eno ali drugo kategorijo regulativnega kapitala, na primer z lastnim kapitalom za pokrivanje operativnega tveganja in zlasti tveganja, povezanega s postopkom, če bi davčni svetovalec hipotetični regulativni kapital družbe FFT pravilno ocenil, česar pa ni storil. Drugi pomisleki, povezani z razdelitvijo lastnega kapitala na ločene sestavne dele, za katere se uporabljajo različne stopnje donosa vse do nič, so opisane v nadaljevanju v uvodnih izjavah od 277 do 289. |
| --- | --- |

(265)

Če bi poleg tega davčni svetovalec v obravnavani zadevi kot kazalnik dobičkonosnosti uporabil računovodski lastni kapital, mu ne bi bilo treba računati ločenega „plačila za naloge“, drugega elementa ocenjene davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, za katerega se zdi, da ne temelji na nobeni trdni metodi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka. Zdi se namreč, da to, kar davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah imenuje „lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog“, ne ustreza nobenemu običajnemu sestavnemu delu lastnega kapitala, ki se uporablja v izračunu zahtev glede donosnosti v okviru vrednotenja po tržnih cenah. Ta pojem ni opredeljen v poročilu o transfernih cenah in nič ne kaže na to, da tako tveganje na podlagi poimenovanja, ki ga uporablja davčni svetovalec, ne bi bilo pokrito z eno ali drugo kategorijo regulativnega kapitala, na primer z lastnim kapitalom za pokrivanje operativnega tveganja in zlasti tveganja, povezanega s postopkom, če bi davčni svetovalec hipotetični regulativni kapital družbe FFT pravilno ocenil, česar pa ni storil. Drugi pomisleki, povezani z razdelitvijo lastnega kapitala na ločene sestavne dele, za katere se uporabljajo različne stopnje donosa vse do nič, so opisane v nadaljevanju v uvodnih izjavah od 277 do 289.

| (266) | Zato Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, ker sprejema izbiro davčnega svetovalca, to je, da se za izračun dela obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu kot kazalnik dobičkonosnosti v metodi MTMN uporabi hipotetični regulativni kapital družbe FFT, za katerega se uporabi donos lastnega kapitala, ocenjen na podlagi modela MEDAF. Ker se zaradi te metodološke izbire zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih (132), je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(266)

Zato Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, ker sprejema izbiro davčnega svetovalca, to je, da se za izračun dela obdavčljivega dobička družbe FFT v Luksemburgu kot kazalnik dobičkonosnosti v metodi MTMN uporabi hipotetični regulativni kapital družbe FFT, za katerega se uporabi donos lastnega kapitala, ocenjen na podlagi modela MEDAF. Ker se zaradi te metodološke izbire zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih (132), je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

132

7.2.2.7   Neskladna uporaba okvira Basel II za izračun kapitala

Neskladna uporaba okvira Basel II za izračun kapitala

| (267) | Komisija poleg tega in brez poseganja v svoje ugovore v zvezi z uporabo hipotetičnega regulativnega kapitala družbe FFT pri uporabi metode MTMN meni tudi, da neskladen način za izračun hipotetične stopnje regulativnega kapitala, za katerega je davčni svetovalec družbe FFT po analogiji uporabil okvir Basel II, daje družbi FFT selektivno prednost za namene člena 107(1) PDEU, pri čemer se je zaradi tega v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, tudi znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(267)

Komisija poleg tega in brez poseganja v svoje ugovore v zvezi z uporabo hipotetičnega regulativnega kapitala družbe FFT pri uporabi metode MTMN meni tudi, da neskladen način za izračun hipotetične stopnje regulativnega kapitala, za katerega je davčni svetovalec družbe FFT po analogiji uporabil okvir Basel II, daje družbi FFT selektivno prednost za namene člena 107(1) PDEU, pri čemer se je zaradi tega v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, tudi znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu.

| (268) | Da bi se okvir Basel II uporabljal pravilno, je treba najprej oceniti APR družbe FFT, nato pa za to oceno uporabiti ustrezen količnik regulativnega kapitala. Davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah ta dva elementa podceni. |
| --- | --- |

(268)

Da bi se okvir Basel II uporabljal pravilno, je treba najprej oceniti APR družbe FFT, nato pa za to oceno uporabiti ustrezen količnik regulativnega kapitala. Davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah ta dva elementa podceni.

| (269) | Prvič, hipotetični APR družbe FFT ni bil pravilno izračunan, ker davčni svetovalec sredstvom znotraj skupine dodeli utež tveganja nič (133). Kot je jasno razvidno iz uvodne izjave 123, posojila znotraj skupine, ki pomenijo večino sredstev družbe FFT, v nasprotju s tem, kar trdita Luksemburg in družba FFT, niso brez tveganja in nič ne kaže na to, da imajo ta posojila nižje tveganje kot posojila, ki jih odobrijo banke. Ob upoštevanju, da sta v notranjem dokumentu skupine Fiat o politiki transfernih cen kreditno tveganje in tveganje neplačila nasprotne stranke družbe FFT označeni kot „omejeni“, ne pa neobstoječi, je utež tveganja nič vsekakor očitno neprimerna. Poleg tega ni bil pravilno izračunan hipotetični APR družbe FFT, ker 20-odstotne uteži za sredstva tretjih oseb niti Luksemburg niti družba FFT nista nikdar utemeljila. |
| --- | --- |

(269)

Prvič, hipotetični APR družbe FFT ni bil pravilno izračunan, ker davčni svetovalec sredstvom znotraj skupine dodeli utež tveganja nič (133). Kot je jasno razvidno iz uvodne izjave 123, posojila znotraj skupine, ki pomenijo večino sredstev družbe FFT, v nasprotju s tem, kar trdita Luksemburg in družba FFT, niso brez tveganja in nič ne kaže na to, da imajo ta posojila nižje tveganje kot posojila, ki jih odobrijo banke. Ob upoštevanju, da sta v notranjem dokumentu skupine Fiat o politiki transfernih cen kreditno tveganje in tveganje neplačila nasprotne stranke družbe FFT označeni kot „omejeni“, ne pa neobstoječi, je utež tveganja nič vsekakor očitno neprimerna. Poleg tega ni bil pravilno izračunan hipotetični APR družbe FFT, ker 20-odstotne uteži za sredstva tretjih oseb niti Luksemburg niti družba FFT nista nikdar utemeljila.

133

| (270) | Če bi 36-odstotno povprečno evropsko utež tveganja za bančna sredstva, ki je veljala leta 2010, kot ustrezen primerjalni podatek (134) (ki je bil na voljo, ko je bilo izdano sporno davčno stališče) uporabili za skupna sredstva družbe FFT v višini 14 827 674 000 EUR, da bi pokazali, kakšna bi lahko bila pravilna stopnja hipotetičnega APR družbe FFT, bi bil ta hipotetični APR približno 5 338 000 000 EUR. Če bi kot minimalno stopnjo kapitalizacije uporabili 8-odstotno kapitalsko zahtevo, določeno v okviru Basel, bi morala imeti družba FFT v skladu z okvirom Basel II približno 427 milijonov EUR hipotetičnega minimalnega regulativnega kapitala, ne pa 28,5 milijona EUR, kot je ocenil davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah. |
| --- | --- |

(270)

Če bi 36-odstotno povprečno evropsko utež tveganja za bančna sredstva, ki je veljala leta 2010, kot ustrezen primerjalni podatek (134) (ki je bil na voljo, ko je bilo izdano sporno davčno stališče) uporabili za skupna sredstva družbe FFT v višini 14 827 674 000 EUR, da bi pokazali, kakšna bi lahko bila pravilna stopnja hipotetičnega APR družbe FFT, bi bil ta hipotetični APR približno 5 338 000 000 EUR. Če bi kot minimalno stopnjo kapitalizacije uporabili 8-odstotno kapitalsko zahtevo, določeno v okviru Basel, bi morala imeti družba FFT v skladu z okvirom Basel II približno 427 milijonov EUR hipotetičnega minimalnega regulativnega kapitala, ne pa 28,5 milijona EUR, kot je ocenil davčni svetovalec družbe FFT v poročilu o transfernih cenah.

134

| (271) | Drugič, izračun kreditnega tveganja in tveganja neplačila nasprotne stranke, ki jima je izpostavljena družba FFT, ki ga je davčni svetovalec izračunal po analogiji z okvirom Basel II (135), na podlagi katerega morajo imeti banke kapital v sorazmerju z APR, je v nasprotju s tem okvirom. Da bi davčni svetovalec družbe FFT v analizi transfernih cen določil lastni kapital družbe FFT, izpostavljen tveganju, je za ta izračun tveganja uporabil količnik 6 % za kapitalske zahteve, medtem ko je pravilen količnik, določen v okviru, 8 %. |
| --- | --- |

(271)

Drugič, izračun kreditnega tveganja in tveganja neplačila nasprotne stranke, ki jima je izpostavljena družba FFT, ki ga je davčni svetovalec izračunal po analogiji z okvirom Basel II (135), na podlagi katerega morajo imeti banke kapital v sorazmerju z APR, je v nasprotju s tem okvirom. Da bi davčni svetovalec družbe FFT v analizi transfernih cen določil lastni kapital družbe FFT, izpostavljen tveganju, je za ta izračun tveganja uporabil količnik 6 % za kapitalske zahteve, medtem ko je pravilen količnik, določen v okviru, 8 %.

135

| (272) | Družba FFT je v odgovoru na pomislek, ki ga je Komisija v zvezi s tem izrazila v sklepu o začetku postopka (136), količnik 6 % utemeljila s sklicevanjem na to, da je bila v Italiji prenesena zahteva za nebančne finančne institucije (137). Vendar družba FFT ni predložila nobenega drugega sklicevanja na ta prenos, prav tako ni pojasnila, zakaj bi prenos italijanskega zakonodajalca veljal ali se uporabljal kot referenca v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(272)

Družba FFT je v odgovoru na pomislek, ki ga je Komisija v zvezi s tem izrazila v sklepu o začetku postopka (136), količnik 6 % utemeljila s sklicevanjem na to, da je bila v Italiji prenesena zahteva za nebančne finančne institucije (137). Vendar družba FFT ni predložila nobenega drugega sklicevanja na ta prenos, prav tako ni pojasnila, zakaj bi prenos italijanskega zakonodajalca veljal ali se uporabljal kot referenca v Luksemburgu.

136

137

| (273) | Čeprav je poleg tega v okviru Basel II polovica teh zahtevanih 8 % lahko v obliki dodatnega kapitala, se zdi, da družba FFT nima te vrste lastnega kapitala, ki bi se lahko uporabil za regulativne namene, če bi se zahteva izvajala. Če ni drugih primernih vrst razpoložljivega kapitala, je treba teh 8 % pokriti z lastnim kapitalom. |
| --- | --- |

(273)

Čeprav je poleg tega v okviru Basel II polovica teh zahtevanih 8 % lahko v obliki dodatnega kapitala, se zdi, da družba FFT nima te vrste lastnega kapitala, ki bi se lahko uporabil za regulativne namene, če bi se zahteva izvajala. Če ni drugih primernih vrst razpoložljivega kapitala, je treba teh 8 % pokriti z lastnim kapitalom.

| (274) | Zato Komisija vztraja pri mnenju, da je količnik za kapitalske zahteve na podlagi okvira Basel II 8 % ter da to, da je davčni svetovalec uporabil količnik 6 % in da je davčna uprava v Luksemburgu to sprejela, postavlja pod vprašaj ugotovitev iz spornega davčnega stališča, da je posledična dodelitev dobička družbi FFT izraz zanesljivega približka tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(274)

Zato Komisija vztraja pri mnenju, da je količnik za kapitalske zahteve na podlagi okvira Basel II 8 % ter da to, da je davčni svetovalec uporabil količnik 6 % in da je davčna uprava v Luksemburgu to sprejela, postavlja pod vprašaj ugotovitev iz spornega davčnega stališča, da je posledična dodelitev dobička družbi FFT izraz zanesljivega približka tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom.

| (275) | Nazadnje, kar zadeva izračun operativnega tveganja, ki ga je opravil davčni svetovalec, čeprav Komisija na podlagi pojasnil, ki sta jih predložila družba FFT (138) in Luksemburg (139), sprejema uporabo številke 15 %, se zdi, da osnova, za katero se uporabi ta 15-odstotna marža, ne ustreza pravilni oceni letnih bruto dohodkov družbe FFT. Davčni svetovalec družbe FFT uporabi samo ta odstotek za dohodek iz bančnih vlog in posojil (140), kar ni v skladu z metodologijo, ki jo predlaga Luksemburg (141), medtem ko se celotna dejavnost znotraj skupine v izračunu letnega bruto dohodka ne upošteva. Vendar posojila in vloge pri bankah predstavljajo samo majhen del sredstev in obveznosti družbe FFT. |
| --- | --- |

(275)

Nazadnje, kar zadeva izračun operativnega tveganja, ki ga je opravil davčni svetovalec, čeprav Komisija na podlagi pojasnil, ki sta jih predložila družba FFT (138) in Luksemburg (139), sprejema uporabo številke 15 %, se zdi, da osnova, za katero se uporabi ta 15-odstotna marža, ne ustreza pravilni oceni letnih bruto dohodkov družbe FFT. Davčni svetovalec družbe FFT uporabi samo ta odstotek za dohodek iz bančnih vlog in posojil (140), kar ni v skladu z metodologijo, ki jo predlaga Luksemburg (141), medtem ko se celotna dejavnost znotraj skupine v izračunu letnega bruto dohodka ne upošteva. Vendar posojila in vloge pri bankah predstavljajo samo majhen del sredstev in obveznosti družbe FFT.

138

139

140

141

| (276) | Skratka, Komisija ugotavlja, da čeprav bi bilo hipotetični minimalni regulativni kapital družbe FFT mogoče sprejeti kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN, je davčni svetovalec ta lastni kapital podcenil, tako da je za sredstva uporabil samovoljen in nizek faktor uteži tveganja (in iz tehtanja tveganja izključil večino sredstev), da je uporabil količnik, nižji od minimalnega količnika, določenega v okviru Basel II, in da v letni bruto dohodek družbe FFT ni vključil dohodka, ustvarjenega s sredstvi in obveznostmi skupine. Zato Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko sprejema te izbire, odstopa od tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom. Ker se zaradi teh izbir zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(276)

Skratka, Komisija ugotavlja, da čeprav bi bilo hipotetični minimalni regulativni kapital družbe FFT mogoče sprejeti kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN, je davčni svetovalec ta lastni kapital podcenil, tako da je za sredstva uporabil samovoljen in nizek faktor uteži tveganja (in iz tehtanja tveganja izključil večino sredstev), da je uporabil količnik, nižji od minimalnega količnika, določenega v okviru Basel II, in da v letni bruto dohodek družbe FFT ni vključil dohodka, ustvarjenega s sredstvi in obveznostmi skupine. Zato Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko sprejema te izbire, odstopa od tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom. Ker se zaradi teh izbir zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.2.8   Neustrezni odbitki od lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati

Neustrezni odbitki od lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati

| (277) | Ne le da davčni svetovalec podcenjuje hipotetični regulativni kapital družbe FFT, temveč izvede tudi več odbitkov od preostalega lastnega kapitala družbe FFT, ki odstopajo od tržno naravnanega izida. Davčni svetovalec, kot je razvidno iz preglednice 2, da bi prišel do zneska, ki ga imenuje „lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja“, od preostalega lastnega kapitala družbe FFT najprej odšteje podcenjeni hipotetični regulativni kapital, nato pa odšteje to, kar imenuje „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“. Vendar je verjetno, da če bi bil hipotetični regulativni kapital družbe FFT pravilno ocenjen, lastni kapital ne bi bil višji od regulativnega kapitala (142). Posledično nobeden ob obeh sestavnih delov ocenjenega lastnega kapitala ne bi bil veljaven. |
| --- | --- |

(277)

Ne le da davčni svetovalec podcenjuje hipotetični regulativni kapital družbe FFT, temveč izvede tudi več odbitkov od preostalega lastnega kapitala družbe FFT, ki odstopajo od tržno naravnanega izida. Davčni svetovalec, kot je razvidno iz preglednice 2, da bi prišel do zneska, ki ga imenuje „lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja“, od preostalega lastnega kapitala družbe FFT najprej odšteje podcenjeni hipotetični regulativni kapital, nato pa odšteje to, kar imenuje „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“. Vendar je verjetno, da če bi bil hipotetični regulativni kapital družbe FFT pravilno ocenjen, lastni kapital ne bi bil višji od regulativnega kapitala (142). Posledično nobeden ob obeh sestavnih delov ocenjenega lastnega kapitala ne bi bil veljaven.

142

| (278) | Kljub tej ugotovitvi Komisija meni tudi, da odločitev davčnega svetovalca, da osami sestavni del lastnega kapitala, imenovanega „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, in mu za oceno davčne osnove družbe FFT pripiše plačilo nič, ni primerna (143), saj se zaradi nje zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(278)

Kljub tej ugotovitvi Komisija meni tudi, da odločitev davčnega svetovalca, da osami sestavni del lastnega kapitala, imenovanega „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, in mu za oceno davčne osnove družbe FFT pripiše plačilo nič, ni primerna (143), saj se zaradi nje zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih.

143

| (279) | Predhodno ni jasno, ali je izbira davčnega svetovalca, da loči sestavna dela lastnega kapitala, domnevna uporaba okvira Basel II ali da je bila njegovo odbitje deležev v družbah FFNA in FFC ad hoc prilagoditev, kajti te deleže bi prav tako odbil od lastnega kapitala družbe FFT pri izračunu davčne osnove družbe FFT, če bi pravilno izbral računovodski lastni kapital družbe FFT kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 238, je tako zato, ker se zdi, da se davčni svetovalec pri razdelitvi lastnega kapitala družbe FFT na tri sestavne dele ne opira na nobeno splošno uporabljeno metodologijo (144). |
| --- | --- |

(279)

Predhodno ni jasno, ali je izbira davčnega svetovalca, da loči sestavna dela lastnega kapitala, domnevna uporaba okvira Basel II ali da je bila njegovo odbitje deležev v družbah FFNA in FFC ad hoc prilagoditev, kajti te deleže bi prav tako odbil od lastnega kapitala družbe FFT pri izračunu davčne osnove družbe FFT, če bi pravilno izbral računovodski lastni kapital družbe FFT kot kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode MTMN. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 238, je tako zato, ker se zdi, da se davčni svetovalec pri razdelitvi lastnega kapitala družbe FFT na tri sestavne dele ne opira na nobeno splošno uporabljeno metodologijo (144).

ad hoc

144

| (280) | Vsekakor je iz razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 281 do 290, izbira davčnega svetovalca, da delu lastnega kapitala, imenovanega „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, dodeli plačilo nič, neprimerna. Ker se zaradi te izbire dejansko neupravičeno znižajo lastni kapital, ki ga je treba poplačati, in torej davčne osnove družbe FFT za davčne namene, se nobena metodologija za določanje transfernih cen, ki temelji na tej izbiri, ne more obravnavati kot metodologija, s katero se zagotovi zanesljiv približek tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(280)

Vsekakor je iz razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 281 do 290, izbira davčnega svetovalca, da delu lastnega kapitala, imenovanega „lastni kapital, ki pokriva finančne naložbe v družbah FFNA in FFC“, dodeli plačilo nič, neprimerna. Ker se zaradi te izbire dejansko neupravičeno znižajo lastni kapital, ki ga je treba poplačati, in torej davčne osnove družbe FFT za davčne namene, se nobena metodologija za določanje transfernih cen, ki temelji na tej izbiri, ne more obravnavati kot metodologija, s katero se zagotovi zanesljiv približek tržno naravnanega izida, ki je skladen z neodvisnim tržnim načelom.

| (281) | Prvič, trditve Luksemburga, da se na podlagi okvira Basel II deleži v drugih kreditnih institucijah odbijejo, v primeru družbe FFT ne veljajo (145). Razlog ni le to, kot je navedeno v uvodni izjavi 262, da družba FFT ni regulirana institucija, temveč tudi to, da se odstavki tega okvira, na katere se sklicujeta Luksemburg in družba FFT, uporabljajo za nekonsolidirane subjekte, v obravnavani zadevi pa sta družbi FFNA in FFC konsolidirana subjekta. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 112, družba FFT konsolidirane računovodske izkaze predloži Luksemburgu. Načeloma bi moral biti konsolidirani lastni kapital višji od lastnega kapitala na nekonsolidiranih računovodskih izkazih družbe FFT pred vsemi odbitki deležev. Zato bi bil, če bi Luksemburg in skupina Fiat pravilno in sistematično uporabila regulativne odbitke, ocenjeni lastni kapital, za katerega bi se uporabil donos lastnega kapitala, višji, posledično pa bi bila višja tudi davčna osnova družbe FFT v Luksemburgu, ki iz njega izhaja. |
| --- | --- |

(281)

Prvič, trditve Luksemburga, da se na podlagi okvira Basel II deleži v drugih kreditnih institucijah odbijejo, v primeru družbe FFT ne veljajo (145). Razlog ni le to, kot je navedeno v uvodni izjavi 262, da družba FFT ni regulirana institucija, temveč tudi to, da se odstavki tega okvira, na katere se sklicujeta Luksemburg in družba FFT, uporabljajo za nekonsolidirane subjekte, v obravnavani zadevi pa sta družbi FFNA in FFC konsolidirana subjekta. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 112, družba FFT konsolidirane računovodske izkaze predloži Luksemburgu. Načeloma bi moral biti konsolidirani lastni kapital višji od lastnega kapitala na nekonsolidiranih računovodskih izkazih družbe FFT pred vsemi odbitki deležev. Zato bi bil, če bi Luksemburg in skupina Fiat pravilno in sistematično uporabila regulativne odbitke, ocenjeni lastni kapital, za katerega bi se uporabil donos lastnega kapitala, višji, posledično pa bi bila višja tudi davčna osnova družbe FFT v Luksemburgu, ki iz njega izhaja.

145

| (282) | Drugič in splošneje, kar zadeva odbitke od lastnega kapitala na podlagi okvira Basel II in v okviru presoje računovodskega lastnega kapitala družbe FFT, za Komisijo ni dopustna trditev Luksemburga, da se je nakup deležev družbe FFT v celoti financiral iz lastnega kapitala (146), to je na način, ki bi moral samodejno pomeniti, da ta sredstva niso več na voljo za pokrivanje drugih tveganj, ki jih prevzema družba FFT. Viri financiranja, ne glede na to, ali gre za lastni kapital ali dolgove, ki so v bilanci stanja prikazani kot obveznosti, niso pripisani nekemu opredeljivemu sredstvu, razen če posebne zakonske določbe obveznosti ne povezujejo s posebnim sredstvom ali sklopom sredstev (kot na primer hipotekarne obveznice). Če z obveznostmi družbe ni povezana nobena posebna terjatev, lastni kapital in obveznosti skupaj prispevajo k financiranju sredstev družbe. V primeru insolventnosti bi bila ta sredstva na voljo za kritje izgub, ki izhajajo iz sredstev družbe FFT, kar je v nasprotju z navedeno trditvijo Luksemburga. Dejstvo, da se zneski, odbiti od lastnega kapitala družbe FFT, ki so navedeni v poročilu o transfernih cenah, ujemajo z nakupno ceno družb FFNA in FFC (147), nikakor ne vpliva na dejstvo, da se virov financiranja načeloma ne da pripisati določenim sredstvom, kar velja za kateri koli znesek udeležbe. Lastni kapital družbe FFT je v celoti na voljo za zagotavljanje solventnosti družbe FFT in bi moral biti v celoti poplačan glede na tveganja sredstev družbe FFT. |
| --- | --- |

(282)

Drugič in splošneje, kar zadeva odbitke od lastnega kapitala na podlagi okvira Basel II in v okviru presoje računovodskega lastnega kapitala družbe FFT, za Komisijo ni dopustna trditev Luksemburga, da se je nakup deležev družbe FFT v celoti financiral iz lastnega kapitala (146), to je na način, ki bi moral samodejno pomeniti, da ta sredstva niso več na voljo za pokrivanje drugih tveganj, ki jih prevzema družba FFT. Viri financiranja, ne glede na to, ali gre za lastni kapital ali dolgove, ki so v bilanci stanja prikazani kot obveznosti, niso pripisani nekemu opredeljivemu sredstvu, razen če posebne zakonske določbe obveznosti ne povezujejo s posebnim sredstvom ali sklopom sredstev (kot na primer hipotekarne obveznice). Če z obveznostmi družbe ni povezana nobena posebna terjatev, lastni kapital in obveznosti skupaj prispevajo k financiranju sredstev družbe. V primeru insolventnosti bi bila ta sredstva na voljo za kritje izgub, ki izhajajo iz sredstev družbe FFT, kar je v nasprotju z navedeno trditvijo Luksemburga. Dejstvo, da se zneski, odbiti od lastnega kapitala družbe FFT, ki so navedeni v poročilu o transfernih cenah, ujemajo z nakupno ceno družb FFNA in FFC (147), nikakor ne vpliva na dejstvo, da se virov financiranja načeloma ne da pripisati določenim sredstvom, kar velja za kateri koli znesek udeležbe. Lastni kapital družbe FFT je v celoti na voljo za zagotavljanje solventnosti družbe FFT in bi moral biti v celoti poplačan glede na tveganja sredstev družbe FFT.

146

147

| (283) | Vsekakor se zdi, da letna poročila družbe FFT ne potrjujejo trditve Luksemburga, da so se ti nakupi financirali iz lastnega kapitala, če ta trditev pomeni, da je skupina družbi FFT zagotovila dodaten lastni kapital za nakup družb FFNA in FFC. Stopnja lastnega kapitala družbe FFT (to je osnovni kapital in rezerve) leta 2010, to je pred nakupom, je bila namreč 286 000 000 EUR, leta 2011, to je po nakupu, pa je znašala 287 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(283)

Vsekakor se zdi, da letna poročila družbe FFT ne potrjujejo trditve Luksemburga, da so se ti nakupi financirali iz lastnega kapitala, če ta trditev pomeni, da je skupina družbi FFT zagotovila dodaten lastni kapital za nakup družb FFNA in FFC. Stopnja lastnega kapitala družbe FFT (to je osnovni kapital in rezerve) leta 2010, to je pred nakupom, je bila namreč 286 000 000 EUR, leta 2011, to je po nakupu, pa je znašala 287 000 000 EUR.

| (284) | Luksemburg trdi tudi, da stroški, ki izhajajo iz deležev, v Luksemburgu niso davčno priznani in da dividende niso obdavčljive (148). Ker se deleži v družbah FFNA in FFC poplačajo z dividendami, ne bi smeli biti obdavčeni in se ne bi smeli upoštevati pri presoji nalog, ki jih družba opravlja, in tveganj, ki jih prevzema (149). Tudi to trditev je treba zavrniti tako kot podobno trditev družbe FFT (150). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da družbi FFNA in FFC v obdobju veljavnosti spornega davčnega stališča nista izplačali nobenih dividend. In tudi če bi katera od njiju to naredila, se izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT ne bi spremenil, saj je ta dohodek izračunal davčni svetovalec z metodo MTMN, ki jo je uporabil za lastni kapital. Metoda MTMN je transakcijska metoda, ki temelji na dobičku in se uporabi za stopnjo lastnega kapitala za naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT. Če bi davčni svetovalec družbe FFT za določitev transfernih cen namesto tega raje uporabil metodo CUP, bi bile posamezne transakcije ali plačilni tokovi, na primer posamezna posojila ali v primeru družbe FFT izplačila dividend, ustrezni za izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT. Z metodo CUP se namreč določi cena posameznih transakcij, medtem ko je namen metode MTMN določiti donosnost neke naloge. Vendar je davčni svetovalec družbe FFT iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 161, menil, da je metoda MTMN v primeru družbe FFT primernejša. Tako sta Luksemburg in družba FFT s poudarjanjem ustreznosti določenih vrst plačila, nakazanih za določena sredstva družbe FFT (dividende), za izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT poskušala kombinirati metodo CUP in metodo MTMN, ne da bi to hibridno metodo v poročilu o transfernih cenah kakor koli utemeljila. Ob upoštevanju, da je davčni svetovalec v tem poročilu utemeljil uporabo metode MTMN, se z uporabo te kombinacije brez dodatnega pojasnila ne bi zagotovil zanesljiv približek tržno naravnanega izida. |
| --- | --- |

(284)

Luksemburg trdi tudi, da stroški, ki izhajajo iz deležev, v Luksemburgu niso davčno priznani in da dividende niso obdavčljive (148). Ker se deleži v družbah FFNA in FFC poplačajo z dividendami, ne bi smeli biti obdavčeni in se ne bi smeli upoštevati pri presoji nalog, ki jih družba opravlja, in tveganj, ki jih prevzema (149). Tudi to trditev je treba zavrniti tako kot podobno trditev družbe FFT (150). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da družbi FFNA in FFC v obdobju veljavnosti spornega davčnega stališča nista izplačali nobenih dividend. In tudi če bi katera od njiju to naredila, se izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT ne bi spremenil, saj je ta dohodek izračunal davčni svetovalec z metodo MTMN, ki jo je uporabil za lastni kapital. Metoda MTMN je transakcijska metoda, ki temelji na dobičku in se uporabi za stopnjo lastnega kapitala za naloge zakladništva, ki jih opravlja družba FFT. Če bi davčni svetovalec družbe FFT za določitev transfernih cen namesto tega raje uporabil metodo CUP, bi bile posamezne transakcije ali plačilni tokovi, na primer posamezna posojila ali v primeru družbe FFT izplačila dividend, ustrezni za izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT. Z metodo CUP se namreč določi cena posameznih transakcij, medtem ko je namen metode MTMN določiti donosnost neke naloge. Vendar je davčni svetovalec družbe FFT iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 161, menil, da je metoda MTMN v primeru družbe FFT primernejša. Tako sta Luksemburg in družba FFT s poudarjanjem ustreznosti določenih vrst plačila, nakazanih za določena sredstva družbe FFT (dividende), za izračun obdavčljivega dohodka družbe FFT poskušala kombinirati metodo CUP in metodo MTMN, ne da bi to hibridno metodo v poročilu o transfernih cenah kakor koli utemeljila. Ob upoštevanju, da je davčni svetovalec v tem poročilu utemeljil uporabo metode MTMN, se z uporabo te kombinacije brez dodatnega pojasnila ne bi zagotovil zanesljiv približek tržno naravnanega izida.

148

149

150

| (285) | Tretjič, pri uporabi metode MTMN na podlagi lastnega kapitala bi bilo treba z vsako oceno lastnega kapitala zagotoviti, da je družba FFT ustrezno kapitalizirana v skladu s standardi v sektorju. To izhaja tudi iz pristopa, priporočenega v okrožnici, v skladu s katero so naloge, ki jih opravljajo finančne družbe znotraj skupine, vsebinsko primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije. |
| --- | --- |

(285)

Tretjič, pri uporabi metode MTMN na podlagi lastnega kapitala bi bilo treba z vsako oceno lastnega kapitala zagotoviti, da je družba FFT ustrezno kapitalizirana v skladu s standardi v sektorju. To izhaja tudi iz pristopa, priporočenega v okrožnici, v skladu s katero so naloge, ki jih opravljajo finančne družbe znotraj skupine, vsebinsko primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije.

| (286) | Konec leta 2011, to je na referenčni datum, naveden v poročilu o transfernih cenah, je bila povprečna stopnja finančnega vzvoda, opredeljena kot razmerje med temeljnim kapitalom in skupno bilančno izpostavljenostjo (151) po podatkih Evropskega bančnega organa 2,9 % za banke iz nadzorovane skupine 1 (največje evropske banke) in 3,3 % za banke iz nadzorovane skupine 2 (manjše evropske banke). Uporaba stopnje finančnega vzvoda (lastni kapital/celotna sredstva) v skladu s standardi v sektorju (in novim okvirom Basel III) kaže, da lastni kapital po MSRP družbe FFT ni bil višji od tržnega. Na podlagi tega izračuna je bila stopnja finančnega vzvoda družbe FFT [2–3 %] (152) [...] Drugače povedano, [...] stopnja lastnega kapitala družbe FFT ne omogoča nobenih odbitkov niti ocenjenega presežnega lastnega kapitala niti katere koli druge udeležbe, saj bi se s takimi odbitki stopnja lastnega kapitala družbe FFT znižala [...]. |
| --- | --- |

(286)

Konec leta 2011, to je na referenčni datum, naveden v poročilu o transfernih cenah, je bila povprečna stopnja finančnega vzvoda, opredeljena kot razmerje med temeljnim kapitalom in skupno bilančno izpostavljenostjo (151) po podatkih Evropskega bančnega organa 2,9 % za banke iz nadzorovane skupine 1 (največje evropske banke) in 3,3 % za banke iz nadzorovane skupine 2 (manjše evropske banke). Uporaba stopnje finančnega vzvoda (lastni kapital/celotna sredstva) v skladu s standardi v sektorju (in novim okvirom Basel III) kaže, da lastni kapital po MSRP družbe FFT ni bil višji od tržnega. Na podlagi tega izračuna je bila stopnja finančnega vzvoda družbe FFT [2–3 %] (152) [...] Drugače povedano, [...] stopnja lastnega kapitala družbe FFT ne omogoča nobenih odbitkov niti ocenjenega presežnega lastnega kapitala niti katere koli druge udeležbe, saj bi se s takimi odbitki stopnja lastnega kapitala družbe FFT znižala [...].

151

152

| (287) | Zato stopnja kapitalizacije družbe FFT ni omogočala nobenega zmanjšanja lastnega kapitala ali hipotetičnega regulativnega kapitala za davčne namene (153) [...] Glede na to ugotovitev so pomisleki iz uvodne izjave 80 sklepa o začetku postopka v zvezi z nizko stopnjo poplačila presežnega lastnega kapitala brezpredmetni, saj je diferenciacija plačila neumestna. |
| --- | --- |

(287)

Zato stopnja kapitalizacije družbe FFT ni omogočala nobenega zmanjšanja lastnega kapitala ali hipotetičnega regulativnega kapitala za davčne namene (153) [...] Glede na to ugotovitev so pomisleki iz uvodne izjave 80 sklepa o začetku postopka v zvezi z nizko stopnjo poplačila presežnega lastnega kapitala brezpredmetni, saj je diferenciacija plačila neumestna.

153

| (288) | Četrtič, ko se ista metodologija uporabi za račune družbe FF, se v vsej svoji neskladnosti razkrije dejstvo, da se v analizi transfernih cen od lastnega kapitala družbe FFT odbijejo njeni deleži v družbah FFNA in FFC za izračun ocene kapitala, ki ga je treba poplačati,. V skladu z notranjim dokumentom skupine Fiat o politiki transfernih cen (154) se plačilo družb FFT in FF za določitev cen posojil določi po isti metodi, vendar je v tem dokumentu opisana samo uporaba te metode za podrobno oceno davčne osnove družbe FFT. Če pa bi lastni kapital družbe FF, ki ga je treba poplačati, ocenili po isti metodi, kot je bila uporabljena za družbo FFT v poročilu o transfernih cenah, za leto 2010, ko je družba FF imela deleže v družbah FFNA in FFC, bi ta ocena pokazala, da je bil ocenjeni lastni kapital družbe FF negativen (155). Leta 2010 je bil lastni kapital družbe FF namreč 271 milijonov EUR, medtem ko je bila skupna vrednost deležev, ki bi jih bilo treba odšteti od tega lastnega kapitala, če bi uporabili isto metodo, kot je bila potrjena s spornim davčnim stališčem, 358 milijonov EUR. Zato bi bil lastni kapital družbe FF, ki ga je treba poplačati, negativen in bi znašal 87 milijonov EUR. Ker je bila vrednost deležev višja od skupnega zneska lastnega kapitala družbe FF, bi iz ocene kapitala, ki ga je treba poplačati, po isti metodi, kot je bila uporabljena v poročilu o transfernih cenah za določitev davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, izšel negativen lastni kapital, kot v primeru insolventnih družb. Ker pa družba FF takrat ni bila insolventna, je to zadosten dokaz, da se odbitek deležev od lastnega kapitala družbe FFT ne zdi najboljša metoda za izračun ocene kapitala, ki ga je treba poplačati, za namene določitve davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(288)

Četrtič, ko se ista metodologija uporabi za račune družbe FF, se v vsej svoji neskladnosti razkrije dejstvo, da se v analizi transfernih cen od lastnega kapitala družbe FFT odbijejo njeni deleži v družbah FFNA in FFC za izračun ocene kapitala, ki ga je treba poplačati,. V skladu z notranjim dokumentom skupine Fiat o politiki transfernih cen (154) se plačilo družb FFT in FF za določitev cen posojil določi po isti metodi, vendar je v tem dokumentu opisana samo uporaba te metode za podrobno oceno davčne osnove družbe FFT. Če pa bi lastni kapital družbe FF, ki ga je treba poplačati, ocenili po isti metodi, kot je bila uporabljena za družbo FFT v poročilu o transfernih cenah, za leto 2010, ko je družba FF imela deleže v družbah FFNA in FFC, bi ta ocena pokazala, da je bil ocenjeni lastni kapital družbe FF negativen (155). Leta 2010 je bil lastni kapital družbe FF namreč 271 milijonov EUR, medtem ko je bila skupna vrednost deležev, ki bi jih bilo treba odšteti od tega lastnega kapitala, če bi uporabili isto metodo, kot je bila potrjena s spornim davčnim stališčem, 358 milijonov EUR. Zato bi bil lastni kapital družbe FF, ki ga je treba poplačati, negativen in bi znašal 87 milijonov EUR. Ker je bila vrednost deležev višja od skupnega zneska lastnega kapitala družbe FF, bi iz ocene kapitala, ki ga je treba poplačati, po isti metodi, kot je bila uporabljena v poročilu o transfernih cenah za določitev davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, izšel negativen lastni kapital, kot v primeru insolventnih družb. Ker pa družba FF takrat ni bila insolventna, je to zadosten dokaz, da se odbitek deležev od lastnega kapitala družbe FFT ne zdi najboljša metoda za izračun ocene kapitala, ki ga je treba poplačati, za namene določitve davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu.

154

155

| (289) | Poleg tega bi se ta nedosleden rezultat ponovil, če bi družba FFT kupila nove deleže v obdobju veljavnosti spornega davčnega stališča. Sporno davčno stališče bi lahko, s tem ko je potrdilo metodološko pristranski odbitek deležev, dejansko vodilo do nične obdavčitve družbe FFT v Luksemburgu, če bi vrednost naknadno kupljenih deležev kapital družbe FFT, ki ga je treba poplačati, znižala na nič ali celo na negativen znesek. V tem primeru bi finančne naloge znotraj skupine, ki jih opravlja družba FFT, lahko ostale enake, obdavčitev pa bi bila očitno nižja ali celo nična, če bi se uporabila metoda, potrjena v spornem davčnem stališču. |
| --- | --- |

(289)

Poleg tega bi se ta nedosleden rezultat ponovil, če bi družba FFT kupila nove deleže v obdobju veljavnosti spornega davčnega stališča. Sporno davčno stališče bi lahko, s tem ko je potrdilo metodološko pristranski odbitek deležev, dejansko vodilo do nične obdavčitve družbe FFT v Luksemburgu, če bi vrednost naknadno kupljenih deležev kapital družbe FFT, ki ga je treba poplačati, znižala na nič ali celo na negativen znesek. V tem primeru bi finančne naloge znotraj skupine, ki jih opravlja družba FFT, lahko ostale enake, obdavčitev pa bi bila očitno nižja ali celo nična, če bi se uporabila metoda, potrjena v spornem davčnem stališču.

| (290) | Če bi davčni svetovalec družbe FFT pravilno uporabil okvir Basel II za določitev transfernih cen, ti odbitki glede na sedanjo stopnjo kapitalizacije družbe FFT ne bi bili mogoči. Ker pa družba FFT ni regulirana oseba, nimamo nobenega podatka o tem, kakšno stopnjo APR bi regulatorni organ za finančne institucije ocenil kot sprejemljivo. Ta stopnja hipotetičnega regulativnega kapitala družbi FFT prav tako ne bi omogočala, da bi imela v lasti deleže, če je treba njihovo vrednost odšteti od tega lastnega kapitala (156). |
| --- | --- |

(290)

Če bi davčni svetovalec družbe FFT pravilno uporabil okvir Basel II za določitev transfernih cen, ti odbitki glede na sedanjo stopnjo kapitalizacije družbe FFT ne bi bili mogoči. Ker pa družba FFT ni regulirana oseba, nimamo nobenega podatka o tem, kakšno stopnjo APR bi regulatorni organ za finančne institucije ocenil kot sprejemljivo. Ta stopnja hipotetičnega regulativnega kapitala družbi FFT prav tako ne bi omogočala, da bi imela v lasti deleže, če je treba njihovo vrednost odšteti od tega lastnega kapitala (156).

156

| (291) | Komisija ob upoštevanju teh pripomb ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko sprejema predlog davčnega svetovalca, da se donos, ocenjen z modelom MEDAF, uporabi za hipotetični regulativni kapital – pri čemer je ta hipotetični regulativni kapital podcenjen zaradi napačne uporabe okvira Basel II in neustreznih odbitkov – odstopa od neodvisnega tržnega načela. Ker se zaradi tega odstopanja zniža davčna osnova družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da daje sporno davčno stališče družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(291)

Komisija ob upoštevanju teh pripomb ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko sprejema predlog davčnega svetovalca, da se donos, ocenjen z modelom MEDAF, uporabi za hipotetični regulativni kapital – pri čemer je ta hipotetični regulativni kapital podcenjen zaradi napačne uporabe okvira Basel II in neustreznih odbitkov – odstopa od neodvisnega tržnega načela. Ker se zaradi tega odstopanja zniža davčna osnova družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da daje sporno davčno stališče družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.2.9   Zahtevana stopnja donosa, uporabljena za kapital, ki ga je treba poplačati

Zahtevana stopnja donosa, uporabljena za kapital, ki ga je treba poplačati

| (292) | Komisija poleg ugotovitve, da je davčni svetovalec družbe FFT z metodo MTMN na neskladen način ocenil znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, meni, da način, kako je davčni svetovalec družbe FFT izračunal ocenjeno stopnjo zahtevanega donosa, ki jo je treba uporabiti za to kapitalsko osnovo, ne zagotavlja zanesljivega približka tržno naravnanega izida in da torej ni skladen z neodvisnim tržnim načelom iz razlogov, opisanih v nadaljevanju v uvodnih izjavah od 293 do 300. |
| --- | --- |

(292)

Komisija poleg ugotovitve, da je davčni svetovalec družbe FFT z metodo MTMN na neskladen način ocenil znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, meni, da način, kako je davčni svetovalec družbe FFT izračunal ocenjeno stopnjo zahtevanega donosa, ki jo je treba uporabiti za to kapitalsko osnovo, ne zagotavlja zanesljivega približka tržno naravnanega izida in da torej ni skladen z neodvisnim tržnim načelom iz razlogov, opisanih v nadaljevanju v uvodnih izjavah od 293 do 300.

| (293) | Prvič, količnik beta v višini 0,29, ki ga je davčni svetovalec uporabil v modelu MEDAF, verjetno ni skladen s količnikom beta družb iz finančnega sektorja, ki se v analizi transfernih cen štejejo za veljavne primerljive družbe in ki bi se morale upoštevati kot referenčni parameter za ocenjeno stopnjo zahtevanega donosa. Stopnja količnika beta teh družb se nagiba k zelo visokim vrednostim (glej preglednico 3), ki so pogosto višje od povprečnega količnika beta na trgu, ki je 1. Komisija na primer navaja sklic na količnik beta podindeksa Stoxx 50 Bank, katerega vrednost za obdobje med 31. decembrom 2009 in 31. decembrom 2011 (157) je bila 1,36, in na dejstvo, da so imele skoraj vse banke, vključene v ta podindeks, količnik beta več kot 1. |
| --- | --- |

(293)

Prvič, količnik beta v višini 0,29, ki ga je davčni svetovalec uporabil v modelu MEDAF, verjetno ni skladen s količnikom beta družb iz finančnega sektorja, ki se v analizi transfernih cen štejejo za veljavne primerljive družbe in ki bi se morale upoštevati kot referenčni parameter za ocenjeno stopnjo zahtevanega donosa. Stopnja količnika beta teh družb se nagiba k zelo visokim vrednostim (glej preglednico 3), ki so pogosto višje od povprečnega količnika beta na trgu, ki je 1. Komisija na primer navaja sklic na količnik beta podindeksa Stoxx 50 Bank, katerega vrednost za obdobje med 31. decembrom 2009 in 31. decembrom 2011 (157) je bila 1,36, in na dejstvo, da so imele skoraj vse banke, vključene v ta podindeks, količnik beta več kot 1.

157

| (294) | Drugič, v seznam 66 družb iz preglednice 3 so vključene družbe, dejavne v gospodarskih sektorjih, ki se zelo razlikujejo od sektorja družbe FFT, in celo centralne banke: Banque Nationale de Belgique in Schweizerische Nationalbank. Številne družbe v vzorcu opravljajo specializirane finančne dejavnosti, na primer zakup ali pravi faktoring, ali so bolj borze kot banke (158), medtem ko številne evropske banke, ki bi načeloma sodelovale pri dejavnostih grosističnega komercialnega financiranja, niso vključene v vzorec. Primerljive družbe, ki jih je izbral davčni svetovalec za izračun količnika beta, zato niso ustrezne za ta izračun, s katerim bi se zagotovil zanesljiv približek tržno naravnanega izida. |
| --- | --- |

(294)

Drugič, v seznam 66 družb iz preglednice 3 so vključene družbe, dejavne v gospodarskih sektorjih, ki se zelo razlikujejo od sektorja družbe FFT, in celo centralne banke: Banque Nationale de Belgique in Schweizerische Nationalbank. Številne družbe v vzorcu opravljajo specializirane finančne dejavnosti, na primer zakup ali pravi faktoring, ali so bolj borze kot banke (158), medtem ko številne evropske banke, ki bi načeloma sodelovale pri dejavnostih grosističnega komercialnega financiranja, niso vključene v vzorec. Primerljive družbe, ki jih je izbral davčni svetovalec za izračun količnika beta, zato niso ustrezne za ta izračun, s katerim bi se zagotovil zanesljiv približek tržno naravnanega izida.

158

| (295) | Tretjič, neodvisno od primernosti ali neprimernosti primerljivih družb v vzorcu, ki ga je izbral davčni svetovalec družbe FFT, je v analizi transfernih cen brez kakršne koli utemeljitve namesto mediane uporabljen 25. centil. S takim ravnanjem je družba FFT izbrala sorazmerno nizek količnik beta 0,29, medtem ko bi na podlagi mediane vzorca dobili količnik beta 0,64 (159). Vendar je v odstavku 3.57 smernic OECD za določanje transfernih cen navedeno, da več kot je težav s primerljivostjo, bolj mora tržno območje upoštevati osrednjo težnjo vzorca. |
| --- | --- |

(295)

Tretjič, neodvisno od primernosti ali neprimernosti primerljivih družb v vzorcu, ki ga je izbral davčni svetovalec družbe FFT, je v analizi transfernih cen brez kakršne koli utemeljitve namesto mediane uporabljen 25. centil. S takim ravnanjem je družba FFT izbrala sorazmerno nizek količnik beta 0,29, medtem ko bi na podlagi mediane vzorca dobili količnik beta 0,64 (159). Vendar je v odstavku 3.57 smernic OECD za določanje transfernih cen navedeno, da več kot je težav s primerljivostjo, bolj mora tržno območje upoštevati osrednjo težnjo vzorca.

159

| (296) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da količnik beta pomeni tveganje, ki ga ni mogoče izločiti, donosa lastnega kapitala. V tem okviru bi morali biti portfelji posojil bank načeloma raznovrstnejši kot portfelj družbe FFT, katerega izpostavljenost je osredotočena na družbe v avtomobilskem sektorju v lasti skupine Fiat. Zato lahko trdimo, da bi moral davčni svetovalec družbe FFT izbrati element, ki je višje na seznamu primerljivih elementov za določitev količnika beta, in sicer nedvomno nad mediano namesto pri 25. centilu. |
| --- | --- |

(296)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da količnik beta pomeni tveganje, ki ga ni mogoče izločiti, donosa lastnega kapitala. V tem okviru bi morali biti portfelji posojil bank načeloma raznovrstnejši kot portfelj družbe FFT, katerega izpostavljenost je osredotočena na družbe v avtomobilskem sektorju v lasti skupine Fiat. Zato lahko trdimo, da bi moral davčni svetovalec družbe FFT izbrati element, ki je višje na seznamu primerljivih elementov za določitev količnika beta, in sicer nedvomno nad mediano namesto pri 25. centilu.

| (297) | Okrožnica namreč vsebuje izrecno napotilo na tveganje neplačila nasprotne stranke in natančneje na sektorsko tveganje, ki je tukaj še večje zaradi osredotočenosti družbe FFT na en sam sektor, ko se določa ustrezno plačilo. Čeprav v okrožnici ni posebej navedeno, kako je treba ta tveganja vključiti v dejanski izračun plačila, pa metoda, ki jo je izbral davčni svetovalec družbe FFT, na podlagi katere za kreditna tveganja znotraj skupine (v nasprotju s terjatvami do tretjih oseb) ni nobene uteži tveganja in zato nobene kapitalske zahteve in nobenega plačila, ni skladna z okrožnico. Zato navedb v zvezi z nizkim tveganjem dejavnosti družbe FFT ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(297)

Okrožnica namreč vsebuje izrecno napotilo na tveganje neplačila nasprotne stranke in natančneje na sektorsko tveganje, ki je tukaj še večje zaradi osredotočenosti družbe FFT na en sam sektor, ko se določa ustrezno plačilo. Čeprav v okrožnici ni posebej navedeno, kako je treba ta tveganja vključiti v dejanski izračun plačila, pa metoda, ki jo je izbral davčni svetovalec družbe FFT, na podlagi katere za kreditna tveganja znotraj skupine (v nasprotju s terjatvami do tretjih oseb) ni nobene uteži tveganja in zato nobene kapitalske zahteve in nobenega plačila, ni skladna z okrožnico. Zato navedb v zvezi z nizkim tveganjem dejavnosti družbe FFT ni mogoče sprejeti.

| (298) | Poleg tega je v notranjem dokumentu skupine Fiat o politiki transfernih cen poudarjena pomembna naloga, ki ni navedena v poročilu o transfernih cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 123, družba FFT ne opravlja samo nalog, navedenih v tem poročilu, ampak družbam skupine Fiat izdaja tudi jamstva. Tako so leta 2013 ta jamstva znašala 10 milijonov EUR (160). Poleg tega dokument o politiki transfernih cen v nasprotju s poročilom o transfernih cenah priznava tudi, da pri posojilih znotraj skupine obstaja določeno tveganje neplačila nasprotne stranke in kreditno tveganje (161). [...] |
| --- | --- |

(298)

Poleg tega je v notranjem dokumentu skupine Fiat o politiki transfernih cen poudarjena pomembna naloga, ki ni navedena v poročilu o transfernih cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 123, družba FFT ne opravlja samo nalog, navedenih v tem poročilu, ampak družbam skupine Fiat izdaja tudi jamstva. Tako so leta 2013 ta jamstva znašala 10 milijonov EUR (160). Poleg tega dokument o politiki transfernih cen v nasprotju s poročilom o transfernih cenah priznava tudi, da pri posojilih znotraj skupine obstaja določeno tveganje neplačila nasprotne stranke in kreditno tveganje (161). [...]

160

161

| (299) | Kar zadeva jamstva, ki jih je družba Fiat S.p.A. izdala družbi FFT, navedena v pripombah Luksemburga (162), ta jamstva krijejo obveznosti družbe FFT, ne pa njenih sredstev. Zato koristijo imetnikom izdanih menic z jamstvom, vendar ne zmanjšajo tveganja sredstev družbe FFT. Dobiček, izražen v stroških financiranja, ustvarjenega z jamstvom za menice in obveznice, ki jih je izdala družba Fiat S.p.A., se na družbe skupine prenese prek mehanizma za določanje cen, opisanega v uvodni izjavi 124. Cena posojil družbam se namreč izračuna tako, da se za stroške financiranja finančnih družb uporabi marža, ki izraža dobiček, ki bi ga jamstvo matične družbe lahko ustvarilo. |
| --- | --- |

(299)

Kar zadeva jamstva, ki jih je družba Fiat S.p.A. izdala družbi FFT, navedena v pripombah Luksemburga (162), ta jamstva krijejo obveznosti družbe FFT, ne pa njenih sredstev. Zato koristijo imetnikom izdanih menic z jamstvom, vendar ne zmanjšajo tveganja sredstev družbe FFT. Dobiček, izražen v stroških financiranja, ustvarjenega z jamstvom za menice in obveznice, ki jih je izdala družba Fiat S.p.A., se na družbe skupine prenese prek mehanizma za določanje cen, opisanega v uvodni izjavi 124. Cena posojil družbam se namreč izračuna tako, da se za stroške financiranja finančnih družb uporabi marža, ki izraža dobiček, ki bi ga jamstvo matične družbe lahko ustvarilo.

162

| (300) | Ob upoštevanju teh ugotovitev Komisija meni, da se tveganje, ki ga nosi družba FFT pri opravljanju svojih nalog, občutno ne zmanjša niti z implicitnimi niti z eksplicitnimi jamstvi. To tveganje je višje od tveganja, opisanega v poročilu o transfernih cenah, ker obstajajo jamstva, izdana družbam skupine, ki imajo visoko izvenbilančno izpostavljenost, zato bi bilo treba izbrati količnik beta, višji od 25. centila. |
| --- | --- |

(300)

Ob upoštevanju teh ugotovitev Komisija meni, da se tveganje, ki ga nosi družba FFT pri opravljanju svojih nalog, občutno ne zmanjša niti z implicitnimi niti z eksplicitnimi jamstvi. To tveganje je višje od tveganja, opisanega v poročilu o transfernih cenah, ker obstajajo jamstva, izdana družbam skupine, ki imajo visoko izvenbilančno izpostavljenost, zato bi bilo treba izbrati količnik beta, višji od 25. centila.

| (301) | Komisija meni, da se zaradi spornega davčnega stališča, s tem ko sprejme izbiro količnika beta 0,29, ki ga je davčni svetovalec uporabil v modelu MEDAF za določitev donosa lastnega kapitala, ki ga je treba uporabiti za hipotetični regulativni kapital družbe FFT, družbi FFT dodeli dobiček, ki odstopa od tržnih pogojev v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker se zaradi tega odstopanja zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(301)

Komisija meni, da se zaradi spornega davčnega stališča, s tem ko sprejme izbiro količnika beta 0,29, ki ga je davčni svetovalec uporabil v modelu MEDAF za določitev donosa lastnega kapitala, ki ga je treba uporabiti za hipotetični regulativni kapital družbe FFT, družbi FFT dodeli dobiček, ki odstopa od tržnih pogojev v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker se zaradi tega odstopanja zniža davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, ki sklepajo transakcije v tržnih pogojih, je treba šteti, da sporno davčno stališče daje družbi FFT selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.2.10   Sklepna ugotovitev glede zneska kapitala, ki ga je treba poplačati, in zahtevanega donosa tega kapitala

Sklepna ugotovitev glede zneska kapitala, ki ga je treba poplačati, in zahtevanega donosa tega kapitala

| (302) | Ker je davčni svetovalec v analizi transfernih cen izbral metodo MTMN, in ob upoštevanju zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je treba za to, da se družbi FFT zagotovi ustrezna stopnja tržno naravnanega plačila za finančne naloge in naloge zakladništva, ki ju opravlja v skupini Fiat, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, to plačilo določiti na podlagi računovodskega lastnega kapitala družbe FFT na podlagi njenih posebnih dejstev in okoliščin. |
| --- | --- |

(302)

Ker je davčni svetovalec v analizi transfernih cen izbral metodo MTMN, in ob upoštevanju zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je treba za to, da se družbi FFT zagotovi ustrezna stopnja tržno naravnanega plačila za finančne naloge in naloge zakladništva, ki ju opravlja v skupini Fiat, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, to plačilo določiti na podlagi računovodskega lastnega kapitala družbe FFT na podlagi njenih posebnih dejstev in okoliščin.

| (303) | Komisija sprejema leto 2012 kot referenčno leto za presojo davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu. Prav tako ne nasprotuje iskanju v bazi primerljivih družb za oceno donosa po tržnem načelu, vendar vztraja pri ugovoru glede ustrezne izbire primerljivih družb, izraženem v uvodni izjavi 294. |
| --- | --- |

(303)

Komisija sprejema leto 2012 kot referenčno leto za presojo davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu. Prav tako ne nasprotuje iskanju v bazi primerljivih družb za oceno donosa po tržnem načelu, vendar vztraja pri ugovoru glede ustrezne izbire primerljivih družb, izraženem v uvodni izjavi 294.

| (304) | Analiza v oddelku 7.2.2.9 namreč kaže, da so tveganja, ki jim je izpostavljena družba FFT in jih je treba upoštevati pri izračunu plačila po tržnem načelu, višja od tveganj, predstavljenih v poročilu o transfernih cenah, in da je posledično donos lastnega kapitala pred davki 6,05 % (in 4,3 % po plačilu davkov), ki ga sprejema sporno davčno stališče in ga je izračunal davčni svetovalec družbe FFT z uporabo modela MEDAF, precej nižji od zahtevanega donosa lastnega kapitala v finančnem sektorju, ki znaša stalno 10 % ali več, kar potrjuje ugotovitev Komisije, da primerljive družbe, ki jih je izbral davčni svetovalec, niso ustrezne. |
| --- | --- |

(304)

Analiza v oddelku 7.2.2.9 namreč kaže, da so tveganja, ki jim je izpostavljena družba FFT in jih je treba upoštevati pri izračunu plačila po tržnem načelu, višja od tveganj, predstavljenih v poročilu o transfernih cenah, in da je posledično donos lastnega kapitala pred davki 6,05 % (in 4,3 % po plačilu davkov), ki ga sprejema sporno davčno stališče in ga je izračunal davčni svetovalec družbe FFT z uporabo modela MEDAF, precej nižji od zahtevanega donosa lastnega kapitala v finančnem sektorju, ki znaša stalno 10 % ali več, kar potrjuje ugotovitev Komisije, da primerljive družbe, ki jih je izbral davčni svetovalec, niso ustrezne.

| (305) | Poleg tega primerjava prijavljene donosnosti družb FF in FFT, finančnih družb za euroobmočje v skupini Fiat, kaže, da se razlika v dobičku med družbama FF in FFT kljub podobni strukturi sredstev, nalog in dohodkov pojasni z namenom znižanja stopnje prijavljene donosnosti v Luksemburgu. Na podlagi strukture sredstev in obveznosti ter izkaza poslovnega izida družb FF in FFT (163) imata obe družbi zelo podoben obseg bilance stanja in podobno strukturo sredstev. Tudi zneski njunih prihodkov od obresti in izdatkov so primerljivi. Družba FF je glavna nasprotna stranka družbe FFT, ki na trgu pridobiva vire financiranja in del financiranja prenese družbi FF, ki ga posoja italijanskim družbam skupine Fiat. [...] |
| --- | --- |

(305)

Poleg tega primerjava prijavljene donosnosti družb FF in FFT, finančnih družb za euroobmočje v skupini Fiat, kaže, da se razlika v dobičku med družbama FF in FFT kljub podobni strukturi sredstev, nalog in dohodkov pojasni z namenom znižanja stopnje prijavljene donosnosti v Luksemburgu. Na podlagi strukture sredstev in obveznosti ter izkaza poslovnega izida družb FF in FFT (163) imata obe družbi zelo podoben obseg bilance stanja in podobno strukturo sredstev. Tudi zneski njunih prihodkov od obresti in izdatkov so primerljivi. Družba FF je glavna nasprotna stranka družbe FFT, ki na trgu pridobiva vire financiranja in del financiranja prenese družbi FF, ki ga posoja italijanskim družbam skupine Fiat. [...]

163

| (306) | Zdi se, da je cilj notranjega dokumenta skupine Fiat o politiki transfernih cen obema družbama plačati s podobnimi donosi (164). Vendar je na ravni družb dejanski donos lastnega kapitala, ki je zabeležen in obdavčljiv, za družbo FF precej višji kot za družbo FFT. Na podlagi podatkov iz preglednic v uvodnih izjavah 113 in 114 je v spodnjih preglednicah prikazan realizirani donos lastnega kapitala (RCP), izračunan za družbi FF in FFT.









  FF | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti dobiček v tisoč EUR | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| Lastni kapital v tisoč EUR | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| RCP (%) | 6,4 | 9,4 | 9,1 | 4,1 |

(306)

Zdi se, da je cilj notranjega dokumenta skupine Fiat o politiki transfernih cen obema družbama plačati s podobnimi donosi (164). Vendar je na ravni družb dejanski donos lastnega kapitala, ki je zabeležen in obdavčljiv, za družbo FF precej višji kot za družbo FFT. Na podlagi podatkov iz preglednic v uvodnih izjavah 113 in 114 je v spodnjih preglednicah prikazan realizirani donos lastnega kapitala (RCP), izračunan za družbi FF in FFT.

164

FF

Leto 2010

Leto 2011

Leto 2012

Leto 2013

Čisti dobiček v tisoč EUR

17 292

25 290

24 450

10 514

Lastni kapital v tisoč EUR

271 047

268 610

268 837

256 053

RCP (%)

6,4

9,4

9,1

4,1

| FFT | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti dobiček v tisoč EUR | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| Lastni kapital v tisoč EUR | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| RCP (%) | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |

FFT

Leto 2010

Leto 2011

Leto 2012

Leto 2013

Čisti dobiček v tisoč EUR

1 737

1 851

1 217

1 146

Lastni kapital v tisoč EUR

285 625

287 477

288 693

289 839

RCP (%)

0,6

0,6

0,4

0,4

| (307) | Iz preglednic v uvodni izjavi 306 je razvidno, da je v obdobju 2010–2013 povprečni donos lastnega kapitala za družbo FF znašal 7,2 %, za družbo FFT pa 0,5 %, kar ponovno potrjuje, da izbor primerljivih družb, ki jih je v poročilu o transfernih cenah izbral davčni svetovalec, in donos lastnega kapitala, ki iz njih izhaja, nista bila ustrezna. |
| --- | --- |

(307)

Iz preglednic v uvodni izjavi 306 je razvidno, da je v obdobju 2010–2013 povprečni donos lastnega kapitala za družbo FF znašal 7,2 %, za družbo FFT pa 0,5 %, kar ponovno potrjuje, da izbor primerljivih družb, ki jih je v poročilu o transfernih cenah izbral davčni svetovalec, in donos lastnega kapitala, ki iz njih izhaja, nista bila ustrezna.

| (308) | Za določitev ustreznega donosa lastnega kapitala, ki ga je treba uporabiti za računovodski lastni kapital družbe FFT, se zdijo agregirani statistični podatki za bančni sektor ustreznejši od skupine 66 finančnih družb, za katere se zdi, da večinoma opravljajo posebne finančne dejavnosti. Vsekakor bi se s prvo rešitvijo lahko bolje približali osrednji težnji. |
| --- | --- |

(308)

Za določitev ustreznega donosa lastnega kapitala, ki ga je treba uporabiti za računovodski lastni kapital družbe FFT, se zdijo agregirani statistični podatki za bančni sektor ustreznejši od skupine 66 finančnih družb, za katere se zdi, da večinoma opravljajo posebne finančne dejavnosti. Vsekakor bi se s prvo rešitvijo lahko bolje približali osrednji težnji.

| (309) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 304, je sedanji zahtevani donos lastnega kapitala za evropske banke približno 10 % in na tej stopnji je ostal celo med finančno krizo. Z informacijami iz časa spornega davčnega stališča se namreč potrjuje ta stopnja zahtevanega donosa lastnega kapitala. V skladu s publikacijo Banke za mednarodne poravnave iz leta 2011 so „na dolgi rok [...] donosi lastnega kapitala finančnih podjetij namreč 11–12 %“ (165). Poleg tega je v študiji ECB iz leta 2011 navedeno: „ob povprečni ravni kapitalizacije [54 mednarodnih bank] znaša zahtevani donos lastnega kapitala približno [...] 10,3 %“ (166) Tudi poročila o raziskavi vrednostnih papirjev iz leta 2011 potrjujejo te stopnje; tako si po navedbah Deutsche Bank „[Deutsche Bank] prizadeva doseči [cilj cene delnic], ki je izraz vzdržnega donosa lastnega kapitala nad, vendar blizu deset in strošek lastnega kapitala, ki ga [Deutsche Bank] namerava ohraniti nad 10 % v sedanjem ciklu“ (167), medtem ko poročilo o raziskavi vrednostnih papirjev Morgan Stanley in Oliver Wyman z dne 19. marca 2015 ciljni donos določi pri 10–12 %. |
| --- | --- |

(309)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 304, je sedanji zahtevani donos lastnega kapitala za evropske banke približno 10 % in na tej stopnji je ostal celo med finančno krizo. Z informacijami iz časa spornega davčnega stališča se namreč potrjuje ta stopnja zahtevanega donosa lastnega kapitala. V skladu s publikacijo Banke za mednarodne poravnave iz leta 2011 so „na dolgi rok [...] donosi lastnega kapitala finančnih podjetij namreč 11–12 %“ (165). Poleg tega je v študiji ECB iz leta 2011 navedeno: „ob povprečni ravni kapitalizacije [54 mednarodnih bank] znaša zahtevani donos lastnega kapitala približno [...] 10,3 %“ (166) Tudi poročila o raziskavi vrednostnih papirjev iz leta 2011 potrjujejo te stopnje; tako si po navedbah Deutsche Bank „[Deutsche Bank] prizadeva doseči [cilj cene delnic], ki je izraz vzdržnega donosa lastnega kapitala nad, vendar blizu deset in strošek lastnega kapitala, ki ga [Deutsche Bank] namerava ohraniti nad 10 % v sedanjem ciklu“ (167), medtem ko poročilo o raziskavi vrednostnih papirjev Morgan Stanley in Oliver Wyman z dne 19. marca 2015 ciljni donos določi pri 10–12 %.

165

166

167

| (310) | Komisija tudi opozarja, da plačilo po tržnem načelu ne sme biti nižje od razlike med prihodki in odhodki družbe. Če bi bilo treba prilagoditi plačilo za posojila, ki jih daje družba FFT, in vloge, ki jih prejema, in če bi bilo plačilo družbe FFT, ki iz tega izhaja, višje kot plačilo, izračunano s transfernimi cenami, bi bilo posledično treba obdavčiti celoten zabeleženi dobiček, ker neka tretja oseba ne bi sprejela znižanja plačila, če od nasprotnih stranke ne bi prejela utemeljenih zahtev za povečanje plačila za njihove vloge ali zmanjšanje plačila za prejeta posojila. |
| --- | --- |

(310)

Komisija tudi opozarja, da plačilo po tržnem načelu ne sme biti nižje od razlike med prihodki in odhodki družbe. Če bi bilo treba prilagoditi plačilo za posojila, ki jih daje družba FFT, in vloge, ki jih prejema, in če bi bilo plačilo družbe FFT, ki iz tega izhaja, višje kot plačilo, izračunano s transfernimi cenami, bi bilo posledično treba obdavčiti celoten zabeleženi dobiček, ker neka tretja oseba ne bi sprejela znižanja plačila, če od nasprotnih stranke ne bi prejela utemeljenih zahtev za povečanje plačila za njihove vloge ali zmanjšanje plačila za prejeta posojila.

| (311) | Komisija torej meni, da če se uporabi metoda MTMN za namene transfernih cen za izračun ustreznega plačila družbi FFT za naloge, ki jih opravlja v skupini Fiat, bi pravilna ocena davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu ustrezala najmanj 10 % po plačilu davkov od celotnega zneska računovodskega lastnega kapitala, kar na splošno velja za skladno s sektorskim povprečjem v smislu stopnje finančnega vzvoda. Davčna osnova, izračunana na tej podlagi, bi vodila do razdelitve dobička, kar bi izražalo tržne pogoje, skladne z neodvisnim tržnim načelom, ker gre za stopnjo dobička, kakršno bi neodvisne finančne institucije predvidoma ustvarile na trgu, tako da se s kakršnim koli davčnim stališčem, ki bi to podlago sprejelo za določitev davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ne bi dodelila nobena selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(311)

Komisija torej meni, da če se uporabi metoda MTMN za namene transfernih cen za izračun ustreznega plačila družbi FFT za naloge, ki jih opravlja v skupini Fiat, bi pravilna ocena davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu ustrezala najmanj 10 % po plačilu davkov od celotnega zneska računovodskega lastnega kapitala, kar na splošno velja za skladno s sektorskim povprečjem v smislu stopnje finančnega vzvoda. Davčna osnova, izračunana na tej podlagi, bi vodila do razdelitve dobička, kar bi izražalo tržne pogoje, skladne z neodvisnim tržnim načelom, ker gre za stopnjo dobička, kakršno bi neodvisne finančne institucije predvidoma ustvarile na trgu, tako da se s kakršnim koli davčnim stališčem, ki bi to podlago sprejelo za določitev davčnega dolga družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, ne bi dodelila nobena selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.3   
  „Prednost za skupino“

„Prednost za skupino“

| (312) | Družba FFT v pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da bi Komisija morala upoštevati, kako ukrep „učinkuje na skupino“, in sicer, da skupina Fiat ni dobila nobene prednosti, saj bi se moralo kakršno koli povečanje davčne osnove v Luksemburgu izravnati z višjo davčno olajšavo v drugih državah članicah (168). Po mnenju družbe FFT je Komisija v več odločbah priznala ta učinek (169). |
| --- | --- |

(312)

Družba FFT v pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da bi Komisija morala upoštevati, kako ukrep „učinkuje na skupino“, in sicer, da skupina Fiat ni dobila nobene prednosti, saj bi se moralo kakršno koli povečanje davčne osnove v Luksemburgu izravnati z višjo davčno olajšavo v drugih državah članicah (168). Po mnenju družbe FFT je Komisija v več odločbah priznala ta učinek (169).

168

169

| (313) | Komisija najprej opozarja, da je njena praksa odločanja ne zavezuje in da je treba vsak ukrep na podlagi njegovih značilnosti presojati glede na člen 107(1) PDEU (170). Sklicevanje družbe FFT na odločbo o davčnih olajšavah za obresti znotraj skupine na Madžarskem, za katere naj bi Komisija priznala tak „učinek na skupino“, vsekakor temelji na napačnem razumevanju odločbe. V tej odločbi je Komisija zavrnila trditev Madžarske, da je treba obstoj prednosti presojati na ravni skupine, in ugotovila, da je prednost treba presojati na ravni vsakega subjekta. |
| --- | --- |

(313)

Komisija najprej opozarja, da je njena praksa odločanja ne zavezuje in da je treba vsak ukrep na podlagi njegovih značilnosti presojati glede na člen 107(1) PDEU (170). Sklicevanje družbe FFT na odločbo o davčnih olajšavah za obresti znotraj skupine na Madžarskem, za katere naj bi Komisija priznala tak „učinek na skupino“, vsekakor temelji na napačnem razumevanju odločbe. V tej odločbi je Komisija zavrnila trditev Madžarske, da je treba obstoj prednosti presojati na ravni skupine, in ugotovila, da je prednost treba presojati na ravni vsakega subjekta.

170

| (314) | V tem sklepu je ocenjeno, ali je Luksemburg, s tem ko je izdal sporno davčno stališče, družbi FFT dodelil selektivno prednost, tako da je zmanjšal njeno davčno obveznost v tej državi članici. Zato se mora presoja, da to davčno stališče zagotavlja prednost, nanašati na obravnavo, ki je je družba deležna v zadevni državi članici, torej družba FFT v Luksemburgu, in ne sme upoštevati možnosti, da je na ravni ostalih družb skupine Fiat učinek, ki izhaja iz obravnave teh družb v drugih državah članicah, nevtralen (171). V skladu z ustaljeno sodno prakso (172) samo dejstvo, da se je neki ukrep oprostitve izravnal z zvišanjem drugega posebnega stroška, ki z ukrepom ni povezan, ne pomeni, da ukrepa ni mogoče opredeliti za državno pomoč. Drugače povedano, prednost, ki jo družbi dodeli država članica, se ne more izravnati z negativnim učinkom za drugo družbo, tudi če sta obe družbi del iste skupine. |
| --- | --- |

(314)

V tem sklepu je ocenjeno, ali je Luksemburg, s tem ko je izdal sporno davčno stališče, družbi FFT dodelil selektivno prednost, tako da je zmanjšal njeno davčno obveznost v tej državi članici. Zato se mora presoja, da to davčno stališče zagotavlja prednost, nanašati na obravnavo, ki je je družba deležna v zadevni državi članici, torej družba FFT v Luksemburgu, in ne sme upoštevati možnosti, da je na ravni ostalih družb skupine Fiat učinek, ki izhaja iz obravnave teh družb v drugih državah članicah, nevtralen (171). V skladu z ustaljeno sodno prakso (172) samo dejstvo, da se je neki ukrep oprostitve izravnal z zvišanjem drugega posebnega stroška, ki z ukrepom ni povezan, ne pomeni, da ukrepa ni mogoče opredeliti za državno pomoč. Drugače povedano, prednost, ki jo družbi dodeli država članica, se ne more izravnati z negativnim učinkom za drugo družbo, tudi če sta obe družbi del iste skupine.

171

172

7.2.4   Podredno sklepanje: selektivna prednost zaradi odstopanja od člena 164 L.I.R. in/ali okrožnice

Podredno sklepanje: selektivna prednost zaradi odstopanja od člena 164 L.I.R. in/ali okrožnice

| (315) | Luksemburg in družba FFT sta trdila, da je člen 164 L.I.R. ali okrožnica referenčni sistem, glede na katerega je treba ugotoviti obstoj selektivne prednosti, ki izhaja iz spornega davčnega stališča. Luksemburg je tudi trdil, da je luksemburška davčna uprava zgolj razlagala pravila in da v primeru družbe FFT nič ne kaže na to, da se je oddaljila od splošno veljavnih davčnih določb, če bi jih Komisija le preučila (173). |
| --- | --- |

(315)

Luksemburg in družba FFT sta trdila, da je člen 164 L.I.R. ali okrožnica referenčni sistem, glede na katerega je treba ugotoviti obstoj selektivne prednosti, ki izhaja iz spornega davčnega stališča. Luksemburg je tudi trdil, da je luksemburška davčna uprava zgolj razlagala pravila in da v primeru družbe FFT nič ne kaže na to, da se je oddaljila od splošno veljavnih davčnih določb, če bi jih Komisija le preučila (173).

173

| (316) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 210 do 215, se Komisija ne strinja s trditvami Luksemburga in družbe FFT v zvezi z veljavnim referenčnim sistemom. Vendar Komisija v okviru podrednega sklepanja ugotavlja, da sporno davčno stališče daje selektivno prednost družbi FFT tudi v bolj omejenem referenčnem sistemu, ki ga sestavljajo družbe skupine, ki uporabljajo transferne cene in spadajo na področje uporabe člena 164(3) L.I.R. in okrožnice. Ta določba v luksemburško davčno zakonodajo vnaša neodvisno tržno načelo, v skladu s katerim morajo biti transakcije med družbami iz iste skupine plačane po ceni, ki bi jo sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah po običajnih tržnih pogojih. Oddelek 2 okrožnice vsebuje zlasti opis neodvisnega tržnega načela, kot je opredeljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen in preneseno v nacionalno zakonodajo (174). |
| --- | --- |

(316)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 210 do 215, se Komisija ne strinja s trditvami Luksemburga in družbe FFT v zvezi z veljavnim referenčnim sistemom. Vendar Komisija v okviru podrednega sklepanja ugotavlja, da sporno davčno stališče daje selektivno prednost družbi FFT tudi v bolj omejenem referenčnem sistemu, ki ga sestavljajo družbe skupine, ki uporabljajo transferne cene in spadajo na področje uporabe člena 164(3) L.I.R. in okrožnice. Ta določba v luksemburško davčno zakonodajo vnaša neodvisno tržno načelo, v skladu s katerim morajo biti transakcije med družbami iz iste skupine plačane po ceni, ki bi jo sprejele neodvisne družbe, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah po običajnih tržnih pogojih. Oddelek 2 okrožnice vsebuje zlasti opis neodvisnega tržnega načela, kot je opredeljeno v smernicah OECD za določanje transfernih cen in preneseno v nacionalno zakonodajo (174).

174

| (317) | Ob upoštevanju tega, da je Komisija v oddelku 7.2.2 že dokazala, da sporno davčno stališče potrjuje določeno število metodoloških izbir in izbir parametrov za uporabo in ad hoc prilagoditve, ki jih je izvedel davčni svetovalec družbe FFT za določitev transfernih cen, ki jih ni mogoče šteti za take, ki zagotovijo zanesljiv približek tržno naravnanega izida in zaradi katerih se zniža davčna osnova družbe FFT v Luksemburgu, lahko ugotovi še, da to davčno stališče zagotavlja selektivno prednost tudi na podlagi bolj omejenega referenčnega sistema člena 164(3) L.I.R. ali okrožnice, saj povzroči znižanje davčnega bremena družbe FFT v primerjavi s položajem, v katerem bi se neodvisno tržno načelo iz te določbe pravilno uporabilo. |
| --- | --- |

(317)

Ob upoštevanju tega, da je Komisija v oddelku 7.2.2 že dokazala, da sporno davčno stališče potrjuje določeno število metodoloških izbir in izbir parametrov za uporabo in ad hoc prilagoditve, ki jih je izvedel davčni svetovalec družbe FFT za določitev transfernih cen, ki jih ni mogoče šteti za take, ki zagotovijo zanesljiv približek tržno naravnanega izida in zaradi katerih se zniža davčna osnova družbe FFT v Luksemburgu, lahko ugotovi še, da to davčno stališče zagotavlja selektivno prednost tudi na podlagi bolj omejenega referenčnega sistema člena 164(3) L.I.R. ali okrožnice, saj povzroči znižanje davčnega bremena družbe FFT v primerjavi s položajem, v katerem bi se neodvisno tržno načelo iz te določbe pravilno uporabilo.

ad hoc

7.2.5   Komisija ni prepoznala nobene skladne prakse izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice, ki bi lahko štela za ustrezen referenčni sistem

Komisija ni prepoznala nobene skladne prakse izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice, ki bi lahko štela za ustrezen referenčni sistem

| (318) | Družba FFT je tudi trdila, da bi morala Komisija, da bi dokazala obstoj selektivnega obravnavanja v njeno korist, ki bi izhajalo iz spornega davčnega stališča, to davčno stališče primerjati z upravno prakso luksemburške davčne uprave na podlagi okrožnice, zlasti z davčnimi stališči, izdanimi drugim finančnim in zakladniškim družbam, ki jih je Luksemburg predložil Komisiji kot reprezentativen vzorec prakse izdajanja davčnih stališč (175). |
| --- | --- |

(318)

Družba FFT je tudi trdila, da bi morala Komisija, da bi dokazala obstoj selektivnega obravnavanja v njeno korist, ki bi izhajalo iz spornega davčnega stališča, to davčno stališče primerjati z upravno prakso luksemburške davčne uprave na podlagi okrožnice, zlasti z davčnimi stališči, izdanimi drugim finančnim in zakladniškim družbam, ki jih je Luksemburg predložil Komisiji kot reprezentativen vzorec prakse izdajanja davčnih stališč (175).

175

| (319) | Komisija se ne strinja s tem sklepanjem, saj bi to pomenilo, da bi bil referenčni sistem, glede na katerega bi bilo treba preučiti sporno davčno stališče, luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice, ki se nanaša na druge finančne in zakladniške družbe. Komisija je že dokazala, zakaj je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu ustrezen referenčni sistem za potrebe analize selektivnosti (176). |
| --- | --- |

(319)

Komisija se ne strinja s tem sklepanjem, saj bi to pomenilo, da bi bil referenčni sistem, glede na katerega bi bilo treba preučiti sporno davčno stališče, luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice, ki se nanaša na druge finančne in zakladniške družbe. Komisija je že dokazala, zakaj je splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu ustrezen referenčni sistem za potrebe analize selektivnosti (176).

176

| (320) | Ne glede na to bo Komisija v okviru podrednega dodatnega sklepanja dokazala, zakaj je luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice ustrezen referenčni sistem za ugotavljanje, ali sporno davčno stališče daje selektivno prednost družbi FFT. To se najprej pojasni z dejstvom, da je okrožnica napisana preveč splošno in zato ni mogoče opredeliti objektivnih meril, veljavnih za vse finančne in zakladniške družbe, ki vložijo prošnjo za davčno stališče za namene določitve transfernih cen. Presoja, ki jo je opravila Komisija, davčnih stališč, ki jih je predložil Luksemburg, pokaže tudi, da ni usklajenega sklopa pravil, ki bi se splošno uporabljala na podlagi objektivnih meril, glede na katera bi bilo mogoče preučiti sporno davčno stališče, da bi ugotovili, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost, ki izhaja iz tega davčnega stališča. |
| --- | --- |

(320)

Ne glede na to bo Komisija v okviru podrednega dodatnega sklepanja dokazala, zakaj je luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice ustrezen referenčni sistem za ugotavljanje, ali sporno davčno stališče daje selektivno prednost družbi FFT. To se najprej pojasni z dejstvom, da je okrožnica napisana preveč splošno in zato ni mogoče opredeliti objektivnih meril, veljavnih za vse finančne in zakladniške družbe, ki vložijo prošnjo za davčno stališče za namene določitve transfernih cen. Presoja, ki jo je opravila Komisija, davčnih stališč, ki jih je predložil Luksemburg, pokaže tudi, da ni usklajenega sklopa pravil, ki bi se splošno uporabljala na podlagi objektivnih meril, glede na katera bi bilo mogoče preučiti sporno davčno stališče, da bi ugotovili, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost, ki izhaja iz tega davčnega stališča.

7.2.5.1   Okrožnica je napisana preveč splošno, da bi pomenila ustrezen referenčni sistem

Okrožnica je napisana preveč splošno, da bi pomenila ustrezen referenčni sistem

| (321) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, je referenčni sistem sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki – na podlagi objektivnih meril – splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot a opredeljuje cilj sistema. Komisija meni, da za finančne in zakladniške družbe skupine okrožnica ne more pomeniti takega sistema, ker ni objektivnih meril, ki bi omogočala skladno uporabo neodvisnega tržnega načela za transakcije financiranja znotraj skupine. |
| --- | --- |

(321)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, je referenčni sistem sestavljen iz usklajenega sklopa pravil, ki – na podlagi objektivnih meril – splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot a opredeljuje cilj sistema. Komisija meni, da za finančne in zakladniške družbe skupine okrožnica ne more pomeniti takega sistema, ker ni objektivnih meril, ki bi omogočala skladno uporabo neodvisnega tržnega načela za transakcije financiranja znotraj skupine.

| (322) | Okrožnica je napisana zelo splošno in dejavniki, ki jih mora davčna uprava upoštevati pri uporabi neodvisnega tržnega načela za finančne družbe znotraj skupine, so opisani zelo na kratko. Ti dejavniki vključujejo to, da morajo družbe opraviti analizo prevzetih tveganj in določiti dodatne stroške, povezane z odobritvijo posojila, ki se prištejejo k osnovnim stroškom, za kar je tudi potrebna analiza kreditnega tveganja. V okrožnici je določeno tudi, da „mora imeti finančna družba skupine dovolj lastnega kapitala, da lahko prevzame tveganja, povezana z njeno dejavnostjo“ in da „je treba [...] na podlagi dejstev in okoliščin vsakega posameznega primera presoditi, kakšna so prevzeta tveganja [...] in ali ima družba, ki opravlja transakcije financiranja skupine, zadostno stopnjo lastnega kapitala za prevzemanje teh tveganj“ (177). |
| --- | --- |

(322)

Okrožnica je napisana zelo splošno in dejavniki, ki jih mora davčna uprava upoštevati pri uporabi neodvisnega tržnega načela za finančne družbe znotraj skupine, so opisani zelo na kratko. Ti dejavniki vključujejo to, da morajo družbe opraviti analizo prevzetih tveganj in določiti dodatne stroške, povezane z odobritvijo posojila, ki se prištejejo k osnovnim stroškom, za kar je tudi potrebna analiza kreditnega tveganja. V okrožnici je določeno tudi, da „mora imeti finančna družba skupine dovolj lastnega kapitala, da lahko prevzame tveganja, povezana z njeno dejavnostjo“ in da „je treba [...] na podlagi dejstev in okoliščin vsakega posameznega primera presoditi, kakšna so prevzeta tveganja [...] in ali ima družba, ki opravlja transakcije financiranja skupine, zadostno stopnjo lastnega kapitala za prevzemanje teh tveganj“ (177).

177

| (323) | Vendar v okrožnici ni nobenih informacij o tem, kako oceniti pričakovani donos lastnega kapitala, ali je uporaba modela MEDAF sprejemljiva in kako določiti ustrezne parametre tega modela. Poleg tega vsebuje malo informacij o lastnem kapitalu, ki ga je treba upoštevati, razen tega, da mora „zadostovati za prevzemanje teh tveganj“. |
| --- | --- |

(323)

Vendar v okrožnici ni nobenih informacij o tem, kako oceniti pričakovani donos lastnega kapitala, ali je uporaba modela MEDAF sprejemljiva in kako določiti ustrezne parametre tega modela. Poleg tega vsebuje malo informacij o lastnem kapitalu, ki ga je treba upoštevati, razen tega, da mora „zadostovati za prevzemanje teh tveganj“.

| (324) | Luksemburg v pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da davčno stališče temelji na izvajanju omejene diskrecijske pravice, ki jo zagotavlja člen 164(3) L.I.R., s katerim je neodvisno tržno načelo zapisano v luksemburško davčno pravo (178), vendar tudi pojasni, da „se davčna pravila [...] razlagajo ob upoštevanju dejanskih okoliščin posameznega primera, kar po definiciji pomeni, da je treba upoštevati značilnosti dejavnosti, ki jih davčni zavezanec dejansko opravlja, in pogoje, v katerih jih opravlja“ (179). Tako Luksemburg po eni strani priznava, da je treba pravila razlagati ob upoštevanju okoliščin posameznega primera, vendar po drugi strani ne pojasni, kako splošna merila iz okrožnice prevesti v konkretno oceno davčnega položaja družbe FFT niti kako zagotoviti skladno obravnavo vseh davčnih zavezancev, ko gre za uporabo okrožnice. Zato ni presenetljivo, da poročilo družbe FFT o transfernih cenah razen sklicevanja na okrožnico na začetku besedila ne vsebuje nobenega drugega sklica na merila iz okrožnice niti ne pojasni, kako se okrožnica uporablja v konkretnem primeru družbe FFT. |
| --- | --- |

(324)

Luksemburg v pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da davčno stališče temelji na izvajanju omejene diskrecijske pravice, ki jo zagotavlja člen 164(3) L.I.R., s katerim je neodvisno tržno načelo zapisano v luksemburško davčno pravo (178), vendar tudi pojasni, da „se davčna pravila [...] razlagajo ob upoštevanju dejanskih okoliščin posameznega primera, kar po definiciji pomeni, da je treba upoštevati značilnosti dejavnosti, ki jih davčni zavezanec dejansko opravlja, in pogoje, v katerih jih opravlja“ (179). Tako Luksemburg po eni strani priznava, da je treba pravila razlagati ob upoštevanju okoliščin posameznega primera, vendar po drugi strani ne pojasni, kako splošna merila iz okrožnice prevesti v konkretno oceno davčnega položaja družbe FFT niti kako zagotoviti skladno obravnavo vseh davčnih zavezancev, ko gre za uporabo okrožnice. Zato ni presenetljivo, da poročilo družbe FFT o transfernih cenah razen sklicevanja na okrožnico na začetku besedila ne vsebuje nobenega drugega sklica na merila iz okrožnice niti ne pojasni, kako se okrožnica uporablja v konkretnem primeru družbe FFT.

178

179

| (325) | Zato se luksemburška davčna uprava, ko je ugotovila, da je bila analiza transfernih cen „opravljena v skladu z okrožnico 164/2 z dne 28. januarja 2011 in da spoštuje neodvisno tržno načelo“, ni oprla na nobeno objektivno merilo, ki bi bilo navedeno v okrožnici, ker ta ne vsebuje nobenega natančnega in objektivnega merila, ki bi omogočalo skladno uporabo neodvisnega tržnega načela za transakcije financiranja znotraj skupine. |
| --- | --- |

(325)

Zato se luksemburška davčna uprava, ko je ugotovila, da je bila analiza transfernih cen „opravljena v skladu z okrožnico 164/2 z dne 28. januarja 2011 in da spoštuje neodvisno tržno načelo“, ni oprla na nobeno objektivno merilo, ki bi bilo navedeno v okrožnici, ker ta ne vsebuje nobenega natančnega in objektivnega merila, ki bi omogočalo skladno uporabo neodvisnega tržnega načela za transakcije financiranja znotraj skupine.

7.2.5.2   Luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč je preveč nedosledna, da bi bila ustrezen referenčni sistem

Luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč je preveč nedosledna, da bi bila ustrezen referenčni sistem

| (326) | Poleg okrožnice, ki je splošna, je Komisija preučila davčna stališča, ki ji jih je poslal Luksemburg, in ugotovila, da tudi v njegovi praksi izdajanja davčnih stališč za finančne in zakladniške družbe v skupini ni usklajenega sklopa pravil, ki bi na podlagi objektivnih meril na splošno veljala za vse davčne zavezance, ki so v podobnem položaju. |
| --- | --- |

(326)

Poleg okrožnice, ki je splošna, je Komisija preučila davčna stališča, ki ji jih je poslal Luksemburg, in ugotovila, da tudi v njegovi praksi izdajanja davčnih stališč za finančne in zakladniške družbe v skupini ni usklajenega sklopa pravil, ki bi na podlagi objektivnih meril na splošno veljala za vse davčne zavezance, ki so v podobnem položaju.

| (327) | Od 21 davčnih stališč, poslanih istočasno kot sporno davčno stališče, se samo dve nanašata na dejavnosti financiranja, odobrene na podlagi okrožnice, in imata priloženo poročilo o transfernih cenah:






  — | davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 2) (180) se nanaša na uporabo okrožnice za dejavnosti posrednega financiranja [...], |
| --- | --- | --- |

(327)

Od 21 davčnih stališč, poslanih istočasno kot sporno davčno stališče, se samo dve nanašata na dejavnosti financiranja, odobrene na podlagi okrožnice, in imata priloženo poročilo o transfernih cenah:

—

davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 2) (180) se nanaša na uporabo okrožnice za dejavnosti posrednega financiranja [...],

180

| — | davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 4) se nanaša tudi na analizo uporabe neodvisnega tržnega načela na podlagi okrožnice za dejavnosti financiranja znotraj skupine. [...] |
| --- | --- |

—

davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 4) se nanaša tudi na analizo uporabe neodvisnega tržnega načela na podlagi okrožnice za dejavnosti financiranja znotraj skupine. [...]

| (328) | Hitro branje obeh davčnih stališč in primerjava s spornim davčnim stališčem pokažejo, da luksemburška davčna uprava finančnih družb na podlagi okrožnice in pri oceni obdavčljivega dobička ni skladno obravnavala. V obeh zadevnih davčnih stališčih je, neodvisno od tega, ali je metoda CUP pravilno uporabljena ali ne, izrecno priznano, da je ta metoda za transakcije posrednega financiranja vsekakor najprimernejša na podlagi funkcionalne analize in razpoložljivih primerljivih družb, med katerimi so zlasti banke. To gre v smeri okrožnice, v skladu s katero so naloge, ki jih opravljajo finančne družbe znotraj skupine, vsebinsko primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije. V nasprotju s tema dvema davčnima stališčema pa v spornem davčnem stališču metoda CUP ni bila uporabljena, ker je davčni svetovalec družbe FFT menil, da je metoda MTMN najprimernejša z obrazložitvijo, da „se zdi metoda MTMN ustrezna“ (181). |
| --- | --- |

(328)

Hitro branje obeh davčnih stališč in primerjava s spornim davčnim stališčem pokažejo, da luksemburška davčna uprava finančnih družb na podlagi okrožnice in pri oceni obdavčljivega dobička ni skladno obravnavala. V obeh zadevnih davčnih stališčih je, neodvisno od tega, ali je metoda CUP pravilno uporabljena ali ne, izrecno priznano, da je ta metoda za transakcije posrednega financiranja vsekakor najprimernejša na podlagi funkcionalne analize in razpoložljivih primerljivih družb, med katerimi so zlasti banke. To gre v smeri okrožnice, v skladu s katero so naloge, ki jih opravljajo finančne družbe znotraj skupine, vsebinsko primerljive z nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije. V nasprotju s tema dvema davčnima stališčema pa v spornem davčnem stališču metoda CUP ni bila uporabljena, ker je davčni svetovalec družbe FFT menil, da je metoda MTMN najprimernejša z obrazložitvijo, da „se zdi metoda MTMN ustrezna“ (181).

181

| (329) | Še tri davčna stališča, ki jih je poslal Luksemburg, se nanašajo na dejavnosti financiranja znotraj skupine, ki temeljijo na okrožnici, vendar nimajo priloženih poročil o transfernih cenah za utemeljitev prošnje:






  — | davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 1) se nanaša na dejavnost financiranja [...], |
| --- | --- | --- |

(329)

Še tri davčna stališča, ki jih je poslal Luksemburg, se nanašajo na dejavnosti financiranja znotraj skupine, ki temeljijo na okrožnici, vendar nimajo priloženih poročil o transfernih cenah za utemeljitev prošnje:

—

davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 1) se nanaša na dejavnost financiranja [...],

| — | davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 5) se nanaša zlasti na posojilo z indeksirano obrestno mero [...], |
| --- | --- |

—

davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 5) se nanaša zlasti na posojilo z indeksirano obrestno mero [...],

| — | davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 22) se nanaša zlasti na dejavnost financiranja [...]. |
| --- | --- |

—

davčno stališče z dne [...] 2013 (št. 22) se nanaša zlasti na dejavnost financiranja [...].

| (330) | Pri primerjavi med davčnimi stališči št. 1, 5 in 22 ter spornim davčnim stališčem je očitna razlika v obravnavanju, ki jo je naredila luksemburška davčna uprava, in sicer v tem, da v nasprotju s spornim davčnim stališčem prošnjam za davčno stališče št. 1, 5 in 22 ni priloženo poročilo o transfernih cenah, čeprav ga okrožnica izrecno zahteva (182). |
| --- | --- |

(330)

Pri primerjavi med davčnimi stališči št. 1, 5 in 22 ter spornim davčnim stališčem je očitna razlika v obravnavanju, ki jo je naredila luksemburška davčna uprava, in sicer v tem, da v nasprotju s spornim davčnim stališčem prošnjam za davčno stališče št. 1, 5 in 22 ni priloženo poročilo o transfernih cenah, čeprav ga okrožnica izrecno zahteva (182).

182

| (331) | Dve drugi davčni stališči, ki ju je Luksemburg poslal Komisiji, se nanašata na dejavnosti financiranja, vendar ne temeljita na okrožnici:






  — | davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 6) se nanaša na prestrukturiranje podjetja [...]. Vključuje zlasti posojilo z indeksirano obrestno mero [...], |
| --- | --- | --- |

(331)

Dve drugi davčni stališči, ki ju je Luksemburg poslal Komisiji, se nanašata na dejavnosti financiranja, vendar ne temeljita na okrožnici:

—

davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 6) se nanaša na prestrukturiranje podjetja [...]. Vključuje zlasti posojilo z indeksirano obrestno mero [...],

| — | davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 21) se nanaša na nakup [...]. |
| --- | --- |

—

davčno stališče z dne [...] 2012 (št. 21) se nanaša na nakup [...].

| (332) | Nazadnje je Komisija preučila dve od trinajstih davčnih stališč, ki ji jih je poslal Luksemburg in se nanašajo na naloge zakladništva, ki so bila opredeljena na seznamu 5 323 davčnih stališč, ki ga je Luksemburg poslal 22. decembra 2014 (183). Obe davčni stališči temeljita na okrožnici:






  — | davčno stališče v zvezi z nalogami zakladništva družbe E sestavljajo zabeležke s sestankov, ki jih je predložil davčni svetovalec te družbe in so jih dne [...] podpisali predstavniki luksemburške davčne uprave. [...] |
| --- | --- | --- |

(332)

Nazadnje je Komisija preučila dve od trinajstih davčnih stališč, ki ji jih je poslal Luksemburg in se nanašajo na naloge zakladništva, ki so bila opredeljena na seznamu 5 323 davčnih stališč, ki ga je Luksemburg poslal 22. decembra 2014 (183). Obe davčni stališči temeljita na okrožnici:

183

—

davčno stališče v zvezi z nalogami zakladništva družbe E sestavljajo zabeležke s sestankov, ki jih je predložil davčni svetovalec te družbe in so jih dne [...] podpisali predstavniki luksemburške davčne uprave. [...]

| — | davčno stališče z dne [...] v zvezi z nalogami zakladništva družbe G in o odobritvi prošnje, ki jo je ta družba vložila istega dne. [...] |
| --- | --- |

—

davčno stališče z dne [...] v zvezi z nalogami zakladništva družbe G in o odobritvi prošnje, ki jo je ta družba vložila istega dne. [...]

| (333) | Komisija opozarja, da v nasprotju s spornim davčnim stališčem nobeno od teh dveh davčnih stališč ne uporablja ne metode MTMN ne modela MEDAF in da se zdi, da v nobenem od njiju obdavčljivi dobiček družbe ni določen kot donos hipotetičnega regulativnega kapitala. Poleg tega se zdi, da čeprav se prošnja družbe G za davčno stališče sklicuje na poročilo o transfernih cenah, ki bo predloženo pozneje, to poročilo nikdar ni bilo predloženo luksemburški davčni upravi (184). Nazadnje, davčno stališče družbe G se, čeprav v njem ni jasno navedena niti stopnja marže niti to, za kaj se uporablja, razlikuje od spornega davčnega stališča, ker bi morala marža v skladu s prošnjo za davčno stališče temeljiti na sredstvih in se prišteti k donosu lastnega kapitala. Skratka, zdi se, da se pri davčni obravnavi teh dveh družb v zvezi z njunimi nalogami zakladništva ne upošteva noben pristop ali metoda, ki bi bila skladna s spornim davčnim stališčem. |
| --- | --- |

(333)

Komisija opozarja, da v nasprotju s spornim davčnim stališčem nobeno od teh dveh davčnih stališč ne uporablja ne metode MTMN ne modela MEDAF in da se zdi, da v nobenem od njiju obdavčljivi dobiček družbe ni določen kot donos hipotetičnega regulativnega kapitala. Poleg tega se zdi, da čeprav se prošnja družbe G za davčno stališče sklicuje na poročilo o transfernih cenah, ki bo predloženo pozneje, to poročilo nikdar ni bilo predloženo luksemburški davčni upravi (184). Nazadnje, davčno stališče družbe G se, čeprav v njem ni jasno navedena niti stopnja marže niti to, za kaj se uporablja, razlikuje od spornega davčnega stališča, ker bi morala marža v skladu s prošnjo za davčno stališče temeljiti na sredstvih in se prišteti k donosu lastnega kapitala. Skratka, zdi se, da se pri davčni obravnavi teh dveh družb v zvezi z njunimi nalogami zakladništva ne upošteva noben pristop ali metoda, ki bi bila skladna s spornim davčnim stališčem.

184

| (334) | Luksemburg trdi, da družbe FFT ni mogoče primerjati z drugimi finančnimi družbami, ker sredstva pridobiva na trgu, medtem ko se druge finančne družbe na splošno financirajo znotraj skupine. Trdi tudi, da družbe FFT ni mogoče primerjati z nobeno drugo družbo, ki je davčna zavezanka v Luksemburgu: „položaj vsakega davčnega zavezanca je dovolj specifičen, da ustrezna primerjava s spisi drugih davčnih zavezancev ni možna“ (185). |
| --- | --- |

(334)

Luksemburg trdi, da družbe FFT ni mogoče primerjati z drugimi finančnimi družbami, ker sredstva pridobiva na trgu, medtem ko se druge finančne družbe na splošno financirajo znotraj skupine. Trdi tudi, da družbe FFT ni mogoče primerjati z nobeno drugo družbo, ki je davčna zavezanka v Luksemburgu: „položaj vsakega davčnega zavezanca je dovolj specifičen, da ustrezna primerjava s spisi drugih davčnih zavezancev ni možna“ (185).

185

| (335) | Komisija se s temi trditvami ne strinja in v zvezi s tem trdi, da odsotnost usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za finančne in zakladniške družbe, ki so vložile prošnjo za davčno stališče, odlično ponazori obstoj drugega davčnega stališča za [družbo F]. Davčno stališče za [družbo F], ki je bilo sprejeto istega dne in se nanaša na iste naloge kot sporno davčno stališče ([družba F] naj bi financirala industrijski segment [...] v drugačni strukturi finančnih družb skupine), vsebuje bistveno drugačno ugotovitev v zvezi z davčnima osnovama teh družb brez jasne utemeljitve za tako razliko v obravnavanju. V spornem davčnem stališču je namreč odobrena davčna osnova 2,5 milijona EUR, medtem ko je v davčnem stališču za [družbo F] odobreno plačilo za podobne dejavnosti financiranja in zakladniške dejavnosti, na podlagi katerega je davčna osnova [...] EUR. Ta razlika v obravnavanju med praktično enakima družbama brez jasne utemeljitve dokazuje tudi, da luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč, ki temelji na splošnem besedilu okrožnice, ni ustrezen referenčni sistem za namene analize selektivnosti. |
| --- | --- |

(335)

Komisija se s temi trditvami ne strinja in v zvezi s tem trdi, da odsotnost usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za finančne in zakladniške družbe, ki so vložile prošnjo za davčno stališče, odlično ponazori obstoj drugega davčnega stališča za [družbo F]. Davčno stališče za [družbo F], ki je bilo sprejeto istega dne in se nanaša na iste naloge kot sporno davčno stališče ([družba F] naj bi financirala industrijski segment [...] v drugačni strukturi finančnih družb skupine), vsebuje bistveno drugačno ugotovitev v zvezi z davčnima osnovama teh družb brez jasne utemeljitve za tako razliko v obravnavanju. V spornem davčnem stališču je namreč odobrena davčna osnova 2,5 milijona EUR, medtem ko je v davčnem stališču za [družbo F] odobreno plačilo za podobne dejavnosti financiranja in zakladniške dejavnosti, na podlagi katerega je davčna osnova [...] EUR. Ta razlika v obravnavanju med praktično enakima družbama brez jasne utemeljitve dokazuje tudi, da luksemburška praksa izdajanja davčnih stališč, ki temelji na splošnem besedilu okrožnice, ni ustrezen referenčni sistem za namene analize selektivnosti.

| (336) | Skratka, s presojo prakse luksemburške davčne uprave izdajanja davčnih stališč ni bilo mogoče prepoznati usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot ga opredeljuje cilj sistema. Zato ta praksa ne more biti okvir, glede na katerega se preuči sporno davčno stališče, da se ugotovi, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(336)

Skratka, s presojo prakse luksemburške davčne uprave izdajanja davčnih stališč ni bilo mogoče prepoznati usklajenega sklopa pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kot ga opredeljuje cilj sistema. Zato ta praksa ne more biti okvir, glede na katerega se preuči sporno davčno stališče, da se ugotovi, ali je bila družbi FFT dodeljena selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.6   Upravičenost zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema

Upravičenost zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema

| (337) | Niti Luksemburg niti družba FFT nista navedla niti najmanjšega razloga, s katerim bi se lahko utemeljilo selektivno obravnavanje družbe FFT, ki izhaja iz spornega davčnega stališča. Komisija opozarja, da mora tako utemeljitev predložiti država članica. |
| --- | --- |

(337)

Niti Luksemburg niti družba FFT nista navedla niti najmanjšega razloga, s katerim bi se lahko utemeljilo selektivno obravnavanje družbe FFT, ki izhaja iz spornega davčnega stališča. Komisija opozarja, da mora tako utemeljitev predložiti država članica.

| (338) | Vsekakor ni bilo mogoče ugotoviti nobenega razloga, s katerim bi se lahko utemeljilo preferenčno obravnavanje, do katerega je bila družba FFT upravičena zaradi spornega davčnega stališča, ki bi se lahko štel kot razlog, ki neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel referenčnega sistema ali iz mehanizmov, ki so lastni samemu sistemu in so potrebni za njegovo delovanje ali učinkovitost (186), ne glede na to, ali je referenčni sistem splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, kot trdi Komisija, ali člen 164 L.I.R. in okrožnica, kot trdita Luksemburg in skupina Fiat. |
| --- | --- |

(338)

Vsekakor ni bilo mogoče ugotoviti nobenega razloga, s katerim bi se lahko utemeljilo preferenčno obravnavanje, do katerega je bila družba FFT upravičena zaradi spornega davčnega stališča, ki bi se lahko štel kot razlog, ki neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel referenčnega sistema ali iz mehanizmov, ki so lastni samemu sistemu in so potrebni za njegovo delovanje ali učinkovitost (186), ne glede na to, ali je referenčni sistem splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu, kot trdi Komisija, ali člen 164 L.I.R. in okrožnica, kot trdita Luksemburg in skupina Fiat.

186

7.2.7   Sklepna ugotovitev glede obstoja selektivne prednosti

Sklepna ugotovitev glede obstoja selektivne prednosti

| (339) | Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko je odobrilo metodo, ki omogoča dodelitev dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, zaradi česar se je znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno obveznostjo nepovezanih družb, ki so v tej državi davčne zavezanke in sklepajo transakcije v tržnih pogojih, družbi FFT dodeli selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(339)

Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko je odobrilo metodo, ki omogoča dodelitev dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, zaradi česar se je znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v Luksemburgu v primerjavi z davčno obveznostjo nepovezanih družb, ki so v tej državi davčne zavezanke in sklepajo transakcije v tržnih pogojih, družbi FFT dodeli selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (340) | V okviru podrednega sklepanja Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko je odobrilo metodo, ki omogoča dodelitev dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, zaradi česar se je znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi člena 164(3) L.I.R. in okrožnice v primerjavi z davčno obveznostjo drugih družb skupine, ki so davčne zavezanke v Luksemburgu, družbi FFT dodeli selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(340)

V okviru podrednega sklepanja Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, s tem ko je odobrilo metodo, ki omogoča dodelitev dobička družbi FFT znotraj skupine Fiat, ki odstopa od tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom, zaradi česar se je znižala davčna obveznost družbe FFT na podlagi člena 164(3) L.I.R. in okrožnice v primerjavi z davčno obveznostjo drugih družb skupine, ki so davčne zavezanke v Luksemburgu, družbi FFT dodeli selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

7.3   Upravičenec do izpodbijanega ukrepa

Upravičenec do izpodbijanega ukrepa

| (341) | Komisija meni, da se s spornim davčnim stališčem družbi FFT dodeli selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ker povzroči znižanje obdavčljivega dobička tega subjekta v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček se določi na podlagi transakcij, opravljenih v tržnih pogojih. Vendar Komisija opozarja, da je družba FFT del multinacionalne skupine, v obravnavanem primeru skupine Fiat Chrysler Automobiles (FCA), in da je njena naloga v tej skupini zagotavljanje finančnih in zakladniških storitev drugim podjetjem skupine Fiat, plačilo za to nalogo pa je predmet spornega davčnega stališča. |
| --- | --- |

(341)

Komisija meni, da se s spornim davčnim stališčem družbi FFT dodeli selektivna prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ker povzroči znižanje obdavčljivega dobička tega subjekta v Luksemburgu v primerjavi z nepovezanimi družbami, katerih obdavčljivi dobiček se določi na podlagi transakcij, opravljenih v tržnih pogojih. Vendar Komisija opozarja, da je družba FFT del multinacionalne skupine, v obravnavanem primeru skupine Fiat Chrysler Automobiles (FCA), in da je njena naloga v tej skupini zagotavljanje finančnih in zakladniških storitev drugim podjetjem skupine Fiat, plačilo za to nalogo pa je predmet spornega davčnega stališča.

| (342) | Pri uporabi pravil o državni pomoči se lahko več ločenih pravnih subjektov šteje za eno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje, ki je upravičenec do ukrepa pomoči. Kot je odločilo Sodišče, je treba „[p]ojem ‚podjetje‘ [...] v okviru konkurenčnega prava razumeti, kot da označuje gospodarsko enoto [...] čeprav s pravnega vidika to gospodarsko enoto sestavlja več fizičnih ali pravnih oseb“ (187). Pri ugotavljanju, ali je gospodarska enota sestavljena iz več subjektov, Sodišče preuči obstoj nadzornega deleža ali funkcionalne, gospodarske in strukturne povezave (188). V obravnavni zadevi je družba FFT v lasti družbe Fiat S.p.A. (zdaj Fiat Chrysler Automobiles, NV) in družbe FF, katere 100 % delež ima v lasti družba Fiat S.p.A. (189). Družba FFT je torej v 100-odstotni lasti družbe Fiat S.p.A., ki je pod nadzorom skupine Fiat (190). |
| --- | --- |

(342)

Pri uporabi pravil o državni pomoči se lahko več ločenih pravnih subjektov šteje za eno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje, ki je upravičenec do ukrepa pomoči. Kot je odločilo Sodišče, je treba „[p]ojem ‚podjetje‘ [...] v okviru konkurenčnega prava razumeti, kot da označuje gospodarsko enoto [...] čeprav s pravnega vidika to gospodarsko enoto sestavlja več fizičnih ali pravnih oseb“ (187). Pri ugotavljanju, ali je gospodarska enota sestavljena iz več subjektov, Sodišče preuči obstoj nadzornega deleža ali funkcionalne, gospodarske in strukturne povezave (188). V obravnavni zadevi je družba FFT v lasti družbe Fiat S.p.A. (zdaj Fiat Chrysler Automobiles, NV) in družbe FF, katere 100 % delež ima v lasti družba Fiat S.p.A. (189). Družba FFT je torej v 100-odstotni lasti družbe Fiat S.p.A., ki je pod nadzorom skupine Fiat (190).

187

188

189

190

| (343) | Poleg tega se je skupina Fiat odločila, da bo imela družba FFT sedež v Luksemburgu, zato ima korist od spornega davčnega stališča, saj, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, to stališče določa dobiček, ki ga je treba dodeliti družbi FFT znotraj skupine za finančne in zakladniške storitve, ki jih zagotavlja družbam skupine. Skratka, sporno davčno stališče je odločba, s katero je odobrena metoda za določanje transfernih cen za transakcije, opravljene znotraj skupine Fiat, in vsaka ugodna davčna obravnava, ki jo bo luksemburška davčna uprava dodelila družbi FFT, bo torej koristila skupini Fiat v celoti in dodelila dodatna sredstva ne le družbi Fiat, temveč celotni skupini. Drugače povedano, kot je navedeno v uvodni izjavi 221, ko je treba določiti transferne cene, da se določijo cene blaga in storitev, dobavljenih različnim pravnim subjektom iz iste skupine, ima mehanizem določanja transfernih cen po svoji naravi učinek na več kot eno družbo v skupini (višje cene pri eni družbi bodo znižale dobiček druge družbe). |
| --- | --- |

(343)

Poleg tega se je skupina Fiat odločila, da bo imela družba FFT sedež v Luksemburgu, zato ima korist od spornega davčnega stališča, saj, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, to stališče določa dobiček, ki ga je treba dodeliti družbi FFT znotraj skupine za finančne in zakladniške storitve, ki jih zagotavlja družbam skupine. Skratka, sporno davčno stališče je odločba, s katero je odobrena metoda za določanje transfernih cen za transakcije, opravljene znotraj skupine Fiat, in vsaka ugodna davčna obravnava, ki jo bo luksemburška davčna uprava dodelila družbi FFT, bo torej koristila skupini Fiat v celoti in dodelila dodatna sredstva ne le družbi Fiat, temveč celotni skupini. Drugače povedano, kot je navedeno v uvodni izjavi 221, ko je treba določiti transferne cene, da se določijo cene blaga in storitev, dobavljenih različnim pravnim subjektom iz iste skupine, ima mehanizem določanja transfernih cen po svoji naravi učinek na več kot eno družbo v skupini (višje cene pri eni družbi bodo znižale dobiček druge družbe).

| (344) | Zato je treba, kljub dejstvu, da skupino sestavljajo ločeni pravni subjekti, v okviru sporazuma v zvezi s transfernimi cenami ta podjetja šteti za eno samo skupino, ki prejeme izpodbijani ukrep pomoči (191). |
| --- | --- |

(344)

Zato je treba, kljub dejstvu, da skupino sestavljajo ločeni pravni subjekti, v okviru sporazuma v zvezi s transfernimi cenami ta podjetja šteti za eno samo skupino, ki prejeme izpodbijani ukrep pomoči (191).

191

| (345) | Nazadnje znesek davka, ki ga družba FFT plača v Luksemburgu, vpliva na cenovne pogoje posojil znotraj skupine, ki jih dodeljuje družbam skupine Fiat, glede na to, da cene temeljijo na tehtanih povprečnih stroških kapitala in marži (192), tako da se zaradi znižanja davčnega bremena družbe FFT nujno znižajo cenovni pogoji posojil znotraj skupine. Znižanje davka družbe FFT v Luksemburgu ne koristi samo tej družbi, ampak tudi vsem družbam v skupini, ki se financirajo pri družbi FFT, in posledično skupini Fiat. |
| --- | --- |

(345)

Nazadnje znesek davka, ki ga družba FFT plača v Luksemburgu, vpliva na cenovne pogoje posojil znotraj skupine, ki jih dodeljuje družbam skupine Fiat, glede na to, da cene temeljijo na tehtanih povprečnih stroških kapitala in marži (192), tako da se zaradi znižanja davčnega bremena družbe FFT nujno znižajo cenovni pogoji posojil znotraj skupine. Znižanje davka družbe FFT v Luksemburgu ne koristi samo tej družbi, ampak tudi vsem družbam v skupini, ki se financirajo pri družbi FFT, in posledično skupini Fiat.

192

7.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

| (346) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, ki ga je Luksemburg izdal za družbo FFT, dodeljuje tej družbi in skupini Fiat selektivno prednost, ki jo je mogoče pripisati tej državi in se financira iz državnih sredstev, kar izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco ter lahko prizadene trgovino v Uniji. Zato je sporno davčno stališče državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(346)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da sporno davčno stališče, ki ga je Luksemburg izdal za družbo FFT, dodeljuje tej družbi in skupini Fiat selektivno prednost, ki jo je mogoče pripisati tej državi in se financira iz državnih sredstev, kar izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco ter lahko prizadene trgovino v Uniji. Zato je sporno davčno stališče državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (347) | Ker se zaradi spornega davčnega stališča zmanjša breme, ki bi ga običajno morala nositi družba FFT v okviru svojih dnevnih dejavnosti, je treba šteti, da je z njim družbi FFT in skupini Fiat odobrena pomoč za dnevno poslovanje. |
| --- | --- |

(347)

Ker se zaradi spornega davčnega stališča zmanjša breme, ki bi ga običajno morala nositi družba FFT v okviru svojih dnevnih dejavnosti, je treba šteti, da je z njim družbi FFT in skupini Fiat odobrena pomoč za dnevno poslovanje.

8.   NEZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

NEZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (348) | Pomoč se šteje za združljivo z notranjim trgom, če spada v eno od kategorij, navedenih v členu 107(2) PDEU (193). Za združljivo z notranjim trgom se lahko šteje tudi, če je Komisija ugotovila, da spada v eno od kategorij, navedenih v členu 107(3) PDEU. Vendar mora država članica, ki dodeli pomoč, dokazati da je državna pomoč, ki jo je dodelila, združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(2) in (3) PDEU. |
| --- | --- |

(348)

Pomoč se šteje za združljivo z notranjim trgom, če spada v eno od kategorij, navedenih v členu 107(2) PDEU (193). Za združljivo z notranjim trgom se lahko šteje tudi, če je Komisija ugotovila, da spada v eno od kategorij, navedenih v členu 107(3) PDEU. Vendar mora država članica, ki dodeli pomoč, dokazati da je državna pomoč, ki jo je dodelila, združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(2) in (3) PDEU.

193

| (349) | Luksemburg se ni skliceval na nobeno od izjem iz določb, navedenih v uvodni izjavi 345, za ugotavljanje združljivosti pomoči, dodeljene družbi FFT in skupini Fiat s spornim davčnim stališčem. |
| --- | --- |

(349)

Luksemburg se ni skliceval na nobeno od izjem iz določb, navedenih v uvodni izjavi 345, za ugotavljanje združljivosti pomoči, dodeljene družbi FFT in skupini Fiat s spornim davčnim stališčem.

| (350) | Poleg tega je treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 347, šteti, da je s spornim davčnim stališčem družbi FFT in skupini Fiat odobrena pomoč za dnevno poslovanje. Na splošno se taka pomoč običajno ne more šteti za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ker ne pospešuje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij in ker davčne spodbude niso časovno omejene, se postopoma ne zmanjšujejo in niso sorazmerne s tem, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih ovir na zadevnih območjih. |
| --- | --- |

(350)

Poleg tega je treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 347, šteti, da je s spornim davčnim stališčem družbi FFT in skupini Fiat odobrena pomoč za dnevno poslovanje. Na splošno se taka pomoč običajno ne more šteti za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ker ne pospešuje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij in ker davčne spodbude niso časovno omejene, se postopoma ne zmanjšujejo in niso sorazmerne s tem, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih ovir na zadevnih območjih.

| (351) | Iz tega sledi, da državna pomoč, ki jo je Luksemburg s spornim davčnim stališčem dodelil družbi FFT in skupini Fiat, ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(351)

Iz tega sledi, da državna pomoč, ki jo je Luksemburg s spornim davčnim stališčem dodelil družbi FFT in skupini Fiat, ni združljiva z notranjim trgom.

9.   NEZAKONITOST POMOČI

NEZAKONITOST POMOČI

| (352) | V skladu s členom 108(3) PDEU morajo države članice Komisijo obvestiti o vseh načrtih za dodelitev pomoči (obveznost priglasitve) in ne smejo izvajati svojih predlaganih ukrepov pomoči, dokler Komisija ne sprejme dokončnega sklepa (obveznost mirovanja). |
| --- | --- |

(352)

V skladu s členom 108(3) PDEU morajo države članice Komisijo obvestiti o vseh načrtih za dodelitev pomoči (obveznost priglasitve) in ne smejo izvajati svojih predlaganih ukrepov pomoči, dokler Komisija ne sprejme dokončnega sklepa (obveznost mirovanja).

| (353) | Komisija ugotavlja, da je Luksemburg ni obvestil o nikakršnem načrtu za sprejetje spornega davčnega stališča niti ni upošteval obveznosti mirovanja na podlagi člena 108(3) PDEU. Zato v skladu s členom 1(f) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (194) sporno davčno stališče pomeni nezakonito državno pomoč, izvedeno v nasprotju s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(353)

Komisija ugotavlja, da je Luksemburg ni obvestil o nikakršnem načrtu za sprejetje spornega davčnega stališča niti ni upošteval obveznosti mirovanja na podlagi člena 108(3) PDEU. Zato v skladu s členom 1(f) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (194) sporno davčno stališče pomeni nezakonito državno pomoč, izvedeno v nasprotju s členom 108(3) PDEU.

194

10.   VRAČILO

VRAČILO

| (354) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 mora Komisija odrediti vračilo vse nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. V tej določbi je navedeno tudi, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da pomoč, ki se vrne, vključuje obresti od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila. V Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 (195) so podrobno opredeljene metode za izračun obresti, ki se vrnejo. Člen 16(3) Uredbe (EU) 2015/1589 pa določa, da „se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnje in učinkovito izvajanje sklepa Komisije“. |
| --- | --- |

(354)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 mora Komisija odrediti vračilo vse nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. V tej določbi je navedeno tudi, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo nezakonite pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da pomoč, ki se vrne, vključuje obresti od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila. V Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 (195) so podrobno opredeljene metode za izračun obresti, ki se vrnejo. Člen 16(3) Uredbe (EU) 2015/1589 pa določa, da „se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnje in učinkovito izvajanje sklepa Komisije“.

195

10.1   Legitimno pričakovanje in pravna varnost

Legitimno pričakovanje in pravna varnost

| (355) | V členu 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 je določeno tudi, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava. |
| --- | --- |

(355)

V členu 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 je določeno tudi, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava.

| (356) | Luksemburg najprej trdi, da v skladu z načelom legitimnega pričakovanja sklep, s katerim je bil ugotovljen obstoj pomoči, ne more začeti veljati, preden se konča obdobje veljavnosti zadevnega davčnega stališča, v obravnavanem primeru je to pred koncem davčnega leta 2016. Po navedbah Luksemburga sta mu Skupina za kodeks ravnanja in forum OECD o škodljivih davčnih praksah zagotovila, da je njegova praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice skladna s kodeksom ravnanja in smernicami OECD. Zato Luksemburg trdi, da je bilo na zasedanju Sveta 27. maja 2011 izrecno potrjeno, da ob upoštevanju sprejete okrožnice prakse izdajanja davčnih stališč ni treba preučiti na podlagi kodeksa ravnanja (196). |
| --- | --- |

(356)

Luksemburg najprej trdi, da v skladu z načelom legitimnega pričakovanja sklep, s katerim je bil ugotovljen obstoj pomoči, ne more začeti veljati, preden se konča obdobje veljavnosti zadevnega davčnega stališča, v obravnavanem primeru je to pred koncem davčnega leta 2016. Po navedbah Luksemburga sta mu Skupina za kodeks ravnanja in forum OECD o škodljivih davčnih praksah zagotovila, da je njegova praksa izdajanja davčnih stališč na podlagi okrožnice skladna s kodeksom ravnanja in smernicami OECD. Zato Luksemburg trdi, da je bilo na zasedanju Sveta 27. maja 2011 izrecno potrjeno, da ob upoštevanju sprejete okrožnice prakse izdajanja davčnih stališč ni treba preučiti na podlagi kodeksa ravnanja (196).

196

| (357) | V skladu z ustaljeno sodno prakso se država članica, katere organi so pomoč dodelili v nasprotju s postopkovnimi pravili iz člena 108(3) PDEU, ne more sklicevati na legitimno pričakovanje upravičenca, da bi se izognila obveznosti sprejeti vse potrebne ukrepe za izvršitev sklepa, s katerim ji Komisija nalaga vračilo te pomoči. Dopustiti tako možnost bi pomenilo, da se členoma 107 in 108 PDEU odvzame polni učinek, ker bi se nacionalni organi lahko oprli na lastno nezakonito ravnanje, da bi sklepom Komisije, sprejetim na podlagi teh členov PDEU, odvzeli učinek (197). Zato se mora na obstoj izjemnih okoliščin, na katere je lahko oprlo legitimno pričakovanje, da bi ugovarjalo vračilu nezakonite pomoči, sklicevati upravičeno podjetje in ne država članica (198). Ker družba FFT v pripombah, ki jih je poslala Komisiji, ni navedla nobene trditve v ta namen, Komisija meni, da trditve Luksemburga, ki se nanaša na načelo legitimnega pričakovanja, za ta sklep ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(357)

V skladu z ustaljeno sodno prakso se država članica, katere organi so pomoč dodelili v nasprotju s postopkovnimi pravili iz člena 108(3) PDEU, ne more sklicevati na legitimno pričakovanje upravičenca, da bi se izognila obveznosti sprejeti vse potrebne ukrepe za izvršitev sklepa, s katerim ji Komisija nalaga vračilo te pomoči. Dopustiti tako možnost bi pomenilo, da se členoma 107 in 108 PDEU odvzame polni učinek, ker bi se nacionalni organi lahko oprli na lastno nezakonito ravnanje, da bi sklepom Komisije, sprejetim na podlagi teh členov PDEU, odvzeli učinek (197). Zato se mora na obstoj izjemnih okoliščin, na katere je lahko oprlo legitimno pričakovanje, da bi ugovarjalo vračilu nezakonite pomoči, sklicevati upravičeno podjetje in ne država članica (198). Ker družba FFT v pripombah, ki jih je poslala Komisiji, ni navedla nobene trditve v ta namen, Komisija meni, da trditve Luksemburga, ki se nanaša na načelo legitimnega pričakovanja, za ta sklep ni mogoče upoštevati.

197

198

| (358) | Da je trditev, ki se sklicuje na legitimno pričakovanje, mogoče upoštevati, mora to pričakovanje izhajati iz predhodnega ukrepa Komisije, s katerim so bila dana natančna zagotovila (199). Po mnenju Luksemburga je dogovor, dosežen na zasedanju Skupine za kodeks ravnanja, da luksemburškega davčnega ukrepa za podjetja, ki opravljajo dejavnosti financiranja znotraj skupine, ni treba oceniti glede na merila kodeksa ravnanja, natančno zagotovilo, ki lahko ustvari legitimno pričakovanje. Komisija opozarja, da kodeks ravnanja, ki ga je sprejel Svet ECOFIN (200), ni pravno zavezujoč instrument, s katerim bi se državam članicam omogočil prostor za razpravo o ukrepih, ki imajo ali lahko imajo očiten vpliv na izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti podjetij v EU. Kodeks ravnanja in pravila o državni pomoči si prizadevajo doseči različne cilje. Cilj kodeksa ravnanja je boj proti nelojalni davčni konkurenci med državami članicami, cilj pravil o državni pomoči pa odpraviti izkrivljanje konkurence, ki izvira iz ugodnega obravnavanja določenih podjetij s strani držav članic, zlasti v obliki znižanja davkov. Poleg tega ima Skupina za kodeks ravnanja določeno polje proste presoje, medtem ko Komisija nima nobene diskrecijske pravice za ugotavljanje, ali nek ukrep spada v pojem državna pomoč, ker je ta pojem objektiven. Zato dogovor, sklenjen v Skupini za kodeks ravnanja, ne more ne zavezovati ne omejevati delovanja Komisije pri izvajanju pooblastil, ki so ji dodeljena s PDEU na področju državnih pomoči (201). |
| --- | --- |

(358)

Da je trditev, ki se sklicuje na legitimno pričakovanje, mogoče upoštevati, mora to pričakovanje izhajati iz predhodnega ukrepa Komisije, s katerim so bila dana natančna zagotovila (199). Po mnenju Luksemburga je dogovor, dosežen na zasedanju Skupine za kodeks ravnanja, da luksemburškega davčnega ukrepa za podjetja, ki opravljajo dejavnosti financiranja znotraj skupine, ni treba oceniti glede na merila kodeksa ravnanja, natančno zagotovilo, ki lahko ustvari legitimno pričakovanje. Komisija opozarja, da kodeks ravnanja, ki ga je sprejel Svet ECOFIN (200), ni pravno zavezujoč instrument, s katerim bi se državam članicam omogočil prostor za razpravo o ukrepih, ki imajo ali lahko imajo očiten vpliv na izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti podjetij v EU. Kodeks ravnanja in pravila o državni pomoči si prizadevajo doseči različne cilje. Cilj kodeksa ravnanja je boj proti nelojalni davčni konkurenci med državami članicami, cilj pravil o državni pomoči pa odpraviti izkrivljanje konkurence, ki izvira iz ugodnega obravnavanja določenih podjetij s strani držav članic, zlasti v obliki znižanja davkov. Poleg tega ima Skupina za kodeks ravnanja določeno polje proste presoje, medtem ko Komisija nima nobene diskrecijske pravice za ugotavljanje, ali nek ukrep spada v pojem državna pomoč, ker je ta pojem objektiven. Zato dogovor, sklenjen v Skupini za kodeks ravnanja, ne more ne zavezovati ne omejevati delovanja Komisije pri izvajanju pooblastil, ki so ji dodeljena s PDEU na področju državnih pomoči (201).

199

200

201

| (359) | Enako sklepanje velja za dogovore, sprejete v forumu OECD o škodljivih davčnih praksah. Forum OECD je na zasedanju 6. decembra 2011 sklenil (v angleščini): „[...] nadaljnja presoja naslednjih 10 shem ni potrebna ... Luksemburg – podrobna davčna analiza financiranja znotraj skupine“ (prosti prevod). OECD ni institucija Unije in Unija ni članica te organizacije (202). Njegovi sklepi, ki niso zavezujoči, ne morejo zavezovati institucij Unije. Forum OECD se je – daleč od tega da bi dal natančno zagotovilo – odločil, da ne bo podrobneje presojal luksemburške davčne analize dejavnosti financiranja znotraj skupine. Zato na podlagi tega citata nikakor ni mogoče priti niti do najmanjšega sklepa ali ugotovitve v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči v spornem davčnem stališču. |
| --- | --- |

(359)

Enako sklepanje velja za dogovore, sprejete v forumu OECD o škodljivih davčnih praksah. Forum OECD je na zasedanju 6. decembra 2011 sklenil (v angleščini): „[...] nadaljnja presoja naslednjih 10 shem ni potrebna ... Luksemburg – podrobna davčna analiza financiranja znotraj skupine“ (prosti prevod). OECD ni institucija Unije in Unija ni članica te organizacije (202). Njegovi sklepi, ki niso zavezujoči, ne morejo zavezovati institucij Unije. Forum OECD se je – daleč od tega da bi dal natančno zagotovilo – odločil, da ne bo podrobneje presojal luksemburške davčne analize dejavnosti financiranja znotraj skupine. Zato na podlagi tega citata nikakor ni mogoče priti niti do najmanjšega sklepa ali ugotovitve v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči v spornem davčnem stališču.

202

| (360) | Drugič, Luksemburg trdi, da je Komisija kršila načelo pravne varnosti. Sklicuje se na predhodno prakso odločanja Komisije, v skladu s katero je Komisija sprejela, da se vračilo omeji na podlagi tega načela. |
| --- | --- |

(360)

Drugič, Luksemburg trdi, da je Komisija kršila načelo pravne varnosti. Sklicuje se na predhodno prakso odločanja Komisije, v skladu s katero je Komisija sprejela, da se vračilo omeji na podlagi tega načela.

| (361) | Vendar ne obstaja nobena predhodna praksa odločanja, v skladu s katero bi se lahko ustvarila negotovost glede dejstva, da je zaradi davčnih stališč lahko dodeljena državna pomoč. V odločbi, na katero se sklicuje Luksemburg, je Komisija vračilo namreč omejila zaradi negotovosti, ki jo je ustvarila predhodna odločba Komisije. Nasprotno pa se v tej zadevi obvestilo o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka izrecno sklicuje na davčna stališča in okoliščine, v katerih je treba šteti, da je z njimi dodeljena državna pomoč. |
| --- | --- |

(361)

Vendar ne obstaja nobena predhodna praksa odločanja, v skladu s katero bi se lahko ustvarila negotovost glede dejstva, da je zaradi davčnih stališč lahko dodeljena državna pomoč. V odločbi, na katero se sklicuje Luksemburg, je Komisija vračilo namreč omejila zaradi negotovosti, ki jo je ustvarila predhodna odločba Komisije. Nasprotno pa se v tej zadevi obvestilo o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka izrecno sklicuje na davčna stališča in okoliščine, v katerih je treba šteti, da je z njimi dodeljena državna pomoč.

| (362) | Komisija v zvezi s trditvijo Luksemburga, da zneska pomoči ni mogoče natančno količinsko opredeliti, zlasti ker je izbrani pristop nov, in da bi bilo torej treba vračilo izključiti, opozarja, da je neodvisno tržno načelo uporabila v predhodni praksi odločanja, zlasti za ukrepe, ki jih je sprejel Luksemburg, ter ugotovila, da kršitev tega načela lahko pomeni državno pomoč (203). To ugotovitev je potrdilo tudi Sodišče (204). Pristop Komisije do spornega davčnega stališča torej ni nič novega. Države članice ne morejo prezreti tega, da sporazum, sklenjen med davčnim organom in družbo, ki tej družbi z umetnim znižanjem njene davčne osnove zagotavlja ugodnejšo obravnavo, ker uporabljene transferne cene ne zagotovijo zanesljivega približka tržno naravnanega izida, vodi do kršitve pravil o državni pomoči in ga je treba v primeru dvoma priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(362)

Komisija v zvezi s trditvijo Luksemburga, da zneska pomoči ni mogoče natančno količinsko opredeliti, zlasti ker je izbrani pristop nov, in da bi bilo torej treba vračilo izključiti, opozarja, da je neodvisno tržno načelo uporabila v predhodni praksi odločanja, zlasti za ukrepe, ki jih je sprejel Luksemburg, ter ugotovila, da kršitev tega načela lahko pomeni državno pomoč (203). To ugotovitev je potrdilo tudi Sodišče (204). Pristop Komisije do spornega davčnega stališča torej ni nič novega. Države članice ne morejo prezreti tega, da sporazum, sklenjen med davčnim organom in družbo, ki tej družbi z umetnim znižanjem njene davčne osnove zagotavlja ugodnejšo obravnavo, ker uporabljene transferne cene ne zagotovijo zanesljivega približka tržno naravnanega izida, vodi do kršitve pravil o državni pomoči in ga je treba v primeru dvoma priglasiti Komisiji.

203

204

| (363) | Nazadnje, kar zadeva domnevno težavo s količinsko opredelitvijo zneska pomoči, s katero bi se moralo upravičiti, da se vračila ne odredi, je Sodišče že presodilo (205), da Komisiji ni treba navesti natančnega zneska pomoči, ki ga je treba vrniti. Pravo Unije zahteva le, da se nezakonito dodeljena pomoč vrne, da se ponovno vzpostavi prejšnje stanje in da se vračilo izvede v skladu s pravili nacionalnega prava (206). Zato se Komisija lahko omeji samo na ugotovitev obveznosti vračila zadevnih pomoči, nacionalnim organom pa prepusti izračun natančnih zneskov pomoči, ki jih je treba vrniti (207). |
| --- | --- |

(363)

Nazadnje, kar zadeva domnevno težavo s količinsko opredelitvijo zneska pomoči, s katero bi se moralo upravičiti, da se vračila ne odredi, je Sodišče že presodilo (205), da Komisiji ni treba navesti natančnega zneska pomoči, ki ga je treba vrniti. Pravo Unije zahteva le, da se nezakonito dodeljena pomoč vrne, da se ponovno vzpostavi prejšnje stanje in da se vračilo izvede v skladu s pravili nacionalnega prava (206). Zato se Komisija lahko omeji samo na ugotovitev obveznosti vračila zadevnih pomoči, nacionalnim organom pa prepusti izračun natančnih zneskov pomoči, ki jih je treba vrniti (207).

205

206

207

| (364) | Komisija lahko zato ugotovi, da so trditve, ki se nanašajo na načeli legitimnega pričakovanja in pravne varnosti, na kateri se sklicuje Luksemburg, neutemeljene v zvezi z obveznostjo vračila pomoči, ki jo je s spornim davčnim stališčem nezakonito dodelil družbi FFT. |
| --- | --- |

(364)

Komisija lahko zato ugotovi, da so trditve, ki se nanašajo na načeli legitimnega pričakovanja in pravne varnosti, na kateri se sklicuje Luksemburg, neutemeljene v zvezi z obveznostjo vračila pomoči, ki jo je s spornim davčnim stališčem nezakonito dodelil družbi FFT.

10.2   Metoda vračila

Metoda vračila

| (365) | Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje o tem, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Sodišče je prav tako večkrat razsodilo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer. V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči. |
| --- | --- |

(365)

Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje o tem, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Sodišče je prav tako večkrat razsodilo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer. V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči.

| (366) | V primeru nezakonite državne pomoči v obliki davčnega ukrepa je v točki 35 obvestila o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka (208) pojasnjeno, da se znesek, ki ga je treba vrniti, izračuna na podlagi primerjave med dejansko plačanim davkom in davkom, ki bi ga bilo treba plačati na podlagi splošno veljavnega pravila. Luksemburška davčna uprava mora, da bi izračunala znesek davka, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se spoštovala splošno veljavna pravila, to je, če bi bilo neodvisno tržno načelo pravilno uporabljeno za določitev davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, spremeniti metodo letnega izračuna, ki jo je družba FFT uporabila v okviru metode MTMN na podlagi modela MEDAF, to je (i) znesek poplačanega lastnega kapitala in (ii) stopnja plačila, ki se uporabi za ta zahtevani znesek lastnega kapitala, v skladu s presojo iz uvodne izjave 311 zgoraj. |
| --- | --- |

(366)

V primeru nezakonite državne pomoči v obliki davčnega ukrepa je v točki 35 obvestila o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka (208) pojasnjeno, da se znesek, ki ga je treba vrniti, izračuna na podlagi primerjave med dejansko plačanim davkom in davkom, ki bi ga bilo treba plačati na podlagi splošno veljavnega pravila. Luksemburška davčna uprava mora, da bi izračunala znesek davka, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se spoštovala splošno veljavna pravila, to je, če bi bilo neodvisno tržno načelo pravilno uporabljeno za določitev davčne osnove družbe FFT v Luksemburgu, spremeniti metodo letnega izračuna, ki jo je družba FFT uporabila v okviru metode MTMN na podlagi modela MEDAF, to je (i) znesek poplačanega lastnega kapitala in (ii) stopnja plačila, ki se uporabi za ta zahtevani znesek lastnega kapitala, v skladu s presojo iz uvodne izjave 311 zgoraj.

208

| (367) | Nobena določba prava Unije od Komisije ne zahteva, da pri odrejanju vračila pomoči, razglašene za nezdružljivo z notranjim trgom, določi natančen znesek pomoči, ki ga je treba vrniti. Nasprotno, zadostuje, da so v sklepu Komisije podatki, ki njegovemu naslovniku omogočajo, da ta znesek brez večjih težav opredeli sam (209). |
| --- | --- |

(367)

Nobena določba prava Unije od Komisije ne zahteva, da pri odrejanju vračila pomoči, razglašene za nezdružljivo z notranjim trgom, določi natančen znesek pomoči, ki ga je treba vrniti. Nasprotno, zadostuje, da so v sklepu Komisije podatki, ki njegovemu naslovniku omogočajo, da ta znesek brez večjih težav opredeli sam (209).

209

| (368) | Komisija je v oddelku 7.2.2.10 in zlasti v uvodni izjavi 311 predlagala metodo, s katero je mogoče odpraviti selektivno prednost, ki je bila dodeljena družbi FFT s spornim davčnim stališčem (210), če bo Luksemburg ohranil metodo MTMN za določitev davčne osnove družbe FFT. Vendar se zaveda, da lahko tudi druge metode za določitev transfernih cen privedejo do zanesljivega približka tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom. Če bi Luksemburg pred iztekom roka za izvajanje tega sklepa predlagal metodo vračila, v kateri bi bila uporabljena druga metoda za določitev transfernih cen, bi bila Komisija posledično pripravljena sprejeti to metodo, če bi zagotovila zanesljiv približek tržno naravnanega izida ter če ne glede na izbiro ne bi ponovila izbir in prilagoditev, ki jih je v poročilu o transfernih cenah izvedel davčni svetovalec družbe FFT in za katere Komisija meni, da odstopajo od neodvisnega tržnega načela. |
| --- | --- |

(368)

Komisija je v oddelku 7.2.2.10 in zlasti v uvodni izjavi 311 predlagala metodo, s katero je mogoče odpraviti selektivno prednost, ki je bila dodeljena družbi FFT s spornim davčnim stališčem (210), če bo Luksemburg ohranil metodo MTMN za določitev davčne osnove družbe FFT. Vendar se zaveda, da lahko tudi druge metode za določitev transfernih cen privedejo do zanesljivega približka tržno naravnanega izida, skladnega z neodvisnim tržnim načelom. Če bi Luksemburg pred iztekom roka za izvajanje tega sklepa predlagal metodo vračila, v kateri bi bila uporabljena druga metoda za določitev transfernih cen, bi bila Komisija posledično pripravljena sprejeti to metodo, če bi zagotovila zanesljiv približek tržno naravnanega izida ter če ne glede na izbiro ne bi ponovila izbir in prilagoditev, ki jih je v poročilu o transfernih cenah izvedel davčni svetovalec družbe FFT in za katere Komisija meni, da odstopajo od neodvisnega tržnega načela.

210

| (369) | Natančneje, Komisija ne vidi nobenega razloga, zakaj bi bilo treba izvesti prilagoditve računovodskega lastnega kapitala za izračun zneska lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati. Poleg tega, kar zadeva ocenjeno plačilo tega lastnega kapitala po tržnem načelu, čeprav se zdi uporaba modela MEDAF nepotrebno težavna, nič ne nasprotuje temu, zakaj se ga ne bi smelo uporabiti za določitev transfernih cen, razen če se uporabi zaradi jasnega odstopanja od tržno naravnanega izida, ki se kaže v donosu lastnega kapitala primerljivih družb. |
| --- | --- |

(369)

Natančneje, Komisija ne vidi nobenega razloga, zakaj bi bilo treba izvesti prilagoditve računovodskega lastnega kapitala za izračun zneska lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati. Poleg tega, kar zadeva ocenjeno plačilo tega lastnega kapitala po tržnem načelu, čeprav se zdi uporaba modela MEDAF nepotrebno težavna, nič ne nasprotuje temu, zakaj se ga ne bi smelo uporabiti za določitev transfernih cen, razen če se uporabi zaradi jasnega odstopanja od tržno naravnanega izida, ki se kaže v donosu lastnega kapitala primerljivih družb.

10.3   Subjekt, za katerega velja obveznost vračila

Subjekt, za katerega velja obveznost vračila

| (370) | Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav od 341 do 345 Komisija meni, da mora Luksemburg nezakonito pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, dodeljeno s spornim davčnim stališčem, najprej izterjati od družbe FFT. Če družba FFT ne more vrniti celotnega zneska pomoči, pridobljene s spornim davčnim stališčem, mora Luksemburg preostali znesek te pomoči izterjati od družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V., ki je nasledila družbo Fiat S.p.A., ker je skupina Fiat pod nadzorom tega subjekta, tako da se na trgu ponovno vzpostavijo konkurenčne razmere, kakršne so bile pred tem. |
| --- | --- |

(370)

Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav od 341 do 345 Komisija meni, da mora Luksemburg nezakonito pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, dodeljeno s spornim davčnim stališčem, najprej izterjati od družbe FFT. Če družba FFT ne more vrniti celotnega zneska pomoči, pridobljene s spornim davčnim stališčem, mora Luksemburg preostali znesek te pomoči izterjati od družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V., ki je nasledila družbo Fiat S.p.A., ker je skupina Fiat pod nadzorom tega subjekta, tako da se na trgu ponovno vzpostavijo konkurenčne razmere, kakršne so bile pred tem.

11.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (371) | Komisija ugotavlja, da je Luksemburg s spornim davčnim stališčem družbi FFT in skupini Fiat nezakonito dodelil državno pomoč v nasprotju s členom 108(3) PDEU, da ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom in da jo mora Luksemburg v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 zato izterjati od družbe FFT in, če ta ne vrne celotnega zneska pomoči, od družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V. v znesku pomoči, ki še ni bil vrnjen – |
| --- | --- |

(371)

Komisija ugotavlja, da je Luksemburg s spornim davčnim stališčem družbi FFT in skupini Fiat nezakonito dodelil državno pomoč v nasprotju s členom 108(3) PDEU, da ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom in da jo mora Luksemburg v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 zato izterjati od družbe FFT in, če ta ne vrne celotnega zneska pomoči, od družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V. v znesku pomoči, ki še ni bil vrnjen –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Davčno stališče, ki ga je Luksemburg sprejel 3. septembra 2012 v korist družbe Fiat Finance and Trade Ltd in ki tej družbi omogoča, da določi svojo letno davčno osnovo v Luksemburgu v obdobju petih let, pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni združljiva z notranjim trgom in jo je Luksemburg nezakonito izvedel, s čimer je kršil člen 108(3) PDEU.

Člen 2

1.   Luksemburg mora od družbe Fiat Finance and Trade Ltd zahtevati vračilo nezdružljive in nezakonite pomoči iz člena 1.

2.   Zneski, ki jih ni mogoče izterjati od družbe Fiat Finance and Trade Ltd na podlagi zahteve za vračilo, opisane v odstavku 1, se izterjajo od družbe Fiat Chrysler Automobiles N.V.

3.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihovega dejanskega vračila.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Vračilo dodeljene pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Luksemburg zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 4

1.   Luksemburg v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži informacije o metodi, ki je bila uporabljena za izračun natančnega zneska pomoči.

2.   Luksemburg obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, do dokončne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 21. oktobra 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kjer je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere terminološke spremembe, izraz„Skupnost“ je nadomeščen z izrazom „Unija“, izraz „skupni trg“ pa z izrazom„notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija PDEU.

1

(2)  
  UL C 369, 17.10.2014, str. 37.

2

(3)  Sklic HT.4020 – Prakse izdajanja davčnih stališč.

3

(4)  Luksemburški organi v dopisih uporabljajo izraz „predhodno stališče“ (décision anticipative) in ne „davčno stališče“ (ruling fiscal). Oba izraza pa se nanašata na isto vrsto postopka, ki daje davčnemu zavezancu določeno stopnjo gotovosti o tem, kako se bo v konkretnem primeru uporabila zakonodaja o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb. V tem sklepu se uporablja izraz „davčno stališče“ (ruling fiscal), ki ima enak pomen kot „predhodno stališče“ (décision anticipative). .

4

(5)  Pod številko zadeve SA.37267 (2013/CP) – Prakse izdajanja davčnih stališč – LU.

5

(6)  Luksemburški organi so nekatere informacije počrnili, zlasti imena družb in hčerinskih družb.

6

(*1)  Deli tega besedila so bili skriti, da se ne bi razkrile zaupne informacije. Ti deli so nakazni s tropičjem med oglatima oklepajema.

*1

(7)  Komisija je v zvezi s preiskavo, ki se nanaša na družbo FFT, zadevi dodelila novo številko ter opomin z dne 7. aprila 2014 in vse nadaljnje dopise uvrstila pod št. SA.38375 (2014/CP) – Luksemburg – Domnevna pomoč podjetju FFT.

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1). Uredba (ES) št. 659/1999 je bila 14. oktobra 2015 razveljavljena z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9). Vsi postopkovni ukrepi v tem postopku so bili sprejeti v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999. Vsa sklicevanja na Uredbo (ES) št. 659/1999 je treba razumeti kot sklicevanja na Uredbo (EU) 2015/1589 in brati v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II k slednji uredbi.

8

(9)  Glej opombo 2.

9

(10)  Glej opombo 2.

10

(11)  Glej uvodno izjavo 16.

11

(12)  Glej opombo 5.

12

(13)  Dopis z dne 24. marca 2015 je bil Komisiji poslan 24. marca 2014 in nato ponovno 26. marca 2015.

13

(14)  Glej letno poročilo družbe Fiat Chrysler Automobiles za poslovno leto 2014. V tem sklepu se sklicevanja na družbo Fiat S.p.A. lahko razumejo kot sklicevanja na družbo Fiat Chrysler Automobiles N.V. in obratno.

14

(15)  Poročilo o transfernih cenah se včasih sklicuje na FFT in včasih na FF&T, kar pa označuje isti subjekt.

15

(16)  Opis nalog, ki jih opravlja družba Fiat S.p.A., je bil v različici spornega davčnega stališča, ki ga je predložil Luksemburg, navedeni v sklepu o začetku postopka, delno počrnjen. Navedba „družbe Fiat S.p.A.“ je bila dodana v ta opis na podlagi nepopravljene različice tega davčnega stališča, ki jo je Luksemburg predložil 24. marca 2014.

16

(17)  Poročilo o transfernih cenah ne vsebuje utemeljitve te trditve.

17

(18)  Vendar sporno davčno stališče neha veljati, če se izkaže, da so dejstva ali okoliščine, opisane v prošnji, nepopolni ali netočni, če so ključni elementi dejanskih transakcij drugačni, kot so opisani v zahtevi po podatkih, ali če vnaprejšnji cenovni sporazum ni več skladen z nacionalnim ali mednarodnim pravom.

18

(19)  V uvodnih izjavah od 44 do 46 sklepa o začetku postopka je natančneje pojasnjeno, kako davčni svetovalec utemeljuje izbiro MTMN za določitev obdavčljivega dobička družbe FFT.

19

(20)  Glej uvodno izjavo 51.

20

(21)  MEDAF se uporablja za oceno teoretične stopnje donosa, zahtevane za sredstva, natančneje, za lastni kapital. MEDAF je natančneje opisan v uvodnih izjavah od 39 do 42 sklepa o začetku postopka.

21

(22)  Baselski odbor za bančni nadzor, Mednarodno približevanje merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih standardov – spremenjeni okvir, junij 2004 (v nadaljnjem besedilu: okvir Basel II).

22

(23)  Ker družba FFT ni regulirana oseba, razlage okvira Basel II, ki jo je davčni svetovalec navedel za primer družbe FFT, da bi bilo sprejeto sporno davčno stališče, regulatorni organ za finančne institucije ni ne preučil ne potrdil.

23

(24)  Zdi se, da „lastni kapital, ki se uporablja za opravljanje nalog“ ne ustreza nobeni posebej opredeljeni regulativni kategoriji kapitala.

24

(25)  Izrazi „lastni kapital, izpostavljen tveganju“, „minimalne kapitalske zahteve“, „minimalna kapitalska zahteva iz okvira Basel II“, „minimalni lastni kapital, izpostavljen tveganju“ in „minimalni lastni kapital“ se brez razlikovanja uporabljajo v celotnem poročilu o transfernih cenah, vendar se sklicujejo na isti pojem, to je na hipotetični regulativni kapital družbe FFT, kot ga je ocenil davčni svetovalec, ko je po analogiji uporabil okvir Basel II.

25

(26)  Lastni kapital družbe FFT se je zmanjšal za vrednost deležev v družbah FFNA in FFC, ki so bili poplačani z dividendami.

26

(27)  
  „Lastni kapital za pokrivanje nalog, ki jih družba opravlja“ je drugo poimenovanje, ki ga davčni svetovalec uporablja za označevanje „lastnega kapitala, ki se uporablja za opravljanje nalog“, to je pojma, ki ga je davčni svetovalec uvedel v poročilu.

27

(28)  Davčni svetovalec je za MEDAF uporabil 25. centil količnika beta, ker je menil, da so tveganja, ki jih nosi družba FFT, omejena.

28

(29)  Podatki, ki jih je zbral profesor A. Damodaran, dostopni na: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/.

29

(30)  Letno povprečje indeksa EONIA (Euro OverNight Index Average) za leto 2011.

30

(31)  Udeležba pomeni naložbe v delnice (lastni kapital) družbe.

31

(32)  Uvodna izjava 54.

32

(33)  Dostopno na: http://www.impotsdirects.public.lu/legislation/legi11/Circulaire_L_I_R__n___164-2_du_28_janvier_2011.pdf.

33

(34)  
  „Finančna družba skupine“ pomeni vsak subjekt, ki izvaja predvsem financiranje znotraj skupine, izključeno pa je lastništvo deležev (okrožnica, str. 1).

34

(35)  
  „Financiranje znotraj skupine“ pomeni vsako dejavnost dodeljevanja posojil ali predplačil povezanim podjetjem, ki se refinancirajo s sredstvi ali finančnimi instrumenti, kot so javne ponudbe, zasebna posojila, predplačila ali bančna posojila (okrožnica, str. 1).

35

(36)  Podjetji sta „povezani podjetji“, če je eno od njiju neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu drugega podjetja ali če so iste osebe neposredno ali posredno udeležene pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu obeh podjetij (okrožnica, str. 1).

36

(37)  Okrožnica, str. 2.

37

(38)  
  Ibid.

38

Ibid

(39)  
  Ibid.

39

Ibid

(40)  Okrožnica, str. 3.

40

(41)  Okrožnica, str. 4.

41

(42)  Okrožnica, str. 7.

42

(43)  Okrožnica, str. od 5 do 8.

43

(44)  Davčnim upravam držav članic OECD se priporoča, naj upoštevajo te smernice. Te smernice pa se na splošno uporabljajo kot referenca in očitno vplivajo na davčno prakso držav članic (in tudi nečlanic) OECD.

44

(45)  Davčne uprave in zakonodajalci poznajo to težavo in davčna zakonodaja na splošno dovoljuje, da lahko davčna uprava popravi davčne napovedi povezanih podjetij, ki transfernih cen ne uporabijo pravilno, tako da jih nadomesti s cenami, ki ustrezajo zanesljivemu približku cen, ki so jih sprejela neodvisna podjetja, ki poslujejo v primerljivih okoliščinah v običajnih tržnih pogojih.

45

(46)  Smernice OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave, OECD, julij 1995.

46

(47)  Smernice OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave, OECD, 22. julij 2010.

47

(48)  Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

48

(49)  Te številke je Luksemburg sporočil v informacijah, posredovanih 24. marca 2015. Številke v zvezi z davčno osnovo niso popolnoma enake obdavčljivemu dobičku, navedenemu v poslovnih knjigah.

49

(50)  Glej uvodno izjavo 21 sklepa o začetku postopka.

50

(51)  Glej uvodno izjavo 24 sklepa o začetku postopka.

51

(52)  Glej uvodno izjavo 51 sklepa o začetku postopka za finančne podatke za družbo FFT za obdobje 2009–2011, predstavljene v poročilu o transfernih cenah. V preglednici 8 je uporabljena terminologija iz letnega poročila in informacij, ki jih je skupina Fiat poslala 31. marca 2015, vendar se ta terminologija ne ujema popolnoma s terminologijo, ki jo davčni svetovalec uporablja v poročilu o transfernih cenah.

52

(53)  Luksemburg je pojasnil, da je bila v letih od 2011 do 2013 provizija za jamstva nakazana družbi Fiat S.p.A.; za leto 2010 pa ta informacija v letnem poročilu ni navedena.

53

(*2)  Številke v oklepajih je treba razumeti tako, da pred njimi stoji beseda „približno“. Številke so zaokrožene na večkratnike števil 50, 500, 5 000, 50 000, 500 000 ali 5 000 000.

*2

(54)  
  „Euro Medium Term Note“ – evropski program za izdajo srednjeročnih komercialnih zapisov.

54

(55)  Donos lastnega kapitala – „rendement des capitaux propres“.

55

(56)  Sklep Komisije 2014/200/EU z dne 17. julija 2013 o shemi pomoči SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ki jo izvaja Španija – Španski sistem poslovnega najema (UL L 114, 16.4.2014, str. 1).

56

(57)  Odločba Komisije 2008/283/ES z dne 13. novembra 2007 o shemi pomoči, ki jo je Belgija namenila centrom za usklajevanje s sedežem v Belgiji, in o spremembi Odločbe 2003/757/ES (UL L 90, 2.4.2008, str. 7).

57

(58)  Odločba Komisije 2006/621/ES z dne 2. avgusta 2004 o državni pomoči, ki jo izvaja Francija v korist podjetja France Télécom (UL L 257, 20.9.2006, str. 11).

58

(59)  To je v poročilu o transfernih cenah pojasnjeno z dejstvom, da so naložbe v družbi FFNA in FFC poplačane z dividendami.

59

(60)  Luksemburg v zvezi s tem navaja sklic na Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o delu Skupnega foruma EU za transferne cene v obdobju od julija 2012 do januarja 2014 (COM(2014) 315 final).

60

(61)  Naveden je naslednji odlomek: „49(xv). Odločeno je bilo, da se izvedejo naslednji odbitki kapitala za izračun količnika tveganju prilagojenega kapitala. Ti odbitki vključujejo: [...] naložbe v hčerinske družbe, ki opravljajo bančno in finančno dejavnost in niso konsolidirane v nacionalne sisteme. Običajna praksa je, da se hčerinske družbe konsolidirajo, da se oceni stopnja lastnega kapitala bančnih skupin. Kadar se ta praksa ne uporabi, je treba izvesti odbitek, da se prepreči večkratna uporaba istega kapitala v različnih enotah skupine. Te naložbe se odbijejo v skladu o odstavkom 37 zgoraj. Sredstva, ki pomenijo deleže v hčerinskih družbah, katerih kapital je bil odbit od kapitala matične družbe, se ne vključijo v skupna sredstva za namene izračuna količnika.“

61

(62)  V členu 57 je določeno, da v nekonsolidirana lastna sredstva kreditnih institucij niso vključeni „(l) deleži v drugih kreditnih in finančnih institucijah, ki presegajo 10 % kapitala teh institucij“.

62

(63)  To je pojasnjeno z visoko stopnjo vključevanja dejavnosti skupine in zgodovinsko podporo družbe Fiat S.p.A. svojim hčerinskim družbam. Po mnenju družbe FFT bonitetne agencije uporabljajo konsolidirane računovodske izkaze skupine za izdelavo bonitetne ocene družbe Fiat S.p.A.

63

(64)  Družba FFT posluje samo z velikimi finančnimi institucijami v euroobmočju, predvsem s tistimi, za katere so nacionalni nadzorniki potrdili „opcijo 1“ (možnost sklicevanja na oceno državnega kreditojemalca in ne na oceno banke). Poleg tega je v CRD III za državne kreditojemalce, ki izdajo obveznice v domači valuti, ne glede na njihovo bonitetno oceno dodeljena utež tveganja 0 % (odstavek 4 točke 1.2 dela 1 Priloge VI). Kot družba FFT in [davčni svetovalec] razumeta okvir Basel II in pravila iz CRD, je posledično za zadevne banke mogoče uporabiti utež tveganja, ki je za eno stopnjo nižja od uteži za državo, v kateri banka deluje. Na podlagi take uporabe okvira Basel II je bila izbrana utež tveganja 20 % za izpostavljenost družbe FFT do bank. Tako sklepanje velja za kreditna tveganja in tveganja neplačila nasprotne stranke v zvezi z izpostavljenostjo družbe FFT do bank.

64

(65)  Baselski odbor za bančni nadzor, Mednarodni regulativni okvir za bančni sektor (Basel III).

65

(66)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

66

(67)  Družba FFT se v podporo tej trditvi sklicuje na točko 5.3.2 sporočila Komisije o davku od dohodkov pravnih oseb na notranjem trgu (COM(2001) 582 final z dne 23. oktobra 2001).

67

(68)  V tem okviru se družba FFT sklicuje na sklep Komisije v zvezi z družbo Umicore (sklep Komisije z dne 26. maja 2010 o državni pomoči, odobreni družbi Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)), v katerem je trdila, da mora biti davčna prednost „nesorazmerna“, da se preuči z vidika pravil o državni pomoči.

68

(69)  Zlasti v Odločbi Komisije z dne 28. oktobra 2009 o državni pomoči C 10/07 (ex NN 13/07) Madžarske za davčne olajšave za obresti znotraj skupine (v nadaljnjem besedilu: odločba o davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem).

69

(70)  Odločba Komisije 2009/809/ES z dne 8. julija 2009 o shemi Groepsrentebox, ki jo namerava uvesti Nizozemska (C 4/07 (ex N 465/2006)) (UL L 288, 4.11.2009, str. 26) (v nadaljnjem besedilu: odločba Groepsrentebox).

70

(71)  Odločba Komisije 2004/77/ES z dne 24. junija 2003 o shemi pomoči, ki jo Belgija izvaja v obliki davčnega sistema odločanja, ki se uporablja za US Foreign Sales Corporations (UL L 23, 28.1.2004, str. 14); Odločba Komisije 2003/757/ES z dne 17. februarja 2003 o shemi pomoči, ki jo je Belgija uveljavila za centre za usklajevanje s sedežem v Belgiji (UL L 282, 30.10.2003, str. 25); Odločba Komisije 2003/501/ES z dne 16. oktobra 2002 o državni pomoči C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Centri za usklajevanje –, ki jo je izvedel Luksemburg (UL L 170, 9.7.2003, str. 20); Odločba Komisije 2004/76/ES z dne 13. maja 2003 o shemi državne pomoči, ki jo je izvajala Francija za mednarodne sedeže podjetij in logistične centre (UL L 23, 28.1.2004, str. 1); Odločba Komisije 2003/512/ES z dne 5. septembra 2002 o sistemih pomoči, ki jih je Nemčija izvajala v korist nadzornih centrov in centrov za usklajevanje (UL L 177, 16.7.2003, str. 17).

71

(72)  Glej sodbo Sodišča z dne 2. septembra 2010 v zadevi Komisija proti Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, točka 38 in navedena sodna praksa.

72

(73)  Glej sodbo Sodišča z dne 2. septembra 2010 v zadevi Komisija proti Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, točka 39 in navedena sodna praksa.

73

(74)  Glej sodbo z dne 15. novembra 2011 v združenih zadevah Komisija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, C-106/09 P in C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 72 in navedena sodna praksa.

74

(75)  Glej sodbo z dne 17. septembra 1980 v zadevi Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11, in sodbo z dne 15. junija 2000 v združenih zadevah Alzetta, T-298/97, T-312/97 itd., ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

75

(76)  Glej sodbo z dne 3. marca 2005 v zadevi Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točka 40.

76

(77)  Glej sodbo z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550.

77

(78)  Glej sodbo z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 65.

78

(79)  Glej tudi sodbo z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 50.

79

(80)  V to kategorijo spadajo dohodki, ki jih je mogoče pripisati stalni poslovni enoti v Luksemburgu, dohodki od strokovnih storitev, opravljenih v Luksemburgu, dividende, obresti od udeležbenih posojil in obresti od obveznic, če je plačilni zastopnik država, fizična oseba rezidentka ali družba rezidentka, ter kapitalski dobički, ustvarjeni s prodajo najmanj 10-odstotne udeležbe v kapitalu družb rezidentk (razen skladov tveganega kapitala).

80

(81)  Leta 2012. Solidarnostni dodatek se je z davčnim letom 2013 s 5 % povečal na 7 %.

81

(82)  Ob upoštevanju sprememb, uvedenih z davčnim letom 2013, se je skupna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb za mesto Luxembourg z 28,80 % povečala na 29,22 %.

82

(83)  Poleg tega so družbe v Luksemburgu zavezanke tudi za letni davek od premoženja, to je 0,5-odstotno dajatev na neto vrednost svetovnega premoženja družbe na dan 1. januarja vsako leto.

83

(84)  Na primer odhodki od obresti za sredstva, ki prinašajo dohodke, ki so oproščeni davka, ali sejnine, ki niso povezane z dnevnim upravljanjem družbe.

84

(85)  Sistem davčne vključitve se uporablja, če so izpolnjeni določeni pogoji: matična družba ima neposredno ali posredno v lasti najmanj 95-odstotni delež v kapitalu hčerinske družbe od začetka obračunskega obdobja, v katerem je bil vložen zahtevek za vključitev v sistem davčne vključitve; hčerinska družba je kapitalska družba rezidentka, ki je polna davčna zavezanka v Luksemburgu; matična družba je prav tako kapitalska družba rezidentka, ki je polna davčna zavezanka v Luksemburgu, ali podružnica družbe nerezidentke, ki je na ozemlju sedeža polna davčna zavezanka za davek, ki ustreza luksemburškemu IRC; in se za sistem davčne vključitve zaprosi za najmanj pet poslovnih let.

85

(86)  Povezana družba lahko izgube, ki so nastale pri nekaterih subjektih, nadomesti z dobičkom, ustvarjenim v drugih subjektih. V sistemu davčne vključitve je skupina družb obravnavana kot en sam davčni zavezanec. S tem se lahko odpravijo nevšečnosti, ki jih občutijo skupine družb v zvezi s povezanimi družbami in obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb. Sistem davčne vključitve ni ukrep pomoči, če se skupina družb, potem ko je vključena, ne obravnava ugodneje kot neka povezana družba.

86

(87)  Na splošno se za vsa podjetja, ki ustvarjajo dohodek, šteje, da so z vidika neposredne obdavčitve podjetij v podobnem dejanskem in pravnem položaju.

87

(88)  Pripombe družbe FFT k sklepu o začetku postopka, točka 2.1.

88

(89)  Pripombe družbe FFT k sklepu o začetku postopka, točka 2.1.3.

89

(90)  Glej opombi 66 in 67.

90

(91)  Glej sodbo z dne 20. maja 2010 v zadevi Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, točka 21.

91

(92)  Ta shema je določala, da se pozitivna razlika med obrestmi, prejetimi za posojila skupine, in obrestmi, plačanimi v okviru transakcij financiranja znotraj skupine, v Groepsrentebox (skupinskem paketu obresti) obdavči po stopnji 5 %, namesto 25,5 %, kolikor je takrat znašala standardna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb.

92

(93)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 85.

93

(94)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 101.

94

(95)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 107.

95

(96)  V njej je določeno, da „kar zadeva finančne družbe skupine, morajo biti naloge, ki se izvajajo v okviru dodeljevanja posojil subjektom skupine, vsebinsko primerljive s nalogami, ki jih opravljajo neodvisne finančne institucije, ki so pod nadzorom organa za nadzor finančnega sektorja (Commission de Surveillance du Secteur Financier, v nadaljnjem besedilu: CSSF)“.

96

(97)  Glej člen 9 vzorčne davčne konvencije OECD.

97

(98)  V tej zadevi je ukrep družbam omogočal, da od davčne osnove na Madžarskem odbijejo 50 % zneska čistih obresti, prejetih od povezanih družb, kar je 50 % razlike med obrestmi, prejetimi od teh družb, in obrestmi, plačanimi tem družbam. Zato je obdavčena le polovica prejetih čistih obresti, medtem ko bi moral biti v skladu z običajno uporabo davčnega sistema obdavčen celoten znesek. Na ravni povezane družbe, ki plačuje čiste obresti, je 50 % zneska plačanih čistih obresti dodanih davčni osnovi. Zato namesto celotnega odbitka čistih obresti, plačanih v skladu z običajnim davčnim sistemom, družbe od svoje davčne osnove odbijejo le polovico tega zneska. Shema velja le za obresti, prejete od povezanih družb in plačane povezanim družbam, njen cilj pa je zmanjšati razliko med lastniškim financiranjem in financiranjem posojil znotraj skupine.

98

(99)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točka 73.

99

(100)  Drugi sklop pripomb družbe FFT, točki 2.1.3 in 2.1.4.

100

(101)  Prvi sklop pripomb družbe FFT, točka 60.

101

(102)  Kot je navedeno v uvodni izjavi 206.

102

(103)  Glej sodbo z dne 4. junija 2015 v zadevi Komisija proti MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60. Glej tudi sodbo z dne 26. februarja 2015 v zadevi Orange proti Komisiji, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

103

(104)  Sodba v zadevi SFEI in drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60; sodba v zadevi Španija proti Komisiji, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

104

(105)  Ta prednost ne sme biti „nesorazmerna“, kot trdi družba FFT v svojih pripombah (oddelka 1.7.1 in 1.7.2). Da se prednost obravnava kot državna pomoč, zadošča, da izpolnjuje druge pogoje iz člena 107(1) PDEU. Sklep v zvezi z družbo Umicore (sklep Komisije z dne 26. maja 2010 o državni pomoči, odobreni družbi Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)), ki ga navaja družba FFT, v obravnavani zadevi ni ustrezen, saj Komisije njena praksa odločanja ne zavezuje (glej uvodno izjavo 202). Vsekakor zaradi razlike med obravnavano zadevo in zadevo Umicore vzporednice niso mogoče. Zadeva Umicore se je nanašala na to, kako je družba Umicore uporabila oprostitve plačila DDV pri prodajah srebra podjetjem s sedežem v drugih državah članicah. Belgijski posebni davčni inšpektorat (Inspection spéciale des impôts – ISI) je decembra 2000 dosegel poravnavo s podjetjem. Taka poravnava je bila upravna praksa belgijskih davčnih organov, vendar le če se je nanašala na dejstva obravnavane zadeve, ne pa na stopnjo obdavčitve: „Vendar so v skladu s členom 84 belgijskega zakonika o DDV take poravnave mogoče le, če ne vključujejo oprostitve ali znižanja davka. V skladu s tem načelom se poravnava torej ne more nanašati na znesek davka, ki izhaja iz dokazanih dejstev, ampak na dejanska vprašanja“ (točka 154).

105

(106)  Glej sodbo v zadevi Italija proti Komisiji, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

106

(107)  Glej na primer sodbo v zadevi Banco Exterior de Espana, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100.

107

(108)  Glej sodbo v združenih zadevah Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

108

(109)  
  Ibid.

109

Ibid

(110)  Odločba Komisije 2003/757/ES z dne 17. februarja 2003 o ukrepu pomoči, ki jo je Belgija namenila centrom za usklajevanje s sedežem v Belgiji (UL L 282, 30.10.2003, str. 25).

110

(111)  Glej sodbo v združenih zadevah Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, točki 96 in 97.

111

(112)  Glej sodbo v združenih zadevah Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, točka 81.

112

(113)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točke od 38 do 40.

113

(114)  Glej uvodno izjavo 102.

114

(115)  Glej preglednico 7.

115

(116)  Glej uvodno izjavo 64.

116

(117)  Glej uvodno izjavo 70.

117

(118)  Za opis metode MTMN glej uvodno izjavo 91.

118

(119)  Komisija ne sprejema trditve družbe FFT, opisane v uvodni izjavi 162, v skladu s katero bi moralo dejstvo, da se metoda MTMN vse pogosteje uporablja, upravičevati njeno uporabo. Ta trditev je v nasprotju s sklicevanjem družbe FFT, kot je navedeno v uvodni izjavi 161, na odstavek 2.2 smernic OECD za določanje transfernih cen, v skladu s katerim „izbrana metoda vedno temelji na izbiri najprimernejše metode za posamezen primer“. Ta cilj smernic OECD ni združljiv z razlago, v skladu s katero bi lahko davčni zavezanec svobodno izbiral med različnimi metodami, ne glede na dejstva in okoliščine zadevnega primera.

119

(120)  To je v nasprotju s položajem, v katerem družba, čeprav daje posojila znotraj skupine, svoje naloge omeji na vzajemne transakcije, za katere neodvisno podjetje ne bi bilo pripravljeno plačati tretji osebi, saj take transakcije brez drugih nalog in dejavnosti niso ekonomsko upravičene (vzajemne transakcije se lahko uporabljajo za pokrivanje tveganj, ki izvirajo iz druge dejavnosti). Zato takih transakcij in drugih nalog ni mogoče primerjati z glavnimi nalogami finančne institucije. Njihove cene na podlagi lastnega kapitala ni mogoče pravilno določiti, ker so lahko v drugih sektorjih primernejši drugačni kazalniki, na primer donosnost celotnih sredstev ali donosnost prodaje.

120

(121)  Glej opombo 114.

121

(122)  Glej uvodni izjavi 58 in 59.

122

(123)  Glej tudi uvodno izjavo 68 sklepa o začetku postopka.

123

(124)  Za druge primere razlik med različnimi kazalniki dobička, ki temeljijo na lastnem kapitalu, glej zlasti McKinsey Working Papers on Risk, št. 24, „The use of economic capital in performance management for banks“, januar 2011, in zlasti graf 10, str. 13.

124

(125)  Davčni svetovalec v poročilu o transfernih cenah izračuna plačilo za tveganje v višini 1 726 000 EUR, če pa bi 6,05-odstotni donos lastnega kapitala, ki ga je izračunal davčni svetovalec, uporabili za računovodski lastni kapital družbe FFT, bi plačilo za tveganje znašalo 17 392 000 EUR.

125

(126)  Uvodna izjava 163.

126

(127)  Glej odstavek 2.97 smernic OECD.

127

(128)  Glej odstavek 2.86 smernic OECD.

128

(129)  V okrožnici je navedeno, da bi morali ponudniki storitev, na katere se nanaša, opravljali predvsem naloge, podobne tistim, ki jih opravljajo regulirane institucije. V okrožnici so omenjeni tudi možni dodatki, ki se prištejejo k stroškom, povezanim z odobritvijo posojila, in pri katerih se upošteva obveznost spoštovanja zahtev glede solventnosti. Vendar pa okrožnica lastnega kapitala, ki ga je treba poplačati, ne omejuje na te zahteve glede solventnosti.

129

(130)  Glej uvodno izjavo 81.

130

(131)  V praksi je uporaba donosnosti regulativnega kapitala otežena, ker imajo regulirane institucije v lasti različne vrste regulativnega kapitala, kot sta temeljni in dodatni kapital, medtem ko je lastni kapital edina vrsta kapitala v lasti družbe FFT. Ta zapletenost je v okviru Basel III še večja. Regulirane finančne institucije praviloma ne sporočajo zneska svojega minimalnega regulativnega kapitala, ki pa se lahko posredno izračuna. Sporočajo dejansko stopnjo regulativnega kapitala, ki ga imajo, ki pa je vedno višja od zahtevane minimalne stopnje. Nazadnje, včasih regulirane institucije donos tveganju prilagojenega lastnega kapitala, ki lahko šteje za podobnega donosu regulativnega kapitala, uporabijo za določanje notranjih cen. Vendar se v tem primeru raje uporablja za posamično sredstvo in ne v obliki agregata kot kazalnik dobička celotne institucije in se zato načeloma ne razkrije.

131

(132)  Glej uvodno izjavo 256.

132

(133)  Glej preglednico 6.

133

(134)  FMI WP/12/36, How Risky Are Banks' Risk Weighted Assets? Sonali Das et Amadou N.R. Sy, 2012, str. 6.

134

(135)  Uvodni izjavi 58 in 59.

135

(136)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 72.

136

(137)  Uvodna izjava 167.

137

(138)  
  Ibid.

138

Ibid.

(139)  Glej uvodno izjavo 98.

139

(140)  Glej uvodno izjavo 58.

140

(141)  Glej opombo 136.

141

(142)  Ker ni zadostnih podatkov za izračun pravilne ocene minimalnega regulativnega kapitala družbe FFT, bi iz sektorskega povprečja izšel minimalni regulativni kapital v znesku 427 milijonov EUR, glej uvodno izjavo 270, kar je več kot znaša skupni lastni kapital družbe FFT, ki je 287 milijonov EUR.

142

(143)  Uvodna izjava 69 in preglednica 1.

143

(144)  Uvodna izjava 61.

144

(145)  Uvodna izjava 97.

145

(146)  Uvodna izjava 96.

146

(147)  Kot je navedel Luksemburg v uvodni izjavi 154.

147

(148)  Glej uvodno izjavo 154.

148

(149)  Glej uvodno izjavo 95.

149

(150)  Glej uvodno izjavo 165.

150

(151)  Vzvod je delež sredstev, financiranih z lastnim kapitalom. Ker se preostala sredstva financirajo z dolgom, je vzvod merilo zadolženosti in, nasprotno, kapitalizacije družbe.

151

(152)  V primeru družbe FFT je ves lastni kapital temeljni kapital, ker družba FFT ne uporablja instrumentov iz drugih kategorij.

152

(153)  Glej uvodno izjavo 268.

153

(154)  Opisan v uvodnih izjavah od 121 do 126.

154

(155)  Na podlagi računovodskih podatkov družbe FF, predstavljenih v preglednici v uvodni izjavi 114.

155

(156)  Hipotetični regulativni kapital v višini 427 milijonov EUR bi bil višji tudi od 286 milijonov EUR lastnega kapitala, ki ga je družba FFT imela ob nakupu družb FFNA in FFC.

156

(157)  Poročilo o transfernih cenah je iz leta 2011. To referenčno obdobje se torej sprejme. Za primerjavo, v obdobju od 12. maja 2012 do 12. maja 2014 je količnik beta tega indeksa znašal 1,3.

157

(158)  Glej preglednico 6 sklepa o začetku postopka.

158

(159)  Glej preglednico 4.

159

(160)  Glej uvodno izjavo 114.

160

(161)  Kot je navedeno v uvodni izjavi 123.

161

(162)  Glej uvodno izjavo 155.

162

(163)  Glej uvodni izjavi 113 in 114.

163

(164)  Glej preglednico v uvodni izjavi 125.

164

(165)  Banka za mednarodne poravnave, 81. letno poročilo, 1. april 2010–31. marec 2011, 26. junij 2011, str. 81.

165

(166)  ECB, Poročilo o finančni stabilnosti, december 2011, str. 130 (prosti prevod).

166

(167)  Deutsche Bank, European Banks: Running the Numbers: Spring edition, 5. april 2011 (prosti prevod). V poročilu Deutsche Bank z dne 20. marca 2015 je implicitni strošek lastnega kapitala za evropske banke ocenjen na 10 %.

167

(168)  Prvi sklop pripomb družbe FFT, točka 64; drugi sklop pripomb družbe FFT, točka 1.8.1 in naslednje, točka 3.1.8.

168

(169)  Predvsem odločba o davčnih olajšavah za obresti znotraj skupine na Madžarskem.

169

(170)  Glej uvodno izjavo 202.

170

(171)  Glej tudi odločbo Groepsrentebox, točke od 80 do 82; odločba o davčni olajšavi za obresti za skupine na Madžarskem, točki 131 in 132.

171

(172)  Glej sodbo v zadevi France Télécom proti Komisiji, C-81/10 P, ECLI:EU:C:2011:811, točka 43, in sodbo v zadevi Italija proti Komisiji, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, točka 34; glej tudi sodbo v združenih zadevah Francija in France Télécom proti Komisiji, T-427/04 in T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, točki 207 in 215.

172

(173)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točka 28.

173

(174)  Glej uvodno izjavo 77.

174

(175)  Prvi sklop pripomb družbe FFT, točka 60; drugi sklop pripomb družbe FFT, točka 1.4.

175

(176)  Oddelek 7.2.1.1.

176

(177)  Okrožnica, str. 3 in 4.

177

(178)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točka 34.

178

(179)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točka 36.

179

(180)  Davčna stališča so oštevilčena v istem vrstnem redu, kot jih je Luksemburg pošiljal Komisiji.

180

(181)  Stran 34 poročila družbe FFT o transfernih cenah.

181

(182)  Glej uvodno izjavo 83.

182

(183)  Od teh sta se dve davčni stališči nanašali na prošnji družbe FFT in [družbe F], glej uvodni izjavi 28 in 29.

183

(184)  V prošnji Komisije z dne 23. junija 2015 so zajeta vsa poročila o transfernih cenah, ki jih je družba predložila, dopis Luksemburga z dne 25. junija 2015 pa ne vključuje nobenega poznejšega tovrstnega poročila.

184

(185)  Dopis Luksemburga z dne 24. marca 2015, odgovor na vprašanje št. 6.

185

(186)  Sodba v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, od C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 69.

186

(187)  Sodba v zadevi Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, točka 11. Sodba v zadevi Pollmeier Malchow proti Komisiji, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, točka 50.

187

(188)  Sodbi v zadevi Acea Electrabel Produzione SpA proti Komisiji, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, točke od 47 do 55, in v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točka 112.

188

(189)  Glej uvodno izjavo 110.

189

(190)  Glej uvodno izjavo 34.

190

(191)  Glej po analogiji točko 11 sodbe v zadevi Intermills, 323/82, ECLI:EU:C:1984:345, v kateri je navedeno: „Iz informacij, ki so jih predložile same tožeče stranke, izhaja, da po prestrukturiranju Valonska regija nadzoruje tako družbo Intermills kot tri industrijske družbe in da ima družba po prenosu proizvodnih obratov na tri novoustanovljene družbe, še vedno deleže v njih. Treba je torej ugotoviti, da kljub dejstvu, da je vsaka od treh industrijskih družb pravna oseba, ki je ločena od nekdanje družbe Intermills, vse te družbe skupaj tvorijo eno samo skupino, vsaj kar zadeva pomoč, ki so jo dodelili belgijski organi [...]“.

191

(192)  Glej uvodno izjavo 48.

192

(193)  Izjeme iz člena 107(2) PDEU, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, se v tej zadevi ne uporabljajo.

193

(194)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

194

(195)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

195

(196)  Pripombe Luksemburga k sklepu o začetku postopka, točka 104 in naslednje. Luksemburg navaja točko 19 poročila Skupine za kodeks ravnanja (neposredna obdavčitev podjetij) Svetu (ECOFIN), v kateri je navedeno (v angleščini): „With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular No 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. At the meeting on 11 April 2011, Luxembourg informed that Group that Circular No 164/2 bis dated 8 April 2011 ensured that advance confirmations granted prior to the entry into force of Circular No 164/2 would cease to be valid by 31 December 2011. With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct.“

196

(197)  Glej sodbi v zadevi Komisija proti Zvezni republiki Nemčiji, C-5/89, ECLI:EU:C:1990:320, točka 17, in v zadevi Italija proti Komisiji, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, točka 104.

197

(198)  Glej sodbo v zadevi Ladbroke Racing proti Komisiji, T-67/94, ECLI:EU:T:1998:7, točka 183; glej tudi sodbo v združenih zadevah P&O European Ferries (Vizcaya) SA in Diputacion Floral de Vizcaya proti Komisiji, T-116/01 in T-118/01, ECLI:EU:T:2003:217, točka 202.

198

(199)  Glej sodbi v zadevi Mehibas Dordtselaan proti Komisiji, T-290/97, ECLI:EU:T:2000:8, točka 59, in v združenih zadevah Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, točka 147.

199

(200)  Sklepi zasedanja Sveta Ecofin z dne 1. Decembra 1997 o politiki obdavčevanja (UL C 2, 6.1.1998, str. 1). Glej tudi dokumente, ki so dostopni na: http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/harmful-tax-competition_en#code_conduct.

200

(201)  Glej v ta namen sklepne predloge generalnega pravobranilca Légerja v zadevi Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, C-217/03, ECLI:EU:C:2006:89, točka 376.

201

(202)  V Dopolnilnem protokolu št. 1 h Konvenciji OECD z dne 14. decembra 1960 so se podpisniki Konvencije dogovorili, da Evropska komisija sodeluje pri delu organizacije. Predstavniki Evropske komisije poleg članov sodelujejo v razpravah o delovnem načrtu OECD ter pri delu celotne organizacije in njenih organov. Čeprav je sodelovanje Evropske komisije precej širše kot sodelovanje opazovalca, pa nima nobenih glasovalnih pravic in uradno ne sodeluje pri sprejemanju instrumentov, predloženih Svetu v sprejetje.

202

(203)  Odločba Komisije z dne 11. julija 2001 v zadevi C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Nemčija: nadzorni centri in centri za usklajevanje tujih družb (UL C 304, 30.10.2001, str. 2). Odločba 2003/501/ES.

203

(204)  Glej opombo 105.

204

(205)  Čeprav je bilo to v okviru „nemožnosti vračila“ in ne „težav s količinsko opredelitvijo zneska pomoči“.

205

(206)  Sodba v združenih zadevah Francija proti Komisiji, T-427/04 in T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, točka 297.

206

(207)  Sodba v združenih zadevah Francija proti Komisiji, T-427/04 in T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, točka 299.

207

(208)  Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

208

(209)  Sodba v zadevi Komisija proti Franciji, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, točka 29 in navedena sodna praksa.

209

(210)  Glej zlasti uvodne izjave od 308 do 311.

210

---

| 22.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 351/68

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2327

z dne 5. julija 2016

o državni pomoči SA.19864 – 2014/C (ex 2009/NN54), ki jo je izvedla Belgija – Javno financiranje bruseljskih javnih bolnišnic IRIS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4051)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisoma z dne 7. septembra 2005 in 17. oktobra 2005, evidentiranima evidentiranima 12. septembra 2005 in 19. oktobra 2005, prejela pritožbo proti državi Belgiji v zvezi z nezakonito in nezdružljivo pomočjo, ki jo je ta od leta 1995 domnevno dodeljevala petim javnim splošnim bolnišnicam (3) (v nadaljnjem besedilu: bolnišnice IRIS) (4), ki so del omrežja IRIS (5), v regiji glavnega mesta Bruselj (v nadaljnjem besedilu: združenje IRIS). Pritožbo sta vložili dve združenji (tj. Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (v nadaljnjem besedilu: CBI) in Association bruxelloise des institutions de soins privées (v nadaljnjem besedilu: ABISP)), ki zastopata bolnišnice, ki jih upravljajo pravne osebe zasebnega prava (v nadaljnjem besedilu: zasebne bolnišnice), in individualno več bolnišnic, ki so članice teh združenj (6). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisoma z dne 7. septembra 2005 in 17. oktobra 2005, evidentiranima evidentiranima 12. septembra 2005 in 19. oktobra 2005, prejela pritožbo proti državi Belgiji v zvezi z nezakonito in nezdružljivo pomočjo, ki jo je ta od leta 1995 domnevno dodeljevala petim javnim splošnim bolnišnicam (3) (v nadaljnjem besedilu: bolnišnice IRIS) (4), ki so del omrežja IRIS (5), v regiji glavnega mesta Bruselj (v nadaljnjem besedilu: združenje IRIS). Pritožbo sta vložili dve združenji (tj. Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (v nadaljnjem besedilu: CBI) in Association bruxelloise des institutions de soins privées (v nadaljnjem besedilu: ABISP)), ki zastopata bolnišnice, ki jih upravljajo pravne osebe zasebnega prava (v nadaljnjem besedilu: zasebne bolnišnice), in individualno več bolnišnic, ki so članice teh združenj (6).

3

4

5

Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé

Association bruxelloise des institutions de soins privées

6

| (2) | Pritožba se je osredotočala na naslednje sklope trditev: (i) pomanjkanje ali nezadostnost opredelitve posebnih nalog javne službe, ki so prenesene le na bolnišnice IRIS, ne pa tudi na zasebne bolnišnice v Bruslju, in pooblastitev za njihovo opravljanje, (ii) nadomestilo, ki so ga javni organi dodelili za izgube bolnišnic IRIS, (iii) prekomerno nadomestilo stroškov, ki so povezani z nalogami javne službe bolnišnic IRIS, iz sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales, (iv) pomanjkanje preglednosti pri načinu javnega financiranja bolnišnic IRIS in (v) navzkrižno subvencioniranje nebolnišničnih dejavnosti bolnišnic IRIS z državnim nadomestilom, prejetim za opravljanje bolnišničnih nalog (7). |
| --- | --- |

(2)

Pritožba se je osredotočala na naslednje sklope trditev: (i) pomanjkanje ali nezadostnost opredelitve posebnih nalog javne službe, ki so prenesene le na bolnišnice IRIS, ne pa tudi na zasebne bolnišnice v Bruslju, in pooblastitev za njihovo opravljanje, (ii) nadomestilo, ki so ga javni organi dodelili za izgube bolnišnic IRIS, (iii) prekomerno nadomestilo stroškov, ki so povezani z nalogami javne službe bolnišnic IRIS, iz sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales, (iv) pomanjkanje preglednosti pri načinu javnega financiranja bolnišnic IRIS in (v) navzkrižno subvencioniranje nebolnišničnih dejavnosti bolnišnic IRIS z državnim nadomestilom, prejetim za opravljanje bolnišničnih nalog (7).

Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales

7

| (3) | Službe Komisije so po prejemu dodatnih informacij, ki so jih predložili belgijski organi, pritožnike z dopisom z dne 10. januarja 2008 obvestile o svojem predhodnem mnenju o pritožbi (8) in od njih zahtevale nove informacije, na podlagi katerih bi lahko ponovno proučile predhodno oceno pritožbe, sicer bi se štelo, da je pritožba umaknjena. Po prejemu odgovora pritožnika so v dopisu z dne 10. aprila 2008 potrdile svojo predhodno oceno. |
| --- | --- |

(3)

Službe Komisije so po prejemu dodatnih informacij, ki so jih predložili belgijski organi, pritožnike z dopisom z dne 10. januarja 2008 obvestile o svojem predhodnem mnenju o pritožbi (8) in od njih zahtevale nove informacije, na podlagi katerih bi lahko ponovno proučile predhodno oceno pritožbe, sicer bi se štelo, da je pritožba umaknjena. Po prejemu odgovora pritožnika so v dopisu z dne 10. aprila 2008 potrdile svojo predhodno oceno.

8

| (4) | Pritožniki so nato Komisijo obvestili, da so na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (od 1. decembra 2009 Splošno sodišče, v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) vložili predlog za razglasitev ničnosti dopisa z dne 10. januarja 2008, ki so ga razumeli kot odločbo Komisije (9). Poleg tega so pritožniki 20. junija 2008 vložili predlog za razglasitev ničnosti dopisa služb Komisije z dne 10. aprila 2008 (10). Splošno sodišče je oba sodna postopka na podlagi informacij, ki jih je predložila Komisija, da namerava sprejeti odločbo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 (11), odložilo do 31. oktobra 2009. Da bi službe Komisije lahko sprejele takšno odločbo, so od belgijskih organov in pritožnika zahtevale dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Pritožniki so nato Komisijo obvestili, da so na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (od 1. decembra 2009 Splošno sodišče, v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) vložili predlog za razglasitev ničnosti dopisa z dne 10. januarja 2008, ki so ga razumeli kot odločbo Komisije (9). Poleg tega so pritožniki 20. junija 2008 vložili predlog za razglasitev ničnosti dopisa služb Komisije z dne 10. aprila 2008 (10). Splošno sodišče je oba sodna postopka na podlagi informacij, ki jih je predložila Komisija, da namerava sprejeti odločbo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 (11), odložilo do 31. oktobra 2009. Da bi službe Komisije lahko sprejele takšno odločbo, so od belgijskih organov in pritožnika zahtevale dodatne informacije.

9

10

11

| (5) | Komisija je v odločbi z dne 28. oktobra 2009 (12) (v nadaljnjem besedilu: odločba Komisije iz leta 2009, glej tudi oddelek 4.1) odločila, da ne bo nasprotovala pomoči za financiranje javnih bolnišnic IRIS regije glavnega mesta Bruselj, saj se je zadevno financiranje zdelo združljivo s skupnim trgom v skladu s pogoji, določenimi v Odločbi Komisije 2005/842/ES (13) (v nadaljnjem besedilu: odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005), in neposredno s členom 86(2) Pogodbe ES (zdaj člen 106(2) PDEU) v zvezi s pooblastili pred začetkom veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 z dne 19. decembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v odločbi z dne 28. oktobra 2009 (12) (v nadaljnjem besedilu: odločba Komisije iz leta 2009, glej tudi oddelek 4.1) odločila, da ne bo nasprotovala pomoči za financiranje javnih bolnišnic IRIS regije glavnega mesta Bruselj, saj se je zadevno financiranje zdelo združljivo s skupnim trgom v skladu s pogoji, določenimi v Odločbi Komisije 2005/842/ES (13) (v nadaljnjem besedilu: odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005), in neposredno s členom 86(2) Pogodbe ES (zdaj člen 106(2) PDEU) v zvezi s pooblastili pred začetkom veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 z dne 19. decembra 2005.

12

13

| (6) | Pritožniki so nato zoper to odločbo Komisije vložili ničnostno tožbo na Splošnem sodišču. Splošno sodišče je odločbo Komisije razveljavilo s sodbo z dne 7. novembra 2012 v zadevi T-137/10 (14) (glej tudi oddelek 4.2), v kateri je ugotovilo, da je bila ta odločba sprejeta ob kršenju procesnih pravic pritožnikov. Ugotovilo je zlasti, da bi morala imeti Komisija ob upoštevanju trditev pritožnikov v zvezi z združljivostjo pomisleke glede združljivosti zadevnih ukrepov z notranjih trgom. Zato je ugotovilo, da bi Komisija morala začeti formalni postopek preiskave, s katerim bi zbrala vse informacije, ki so potrebne za preverjanje združljivosti vseh zadevnih ukrepov pomoči z notranjim trgom, in da bi se pritožnikom in drugim zainteresiranim stranem omogočilo, da v okviru tega postopka predložijo svoje pripombe (15). |
| --- | --- |

(6)

Pritožniki so nato zoper to odločbo Komisije vložili ničnostno tožbo na Splošnem sodišču. Splošno sodišče je odločbo Komisije razveljavilo s sodbo z dne 7. novembra 2012 v zadevi T-137/10 (14) (glej tudi oddelek 4.2), v kateri je ugotovilo, da je bila ta odločba sprejeta ob kršenju procesnih pravic pritožnikov. Ugotovilo je zlasti, da bi morala imeti Komisija ob upoštevanju trditev pritožnikov v zvezi z združljivostjo pomisleke glede združljivosti zadevnih ukrepov z notranjih trgom. Zato je ugotovilo, da bi Komisija morala začeti formalni postopek preiskave, s katerim bi zbrala vse informacije, ki so potrebne za preverjanje združljivosti vseh zadevnih ukrepov pomoči z notranjim trgom, in da bi se pritožnikom in drugim zainteresiranim stranem omogočilo, da v okviru tega postopka predložijo svoje pripombe (15).

14

15

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 1. oktobra 2014 Belgijo obvestila o odločitvi, da v zvezi z ukrepi javnega financiranja v korist bruseljskih javnih bolnišnic IRIS začne postopek iz člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 1. oktobra 2014 Belgijo obvestila o odločitvi, da v zvezi z ukrepi javnega financiranja v korist bruseljskih javnih bolnišnic IRIS začne postopek iz člena 108(2) PDEU.

| (8) | Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (16). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o ukrepih. |
| --- | --- |

(8)

Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (16). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o ukrepih.

Uradnem listu Evropske unije

16

| (9) | Belgijski organi so z dopisom z dne 22. oktobra 2014 zahtevali podaljšanje roka za predložitev pripomb v zvezi s sklepom o začetku postopka, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 23. oktobra 2014. Dodatno podaljšanje roka so zahtevali po elektronski pošti dne 1. decembra 2014, Komisija pa ga je odobrila z dopisom z dne 2. decembra 2014. Kraljevina Belgija je z dopisom z dne 16. decembra 2014 predložila pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka. |
| --- | --- |

(9)

Belgijski organi so z dopisom z dne 22. oktobra 2014 zahtevali podaljšanje roka za predložitev pripomb v zvezi s sklepom o začetku postopka, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 23. oktobra 2014. Dodatno podaljšanje roka so zahtevali po elektronski pošti dne 1. decembra 2014, Komisija pa ga je odobrila z dopisom z dne 2. decembra 2014. Kraljevina Belgija je z dopisom z dne 16. decembra 2014 predložila pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka.

| (10) | Komisija je pripombe zainteresiranih strani (glej oddelek 5) prejela 15. decembra 2014, 5. januarja 2015 in 9. januarja 2015. Z dopisoma z dne 13. in 20. februarja 2015 jih je posredovala Belgiji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Belgije je prejela z dopisom z dne 13. marca 2015, evidentiranim 17. marca 2015. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je pripombe zainteresiranih strani (glej oddelek 5) prejela 15. decembra 2014, 5. januarja 2015 in 9. januarja 2015. Z dopisoma z dne 13. in 20. februarja 2015 jih je posredovala Belgiji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Belgije je prejela z dopisom z dne 13. marca 2015, evidentiranim 17. marca 2015.

| (11) | Komisija je na podlagi tega ponovno ocenila zadevo in nekatere elemente drugače razložila kot v oceni v razveljavljeni odločbi Komisije iz leta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je na podlagi tega ponovno ocenila zadevo in nekatere elemente drugače razložila kot v oceni v razveljavljeni odločbi Komisije iz leta 2009.

2.   OZADJE

OZADJE

| (12) | Bolnišnice IRIS delujejo v zapletenem zakonodajnem in regulativnem okolju, ki ga oblikujejo različni javni organi. Za celovito oceno skladnosti javnega financiranja, ki ga prejemajo, s pravili državne pomoči je najprej treba na kratko opisati zakonodajni in regulativni okvir, kot velja za bolnišnice IRIS. Ta opis obsega predstavitev zakona o javnih centrih za socialno pomoč (na podlagi katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS), kratek opis ustanovitve bolnišnic IRIS, pregled zakonodajnih in drugih dokumentov, ki urejajo njihovo delovanje, kratek pregled njihovih glavnih dejavnosti in navedbo različnih mehanizmov financiranja, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(12)

Bolnišnice IRIS delujejo v zapletenem zakonodajnem in regulativnem okolju, ki ga oblikujejo različni javni organi. Za celovito oceno skladnosti javnega financiranja, ki ga prejemajo, s pravili državne pomoči je najprej treba na kratko opisati zakonodajni in regulativni okvir, kot velja za bolnišnice IRIS. Ta opis obsega predstavitev zakona o javnih centrih za socialno pomoč (na podlagi katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS), kratek opis ustanovitve bolnišnic IRIS, pregled zakonodajnih in drugih dokumentov, ki urejajo njihovo delovanje, kratek pregled njihovih glavnih dejavnosti in navedbo različnih mehanizmov financiranja, ki se uporabljajo.

2.1   Pravica do socialne pomoči in zakon o javnih centrih za socialno pomoč

Pravica do socialne pomoči in zakon o javnih centrih za socialno pomoč

| (13) | V Belgiji je pravica do socialne pomoči ustavna pravica. Člen 23 belgijske ustave zlasti določa:

  „Vsak ima pravico do življenja v skladu s človekovim dostojanstvom. Zato zakoni, odločba ali pravilo iz člena 134 zagotavljajo ekonomske, socialne in kulturne pravice ob upoštevanju zadevnih obveznosti in določajo pogoje za njihovo izvajanje. Te pravice med drugim vključujejo:
  [...]






  2. | pravico do socialne varnosti, zdravstvenega varstva ter socialne, zdravniške in pravne pomoči.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

V Belgiji je pravica do socialne pomoči ustavna pravica. Člen 23 belgijske ustave zlasti določa:

„Vsak ima pravico do življenja v skladu s človekovim dostojanstvom. Zato zakoni, odločba ali pravilo iz člena 134 zagotavljajo ekonomske, socialne in kulturne pravice ob upoštevanju zadevnih obveznosti in določajo pogoje za njihovo izvajanje. Te pravice med drugim vključujejo:

[...]

2.

| (14) | Dejanski dostop državljanov do socialne pomoči ureja zlasti sistemski zakon z dne 8. julija 1976 (17) (v nadaljnjem besedilu: zakon o CPAS), na podlagi katerega so se ustanovili Centres Publics d'Action Sociale (javni centri za socialno pomoč, v nadaljnjem besedilu: CPAS). CPAS so javni organi in pravne osebe ter prisotni v vsaki belgijski občini. Njihovo delovanje ureja odbor, člane tega odbora pa izvoli občinski svet zadevne občine. Člen 1 zakona o CPAS določa:

  „Vsak ima pravico do socialne pomoči. Namen take pomoči je vsakomur omogočiti življenje v skladu s človekovim dostojanstvom. Ustanovijo se CPAS, ki bodo tako pomoč zagotavljali v skladu s pogoji iz tega zakona.“ |
| --- | --- |

(14)

Dejanski dostop državljanov do socialne pomoči ureja zlasti sistemski zakon z dne 8. julija 1976 (17) (v nadaljnjem besedilu: zakon o CPAS), na podlagi katerega so se ustanovili Centres Publics d'Action Sociale (javni centri za socialno pomoč, v nadaljnjem besedilu: CPAS). CPAS so javni organi in pravne osebe ter prisotni v vsaki belgijski občini. Njihovo delovanje ureja odbor, člane tega odbora pa izvoli občinski svet zadevne občine. Člen 1 zakona o CPAS določa:

17

Centres Publics d'Action Sociale

„Vsak ima pravico do socialne pomoči. Namen take pomoči je vsakomur omogočiti življenje v skladu s človekovim dostojanstvom. Ustanovijo se CPAS, ki bodo tako pomoč zagotavljali v skladu s pogoji iz tega zakona.“

| (15) | CPAS v praksi zagotavljajo socialno pomoč osebam, ki nimajo sredstev za dostojno življenje in niso upravičene do drugih oblik socialne varnosti (npr. denarnega nadomestila za brezposelnost). V zvezi s tem člen 57(1) zakona o CPAS določa, da je naloga CPAS posameznikom in družinam zagotoviti pomoč, ki jo je skupnost dolžna zagotavljati, v njem pa je ta pomoč opisana, kot sledi:

  „Ti centri ne zagotavljajo le paliativne in kurativne pomoči, ampak tudi preventivno. Spodbujajo družbeno udejstvovanje uporabnikov. Pomoč je lahko materialna, socialna, zdravniška, zdravstveno-socialna ali psihološka.“ |
| --- | --- |

(15)

CPAS v praksi zagotavljajo socialno pomoč osebam, ki nimajo sredstev za dostojno življenje in niso upravičene do drugih oblik socialne varnosti (npr. denarnega nadomestila za brezposelnost). V zvezi s tem člen 57(1) zakona o CPAS določa, da je naloga CPAS posameznikom in družinam zagotoviti pomoč, ki jo je skupnost dolžna zagotavljati, v njem pa je ta pomoč opisana, kot sledi:

„Ti centri ne zagotavljajo le paliativne in kurativne pomoči, ampak tudi preventivno. Spodbujajo družbeno udejstvovanje uporabnikov. Pomoč je lahko materialna, socialna, zdravniška, zdravstveno-socialna ali psihološka.“

| (16) | Čeprav mora vsak CPAS zagotavljati socialno pomoč posameznikom in družinam, v določeni meri sam odloča, kako se ta pomoč zagotovi. Natančneje, CPAS lahko tako pomoč zagotovi:






  — | sam, neposredno, ali |
| --- | --- | --- |

(16)

Čeprav mora vsak CPAS zagotavljati socialno pomoč posameznikom in družinam, v določeni meri sam odloča, kako se ta pomoč zagotovi. Natančneje, CPAS lahko tako pomoč zagotovi:

—

sam, neposredno, ali

| — | „kadar je potrebno in primerno na podlagi obstoječe sheme“ (glej tudi uvodno izjavo 19) prek ustanov ali služb, ki jih ustanovi (na podlagi člena 60(6) ter členov 79 in 118 zakona o CPAS), pri čemer mora CPAS, ki tako ustanovo ali službo ustanovi, določiti tudi njen namen, vse njegove socialne obveznosti, ki jih prenese na ustanovo ali službo, pa se nato izvajajo v skladu z navedenim namenom, ali |
| --- | --- |

—

„kadar je potrebno in primerno na podlagi obstoječe sheme“ (glej tudi uvodno izjavo 19) prek ustanov ali služb, ki jih ustanovi (na podlagi člena 60(6) ter členov 79 in 118 zakona o CPAS), pri čemer mora CPAS, ki tako ustanovo ali službo ustanovi, določiti tudi njen namen, vse njegove socialne obveznosti, ki jih prenese na ustanovo ali službo, pa se nato izvajajo v skladu z navedenim namenom, ali

| — | prek ustanov ali služb, s katerimi sodeluje (člen 61 zakona o CPAS), pri čemer zadevne ustanove ali službe ustanovi:






  — | sam CPAS (glej prejšnjo alineo) ali |
| --- | --- | --- |

—

prek ustanov ali služb, s katerimi sodeluje (člen 61 zakona o CPAS), pri čemer zadevne ustanove ali službe ustanovi:

—

sam CPAS (glej prejšnjo alineo) ali

| — | tretja oseba, ki bo prav tako določila namen svoje ustanove. |
| --- | --- |

—

tretja oseba, ki bo prav tako določila namen svoje ustanove.

| (17) | V slednjih dveh primerih bo CPAS (del) svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči prenesel le, če je to v skladu z namenom sodelujoče ustanove. Če ustanovo ustanovi CPAS, tudi nadzira ta namen. Če ustanovo v celoti ustanovi tretja ustanova, je sodelovanje omejeno z namenom te ustanove. |
| --- | --- |

(17)

V slednjih dveh primerih bo CPAS (del) svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči prenesel le, če je to v skladu z namenom sodelujoče ustanove. Če ustanovo ustanovi CPAS, tudi nadzira ta namen. Če ustanovo v celoti ustanovi tretja ustanova, je sodelovanje omejeno z namenom te ustanove.

| (18) | Pravna obveznost CPAS, da zagotavlja socialno pomoč, ne glede na to, ali je ta materialna, socialna, zdravniška, zdravstveno-socialna ali psihološka, je enaka ne glede na to, ali pomoč zagotavlja neposredno ali prek ustanov, ki jih ustanovi ali z njimi sodeluje. V skladu s členom 57 zakona o CPAS obveznost zagotavljanja take pomoči v vseh primerih velja (le) za CPAS. Vse oblike prenosa so ureditve za izvajanje te obveznosti in CPAS ne odvezujejo obveznosti zagotavljanja, da obveznost je in bo še naprej izpolnjena. |
| --- | --- |

(18)

Pravna obveznost CPAS, da zagotavlja socialno pomoč, ne glede na to, ali je ta materialna, socialna, zdravniška, zdravstveno-socialna ali psihološka, je enaka ne glede na to, ali pomoč zagotavlja neposredno ali prek ustanov, ki jih ustanovi ali z njimi sodeluje. V skladu s členom 57 zakona o CPAS obveznost zagotavljanja take pomoči v vseh primerih velja (le) za CPAS. Vse oblike prenosa so ureditve za izvajanje te obveznosti in CPAS ne odvezujejo obveznosti zagotavljanja, da obveznost je in bo še naprej izpolnjena.

| (19) | Zahteve, ki veljajo, kadar želi CPAS ustanoviti ustanovo ali službo (kot je bolnišnica) za izvajanje (dela) naloge CPAS, tj. zagotavljanje socialne pomoči, so določene v členu 60(6) zakona o CPAS:

  „Kadar je na podlagi obstoječe sheme potrebno in primerno, CPAS ustanovi, oblikuje in upravlja socialne, kurativne in preventivne ustanove in službe.
  Potreba po ustanovitvi ali oblikovanju ustanove ali službe mora temeljiti na dokumentaciji, ki vključuje oceno potreb občine in/ali regije in potreb podobnih ustanov ali služb, ki že delujejo, opis njihovega delovanja, natančno oceno lastne cene in povezanih izdatkov in, če je mogoče, informacije, ki omogočajo primerjavo s podobnimi ustanovami ali službami.
  Odločitev o ustanovitvi ali oblikovanju ustanov ali služb, ki bodo morda prejele subvencije za naložbe ali tekoče poslovanje, se lahko sprejme le na podlagi dokumentacije, ki dokazuje, da bodo pogoji iz sistemskega zakona ali predpisov o dodelitvi takih subvencij izpolnjeni.
  Ne glede na dovoljenje, ki ga je treba pridobiti od drugih javnih organov, je treba takoj, ko bi lahko odločitev o ustanovitvi ali oblikovanju ustanove ali službe vključevala prispevek iz občinskih proračunskih sredstev ali dodatna občinska proračunska sredstva, pridobiti odobritev občinskega sveta.“ |
| --- | --- |

(19)

Zahteve, ki veljajo, kadar želi CPAS ustanoviti ustanovo ali službo (kot je bolnišnica) za izvajanje (dela) naloge CPAS, tj. zagotavljanje socialne pomoči, so določene v členu 60(6) zakona o CPAS:

„Kadar je na podlagi obstoječe sheme potrebno in primerno, CPAS ustanovi, oblikuje in upravlja socialne, kurativne in preventivne ustanove in službe.

Potreba po ustanovitvi ali oblikovanju ustanove ali službe mora temeljiti na dokumentaciji, ki vključuje oceno potreb občine in/ali regije in potreb podobnih ustanov ali služb, ki že delujejo, opis njihovega delovanja, natančno oceno lastne cene in povezanih izdatkov in, če je mogoče, informacije, ki omogočajo primerjavo s podobnimi ustanovami ali službami.

Odločitev o ustanovitvi ali oblikovanju ustanov ali služb, ki bodo morda prejele subvencije za naložbe ali tekoče poslovanje, se lahko sprejme le na podlagi dokumentacije, ki dokazuje, da bodo pogoji iz sistemskega zakona ali predpisov o dodelitvi takih subvencij izpolnjeni.

Ne glede na dovoljenje, ki ga je treba pridobiti od drugih javnih organov, je treba takoj, ko bi lahko odločitev o ustanovitvi ali oblikovanju ustanove ali službe vključevala prispevek iz občinskih proračunskih sredstev ali dodatna občinska proračunska sredstva, pridobiti odobritev občinskega sveta.“

| (20) | Obveznost iz člena 57 zakona o CPAS glede zagotavljanja (socialne, zdravniške, zdravstveno-socialne ali psihološke) pomoči osebam in družinam:






  — | je splošna: pomoč se zagotovi ne glede na ideološka, filozofska ali verska prepričanja upravičenca (člen 59 zakona o CPAS) in njegovo morebitno pomanjkanje sredstev. CPAS ima poseben namen zagotavljanja pomoči ob upoštevanju socialno šibkega položaja osebe. Na podlagi tega za vsak CPAS velja obveznost zagotavljanja pomoči vsem, in če za izpolnjevanje svoje naloge ustanovi ustanovo ali službo, bo zanjo veljala enako obveznost, |
| --- | --- | --- |

(20)

Obveznost iz člena 57 zakona o CPAS glede zagotavljanja (socialne, zdravniške, zdravstveno-socialne ali psihološke) pomoči osebam in družinam:

—

je splošna: pomoč se zagotovi ne glede na ideološka, filozofska ali verska prepričanja upravičenca (člen 59 zakona o CPAS) in njegovo morebitno pomanjkanje sredstev. CPAS ima poseben namen zagotavljanja pomoči ob upoštevanju socialno šibkega položaja osebe. Na podlagi tega za vsak CPAS velja obveznost zagotavljanja pomoči vsem, in če za izpolnjevanje svoje naloge ustanovi ustanovo ali službo, bo zanjo veljala enako obveznost,

je splošna

| — | ni časovno omejena: pomoč se zagotavlja, dokler obstaja socialna potreba. CPAS mora torej zagotoviti kontinuiteto pomoči in s tem ustanove ali službe, ki jo zagotavljajo. |
| --- | --- |

—

ni časovno omejena: pomoč se zagotavlja, dokler obstaja socialna potreba. CPAS mora torej zagotoviti kontinuiteto pomoči in s tem ustanove ali službe, ki jo zagotavljajo.

ni časovno omejena

| (21) | Na podlagi načela občinske avtonomije vsak CPAS v svoji zadevni občini sprejme samostojno odločitev glede najustreznejšega načina za izpolnjevanje svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči (vključno z zdravniško pomočjo), pri čemer upošteva zakon o CPAS. Ustavna izbira glede organizacije socialne pomoči na občinski ravni izhaja tudi iz želje in potrebe po vzpostavitvi politike socialne pomoči, ki je čim bolj povezana s prebivalstvom. Ko se CPAS odloči za ustanovitev kurativne zdravstvene ustanove, ki je namenjena izpolnjevanju zdravstvenih potreb lokalnega prebivalstva, delovanje tako ustanovljene ustanove poleg zakona o CPAS ureja tudi zvezni regulativni okvir za bolnišnice (za ta okvir glej uvodno izjavo 32), ki velja za vse bolnišnice ne glede na njihov status (javne ali zasebne) in zagotavlja skupni organizacijski sistem za vso državo. Osnovni namen bolnišnic, ki jih ustanovi CPAS, kot so bolnišnice IRIS, je v nasprotju z zasebnimi bolnišnicami vedno prispevati k zagotavljanju socialne pomoči. Točna narava obveznosti zagotavljanja socialne pomoči, ki veljajo za bolnišnice IRIS (glej tudi oddelek 7.3.4.1), je določena v statutih bolnišnic IRIS in strateških načrtih združenja IRIS v skladu z zahtevami iz zakona o CPAS (zlasti členov 120 in 135d). |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi načela občinske avtonomije vsak CPAS v svoji zadevni občini sprejme samostojno odločitev glede najustreznejšega načina za izpolnjevanje svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči (vključno z zdravniško pomočjo), pri čemer upošteva zakon o CPAS. Ustavna izbira glede organizacije socialne pomoči na občinski ravni izhaja tudi iz želje in potrebe po vzpostavitvi politike socialne pomoči, ki je čim bolj povezana s prebivalstvom. Ko se CPAS odloči za ustanovitev kurativne zdravstvene ustanove, ki je namenjena izpolnjevanju zdravstvenih potreb lokalnega prebivalstva, delovanje tako ustanovljene ustanove poleg zakona o CPAS ureja tudi zvezni regulativni okvir za bolnišnice (za ta okvir glej uvodno izjavo 32), ki velja za vse bolnišnice ne glede na njihov status (javne ali zasebne) in zagotavlja skupni organizacijski sistem za vso državo. Osnovni namen bolnišnic, ki jih ustanovi CPAS, kot so bolnišnice IRIS, je v nasprotju z zasebnimi bolnišnicami vedno prispevati k zagotavljanju socialne pomoči. Točna narava obveznosti zagotavljanja socialne pomoči, ki veljajo za bolnišnice IRIS (glej tudi oddelek 7.3.4.1), je določena v statutih bolnišnic IRIS in strateških načrtih združenja IRIS v skladu z zahtevami iz zakona o CPAS (zlasti členov 120 in 135d).

| (22) | Občine morajo na podlagi člena 106 zakona o CPAS kriti primanjkljaj svojega CPAS, kadar ta nima dovolj sredstev za kritje izdatkov, povezanih z izvajanjem svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči. |
| --- | --- |

(22)

Občine morajo na podlagi člena 106 zakona o CPAS kriti primanjkljaj svojega CPAS, kadar ta nima dovolj sredstev za kritje izdatkov, povezanih z izvajanjem svoje obveznosti zagotavljanja socialne pomoči.

2.2   Ustanovitev bolnišnic IRIS

Ustanovitev bolnišnic IRIS

| (23) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 15), socialna pomoč, ki jo zagotavljajo CPAS, vključuje zdravniško in zdravstveno-socialno pomoč, lahko pa je preventivna in kurativna. Tako pomoč (i) lahko zagotovijo neposredno CPAS, (ii) lahko se zagotovi prek tretje osebe (kot je zasebna bolnišnica) v skladu z njihovo zakonsko predpisano avtonomijo ali, (iii) zlasti, če želi CPAS nadzorovati načine za doseganje navedenih ciljev, se lahko zagotovi z ustanovitvijo ustanove ali službe za opravljanje dela njegove naloge (ki bo nato opredeljena v statutu zadevne ustanove ali službe, pri bolnišnicah IRIS pa tudi v strateških načrtih združenja IRIS (glej uvodni izjavi 16 in (21)). Da bi CPAS izpolnili svojo nalogo na področju zdravstvene oskrbe, so ustanovili bolnišnice v več belgijskih mestih in občinah, ki jih še naprej (so)upravljajo. |
| --- | --- |

(23)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 15), socialna pomoč, ki jo zagotavljajo CPAS, vključuje zdravniško in zdravstveno-socialno pomoč, lahko pa je preventivna in kurativna. Tako pomoč (i) lahko zagotovijo neposredno CPAS, (ii) lahko se zagotovi prek tretje osebe (kot je zasebna bolnišnica) v skladu z njihovo zakonsko predpisano avtonomijo ali, (iii) zlasti, če želi CPAS nadzorovati načine za doseganje navedenih ciljev, se lahko zagotovi z ustanovitvijo ustanove ali službe za opravljanje dela njegove naloge (ki bo nato opredeljena v statutu zadevne ustanove ali službe, pri bolnišnicah IRIS pa tudi v strateških načrtih združenja IRIS (glej uvodni izjavi 16 in (21)). Da bi CPAS izpolnili svojo nalogo na področju zdravstvene oskrbe, so ustanovili bolnišnice v več belgijskih mestih in občinah, ki jih še naprej (so)upravljajo.

| (24) | V preteklosti so CPAS in zadevnih šest bruseljskih občin (18) zagotavljali socialno pomoč zdravniške in zdravstveno-socialne narave prek osmih javnih bolnišnic (19) na osmih lokacijah. Te bolnišnice, ki niso bile pravne osebe, je neposredno upravljal zadevni CPAS. Zato je bilo jasno, da so te bolnišnice prispevale k izpolnjevanju obveznosti zagotavljanja socialne pomoči zadevnih CPAS. Vendar so v prvi polovici 90. let prejšnjega stoletja bruseljski javni organi ugotovili, da strukturne pomanjkljivosti teh bolnišnic ogrožajo njihovo kontinuiteto. Ti organi so se, da bi zagotovili kontinuiteto in operativnost (belgijski organi to imenujejo pérennité), odločili za prestrukturiranje teh bolnišnic. |
| --- | --- |

(24)

V preteklosti so CPAS in zadevnih šest bruseljskih občin (18) zagotavljali socialno pomoč zdravniške in zdravstveno-socialne narave prek osmih javnih bolnišnic (19) na osmih lokacijah. Te bolnišnice, ki niso bile pravne osebe, je neposredno upravljal zadevni CPAS. Zato je bilo jasno, da so te bolnišnice prispevale k izpolnjevanju obveznosti zagotavljanja socialne pomoči zadevnih CPAS. Vendar so v prvi polovici 90. let prejšnjega stoletja bruseljski javni organi ugotovili, da strukturne pomanjkljivosti teh bolnišnic ogrožajo njihovo kontinuiteto. Ti organi so se, da bi zagotovili kontinuiteto in operativnost (belgijski organi to imenujejo pérennité), odločili za prestrukturiranje teh bolnišnic.

18

19

pérennité

| (25) | Prvi korak prestrukturiranja se je izvedel 19. maja 1994, ko so belgijska zvezna vlada, regija glavnega mesta Bruselj in bruseljska Commission Communautaire commune podpisali sporazum o sodelovanju pri bolnišnični politiki. V tem sporazumu je bilo predvideno izvajanje sporazuma o prestrukturiranju, da bi se zagotovila kontinuiteta javnih in lokalnih bolnišničnih storitev. V členu 2 navedenega sporazuma o sodelovanju je navedeno:

  „Ta sporazum o prestrukturiranju mora izpolnjevati naslednje pogoje:






  1. | po eni strani mora zagotoviti, da se ohrani posebni značaj javnih bolnišnic, med drugim z izbiro pravnih struktur in usklajevanjem, ki zagotavljajo prevlado javnega sektorja v organih upravljanja in postopkih odločanja, po drugi strani pa lokalno podlago z večjo zastopanostjo neposredno izvoljenih članov v sestavi organov upravljanja“ (20). |
| --- | --- | --- |

(25)

Prvi korak prestrukturiranja se je izvedel 19. maja 1994, ko so belgijska zvezna vlada, regija glavnega mesta Bruselj in bruseljska Commission Communautaire commune podpisali sporazum o sodelovanju pri bolnišnični politiki. V tem sporazumu je bilo predvideno izvajanje sporazuma o prestrukturiranju, da bi se zagotovila kontinuiteta javnih in lokalnih bolnišničnih storitev. V členu 2 navedenega sporazuma o sodelovanju je navedeno:

Commission Communautaire commune

„Ta sporazum o prestrukturiranju mora izpolnjevati naslednje pogoje:

1.

po eni strani mora zagotoviti, da se ohrani posebni značaj javnih bolnišnic, med drugim z izbiro pravnih struktur in usklajevanjem, ki zagotavljajo prevlado javnega sektorja v organih upravljanja in postopkih odločanja, po drugi strani pa lokalno podlago z večjo zastopanostjo neposredno izvoljenih članov v sestavi organov upravljanja“ (20).

ohrani posebni značaj javnih bolnišnic

zagotavljajo prevlado javnega sektorja v organih upravljanja

lokalno podlago z večjo zastopanostjo neposredno izvoljenih članov

20

| (26) | V zvezi s tem je v preambuli sporazuma o sodelovanju navedeno:

  „Ker je finančni primanjkljaj javnih bolnišnic na območju regije glavnega mesta Bruselj dejansko dosegel zaskrbljujoče razsežnosti,
  ker je kljub več načrtom prestrukturiranja finančno ravnovesje teh ustanov izjemno negotovo in temu ustrezno obremenjuje občinske proračune s strukturnim dolgom,
  ker je v navedenih okoliščinah treba spodbuditi vzpostavitev mehanizmov za usklajevanje in sodelovanje med občinami in CPAS ter združenji, ustanovljenimi v skladu s Poglavjem XII [zakona o CPAS], ki so odgovorni za javne bolnišnice na območju regije glavnega mesta Bruselj,
  ker lahko taki mehanizmi za usklajevanje in sodelovanje zagotovijo kontinuiteto javnih bolnišnic s spodbujanjem sinergij na področju opreme in infrastrukture in s svojimi upravnimi in razvojnimi viri ter pomagajo pri zmanjšanju primanjkljaja v občinskih proračunih,
  ker ta sporazum na noben način ne spreminja pravil za financiranje bolnišnic, ampak je namenjen le zmanjšanju strukturnega primanjkljaja, ki vpliva na CPAS in občine“
   (21). |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s tem je v preambuli sporazuma o sodelovanju navedeno:

„Ker je finančni primanjkljaj javnih bolnišnic na območju regije glavnega mesta Bruselj dejansko dosegel zaskrbljujoče razsežnosti,

ker je kljub več načrtom prestrukturiranja finančno ravnovesje teh ustanov izjemno negotovo in temu ustrezno obremenjuje občinske proračune s strukturnim dolgom,

ker je v navedenih okoliščinah treba spodbuditi vzpostavitev mehanizmov za usklajevanje in sodelovanje med občinami in CPAS ter združenji, ustanovljenimi v skladu s Poglavjem XII [zakona o CPAS], ki so odgovorni za javne bolnišnice na območju regije glavnega mesta Bruselj,

ker lahko taki mehanizmi za usklajevanje in sodelovanje zagotovijo kontinuiteto javnih bolnišnic s spodbujanjem sinergij na področju opreme in infrastrukture in s svojimi upravnimi in razvojnimi viri ter pomagajo pri zmanjšanju primanjkljaja v občinskih proračunih,

zagotovijo kontinuiteto javnih bolnišnic

ker ta sporazum na noben način ne spreminja pravil za financiranje bolnišnic, ampak je namenjen le zmanjšanju strukturnega primanjkljaja, ki vpliva na CPAS in občine“
   (21).

21

| (27) | Na tej podlagi je Commission Communautaire commune sprejela Ordonnance z dne 22. decembra 1995, s katero se je Poglavje XIIa vključilo v različico zakona o CPAS, ki velja v regiji glavnega mesta Bruselj. Pripravljalno delo za to Ordonnance (22) se nanaša na sporazum o sodelovanju z dne 19. maja 1994 (glej uvodno izjavo 25), katerega glavni cilj je bil s predlaganim prestrukturiranjem zagotoviti kontinuiteto (pérennité) bruseljskih javnih bolnišnic (23). |
| --- | --- |

(27)

Na tej podlagi je Commission Communautaire commune sprejela Ordonnance z dne 22. decembra 1995, s katero se je Poglavje XIIa vključilo v različico zakona o CPAS, ki velja v regiji glavnega mesta Bruselj. Pripravljalno delo za to Ordonnance (22) se nanaša na sporazum o sodelovanju z dne 19. maja 1994 (glej uvodno izjavo 25), katerega glavni cilj je bil s predlaganim prestrukturiranjem zagotoviti kontinuiteto (pérennité) bruseljskih javnih bolnišnic (23).

Commission Communautaire commune

Ordonnance

Ordonnance

22

pérennité

23

| (28) | Prestrukturiranje je obsegalo naslednje ključne elemente:






  — | CPAS so neposredno upravljanje svojih javnih bolnišnic prepustili novoustanovljenim pravnim osebam (t. i. združenjem, ustanovljenim na podlagi Poglavja XII), ki so jih ustanovili (skupaj z zadevno občino ali občinami, združenjem, ki zastopa zdravnike, zaposlene v bolnišnicah, in, kjer je primerno, univerzo Université Libre de Bruxelles in/ali univerzo Vrije Universiteit Brussel).
  Pri tem so odstopili od svoje prvotne odločitve, da sami upravljajo svoje bolnišnice, kot so jih v preteklosti. Kot omogočata člen 60(6) in člen 118 zakona o CPAS (glej uvodno izjavo 19), so se CPAS odločili za ustanovitev združenja, prek katerega lahko skupnosti zagotovijo zdravniško in zdravstveno-socialno pomoč.
  Zato so bile obstoječe bruseljske javne bolnišnice likvidirane, njihove dejavnosti pa prenesene na osem lokalnih združenj bolnišnic, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS. Tako so bolnišnice IRIS 1. januarja 1996 pridobile pravno in finančno neodvisnost (24). Ustanovljenih je bilo naslednjih osem združenj bolnišnic: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière in Institut Bordet (IB).
  Teh osem bolnišnic je bilo nato prerazporejenih v sedanjih pet bolnišnic IRIS, pri čemer so se ohranile vse lokacije. CHU Brugmann (CHU-B) in Queen Fabiola Children's University Hospital (HUDERF) sta se 1. januarja 1997 razdelili na dva ločena pravna subjekta. 1. julija 1999 sta CHU Brugmann in CH Brien postali en subjekt, imenovan CHU Brugmann. Istega dne so se CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops in CH Molière združile v južne bolnišnice IRIS (ISH). Če ni navedeno drugače, se sklici na „bolnišnice IRIS“ v tem sklepu nanašajo na teh sedanjih pet lokalnih združenj javnih bolnišnic (25). |
| --- | --- | --- |

(28)

Prestrukturiranje je obsegalo naslednje ključne elemente:

—

CPAS so neposredno upravljanje svojih javnih bolnišnic prepustili novoustanovljenim pravnim osebam (t. i. združenjem, ustanovljenim na podlagi Poglavja XII), ki so jih ustanovili (skupaj z zadevno občino ali občinami, združenjem, ki zastopa zdravnike, zaposlene v bolnišnicah, in, kjer je primerno, univerzo Université Libre de Bruxelles in/ali univerzo Vrije Universiteit Brussel).

Université Libre de Bruxelles

Vrije Universiteit Brussel

Pri tem so odstopili od svoje prvotne odločitve, da sami upravljajo svoje bolnišnice, kot so jih v preteklosti. Kot omogočata člen 60(6) in člen 118 zakona o CPAS (glej uvodno izjavo 19), so se CPAS odločili za ustanovitev združenja, prek katerega lahko skupnosti zagotovijo zdravniško in zdravstveno-socialno pomoč.

Zato so bile obstoječe bruseljske javne bolnišnice likvidirane, njihove dejavnosti pa prenesene na osem lokalnih združenj bolnišnic, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS. Tako so bolnišnice IRIS 1. januarja 1996 pridobile pravno in finančno neodvisnost (24). Ustanovljenih je bilo naslednjih osem združenj bolnišnic: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière in Institut Bordet (IB).

24

Teh osem bolnišnic je bilo nato prerazporejenih v sedanjih pet bolnišnic IRIS, pri čemer so se ohranile vse lokacije. CHU Brugmann (CHU-B) in Queen Fabiola Children's University Hospital (HUDERF) sta se 1. januarja 1997 razdelili na dva ločena pravna subjekta. 1. julija 1999 sta CHU Brugmann in CH Brien postali en subjekt, imenovan CHU Brugmann. Istega dne so se CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops in CH Molière združile v južne bolnišnice IRIS (ISH). Če ni navedeno drugače, se sklici na „bolnišnice IRIS“ v tem sklepu nanašajo na teh sedanjih pet lokalnih združenj javnih bolnišnic (25).

25

| — | Ustanovljeno je bilo krovno omrežje, imenovano IRIS (na podlagi poglavja XIIa zakona o CPAS), da bo usklajevalo in nadzorovalo bolnišnične dejavnosti vsakega posameznega združenja, ustanovljenega na podlagi Poglavja XII (26). Njegov glavni cilj je doseči vzdržno finančno ravnovesje na področju bolnišničnih dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Njegove glavne naloge so usklajevanje dejavnosti bolnišnic IRIS, določanje strateškega načrta za omrežje IRIS, izboljšanje kakovosti nudenih storitev in spremljanje proračuna omrežja. |
| --- | --- |

—

Ustanovljeno je bilo krovno omrežje, imenovano IRIS (na podlagi poglavja XIIa zakona o CPAS), da bo usklajevalo in nadzorovalo bolnišnične dejavnosti vsakega posameznega združenja, ustanovljenega na podlagi Poglavja XII (26). Njegov glavni cilj je doseči vzdržno finančno ravnovesje na področju bolnišničnih dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Njegove glavne naloge so usklajevanje dejavnosti bolnišnic IRIS, določanje strateškega načrta za omrežje IRIS, izboljšanje kakovosti nudenih storitev in spremljanje proračuna omrežja.

26

| (29) | V skladu s Poglavjem XII zakona o CPAS je vsako lokalno združenje bolnišnic ustanovljeno na podlagi statuta, v katerem so med drugim določeni namen, pravice in obveznosti članov ter organi odločanja združenja (27). Na tej podlagi ima vsako združenje generalno skupščino in upravni svet, v katerih so zastopane stranke, ki so ustanovile združenje (glej uvodno izjavo 28), vendar v teh organih odločanja večino sedežev vedno zasedajo predstavniki vlade (tj. občine in CPAS) (28). Zato je jasno, da vsako od bolnišnic IRIS nadzorujejo javni organi. Podobno imajo občine in CPAS veliko večino v generalni skupščini in upravnem svetu krovnega omrežja IRIS. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s Poglavjem XII zakona o CPAS je vsako lokalno združenje bolnišnic ustanovljeno na podlagi statuta, v katerem so med drugim določeni namen, pravice in obveznosti članov ter organi odločanja združenja (27). Na tej podlagi ima vsako združenje generalno skupščino in upravni svet, v katerih so zastopane stranke, ki so ustanovile združenje (glej uvodno izjavo 28), vendar v teh organih odločanja večino sedežev vedno zasedajo predstavniki vlade (tj. občine in CPAS) (28). Zato je jasno, da vsako od bolnišnic IRIS nadzorujejo javni organi. Podobno imajo občine in CPAS veliko večino v generalni skupščini in upravnem svetu krovnega omrežja IRIS.

27

28

| (30) | Poglavje XIIa zakona o CPAS med drugim določa pravila glede nadzora in upravnega pregleda, ki veljajo za lokalna združenja bolnišnic. Natančneje, krovna organizacija IRIS mora pripraviti strateški načrt, ki je zavezujoč za združenja, ustanovljena na podlagi Poglavja XII. Na podlagi tega načrta mora vsako lokalno združenje bolnišnic pripraviti načrt upravljanja in finančni načrt ter ju v odobritev predložiti krovni organizaciji (glej člen 135d zakona o CPAS). Lokalna združenja bolnišnic morajo pred sprejetjem nekaterih pomembnih odločitev pridobiti soglasje krovne organizacije IRIS (glej člen 135e), ta pa jih spremlja vsako četrtletje (glej člen 135g). Združenje IRIS v vsako lokalno združenje bolnišnic tudi imenuje predstavnika, ki se udeležuje srečanj organov odločanja teh združenj in lahko vloži veto na odločitve, ki niso v skladu z odločitvami združenja IRIS (glej člen 135h). |
| --- | --- |

(30)

Poglavje XIIa zakona o CPAS med drugim določa pravila glede nadzora in upravnega pregleda, ki veljajo za lokalna združenja bolnišnic. Natančneje, krovna organizacija IRIS mora pripraviti strateški načrt, ki je zavezujoč za združenja, ustanovljena na podlagi Poglavja XII. Na podlagi tega načrta mora vsako lokalno združenje bolnišnic pripraviti načrt upravljanja in finančni načrt ter ju v odobritev predložiti krovni organizaciji (glej člen 135d zakona o CPAS). Lokalna združenja bolnišnic morajo pred sprejetjem nekaterih pomembnih odločitev pridobiti soglasje krovne organizacije IRIS (glej člen 135e), ta pa jih spremlja vsako četrtletje (glej člen 135g). Združenje IRIS v vsako lokalno združenje bolnišnic tudi imenuje predstavnika, ki se udeležuje srečanj organov odločanja teh združenj in lahko vloži veto na odločitve, ki niso v skladu z odločitvami združenja IRIS (glej člen 135h).

| (31) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 31 in 32 sklepa o začetku postopka, je prestrukturiranje bruseljskih javnih bolnišnic, ki jih je nadzoroval in upravljal CPAS, obsegalo tudi finančni del. Natančneje, regija glavnega mesta Bruselj je prek sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (v nadaljnjem besedilu: sklad FRBRTC) občinam, ki so upravljale javno bolnišnico (prek zadevnega CPAS), za obdobje 20 let dodelila posojilo v višini 4 milijard belgijskih frankov (približno 100 milijonov EUR) (29). Nato so občine ta sredstva dodelile svojim javnim bolnišnicam, da bi pokrile del njihovih finančnih obveznosti (30). Regija glavnega mesta Bruselj se je 6. junija 1996 odločila, da ne bo zahtevala vračila posojila in obresti, če se bodo v celoti spoštovali sporazumi o prestrukturiranju bolnišnic in finančni načrti. |
| --- | --- |

(31)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 31 in 32 sklepa o začetku postopka, je prestrukturiranje bruseljskih javnih bolnišnic, ki jih je nadzoroval in upravljal CPAS, obsegalo tudi finančni del. Natančneje, regija glavnega mesta Bruselj je prek sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (v nadaljnjem besedilu: sklad FRBRTC) občinam, ki so upravljale javno bolnišnico (prek zadevnega CPAS), za obdobje 20 let dodelila posojilo v višini 4 milijard belgijskih frankov (približno 100 milijonov EUR) (29). Nato so občine ta sredstva dodelile svojim javnim bolnišnicam, da bi pokrile del njihovih finančnih obveznosti (30). Regija glavnega mesta Bruselj se je 6. junija 1996 odločila, da ne bo zahtevala vračila posojila in obresti, če se bodo v celoti spoštovali sporazumi o prestrukturiranju bolnišnic in finančni načrti.

Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales

29

30

2.3   Regulativni okvir, ki se uporablja za bolnišnice IRIS

Regulativni okvir, ki se uporablja za bolnišnice IRIS

| (32) | Iz prejšnjega oddelka je jasno, da so bolnišnice IRIS ustanovljene na podlagi zakona o CPAS, da bi CPAS omogočile izpolnitev obveznosti zagotavljanja socialne pomoči. Delovanje teh bolnišnic torej ureja zlasti zakon o CPAS. Vendar zanje kot bolnišnice velja tudi zakon z dne 7. avgusta 1987 (Loi coordonnée sur les hôpitaux, v nadaljnjem besedilu: zakon LCH) (31), v členu 147 tega zakona (zdaj členu 163 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008) (32) pa je navedeno:

  „Za bolnišnice, ki jih upravlja CPAS, in zdravnike, ki so zaposleni v teh bolnišnicah, določbe tega usklajenega zakona dopolnjujejo zakon o CPAS z dne 8. julija 1976 in zlasti člene 48, 51, 52, 53,54, 55, 56 in 94 tega zakona.“ |
| --- | --- |

(32)

Iz prejšnjega oddelka je jasno, da so bolnišnice IRIS ustanovljene na podlagi zakona o CPAS, da bi CPAS omogočile izpolnitev obveznosti zagotavljanja socialne pomoči. Delovanje teh bolnišnic torej ureja zlasti zakon o CPAS. Vendar zanje kot bolnišnice velja tudi zakon z dne 7. avgusta 1987 (Loi coordonnée sur les hôpitaux, v nadaljnjem besedilu: zakon LCH) (31), v členu 147 tega zakona (zdaj členu 163 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008) (32) pa je navedeno:

Loi coordonnée sur les hôpitaux

31

32

„Za bolnišnice, ki jih upravlja CPAS, in zdravnike, ki so zaposleni v teh bolnišnicah, določbe tega usklajenega zakona dopolnjujejo zakon o CPAS z dne 8. julija 1976 in zlasti člene 48, 51, 52, 53,54, 55, 56 in 94 tega zakona.“

| (33) | Zakon LCH med drugim določa vrste bolnišnic, ki so lahko uradno pooblaščene (33), pogoje upravljanja bolnišnice in strukturo zdravniških dejavnosti (34), bolnišnično organizacijo (35), pravila in pogoje za izdajo dovoljenj bolnišnicam in za opravljanje bolnišničnih storitev (36), pravno razmerje med bolnišnico in zdravniki, zaposlenimi v bolnišnici, finančni statut zdravnikov, zaposlenih v bolnišnici, ki med drugim vključuje pobiranje in določanje plačil, kaj plačila zajemajo in razdelitev centralno pobranih plačil (37). |
| --- | --- |

(33)

Zakon LCH med drugim določa vrste bolnišnic, ki so lahko uradno pooblaščene (33), pogoje upravljanja bolnišnice in strukturo zdravniških dejavnosti (34), bolnišnično organizacijo (35), pravila in pogoje za izdajo dovoljenj bolnišnicam in za opravljanje bolnišničnih storitev (36), pravno razmerje med bolnišnico in zdravniki, zaposlenimi v bolnišnici, finančni statut zdravnikov, zaposlenih v bolnišnici, ki med drugim vključuje pobiranje in določanje plačil, kaj plačila zajemajo in razdelitev centralno pobranih plačil (37).

33

34

35

36

37

| (34) | Poleg tega za bolnišnice IRIS veljajo pravila iz statutov lokalnih združenj bolnišnic, ki med drugim določajo namen bolnišnic IRIS ter pravice in obveznosti članov združenj (glej tudi uvodno izjavo 29). |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega za bolnišnice IRIS veljajo pravila iz statutov lokalnih združenj bolnišnic, ki med drugim določajo namen bolnišnic IRIS ter pravice in obveznosti članov združenj (glej tudi uvodno izjavo 29).

| (35) | Lokalna združenja bolnišnic delujejo pod nadzorom krovne organizacije IRIS, ki omejuje njihovo zmožnost samostojnega sprejemanja nekaterih finančnih in upravnih odločitev (glej tudi uvodno izjavo 30). Bistveno je, da krovna organizacija IRIS sprejme večletne strateške načrte, ki so za lokalna združenja bolnišnic zavezujoča v skladu s členom 135d zakona o CPAS. |
| --- | --- |

(35)

Lokalna združenja bolnišnic delujejo pod nadzorom krovne organizacije IRIS, ki omejuje njihovo zmožnost samostojnega sprejemanja nekaterih finančnih in upravnih odločitev (glej tudi uvodno izjavo 30). Bistveno je, da krovna organizacija IRIS sprejme večletne strateške načrte, ki so za lokalna združenja bolnišnic zavezujoča v skladu s členom 135d zakona o CPAS.

| (36) | Regulativni okvir, v katerem bolnišnice IRIS delujejo, torej sestavljajo zakon o CPAS, zakon LCH, statuti lokalnih združenj bolnišnic in zavezujoči strateški načrti, ki jih sprejme krovna organizacija IRIS. |
| --- | --- |

(36)

Regulativni okvir, v katerem bolnišnice IRIS delujejo, torej sestavljajo zakon o CPAS, zakon LCH, statuti lokalnih združenj bolnišnic in zavezujoči strateški načrti, ki jih sprejme krovna organizacija IRIS.

2.4   Glavne dejavnosti bolnišnic IRIS

Glavne dejavnosti bolnišnic IRIS

| (37) | Glavna dejavnost bolnišnic IRIS je zagotavljanje bolnišničnih storitev pacientom v regiji glavnega mesta Bruselj. Skupaj imajo skoraj 10 000 zaposlenih, letno opravijo več kot milijon zdravniških pregledov in so največja belgijska služba za pomoč. Nudijo popolne zdravstvene storitve na vseh pomembnih zdravstvenih področjih, dve pa sta specializirani na posebnih področjih (Fabiola Children's University Hospital je specializirana za pediatrijo, Institut Bordet pa za onkologijo). |
| --- | --- |

(37)

Glavna dejavnost bolnišnic IRIS je zagotavljanje bolnišničnih storitev pacientom v regiji glavnega mesta Bruselj. Skupaj imajo skoraj 10 000 zaposlenih, letno opravijo več kot milijon zdravniških pregledov in so največja belgijska služba za pomoč. Nudijo popolne zdravstvene storitve na vseh pomembnih zdravstvenih področjih, dve pa sta specializirani na posebnih področjih (Fabiola Children's University Hospital je specializirana za pediatrijo, Institut Bordet pa za onkologijo).

| (38) | Bolnišnice IRIS poleg zdravstvenih storitev opravljajo številne povezane socialne dejavnosti. Socialni delavci, zaposleni v teh bolnišnicah, zlasti pomagajo prikrajšanim pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju finančnih, upravnih, medosebnih in socialnih težav. |
| --- | --- |

(38)

Bolnišnice IRIS poleg zdravstvenih storitev opravljajo številne povezane socialne dejavnosti. Socialni delavci, zaposleni v teh bolnišnicah, zlasti pomagajo prikrajšanim pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju finančnih, upravnih, medosebnih in socialnih težav.

| (39) | Pet bolnišnic IRIS svoje zdravstvene in povezane socialne storitve trenutno opravlja v omrežju enajstih lokacij v Bruslju. Teh enajst lokacij je v šestih občinah (tj. Anderlecht, la Ville de Bruxelles, Etterbeek, Forest, Ixelles in Schaerbeek). |
| --- | --- |

(39)

Pet bolnišnic IRIS svoje zdravstvene in povezane socialne storitve trenutno opravlja v omrežju enajstih lokacij v Bruslju. Teh enajst lokacij je v šestih občinah (tj. Anderlecht, la Ville de Bruxelles, Etterbeek, Forest, Ixelles in Schaerbeek).

| (40) | Po mnenju bolnišnic IRIS je njihova naloga „služenje v korist vseh, v vseh trenutkih njihovega obstoja, od zibelke do groba, in ne glede na njihove zdravstvene težave“ (38). Deset od enajstih lokacij bolnišnic IRIS je v občinah, v katerih povprečni prihodek ne preseže mediane (39) za regijo glavnega mesta Bruselj. Na podlagi razvrstitve zvezne javne službe za javno zdravje (za preglednico s to razvrstitvijo glej uvodno izjavo 185) so tri velike bolnišnice IRIS, ki nudijo popolno bolnišnično oskrbo (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann in južne bolnišnice IRIS), tudi tri bolnišnice s pacienti z najšibkejšim socialno-ekonomskim položajem v Belgiji. To je razvidno tudi iz dejstva, da leta 2012 skoraj 11 % vseh sprejetih pacientov v CHU Saint-Pierre in CHU Brugmann ni imelo obveznega belgijskega zdravstvenega zavarovanja in ni moglo plačati zdravljenja, 15 % pacientov teh bolnišnic pa je bilo odvisnih (tudi) od podpore CPAS. |
| --- | --- |

(40)

Po mnenju bolnišnic IRIS je njihova naloga „služenje v korist vseh, v vseh trenutkih njihovega obstoja, od zibelke do groba, in ne glede na njihove zdravstvene težave“ (38). Deset od enajstih lokacij bolnišnic IRIS je v občinah, v katerih povprečni prihodek ne preseže mediane (39) za regijo glavnega mesta Bruselj. Na podlagi razvrstitve zvezne javne službe za javno zdravje (za preglednico s to razvrstitvijo glej uvodno izjavo 185) so tri velike bolnišnice IRIS, ki nudijo popolno bolnišnično oskrbo (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann in južne bolnišnice IRIS), tudi tri bolnišnice s pacienti z najšibkejšim socialno-ekonomskim položajem v Belgiji. To je razvidno tudi iz dejstva, da leta 2012 skoraj 11 % vseh sprejetih pacientov v CHU Saint-Pierre in CHU Brugmann ni imelo obveznega belgijskega zdravstvenega zavarovanja in ni moglo plačati zdravljenja, 15 % pacientov teh bolnišnic pa je bilo odvisnih (tudi) od podpore CPAS.

38

39

| (41) | Bolnišnice IRIS imajo tudi številne pomožne dejavnosti (npr. prevoz pacientov med bolnišnicami z reševalnim vozilom, vrtec za otroke zaposlenih, negovalne domove in domove za starejše občane, šole za medicinske sestre, raziskave, pomoč pri samostojnem življenju, psihiatrične ustanove, majhno trgovino za paciente in obiskovalce, najem televizorjev za paciente, najem sob za tretje osebe, gostinski obrat in parkirišča). Te pomožne dejavnosti obsegajo le zelo majhen odstotek vseh dejavnosti bolnišnic IRIS, kot je razvidno iz njihovega malega deleža skupnega prihodka bolnišnic IRIS (tj. v povprečju manj kot 2 %). |
| --- | --- |

(41)

Bolnišnice IRIS imajo tudi številne pomožne dejavnosti (npr. prevoz pacientov med bolnišnicami z reševalnim vozilom, vrtec za otroke zaposlenih, negovalne domove in domove za starejše občane, šole za medicinske sestre, raziskave, pomoč pri samostojnem življenju, psihiatrične ustanove, majhno trgovino za paciente in obiskovalce, najem televizorjev za paciente, najem sob za tretje osebe, gostinski obrat in parkirišča). Te pomožne dejavnosti obsegajo le zelo majhen odstotek vseh dejavnosti bolnišnic IRIS, kot je razvidno iz njihovega malega deleža skupnega prihodka bolnišnic IRIS (tj. v povprečju manj kot 2 %).

| (42) | Vse te dejavnosti pomenijo stroške in prihodke bolnišnic IRIS. Na njihove stroške poleg posebnih dejavnosti, ki jih opravljajo, vpliva tudi njihov status javnih bolnišnic, ki vključuje številne omejitve, ki ne veljajo za zasebne bolnišnice. Zlasti operativni stroški, ki jih imajo bolnišnice IRIS pri opravljanju svojih storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, se med drugim povečajo zaradi dejavnikov, kot so:






  — | zahteva za plačilo obveznih jezikovnih bonusov (40), ki jih je treba dodeliti dvojezičnim zaposlenim, po ocenah pa ti stroški (41) za bolnišnice IRIS letno znašajo približno [...] (42) milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(42)

Vse te dejavnosti pomenijo stroške in prihodke bolnišnic IRIS. Na njihove stroške poleg posebnih dejavnosti, ki jih opravljajo, vpliva tudi njihov status javnih bolnišnic, ki vključuje številne omejitve, ki ne veljajo za zasebne bolnišnice. Zlasti operativni stroški, ki jih imajo bolnišnice IRIS pri opravljanju svojih storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, se med drugim povečajo zaradi dejavnikov, kot so:

—

zahteva za plačilo obveznih jezikovnih bonusov (40), ki jih je treba dodeliti dvojezičnim zaposlenim, po ocenah pa ti stroški (41) za bolnišnice IRIS letno znašajo približno [...] (42) milijonov EUR,

40

41

42

| — | pokojninska shema, ki velja za stalne uslužbence (43) (tj. javne uslužbence), ki je bolj velikodušna od tiste, ki se uporablja za zaposlene v zasebnem sektorju in za katero morajo bolnišnice IRIS po ocenah prispevati [...] milijonov EUR letno, |
| --- | --- |

—

pokojninska shema, ki velja za stalne uslužbence (43) (tj. javne uslužbence), ki je bolj velikodušna od tiste, ki se uporablja za zaposlene v zasebnem sektorju in za katero morajo bolnišnice IRIS po ocenah prispevati [...] milijonov EUR letno,

43

| — | stroški, povezani z dolgotrajno boleznijo stalnih uslužbencev (44), ki jih morajo kriti bolnišnice IRIS (namesto sistema socialne varnosti), ki po ocenah letno znašajo [...] milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

stroški, povezani z dolgotrajno boleznijo stalnih uslužbencev (44), ki jih morajo kriti bolnišnice IRIS (namesto sistema socialne varnosti), ki po ocenah letno znašajo [...] milijonov EUR,

44

| — | zvišanja plačilne lestvice, ki jih bolnišnicam IRIS naloži regija glavnega mesta Bruselj (45), ki določi plačilne lestvice za zaposlene v občinah, CPAS in bolnišnicah IRIS, plača pa le 60 % tega zvišanja, zato imajo bolnišnice IRIS letno stroške v višini približno [...] milijonov EUR, in |
| --- | --- |

—

zvišanja plačilne lestvice, ki jih bolnišnicam IRIS naloži regija glavnega mesta Bruselj (45), ki določi plačilne lestvice za zaposlene v občinah, CPAS in bolnišnicah IRIS, plača pa le 60 % tega zvišanja, zato imajo bolnišnice IRIS letno stroške v višini približno [...] milijonov EUR, in

45

| — | obvezni prispevki bolnišnic IRIS k stroškom krovne organizacije IRIS (46), ki po ocenah letno znašajo [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

obvezni prispevki bolnišnic IRIS k stroškom krovne organizacije IRIS (46), ki po ocenah letno znašajo [...] milijonov EUR.

46

| (43) | Te preostale stroške morajo nositi bolnišnice IRIS in se ne krijejo iz drugih javnih virov financiranja (kot je na primer proračun finančnih sredstev, glej uvodno izjavo 46(a)). |
| --- | --- |

(43)

Te preostale stroške morajo nositi bolnišnice IRIS in se ne krijejo iz drugih javnih virov financiranja (kot je na primer proračun finančnih sredstev, glej uvodno izjavo 46(a)).

2.5   Mehanizmi financiranja in računovodski mehanizmi bolnišnic IRIS

Mehanizmi financiranja in računovodski mehanizmi bolnišnic IRIS

2.5.1   Mehanizmi financiranja

Mehanizmi financiranja

| (44) | Temeljno načelo, v skladu s katerim se financirajo bolnišnice IRIS, je določeno v členu 46 (47) statuta vsakega od petih lokalnih združenj bolnišnic (glej uvodni izjavi 28 in 29), ki določa:

  „Brez poseganja v člen 109 [zakona LCH] se rezultat poslovnega leta razdeli med partnerje, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini, in sicer s sklepom generalne skupščine“
   (48).
  Na podlagi tega morajo občine in CPAS v celoti pokriti vsak primanjkljaj bolnišnic IRIS, kot je naveden v njihovih računovodskih izkazih. Poleg tega morajo občine v skladu s členom 106 zakona o CPAS kriti vsak primanjkljaj, ki ga ustvari njihov CPAS (glej uvodno izjavo 22). Zato občine (neposredno in na podlagi svoje obveznosti financiranja zadevnega CPAS) na koncu zagotovijo kontinuiteto bolnišnic IRIS, tako da v celoti pokrijejo vsak primanjkljaj, ki ga te bolnišnice morda ustvarijo. |
| --- | --- |

(44)

Temeljno načelo, v skladu s katerim se financirajo bolnišnice IRIS, je določeno v členu 46 (47) statuta vsakega od petih lokalnih združenj bolnišnic (glej uvodni izjavi 28 in 29), ki določa:

47

„Brez poseganja v člen 109 [zakona LCH] se rezultat poslovnega leta razdeli med partnerje, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini, in sicer s sklepom generalne skupščine“
   (48).

48

Na podlagi tega morajo občine in CPAS v celoti pokriti vsak primanjkljaj bolnišnic IRIS, kot je naveden v njihovih računovodskih izkazih. Poleg tega morajo občine v skladu s členom 106 zakona o CPAS kriti vsak primanjkljaj, ki ga ustvari njihov CPAS (glej uvodno izjavo 22). Zato občine (neposredno in na podlagi svoje obveznosti financiranja zadevnega CPAS) na koncu zagotovijo kontinuiteto bolnišnic IRIS, tako da v celoti pokrijejo vsak primanjkljaj, ki ga te bolnišnice morda ustvarijo.

| (45) | Koliko morajo občine in CPAS posredovati, da bi morebitni primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS, pokrili na podlagi člena 46 njihovih zadevnih statutov, je seveda odvisno od tega, v kolikšnem obsegu lahko bolnišnice IRIS svoje stroške krijejo iz drugih virov financiranja. |
| --- | --- |

(45)

Koliko morajo občine in CPAS posredovati, da bi morebitni primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS, pokrili na podlagi člena 46 njihovih zadevnih statutov, je seveda odvisno od tega, v kolikšnem obsegu lahko bolnišnice IRIS svoje stroške krijejo iz drugih virov financiranja.

| (46) | V zakonu LCH je opisanih pet virov financiranja, ki so enako na voljo javnim in zasebnim bolnišnicam. Operativni stroški belgijskih bolnišnic se večinoma krijejo iz prvih treh virov financiranja (49), četrti in peti vir pa sta povezana s stroški bolnišnic za naložbe.






  (a) | Prvi vir financiranja je budget des moyens financiers (v nadaljnjem besedilu: proračun finančnih sredstev) (50), ki ga določi zvezni minister za javno zdravje, v njegovem okviru pa se upoštevajo le dejavnosti zdravstvenega varstva, ki jih krije socialno zavarovanje. Proračun finančnih sredstev se določi za vsako bolnišnico v okviru skupnega proračuna zvezne države. Razpoložljivi zvezni proračun se razdeli med vse bolnišnice in ni nujno, da krije vse njihove upravičene stroške. Od leta 2002 se proračun finančnih sredstev za vsako bolnišnico določi zlasti glede na število dni zdravljenja, ki jih je posamezna bolnišnica zagotovila v prejšnjem letu. Ta posebni znesek se nato posamezni bolnišnici izplača na dva načina. Natančneje, približno 85 % (fiksni del) tega zneska se bolnišnicam izplačuje mesečno, preostalih 15 % (spremenljivi del) pa se izplača na podlagi dejanskih sprejemov in dni zdravljenj v bolnišnici med letom. Ob koncu vsakega leta se proračun finančnih sredstev preračuna na podlagi dejanskih podatkov za zadevno leto in glede na rezultat bolnišnica prejme določen znesek ali pa ga mora vrniti. Proračun finančnih sredstev podrobneje ureja kraljevi odlok z dne 25. aprila 2002, v katerem so opredeljeni pogoji in pravila za določanje proračuna finančnih sredstev, dodeljenega bolnišnicam. Kraljevi odlok zlasti določa, kako se določi proračun finančnih sredstev, katere vrste stroški se lahko krijejo z državnim financiranjem in katera merila veljajo v zvezi s tem (51). Poudariti je treba, da proračun finančnih sredstev ni vzpostavljen zaradi kritja dejanskih stroškov, ki jih ima posamezna bolnišnica, ampak je v glavnem urejen kot pavšalno financiranje na podlagi njenih povprečnih dejanskih preteklih stroškov. Zato proračun finančnih sredstev morda ne zadošča pri močno povišanih stroških ali drugih dogodkih v organizacijski in stroškovni strukturi bolnišnice. |
| --- | --- | --- |

(46)

V zakonu LCH je opisanih pet virov financiranja, ki so enako na voljo javnim in zasebnim bolnišnicam. Operativni stroški belgijskih bolnišnic se večinoma krijejo iz prvih treh virov financiranja (49), četrti in peti vir pa sta povezana s stroški bolnišnic za naložbe.

49

(a)

Prvi vir financiranja je budget des moyens financiers (v nadaljnjem besedilu: proračun finančnih sredstev) (50), ki ga določi zvezni minister za javno zdravje, v njegovem okviru pa se upoštevajo le dejavnosti zdravstvenega varstva, ki jih krije socialno zavarovanje. Proračun finančnih sredstev se določi za vsako bolnišnico v okviru skupnega proračuna zvezne države. Razpoložljivi zvezni proračun se razdeli med vse bolnišnice in ni nujno, da krije vse njihove upravičene stroške. Od leta 2002 se proračun finančnih sredstev za vsako bolnišnico določi zlasti glede na število dni zdravljenja, ki jih je posamezna bolnišnica zagotovila v prejšnjem letu. Ta posebni znesek se nato posamezni bolnišnici izplača na dva načina. Natančneje, približno 85 % (fiksni del) tega zneska se bolnišnicam izplačuje mesečno, preostalih 15 % (spremenljivi del) pa se izplača na podlagi dejanskih sprejemov in dni zdravljenj v bolnišnici med letom. Ob koncu vsakega leta se proračun finančnih sredstev preračuna na podlagi dejanskih podatkov za zadevno leto in glede na rezultat bolnišnica prejme določen znesek ali pa ga mora vrniti. Proračun finančnih sredstev podrobneje ureja kraljevi odlok z dne 25. aprila 2002, v katerem so opredeljeni pogoji in pravila za določanje proračuna finančnih sredstev, dodeljenega bolnišnicam. Kraljevi odlok zlasti določa, kako se določi proračun finančnih sredstev, katere vrste stroški se lahko krijejo z državnim financiranjem in katera merila veljajo v zvezi s tem (51). Poudariti je treba, da proračun finančnih sredstev ni vzpostavljen zaradi kritja dejanskih stroškov, ki jih ima posamezna bolnišnica, ampak je v glavnem urejen kot pavšalno financiranje na podlagi njenih povprečnih dejanskih preteklih stroškov. Zato proračun finančnih sredstev morda ne zadošča pri močno povišanih stroških ali drugih dogodkih v organizacijski in stroškovni strukturi bolnišnice.

budget des moyens financiers

50

51

| (b) | Drugi vir financiranja so prispevki za socialno varnost, ki jih Institut National d'Assurance Maladie-Invalidité (v nadaljnjem besedilu: inštitut INAMI) bolnišnicam izplača za zdravljenje, ki so ga nudile pacientom. To financiranje temelji na zakonu Loi Assurance Maladie-Invalidité (52) oziroma njegovi konsolidirani različici iz zakona z dne 14. julija 1994 (53), ki vzpostavlja belgijski sistem socialne varnosti za bolezni in invalidnost ter določa zdravstvene storitve in zdravila, ki so upravičena do nadomestila iz naslova socialnega varstva. Bolnišnice del plačil zdravnikom in stroškov zdravljenja pacientov neposredno zaračunajo inštitutu INAMI. Vendar ta plačila ne krijejo vseh stroškov, ki jih imajo bolnišnice pri zagotavljanju svojih zdravstvenih dejavnosti. Zato bolnišnice, ki nimajo zadostnih drugih virov prihodkov, tvegajo, da bodo imele izgubo. |
| --- | --- |

(b)

Drugi vir financiranja so prispevki za socialno varnost, ki jih Institut National d'Assurance Maladie-Invalidité (v nadaljnjem besedilu: inštitut INAMI) bolnišnicam izplača za zdravljenje, ki so ga nudile pacientom. To financiranje temelji na zakonu Loi Assurance Maladie-Invalidité (52) oziroma njegovi konsolidirani različici iz zakona z dne 14. julija 1994 (53), ki vzpostavlja belgijski sistem socialne varnosti za bolezni in invalidnost ter določa zdravstvene storitve in zdravila, ki so upravičena do nadomestila iz naslova socialnega varstva. Bolnišnice del plačil zdravnikom in stroškov zdravljenja pacientov neposredno zaračunajo inštitutu INAMI. Vendar ta plačila ne krijejo vseh stroškov, ki jih imajo bolnišnice pri zagotavljanju svojih zdravstvenih dejavnosti. Zato bolnišnice, ki nimajo zadostnih drugih virov prihodkov, tvegajo, da bodo imele izgubo.

Institut National d'Assurance Maladie-Invalidité

Loi Assurance Maladie-Invalidité

52

53

| (c) | Tretji vir financiranja so plačila, ki jih bolnišnicam neposredno plača pacient ali njegova zasebna zavarovalnica. Ta plačila so potrebna, ker sistem socialne varnosti ne krije celotnega plačila zdravnikov ali zdravil in drugih medicinskih pripomočkov (npr. vsadkov). Poleg tega se lahko poleg običajne cene za hospitalizacijo in običajnega plačila za zdravnika zaračunajo dodatki, če se pacienti na primer odločijo za zasebno sobo (tj. za zdravljenje se lahko zaračuna znesek, višji od standardne cene). Pacientom se lahko zaračuna tudi uporaba dodatnih storitev (npr. najem televizorja, uporaba parkirišča bolnišnice itd.).
  Vsa plačila, ki jih pacienti ali tretje osebe plačajo za nadomestilo bolnišničnim zdravnikom za zdravljenje hospitaliziranih pacientov, mora centralno pobrati bolnišnica (54). Bolnišnice in njihovi zdravniki sklenejo dogovore, v katerih so določeni odstotki plačil, ki jih bolnišnice lahko zadržijo za kritje stroškov pobiranja in drugih stroškov, ki se ne financirajo iz proračuna finančnih sredstev (55). Podobno kot velja za običajna plačila zdravnikom, lahko bolnišnica del navedenih dodatkov zadrži za kritje dela svojih stroškov (spet v skladu z dogovorom med bolnišnico in njenimi zdravniki). Del plačila zdravnikom torej ni plačilo, ki ga dobijo zdravniki, ampak se uporabi za kritje operativnih stroškov bolnišnic. |
| --- | --- |

(c)

Tretji vir financiranja so plačila, ki jih bolnišnicam neposredno plača pacient ali njegova zasebna zavarovalnica. Ta plačila so potrebna, ker sistem socialne varnosti ne krije celotnega plačila zdravnikov ali zdravil in drugih medicinskih pripomočkov (npr. vsadkov). Poleg tega se lahko poleg običajne cene za hospitalizacijo in običajnega plačila za zdravnika zaračunajo dodatki, če se pacienti na primer odločijo za zasebno sobo (tj. za zdravljenje se lahko zaračuna znesek, višji od standardne cene). Pacientom se lahko zaračuna tudi uporaba dodatnih storitev (npr. najem televizorja, uporaba parkirišča bolnišnice itd.).

Vsa plačila, ki jih pacienti ali tretje osebe plačajo za nadomestilo bolnišničnim zdravnikom za zdravljenje hospitaliziranih pacientov, mora centralno pobrati bolnišnica (54). Bolnišnice in njihovi zdravniki sklenejo dogovore, v katerih so določeni odstotki plačil, ki jih bolnišnice lahko zadržijo za kritje stroškov pobiranja in drugih stroškov, ki se ne financirajo iz proračuna finančnih sredstev (55). Podobno kot velja za običajna plačila zdravnikom, lahko bolnišnica del navedenih dodatkov zadrži za kritje dela svojih stroškov (spet v skladu z dogovorom med bolnišnico in njenimi zdravniki). Del plačila zdravnikom torej ni plačilo, ki ga dobijo zdravniki, ampak se uporabi za kritje operativnih stroškov bolnišnic.

54

55

| (d) | Četrti vir financiranja je posebej namenjen kritju stroškov bolnišnic za naložbe. Naložbe bolnišnic v glavnem krije država (zvezna vlada in regije plačajo vsaka svoj del), preostali del pa bolnišnice plačajo iz lastnih sredstev in z bančnimi posojili. Državno financiranje je namenjeno kritju stroškov gradnje ali prenove bolnišnice ali bolnišničnega oddelka ter stroškov prvega nakupa opreme in medicinskih pripomočkov (56). Subvencije za naložbe so omejene (npr. fiksni znesek na kvadratni meter ali enoto). |
| --- | --- |

(d)

Četrti vir financiranja je posebej namenjen kritju stroškov bolnišnic za naložbe. Naložbe bolnišnic v glavnem krije država (zvezna vlada in regije plačajo vsaka svoj del), preostali del pa bolnišnice plačajo iz lastnih sredstev in z bančnimi posojili. Državno financiranje je namenjeno kritju stroškov gradnje ali prenove bolnišnice ali bolnišničnega oddelka ter stroškov prvega nakupa opreme in medicinskih pripomočkov (56). Subvencije za naložbe so omejene (npr. fiksni znesek na kvadratni meter ali enoto).

56

| (e) | Peti splošni vir javnega financiranja je povezan z naložbami in je namenjen odškodninam za študije, razvoju gradbenih projektov in kritju stroškov, ki nastanejo zaradi zaprtja ali neuporabe bolnišnice ali bolnišničnega oddelka (57). V praksi se to financiranje ne dodeli zelo pogosto. |
| --- | --- |

(e)

Peti splošni vir javnega financiranja je povezan z naložbami in je namenjen odškodninam za študije, razvoju gradbenih projektov in kritju stroškov, ki nastanejo zaradi zaprtja ali neuporabe bolnišnice ali bolnišničnega oddelka (57). V praksi se to financiranje ne dodeli zelo pogosto.

57

| (47) | Člen 109 zakona LCH (zdaj člen 125 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008 (58)) določa šesti mehanizem financiranja, ki ga lahko koristijo le javne bolnišnice (kot so bolnišnice IRIS). V skladu s to določbo morajo primanjkljaj javnih bolnišnic, ki izvira iz njihovih bolnišničnih dejavnosti, kriti občine, ki jih nadzirajo (npr. prek CPAS ali centralne strukture, kot je združenje IRIS). Načelo, da ta primanjkljaj (delno) krijejo občine, je bilo vključeno že v zakon z dne 23. decembra 1963 (59), ki je veljal pred zakonom LCH, in potrjeno s členom 34 zakona z dne 28. decembra 1973 (60). Merila za izračun primanjkljajev, ki jih morajo kriti občine, so določena v kraljevem odloku (61). Na podlagi tega zvezni minister za javno zdravje vsako leto določi primanjkljaj, ki ga je treba kriti za posamezno javno bolnišnico. V praksi primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH, ki ga je treba kriti, kot določi minister, ni popolnoma enak primanjkljaju iz računovodskih izkazov bolnišnice, saj so nekateri stroškovni elementi (npr. rezultat nebolnišničnih dejavnosti, ki so v primeru bolnišnic IRIS v celoti pomožne bolnišnične dejavnosti, kot bo pojasnjeno v uvodni izjavi 155) (62), ki so vključeni v primanjkljaj iz računovodskih izkazov, izključeni iz primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH. |
| --- | --- |

(47)

Člen 109 zakona LCH (zdaj člen 125 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008 (58)) določa šesti mehanizem financiranja, ki ga lahko koristijo le javne bolnišnice (kot so bolnišnice IRIS). V skladu s to določbo morajo primanjkljaj javnih bolnišnic, ki izvira iz njihovih bolnišničnih dejavnosti, kriti občine, ki jih nadzirajo (npr. prek CPAS ali centralne strukture, kot je združenje IRIS). Načelo, da ta primanjkljaj (delno) krijejo občine, je bilo vključeno že v zakon z dne 23. decembra 1963 (59), ki je veljal pred zakonom LCH, in potrjeno s členom 34 zakona z dne 28. decembra 1973 (60). Merila za izračun primanjkljajev, ki jih morajo kriti občine, so določena v kraljevem odloku (61). Na podlagi tega zvezni minister za javno zdravje vsako leto določi primanjkljaj, ki ga je treba kriti za posamezno javno bolnišnico. V praksi primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH, ki ga je treba kriti, kot določi minister, ni popolnoma enak primanjkljaju iz računovodskih izkazov bolnišnice, saj so nekateri stroškovni elementi (npr. rezultat nebolnišničnih dejavnosti, ki so v primeru bolnišnic IRIS v celoti pomožne bolnišnične dejavnosti, kot bo pojasnjeno v uvodni izjavi 155) (62), ki so vključeni v primanjkljaj iz računovodskih izkazov, izključeni iz primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH.

58

59

60

61

62

| (48) | Bolnišnice IRIS imajo torej na voljo celovit mehanizem financiranja, ki zagotavlja kritje vsakega primanjkljaja, ki ga morda ustvarijo. Pet splošnih ukrepov financiranja, predvidenih v zakonu LCH (glej uvodno izjavo 46), krije večino operativnih stroškov bolnišnic in naložbe. Če ti viri ne zadoščajo za kritje stroškov, nastalih pri opravljanju dejavnosti bolnišnic, morajo občine v skladu s členom 46 statutov bolnišnic IRIS v celoti kriti vsak primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS (glej uvodni izjavi 44 in 45). Računovodski primanjkljaj, ki ga obravnava člen 46 statutov, nujno zajema „primanjkljaj na podlagi člena 109“ (63) (glej uvodno izjavo 47), s popolnim kritjem računovodskega primanjkljaja pa občine izpolnijo tudi svojo obveznost na podlagi člena 109 zakona LCH. Načini plačevanja iz tega mehanizma za nadomestilo primanjkljaja bodo opisani v nadaljevanju (glej oddelek 7.3.5). |
| --- | --- |

(48)

Bolnišnice IRIS imajo torej na voljo celovit mehanizem financiranja, ki zagotavlja kritje vsakega primanjkljaja, ki ga morda ustvarijo. Pet splošnih ukrepov financiranja, predvidenih v zakonu LCH (glej uvodno izjavo 46), krije večino operativnih stroškov bolnišnic in naložbe. Če ti viri ne zadoščajo za kritje stroškov, nastalih pri opravljanju dejavnosti bolnišnic, morajo občine v skladu s členom 46 statutov bolnišnic IRIS v celoti kriti vsak primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS (glej uvodni izjavi 44 in 45). Računovodski primanjkljaj, ki ga obravnava člen 46 statutov, nujno zajema „primanjkljaj na podlagi člena 109“ (63) (glej uvodno izjavo 47), s popolnim kritjem računovodskega primanjkljaja pa občine izpolnijo tudi svojo obveznost na podlagi člena 109 zakona LCH. Načini plačevanja iz tega mehanizma za nadomestilo primanjkljaja bodo opisani v nadaljevanju (glej oddelek 7.3.5).

63

2.5.2   Računovodske zahteve

Računovodske zahteve

| (49) | Za vse bolnišnice (tj. javne in zasebne) veljajo računovodske zahteve in zahteve glede preglednosti. Vsaka bolnišnica mora zlasti voditi več računovodskih evidenc, na podlagi katerih se lahko določijo stroški posamezne storitve in ki upoštevajo nekatere elemente zakona z dne 17. julija 1975 (64) o računovodstvu (65). Vodenje ločenih računovodskih evidenc nebolnišničnih dejavnostih je obvezno. Bolnišnice morajo tudi imenovati revizorja, ki potrdi računovodske evidence in izkaze bolnišnice (66). Bolnišnice morajo tudi predložiti nekatere (finančne) informacije zveznemu ministru za javno zdravje (67), njegova zvezna javna služba pa spremlja skladnost z zakonom LCH (68). |
| --- | --- |

(49)

Za vse bolnišnice (tj. javne in zasebne) veljajo računovodske zahteve in zahteve glede preglednosti. Vsaka bolnišnica mora zlasti voditi več računovodskih evidenc, na podlagi katerih se lahko določijo stroški posamezne storitve in ki upoštevajo nekatere elemente zakona z dne 17. julija 1975 (64) o računovodstvu (65). Vodenje ločenih računovodskih evidenc nebolnišničnih dejavnostih je obvezno. Bolnišnice morajo tudi imenovati revizorja, ki potrdi računovodske evidence in izkaze bolnišnice (66). Bolnišnice morajo tudi predložiti nekatere (finančne) informacije zveznemu ministru za javno zdravje (67), njegova zvezna javna služba pa spremlja skladnost z zakonom LCH (68).

64

65

66

67

68

3.   OPIS UKREPOV, NA KATERE SE NANAŠA PRITOŽBA

OPIS UKREPOV, NA KATERE SE NANAŠA PRITOŽBA

| (50) | Po navedbah pritožnikov se je regija glavnega mesta Bruselj odločila, da dejansko prevzame vlogo zadevnih bruseljskih občin pri nadomestilu za primanjkljaje bolnišnic IRIS. V pritožbi so zlasti navedeni ukrepi sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (ali sklada FRBRTC), ki ga je ustanovila regija glavnega mesta Bruselj (69). Poleg tega je v pritožbi navedeno, da naj bi regija glavnega mesta Bruselj občinam od leta 2003 tudi sama dodeljevala posebne subvencije (70) (tj. v višini do 10 milijonov EUR letno), ki naj bi se kot pomoč prenesle na bolnišnice IRIS. |
| --- | --- |

(50)

Po navedbah pritožnikov se je regija glavnega mesta Bruselj odločila, da dejansko prevzame vlogo zadevnih bruseljskih občin pri nadomestilu za primanjkljaje bolnišnic IRIS. V pritožbi so zlasti navedeni ukrepi sklada Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales (ali sklada FRBRTC), ki ga je ustanovila regija glavnega mesta Bruselj (69). Poleg tega je v pritožbi navedeno, da naj bi regija glavnega mesta Bruselj občinam od leta 2003 tudi sama dodeljevala posebne subvencije (70) (tj. v višini do 10 milijonov EUR letno), ki naj bi se kot pomoč prenesle na bolnišnice IRIS.

Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales

69

70

| (51) | Pritožniki niso izrazili pomislekov glede pristojnosti regije glavnega mesta Bruselj v primerjavi s temi občinami, vendar menijo, da sredstva, ki so jih opredelili kot regionalno financiranje bolnišnic IRIS, presegajo sredstva, predvidena za kritje primanjkljaja v skladu s členom 109 zakona LCH (glej tudi uvodno izjavo 47). Pritožniki trdijo, da so imele bolnišnice IRIS precejšnjo korist od regionalnega financiranja, ki je bilo dodeljeno občinam, v katerih so te bolnišnice, in da tega financiranja ni mogoče utemeljiti na podlagi določb zakona LCH. Obveznosti glede kritja primanjkljaja iz člena 46 statutov bolnišnic IRIS niso omenili. |
| --- | --- |

(51)

Pritožniki niso izrazili pomislekov glede pristojnosti regije glavnega mesta Bruselj v primerjavi s temi občinami, vendar menijo, da sredstva, ki so jih opredelili kot regionalno financiranje bolnišnic IRIS, presegajo sredstva, predvidena za kritje primanjkljaja v skladu s členom 109 zakona LCH (glej tudi uvodno izjavo 47). Pritožniki trdijo, da so imele bolnišnice IRIS precejšnjo korist od regionalnega financiranja, ki je bilo dodeljeno občinam, v katerih so te bolnišnice, in da tega financiranja ni mogoče utemeljiti na podlagi določb zakona LCH. Obveznosti glede kritja primanjkljaja iz člena 46 statutov bolnišnic IRIS niso omenili.

| (52) | Poleg tega so navedli približno 100 milijonov EUR, ki so bili dodeljeni iz sklada FRBRTC v okviru prestrukturiranja bruseljskih javnih bolnišnic, s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (glej tudi oddelek 2.2). Pritožniki trdijo, da naj bi zaradi tega ukrepa bolnišnice IRIS prejele previsoko nadomestilo. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega so navedli približno 100 milijonov EUR, ki so bili dodeljeni iz sklada FRBRTC v okviru prestrukturiranja bruseljskih javnih bolnišnic, s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (glej tudi oddelek 2.2). Pritožniki trdijo, da naj bi zaradi tega ukrepa bolnišnice IRIS prejele previsoko nadomestilo.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

4.1   Odločba Komisije iz leta 2009

Odločba Komisije iz leta 2009

| (53) | Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 5), je Komisija 28. oktobra 2009 sprejela odločbo o nenasprotovanju (71), v kateri je sklenila, da javno financiranje bolnišnic IRIS v regiji glavnega mesta Bruselj pomeni državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom kot nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Ta odločitev Komisije je temeljila na odločbi o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in neposredno na členu 86(2) Pogodbe ES (zdaj člen 106(2) PDEU). |
| --- | --- |

(53)

Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 5), je Komisija 28. oktobra 2009 sprejela odločbo o nenasprotovanju (71), v kateri je sklenila, da javno financiranje bolnišnic IRIS v regiji glavnega mesta Bruselj pomeni državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom kot nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Ta odločitev Komisije je temeljila na odločbi o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in neposredno na členu 86(2) Pogodbe ES (zdaj člen 106(2) PDEU).

71

| (54) | Komisija je v odločbi menila, da so bile bolnišnicam IRIS naložene tri bolnišnične naloge javne službe, in sicer splošna bolnišnična naloga vseh bolnišnic (javnih in zasebnih) na podlagi zakona LCH (72), obveznost zdravljenja vsakega pacienta v vseh okoliščinah, vključno s posturgentnim zdravljenjem (73) in obveznost omogočanja popolne večstranske bolnišnične oskrbe (74). Poleg tega je ugotovila, da je bila bolnišnicam IRIS naložena nebolnišnična naloga javne službe omogočanja socialne pomoči skupaj z zdravstvenim varstvom (75). Nazadnje je bila navedena tudi obveznost dvojezičnosti (76). Za te naloge se je štelo, da so bile bolnišnicam IRIS naložene z zakonom LCH, zakonom o CPAS, strateškimi načrti združenja IRIS ter sporazumom, ki so ga podpisali bolnišnice IRIS in CPAS. Komisija je menila tudi, da so bili parametri nadomestila določeni predhodno (77) ter da so bili vzpostavljeni ustrezni načini za preprečevanje in odpravo prekomernih nadomestil (78). Prepričala se je, da so bolnišnice IRIS vodile ločene računovodske evidence za bolnišnične in nebolnišnične dejavnosti (79), s čimer se je zagotovilo, da ni bilo navzkrižnega subvencioniranja poslovnih dejavnosti bolnišnic IRIS, ki ne spadajo med storitve splošnega gospodarskega pomena (80). |
| --- | --- |

(54)

Komisija je v odločbi menila, da so bile bolnišnicam IRIS naložene tri bolnišnične naloge javne službe, in sicer splošna bolnišnična naloga vseh bolnišnic (javnih in zasebnih) na podlagi zakona LCH (72), obveznost zdravljenja vsakega pacienta v vseh okoliščinah, vključno s posturgentnim zdravljenjem (73) in obveznost omogočanja popolne večstranske bolnišnične oskrbe (74). Poleg tega je ugotovila, da je bila bolnišnicam IRIS naložena nebolnišnična naloga javne službe omogočanja socialne pomoči skupaj z zdravstvenim varstvom (75). Nazadnje je bila navedena tudi obveznost dvojezičnosti (76). Za te naloge se je štelo, da so bile bolnišnicam IRIS naložene z zakonom LCH, zakonom o CPAS, strateškimi načrti združenja IRIS ter sporazumom, ki so ga podpisali bolnišnice IRIS in CPAS. Komisija je menila tudi, da so bili parametri nadomestila določeni predhodno (77) ter da so bili vzpostavljeni ustrezni načini za preprečevanje in odpravo prekomernih nadomestil (78). Prepričala se je, da so bolnišnice IRIS vodile ločene računovodske evidence za bolnišnične in nebolnišnične dejavnosti (79), s čimer se je zagotovilo, da ni bilo navzkrižnega subvencioniranja poslovnih dejavnosti bolnišnic IRIS, ki ne spadajo med storitve splošnega gospodarskega pomena (80).

72

73

74

75

76

77

78

79

80

| (55) | Komisija je ocenila tudi, ali so bolnišnice IRIS v preteklosti (tj. v obdobju 1996–2007) prejele prekomerno nadomestilo (81), in ugotovila, da ga niso prejele (82). Poleg ocene finančnih ukrepov kot celote je proučila tudi domnevni mehanizem predplačil. Ker se je nadomestilo za primanjkljaj v skladu s členom 109 zakona LCH redno izplačevalo le z dolgo zamudo do deset let, naj bi bolnišnice IRIS prejele predplačilo za ta neporavnana plačila iz sklada FRBRTC. Komisija je ugotovila, da bi bilo treba ta domnevna predplačila v vsakem primeru vrniti po plačilu nadomestila za primanjkljaj v skladu s členom 109 zakona LCH, zato zaradi njih bolnišnice IRIS niso mogle prejeti prekomernega nadomestila (83). |
| --- | --- |

(55)

Komisija je ocenila tudi, ali so bolnišnice IRIS v preteklosti (tj. v obdobju 1996–2007) prejele prekomerno nadomestilo (81), in ugotovila, da ga niso prejele (82). Poleg ocene finančnih ukrepov kot celote je proučila tudi domnevni mehanizem predplačil. Ker se je nadomestilo za primanjkljaj v skladu s členom 109 zakona LCH redno izplačevalo le z dolgo zamudo do deset let, naj bi bolnišnice IRIS prejele predplačilo za ta neporavnana plačila iz sklada FRBRTC. Komisija je ugotovila, da bi bilo treba ta domnevna predplačila v vsakem primeru vrniti po plačilu nadomestila za primanjkljaj v skladu s členom 109 zakona LCH, zato zaradi njih bolnišnice IRIS niso mogle prejeti prekomernega nadomestila (83).

81

82

83

4.2   Ničnostna sodba Splošnega sodišča iz leta 2012

Ničnostna sodba Splošnega sodišča iz leta 2012

| (56) | Pritožniki so v odziv na odločbo Komisije iz leta 2009 pred Splošnim sodiščem vložili ničnostno tožbo zoper navedeno odločbo (84). Trdili so, da je Komisija kršila pritožnikove procesne pravice, ker ni začela formalnega postopka preiskave, saj bi morala pri zadevni presoji ugotoviti obstoj resnih težav (85). |
| --- | --- |

(56)

Pritožniki so v odziv na odločbo Komisije iz leta 2009 pred Splošnim sodiščem vložili ničnostno tožbo zoper navedeno odločbo (84). Trdili so, da je Komisija kršila pritožnikove procesne pravice, ker ni začela formalnega postopka preiskave, saj bi morala pri zadevni presoji ugotoviti obstoj resnih težav (85).

84

85

| (57) | Splošno sodišče je v sodbi z dne 7. novembra 2012 v zadevi T-137/10 razveljavilo odločbo Komisije iz leta 2009, saj je ugotovilo, da bi morala Komisija začeti formalni postopek preiskave (86). |
| --- | --- |

(57)

Splošno sodišče je v sodbi z dne 7. novembra 2012 v zadevi T-137/10 razveljavilo odločbo Komisije iz leta 2009, saj je ugotovilo, da bi morala Komisija začeti formalni postopek preiskave (86).

86

| (58) | Splošno sodišče je najprej proučilo, ali so bile bolnišnice IRIS pooblaščene za opravljanje jasno opredeljenih nalog javne službe (87). Najprej je ugotovilo, da med strankama ni sporno, da je zakon LCH vsem bolnišnicam, javnim in zasebnim, naložil opravljanje naloge splošne javne službe (88). Zato je dvomilo le, ali je Komisija v predhodni preiskavi napačno ugotovila, da so bile bolnišnicam IRIS naložene dodatne bolnišnične in nebolnišnične naloge javne službe (89). Sklenilo je, da obstajajo dvomi, ali določbe, na katere se je Komisija sklicevala v svoji odločbi, zadoščajo za naložitev dodatnih nalog bolnišnicam IRIS, da morajo zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (90), da omogočajo popolno večstransko bolnišnično oskrbo (91) in da zagotavljajo dodatne socialne storitve (92). Poleg tega je glede domnevne naloge omogočanja večstranske bolnišnične oskrbe poudarilo, da ni jasno, kako se ta naloga razlikuje od splošnih zahtev razporejanja in delovanja, ki veljajo za vse bolnišnice, za katere velja zakon LCH (93). |
| --- | --- |

(58)

Splošno sodišče je najprej proučilo, ali so bile bolnišnice IRIS pooblaščene za opravljanje jasno opredeljenih nalog javne službe (87). Najprej je ugotovilo, da med strankama ni sporno, da je zakon LCH vsem bolnišnicam, javnim in zasebnim, naložil opravljanje naloge splošne javne službe (88). Zato je dvomilo le, ali je Komisija v predhodni preiskavi napačno ugotovila, da so bile bolnišnicam IRIS naložene dodatne bolnišnične in nebolnišnične naloge javne službe (89). Sklenilo je, da obstajajo dvomi, ali določbe, na katere se je Komisija sklicevala v svoji odločbi, zadoščajo za naložitev dodatnih nalog bolnišnicam IRIS, da morajo zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (90), da omogočajo popolno večstransko bolnišnično oskrbo (91) in da zagotavljajo dodatne socialne storitve (92). Poleg tega je glede domnevne naloge omogočanja večstranske bolnišnične oskrbe poudarilo, da ni jasno, kako se ta naloga razlikuje od splošnih zahtev razporejanja in delovanja, ki veljajo za vse bolnišnice, za katere velja zakon LCH (93).

87

88

89

90

91

92

93

| (59) | Splošno sodišče je proučilo tudi, ali je Komisija dokazala obstoj jasnih parametrov nadomestila (94). Kar zadeva bolnišnične naloge, je obravnavalo mehanizem za nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH (95), pri čemer je ugotovilo, da pritožnik temu mehanizmu izrecno ni nasprotoval (96), in domnevni regionalni mehanizem financiranja iz sklada FRBRTC, ki je bil vzpostavljen z namenom, da se začasno vnaprej nakažejo potrebni zneski za izravnavo primanjkljaja bolnišnic IRIS pred njegovim kritjem na podlagi člena 109 zakona LCH (97). Kar zadeva člen 109, je ugotovilo, da pritožniki niso navedli nobenih trditev, ki bi vplivali na pozitivno oceno, ki jo je glede tega podala Komisija (98). Vendar je v zvezi z domnevnimi predplačili, ki so se izplačala iz mehanizma FRBRTC, Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni določila nobenih parametrov za izračun navedenih predplačil (99), zaradi česar jih je nepopolno preizkusila (100). Dodalo je, da je Komisija nasprotovala svoji odločbi, ko je na zaslišanjih trdila, da je sklad FRBRTC le mehanizem, s katerim je regija glavnega mesta Bruselj financirala bruseljske občine, ne pa bolnišnic IRIS (101). |
| --- | --- |

(59)

Splošno sodišče je proučilo tudi, ali je Komisija dokazala obstoj jasnih parametrov nadomestila (94). Kar zadeva bolnišnične naloge, je obravnavalo mehanizem za nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH (95), pri čemer je ugotovilo, da pritožnik temu mehanizmu izrecno ni nasprotoval (96), in domnevni regionalni mehanizem financiranja iz sklada FRBRTC, ki je bil vzpostavljen z namenom, da se začasno vnaprej nakažejo potrebni zneski za izravnavo primanjkljaja bolnišnic IRIS pred njegovim kritjem na podlagi člena 109 zakona LCH (97). Kar zadeva člen 109, je ugotovilo, da pritožniki niso navedli nobenih trditev, ki bi vplivali na pozitivno oceno, ki jo je glede tega podala Komisija (98). Vendar je v zvezi z domnevnimi predplačili, ki so se izplačala iz mehanizma FRBRTC, Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni določila nobenih parametrov za izračun navedenih predplačil (99), zaradi česar jih je nepopolno preizkusila (100). Dodalo je, da je Komisija nasprotovala svoji odločbi, ko je na zaslišanjih trdila, da je sklad FRBRTC le mehanizem, s katerim je regija glavnega mesta Bruselj financirala bruseljske občine, ne pa bolnišnic IRIS (101).

94

95

96

97

98

99

100

101

| (60) | Kar zadeva javno financiranje v korist domnevne dodatne socialne naloge bolnišnic IRIS (102), je Splošno sodišče ugotovilo, da je tudi to financiranje očitno izhajalo iz sklada FRBRTC, ki je sklenil sporazum z zadevnimi bruseljskimi občinami, da bi se jim lahko dodelila posebna subvencija, ki bi občinam omogočila financiranje socialnih nalog, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS (103). Ugotovilo je tudi, da v tem sporazumu niso bili določeni predhodni parametri nadomestila, povezani z domnevnimi dodatnimi socialnimi nalogami bolnišnic IRIS (104). |
| --- | --- |

(60)

Kar zadeva javno financiranje v korist domnevne dodatne socialne naloge bolnišnic IRIS (102), je Splošno sodišče ugotovilo, da je tudi to financiranje očitno izhajalo iz sklada FRBRTC, ki je sklenil sporazum z zadevnimi bruseljskimi občinami, da bi se jim lahko dodelila posebna subvencija, ki bi občinam omogočila financiranje socialnih nalog, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS (103). Ugotovilo je tudi, da v tem sporazumu niso bili določeni predhodni parametri nadomestila, povezani z domnevnimi dodatnimi socialnimi nalogami bolnišnic IRIS (104).

102

103

104

| (61) | Nato je Splošno sodišče proučilo, ali je Komisija dokazala obstoj metod, ki preprečujejo prekomerno nadomestilo, in neobstoj prekomernega nadomestila (105). Najprej je ugotovilo, da zakon LCH zagotavlja zadostne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da se s postopkom v skladu s členom 109 zakona LCH ne dodeli prekomerno nadomestilo (106). Nato je ugotovilo, da Komisija ni preverila, ali obstaja podoben mehanizem, kar zadeva domnevna predplačila občin (107), kar kaže zlasti na očitno pomanjkanje pravne obveznosti bolnišnic IRIS, da vrnejo ta predplačila po prejetju sredstev za kritje primanjkljaja na podlagi člena 109 (108). Kar zadeva posebno subvencijo, za katero je Komisija navedla, da je namenjena financiranju dodatne socialne naloge, je ugotovilo, da je presoja Komisije glede postopka za preprečitev izplačila prekomernega nadomestila v povezavi s financiranjem socialnih nalog pomanjkljiva (109). |
| --- | --- |

(61)

Nato je Splošno sodišče proučilo, ali je Komisija dokazala obstoj metod, ki preprečujejo prekomerno nadomestilo, in neobstoj prekomernega nadomestila (105). Najprej je ugotovilo, da zakon LCH zagotavlja zadostne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da se s postopkom v skladu s členom 109 zakona LCH ne dodeli prekomerno nadomestilo (106). Nato je ugotovilo, da Komisija ni preverila, ali obstaja podoben mehanizem, kar zadeva domnevna predplačila občin (107), kar kaže zlasti na očitno pomanjkanje pravne obveznosti bolnišnic IRIS, da vrnejo ta predplačila po prejetju sredstev za kritje primanjkljaja na podlagi člena 109 (108). Kar zadeva posebno subvencijo, za katero je Komisija navedla, da je namenjena financiranju dodatne socialne naloge, je ugotovilo, da je presoja Komisije glede postopka za preprečitev izplačila prekomernega nadomestila v povezavi s financiranjem socialnih nalog pomanjkljiva (109).

105

106

107

108

109

| (62) | Kar zadeva vprašanje, ali so bolnišnice IRIS prekomerno nadomestilo prejele v praksi (110), je Splošno sodišče le pripomnilo, da je presoja zelo obsežna, saj zajema vse finančne rezultate bolnišnic IRIS v obdobju več kot desetletje (111). Splošno sodišče je, ne da bi posebej presodilo o ugotovitvi Komisije, da prekomerno nadomestilo ni bilo izplačano, menilo, da sta obsežnost in zapletenost presoj, ki jih je za to opravila Komisija, kazalec, ki potrjuje resničnost trditve tožeče stranke o obstoju resnih težav (112). |
| --- | --- |

(62)

Kar zadeva vprašanje, ali so bolnišnice IRIS prekomerno nadomestilo prejele v praksi (110), je Splošno sodišče le pripomnilo, da je presoja zelo obsežna, saj zajema vse finančne rezultate bolnišnic IRIS v obdobju več kot desetletje (111). Splošno sodišče je, ne da bi posebej presodilo o ugotovitvi Komisije, da prekomerno nadomestilo ni bilo izplačano, menilo, da sta obsežnost in zapletenost presoj, ki jih je za to opravila Komisija, kazalec, ki potrjuje resničnost trditve tožeče stranke o obstoju resnih težav (112).

110

111

112

| (63) | Nazadnje so pritožniki trdili, da bi morala Komisija pri svoji presoji upoštevati merilo gospodarske učinkovitosti ponudnika storitve splošnega gospodarskega pomena (113). Splošno sodišče je trditev zavrnilo in sklenilo:

  „[M]erilo, povezano z gospodarsko učinkovitostjo podjetja pri opravljanju SSGP, ne spada v presojo združljivosti državne pomoči v skladu s členom 86(2) [Pogodbe] ES [zdaj: člen 106(2) PDEU], zato nacionalnim organom v zvezi s tem ni mogoče očitati slabega izbora izvajalca glede na njegovo gospodarsko učinkovitost“
   (114). |
| --- | --- |

(63)

Nazadnje so pritožniki trdili, da bi morala Komisija pri svoji presoji upoštevati merilo gospodarske učinkovitosti ponudnika storitve splošnega gospodarskega pomena (113). Splošno sodišče je trditev zavrnilo in sklenilo:

113

„[M]erilo, povezano z gospodarsko učinkovitostjo podjetja pri opravljanju SSGP, ne spada v presojo združljivosti državne pomoči v skladu s členom 86(2) [Pogodbe] ES [zdaj: člen 106(2) PDEU], zato nacionalnim organom v zvezi s tem ni mogoče očitati slabega izbora izvajalca glede na njegovo gospodarsko učinkovitost“
   (114).

114

| (64) | V povzetku svojih ugotovitev je Splošno sodišče navedlo:

  „[Pritožnik] je namreč naved[el] sklenjen krog indicev, ki potrjujejo obstoj resnih dvomov o združljivosti preučenih ukrepov ob upoštevanju meril glede uporabe člena 86(2) [Pogodbe] ES [zdaj: člen 106(2) PDEU], ki se nanašajo, prvič, na obstoj jasno opredeljenega pooblastila v zvezi z javno službo za ‚posebne‘ bolnišnične in socialne naloge, značilne za bolnišnice IRIS, drugič, na obstoj predhodno določenih parametrov nadomestila in, tretjič, na obstoj metod, ki omogočajo preprečitev izplačila čezmernega nadomestila v okviru financiranja teh nalog javne službe [...]“
   (115). |
| --- | --- |

(64)

V povzetku svojih ugotovitev je Splošno sodišče navedlo:

„[Pritožnik] je namreč naved[el] sklenjen krog indicev, ki potrjujejo obstoj resnih dvomov o združljivosti preučenih ukrepov ob upoštevanju meril glede uporabe člena 86(2) [Pogodbe] ES [zdaj: člen 106(2) PDEU], ki se nanašajo, prvič, na obstoj jasno opredeljenega pooblastila v zvezi z javno službo za ‚posebne‘ bolnišnične in socialne naloge, značilne za bolnišnice IRIS, drugič, na obstoj predhodno določenih parametrov nadomestila in, tretjič, na obstoj metod, ki omogočajo preprečitev izplačila čezmernega nadomestila v okviru financiranja teh nalog javne službe [...]“
   (115).

115

4.3   Sklep Komisije o začetku postopka z dne 1. oktobra 2014
   (116)

Sklep Komisije o začetku postopka z dne 1. oktobra 2014

116

| (65) | Komisija je morala ob upoštevanju ugotovitev Splošnega Sodišča (117), da bi morala imeti pomisleke glede združljivosti spornega javnega financiranja, dodeljenega bolnišnicam IRIS na podlagi člena 106(2) PDEU, z notranjim trgom, začeti formalni postopek preiskave, kar je tudi storila s sklepom z dne 1. oktobra 2014. V sklepu o začetku postopka je ugotovila, da so po navedbah belgijskih organov zadevne bruseljske občine in CPAS javnim bolnišnicam IRIS (ne pa tudi zasebnim bolnišnicam) naložili naslednje dodatne obveznosti (118), ki upravičujejo ukrepe za nadomestilo primanjkljaja, uvedene v korist bolnišnic IRIS:






  (a) | obveznost zagotavljanja zdravstvene oskrbe vsem pacientom v vseh okoliščinah, saj bolnišnice IRIS ne smejo zavrniti zdravljenja pacientov, ki ga ne morejo plačati in/ali niso zavarovani, tudi če ne potrebujejo nujne zdravstvene oskrbe. Zasebne bolnišnice naj bi morale zdraviti le paciente, ki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo, ta obveznost pa ne velja v nenujnih primerih; |
| --- | --- | --- |

(65)

Komisija je morala ob upoštevanju ugotovitev Splošnega Sodišča (117), da bi morala imeti pomisleke glede združljivosti spornega javnega financiranja, dodeljenega bolnišnicam IRIS na podlagi člena 106(2) PDEU, z notranjim trgom, začeti formalni postopek preiskave, kar je tudi storila s sklepom z dne 1. oktobra 2014. V sklepu o začetku postopka je ugotovila, da so po navedbah belgijskih organov zadevne bruseljske občine in CPAS javnim bolnišnicam IRIS (ne pa tudi zasebnim bolnišnicam) naložili naslednje dodatne obveznosti (118), ki upravičujejo ukrepe za nadomestilo primanjkljaja, uvedene v korist bolnišnic IRIS:

117

118

(a)

obveznost zagotavljanja zdravstvene oskrbe vsem pacientom v vseh okoliščinah, saj bolnišnice IRIS ne smejo zavrniti zdravljenja pacientov, ki ga ne morejo plačati in/ali niso zavarovani, tudi če ne potrebujejo nujne zdravstvene oskrbe. Zasebne bolnišnice naj bi morale zdraviti le paciente, ki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo, ta obveznost pa ne velja v nenujnih primerih;

| (b) | obveznost, da nudijo vse bolnišnične storitve na več lokacijah, zato so se občine in CPAS namerno odločile, da ohranijo več bolnišnic, ki nudijo vse vrste zdravljenj, da bi pacientom zagotovile dostopnost. Nadomestna možnost združitve postelj in spremljajočih storitev na manj lokacijah, s čimer bi se prihranili stroški, je bila namerno zavrnjena. Ta izbira je zlasti pomembna za prikrajšane paciente in njihove družine, saj so bolnišnice IRIS zlasti blizu sosesk ali v soseskah s številnim prikrajšanim prebivalstvom; |
| --- | --- |

(b)

obveznost, da nudijo vse bolnišnične storitve na več lokacijah, zato so se občine in CPAS namerno odločile, da ohranijo več bolnišnic, ki nudijo vse vrste zdravljenj, da bi pacientom zagotovile dostopnost. Nadomestna možnost združitve postelj in spremljajočih storitev na manj lokacijah, s čimer bi se prihranili stroški, je bila namerno zavrnjena. Ta izbira je zlasti pomembna za prikrajšane paciente in njihove družine, saj so bolnišnice IRIS zlasti blizu sosesk ali v soseskah s številnim prikrajšanim prebivalstvom;

| (c) | obveznost zagotavljanja socialnih storitev za paciente in njihove družine, saj socialni delavci pomagajo prikrajšanim pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju finančnih, upravnih, medosebnih in socialnih težav. Poleg tega pripravijo predhodna poročila o socialnem položaju, da bi spodbudili finančno posredovanje CPAS. Čeprav morajo vse javne in zasebne bolnišnice zaposliti socialne delavce za nekatere bolnišnične storitve (kot sta geriatrija in psihiatrija), belgijski organi trdijo, da imajo bolnišnice IRIS posebno dodatno obveznost, iz katere izhajajo precej obsežnejše socialne storitve in stroški, ki so višji od nadomestila v skladu z zakonom LCH. |
| --- | --- |

(c)

obveznost zagotavljanja socialnih storitev za paciente in njihove družine, saj socialni delavci pomagajo prikrajšanim pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju finančnih, upravnih, medosebnih in socialnih težav. Poleg tega pripravijo predhodna poročila o socialnem položaju, da bi spodbudili finančno posredovanje CPAS. Čeprav morajo vse javne in zasebne bolnišnice zaposliti socialne delavce za nekatere bolnišnične storitve (kot sta geriatrija in psihiatrija), belgijski organi trdijo, da imajo bolnišnice IRIS posebno dodatno obveznost, iz katere izhajajo precej obsežnejše socialne storitve in stroški, ki so višji od nadomestila v skladu z zakonom LCH.

| (66) | Komisija je na podlagi pomislekov, ki jih je izrazilo Splošno sodišče (119), belgijske organe, pritožnike in vse druge zainteresirane strani pozvala, naj predložijo vse informacije, potrebne za preverjanje združljivosti spornega javnega financiranja, zlasti kar zadeva naslednje točke:






  — | natančna opredelitev domnevnih dodatnih nalog bolnišnic IRIS in na katerih dokumentih temeljijo akti o pooblastitvi za te domnevne dodatne naloge (glej uvodne izjave od 87 do 89 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- | --- |

(66)

Komisija je na podlagi pomislekov, ki jih je izrazilo Splošno sodišče (119), belgijske organe, pritožnike in vse druge zainteresirane strani pozvala, naj predložijo vse informacije, potrebne za preverjanje združljivosti spornega javnega financiranja, zlasti kar zadeva naslednje točke:

119

—

natančna opredelitev domnevnih dodatnih nalog bolnišnic IRIS in na katerih dokumentih temeljijo akti o pooblastitvi za te domnevne dodatne naloge (glej uvodne izjave od 87 do 89 sklepa o začetku postopka),

| — | pravna podlaga za nadomestilo primanjkljajev bolnišnic IRIS (h katerim prispevajo stroški vsake od domnevnih dodatnih nalog) (glej uvodno izjavo 91 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

pravna podlaga za nadomestilo primanjkljajev bolnišnic IRIS (h katerim prispevajo stroški vsake od domnevnih dodatnih nalog) (glej uvodno izjavo 91 sklepa o začetku postopka),

| — | ali obstaja (dovolj) ukrepov za preprečevanje prekomernih nadomestil za domnevne dodatne naloge, zlasti prek mehanizma za nadomestilo primanjkljaja skupaj z vračljivimi predplačili (če so se izplačala), in ali so bolnišnice IRIS pravno zavezane k vračilu vseh predplačil, ki so jih morda prejele, da bi se izognile prekomernemu nadomestilu (glej uvodno izjavo 95 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

ali obstaja (dovolj) ukrepov za preprečevanje prekomernih nadomestil za domnevne dodatne naloge, zlasti prek mehanizma za nadomestilo primanjkljaja skupaj z vračljivimi predplačili (če so se izplačala), in ali so bolnišnice IRIS pravno zavezane k vračilu vseh predplačil, ki so jih morda prejele, da bi se izognile prekomernemu nadomestilu (glej uvodno izjavo 95 sklepa o začetku postopka),

| — | če se plačila posebnih subvencij v višini do 10 milijonov EUR letno (glej uvodno izjavo 50) lahko štejejo za transakcijo, ki je ločena od nadomestila primanjkljaja bolnišnic IRIS, ali obstajajo ustrezni ukrepi, s katerimi se zagotovi, da nadomestilo ne preseže zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali zaradi opravljanja obveznosti javne službe (glej uvodno izjavo 96 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

če se plačila posebnih subvencij v višini do 10 milijonov EUR letno (glej uvodno izjavo 50) lahko štejejo za transakcijo, ki je ločena od nadomestila primanjkljaja bolnišnic IRIS, ali obstajajo ustrezni ukrepi, s katerimi se zagotovi, da nadomestilo ne preseže zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali zaradi opravljanja obveznosti javne službe (glej uvodno izjavo 96 sklepa o začetku postopka),

| — | ali bolnišnicam IRIS dejansko ni bilo dodeljeno prekomerno nadomestilo, odkar so začele z delovanjem kot neodvisni pravni subjekti (glej uvodno izjavo 97 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

ali bolnišnicam IRIS dejansko ni bilo dodeljeno prekomerno nadomestilo, odkar so začele z delovanjem kot neodvisni pravni subjekti (glej uvodno izjavo 97 sklepa o začetku postopka),

| — | kakršne koli dodatne konkretne, posebne in podrobne utemeljitve in dokumentacijo, iz katerih je razvidno ali, zakaj in v kolikšnem obsegu ukrepi javnega financiranja za bolnišnice IRIS spadajo na področje uporabe sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ali okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka) oziroma odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (glej uvodno izjavo 100 sklepa o začetku postopka) in ali, zakaj in v kolikšnem obsegu bodo vsa merila združljivosti iz teh pravnih aktov izpolnjena. |
| --- | --- |

—

kakršne koli dodatne konkretne, posebne in podrobne utemeljitve in dokumentacijo, iz katerih je razvidno ali, zakaj in v kolikšnem obsegu ukrepi javnega financiranja za bolnišnice IRIS spadajo na področje uporabe sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ali okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka) oziroma odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (glej uvodno izjavo 100 sklepa o začetku postopka) in ali, zakaj in v kolikšnem obsegu bodo vsa merila združljivosti iz teh pravnih aktov izpolnjena.

| (67) | Komisija je priložnost pri sprejemanju sklepa o začetku postopka izkoristila, da je zahtevala pojasnilo o naslednjih dodatnih dejstvih:






  — | ali so se katera sredstva iz sklada FRBRTC oziroma posebne subvencije (glej uvodno izjavo 50) neposredno prenesla na bolnišnice IRIS ali pa so bili skladi FRBRTC in posebne subvencije le mehanizmi financiranja med regijo glavnega mesta Bruselj in bruseljskimi občinami (glej uvodno izjavo 17 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija je priložnost pri sprejemanju sklepa o začetku postopka izkoristila, da je zahtevala pojasnilo o naslednjih dodatnih dejstvih:

—

ali so se katera sredstva iz sklada FRBRTC oziroma posebne subvencije (glej uvodno izjavo 50) neposredno prenesla na bolnišnice IRIS ali pa so bili skladi FRBRTC in posebne subvencije le mehanizmi financiranja med regijo glavnega mesta Bruselj in bruseljskimi občinami (glej uvodno izjavo 17 sklepa o začetku postopka),

| — | dejanski naravi zahteve člena 60(6) zakona o CPAS (glej uvodno izjavo 19), možnosti, da se javna bolnišnica zapre, in razliki v primerjavi z mehanizmom bolnišnične organizacije (glej uvodno izjavo (26) sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

dejanski naravi zahteve člena 60(6) zakona o CPAS (glej uvodno izjavo 19), možnosti, da se javna bolnišnica zapre, in razliki v primerjavi z mehanizmom bolnišnične organizacije (glej uvodno izjavo (26) sklepa o začetku postopka),

| — | ali so dodatne socialne storitve, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, po naravi gospodarske ali negospodarske (glej uvodno izjavo 48 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

ali so dodatne socialne storitve, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, po naravi gospodarske ali negospodarske (glej uvodno izjavo 48 sklepa o začetku postopka),

| — | ali se posebne subvencije (ki jih regija glavnega mesta Bruselj dodeli občinam), ki jih občine prenesejo na bolnišnice IRIS, lahko štejejo kot transakcija, ločena od mehanizma za kritje primanjkljaja (glej uvodno izjavo 92 sklepa o začetku postopka), in, če je tako, kakšna pravna podlaga se uporablja za določitev podrobnosti, |
| --- | --- |

—

ali se posebne subvencije (ki jih regija glavnega mesta Bruselj dodeli občinam), ki jih občine prenesejo na bolnišnice IRIS, lahko štejejo kot transakcija, ločena od mehanizma za kritje primanjkljaja (glej uvodno izjavo 92 sklepa o začetku postopka), in, če je tako, kakšna pravna podlaga se uporablja za določitev podrobnosti,

| — | ali obstaja mehanizem predplačil in na kakšni pravni podlagi temelji ter kako se takšna plačila izvršijo (če obstajajo) in ali se obravnavajo kot ukrep pomoči, ki je ločen od mehanizma za kritje primanjkljaja, ter pojasnilo, ali so se takšna predplačila (če obstajajo) financirala iz sklada FRBRTC (glej uvodno izjavo 93 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

ali obstaja mehanizem predplačil in na kakšni pravni podlagi temelji ter kako se takšna plačila izvršijo (če obstajajo) in ali se obravnavajo kot ukrep pomoči, ki je ločen od mehanizma za kritje primanjkljaja, ter pojasnilo, ali so se takšna predplačila (če obstajajo) financirala iz sklada FRBRTC (glej uvodno izjavo 93 sklepa o začetku postopka),

| — | dodatna pojasnila o konceptu pérennité (tj. kontinuiteti in operativnosti javnih bolnišnic, glej tudi uvodno izjavo 91), njegovi pravni podlagi (zlasti na ravni združenja IRIS in bolnišnic IRIS), njegovih posledicah in o tem, kako pérennité upravičuje mehanizme za nadomestilo primanjkljaja, ki koristijo bolnišnicam IRIS (glej uvodni izjavi 102 in 103 sklepa o začetku postopka), |
| --- | --- |

—

dodatna pojasnila o konceptu pérennité (tj. kontinuiteti in operativnosti javnih bolnišnic, glej tudi uvodno izjavo 91), njegovi pravni podlagi (zlasti na ravni združenja IRIS in bolnišnic IRIS), njegovih posledicah in o tem, kako pérennité upravičuje mehanizme za nadomestilo primanjkljaja, ki koristijo bolnišnicam IRIS (glej uvodni izjavi 102 in 103 sklepa o začetku postopka),

pérennité

pérennité

| — | ali obstajajo kateri koli drugi razlogi, razen izrecno navedenih v sklepu o začetku postopka (tj. obstoj dodatnih nalog, ki so storitve splošnega gospodarskega pomena in pérennité javnih bolnišnic), ki lahko upravičujejo dodatna finančna sredstva, dodeljena bolnišnicam IRIS (glej uvodno izjavo 103 sklepa o začetku postopka). |
| --- | --- |

—

ali obstajajo kateri koli drugi razlogi, razen izrecno navedenih v sklepu o začetku postopka (tj. obstoj dodatnih nalog, ki so storitve splošnega gospodarskega pomena in pérennité javnih bolnišnic), ki lahko upravičujejo dodatna finančna sredstva, dodeljena bolnišnicam IRIS (glej uvodno izjavo 103 sklepa o začetku postopka).

pérennité

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (68) | Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani (tj. združenja CBI, združenja ABISP, organizacije Zorgnet Vlaanderen in združenja UNCPSY), kot so povzete v nadaljevanju: |
| --- | --- |

(68)

Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani (tj. združenja CBI, združenja ABISP, organizacije Zorgnet Vlaanderen in združenja UNCPSY), kot so povzete v nadaljevanju:

5.1   Združenje CBI

Združenje CBI

| (69) | Združenje CBI, pritožnik, v odgovoru na sklep o začetku postopka ugotavlja, da po njegovem mnenju navedeni sklep ne vsebuje nobenega novega elementa, trditev ali pojasnil za dokaz obstoja posebne naloge, ki je bila naložena bolnišnicam IRIS, ali v zvezi z mehanizmi nadomestil za to navedeno nalogo ali kontrolnimi ukrepi, ki bi se vzpostavili v zvezi s tem. Pritožniki se torej zlasti sklicujejo na trditve, ki so jih pojasnili v svojih preteklih predložitvah. |
| --- | --- |

(69)

Združenje CBI, pritožnik, v odgovoru na sklep o začetku postopka ugotavlja, da po njegovem mnenju navedeni sklep ne vsebuje nobenega novega elementa, trditev ali pojasnil za dokaz obstoja posebne naloge, ki je bila naložena bolnišnicam IRIS, ali v zvezi z mehanizmi nadomestil za to navedeno nalogo ali kontrolnimi ukrepi, ki bi se vzpostavili v zvezi s tem. Pritožniki se torej zlasti sklicujejo na trditve, ki so jih pojasnili v svojih preteklih predložitvah.

| (70) | Združenje CBI potrjuje svoje mnenje, da (1) bolnišnice IRIS niso pooblaščene za opravljanje posebne storitve splošnega gospodarskega pomena poleg tistih, ki so naložene vsem belgijskim bolnišnicam (javnim in zasebnim), in, (2) tudi če bi Komisija ugotovila, da take dodatne naloge obstajajo, niso dovolj jasno opredeljene, da bi izpolnjevale zahteve prava Unije v zvezi s tem. Združenje CBI poudarja tudi, da je v predlaganem programu politike nove bruseljske vlade (objavljenim julija 2014) navedeno „preoblikovanje Ordonnance z dne 13. februarja 2003, da se natančno določijo naloge splošnega interesa, ki upravičujejo posebne subvencije občinam“. Po mnenju pritožnikov je iz tega razvidno, da trenutno ne obstajajo take naloge, ampak se bodo določile v prihodnosti. |
| --- | --- |

(70)

Združenje CBI potrjuje svoje mnenje, da (1) bolnišnice IRIS niso pooblaščene za opravljanje posebne storitve splošnega gospodarskega pomena poleg tistih, ki so naložene vsem belgijskim bolnišnicam (javnim in zasebnim), in, (2) tudi če bi Komisija ugotovila, da take dodatne naloge obstajajo, niso dovolj jasno opredeljene, da bi izpolnjevale zahteve prava Unije v zvezi s tem. Združenje CBI poudarja tudi, da je v predlaganem programu politike nove bruseljske vlade (objavljenim julija 2014) navedeno „preoblikovanje Ordonnance z dne 13. februarja 2003, da se natančno določijo naloge splošnega interesa, ki upravičujejo posebne subvencije občinam“. Po mnenju pritožnikov je iz tega razvidno, da trenutno ne obstajajo take naloge, ampak se bodo določile v prihodnosti.

Ordonnance

| (71) | Kar zadeva zahteve iz člena 60(6) zakona o CPAS, združenje CBI meni, da te k zakonu LCH ne prispevajo ničesar glede opredelitve kakršnih koli dodatnih ali posebnih storitev splošnega gospodarskega pomena, ki bi veljale le za javne bolnišnice, kot so bolnišnice IRIS. Pritožniki trdijo tudi, da dodatna socialna naloga očitno obsega le večji obseg socialnih storitev, kot ga zagotavljajo druge bolnišnice, za katerega navajajo, da je „osnovna socialna naloga (skupna javnim in zasebnim bolnišnicam)“. Združenje CBI meni, da to ne zadošča za ugotovitev, da imajo bolnišnice IRIS dodatno socialno nalogo. Kar zadeva vprašanje, ali so te storitve po naravi gospodarske, trdi, da dejstvo, da so te storitve brezplačne, ne pomeni, da niso gospodarske. Poleg tega meni, da dodatnih socialnih storitev ni mogoče ločiti od obširnejše storitve zdravstvenega varstva, ki je nedvomno gospodarska po naravi, o čemer nikoli ni bilo dvoma. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva zahteve iz člena 60(6) zakona o CPAS, združenje CBI meni, da te k zakonu LCH ne prispevajo ničesar glede opredelitve kakršnih koli dodatnih ali posebnih storitev splošnega gospodarskega pomena, ki bi veljale le za javne bolnišnice, kot so bolnišnice IRIS. Pritožniki trdijo tudi, da dodatna socialna naloga očitno obsega le večji obseg socialnih storitev, kot ga zagotavljajo druge bolnišnice, za katerega navajajo, da je „osnovna socialna naloga (skupna javnim in zasebnim bolnišnicam)“. Združenje CBI meni, da to ne zadošča za ugotovitev, da imajo bolnišnice IRIS dodatno socialno nalogo. Kar zadeva vprašanje, ali so te storitve po naravi gospodarske, trdi, da dejstvo, da so te storitve brezplačne, ne pomeni, da niso gospodarske. Poleg tega meni, da dodatnih socialnih storitev ni mogoče ločiti od obširnejše storitve zdravstvenega varstva, ki je nedvomno gospodarska po naravi, o čemer nikoli ni bilo dvoma.

| (72) | Združenje CBI meni, da imajo tako javne kot zasebne bolnišnice nalogo splošnega zdravstvenega varstva. Po njegovem mnenju ne bi bilo nobene razlike med javnimi in zasebnimi bolnišnicami pri zdravljenju „socialnih pacientov“ v „urgentnih“ in „posturgentnih“ primerih. V zvezi s tem navaja sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (120) o nujni zdravstveni oskrbi (121) za tujce, ki nezakonito prebivajo v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: migranti brez dokumentov), ki bi dokazala, da lahko v tem okviru tako pomoč zagotovijo javne in zasebne bolnišnice. Dodaja, da po navedbah publikacije Mutualités Chrétiennes (122) iz februarja 2004 (123) zasebne bolnišnice zdravijo več kot 60 % „socialnih pacientov“ v regiji glavnega mesta Bruselj. Pritožniki menijo tudi, da v zakonu o CPAS, strateških načrtih združenja IRIS ali sporazumih domicile de secours (124) ni določena nobena dodatna naloga. |
| --- | --- |

(72)

Združenje CBI meni, da imajo tako javne kot zasebne bolnišnice nalogo splošnega zdravstvenega varstva. Po njegovem mnenju ne bi bilo nobene razlike med javnimi in zasebnimi bolnišnicami pri zdravljenju „socialnih pacientov“ v „urgentnih“ in „posturgentnih“ primerih. V zvezi s tem navaja sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (120) o nujni zdravstveni oskrbi (121) za tujce, ki nezakonito prebivajo v Belgiji (v nadaljnjem besedilu: migranti brez dokumentov), ki bi dokazala, da lahko v tem okviru tako pomoč zagotovijo javne in zasebne bolnišnice. Dodaja, da po navedbah publikacije Mutualités Chrétiennes (122) iz februarja 2004 (123) zasebne bolnišnice zdravijo več kot 60 % „socialnih pacientov“ v regiji glavnega mesta Bruselj. Pritožniki menijo tudi, da v zakonu o CPAS, strateških načrtih združenja IRIS ali sporazumih domicile de secours (124) ni določena nobena dodatna naloga.

120

121

Mutualités Chrétiennes

122

123

domicile de secours

124

| (73) | Kar zadeva „nalogo glede večstranske oskrbe“, združenje CBI meni, da še vedno ni jasno, kaj obveznost nudenja dejavnosti „večstranske“ bolnišnične oskrbe obsega in koliko ta obveznost bolnišnicam IRIS nalaga dodatna bremena. Kar zadeva dodatno socialno nalogo, meni, da člen 57 zakona o CPAS bolnišnicam IRIS ne nalaga dodatnih obveznosti, v nobenem primeru pa jih ne opredeli na razumljiv način (nič bolj kot strateški načrti bolnišnic IRIS ali sporazumi domicile de secours). |
| --- | --- |

(73)

Kar zadeva „nalogo glede večstranske oskrbe“, združenje CBI meni, da še vedno ni jasno, kaj obveznost nudenja dejavnosti „večstranske“ bolnišnične oskrbe obsega in koliko ta obveznost bolnišnicam IRIS nalaga dodatna bremena. Kar zadeva dodatno socialno nalogo, meni, da člen 57 zakona o CPAS bolnišnicam IRIS ne nalaga dodatnih obveznosti, v nobenem primeru pa jih ne opredeli na razumljiv način (nič bolj kot strateški načrti bolnišnic IRIS ali sporazumi domicile de secours).

domicile de secours

| (74) | Kar zadeva vprašanje jasne opredelitve parametrov nadomestila, združenje CBI poudarja, da po navedbah belgijskih organov bolnišnice IRIS opravljajo posebno nalogo, ki je ločena od naloge zasebnih bolnišnic, in da posebna naloga ni opredeljena v zakonu LCH, ampak ima drugo pravno podlago. Po njegovem mnenju je jasno izključeno, da lahko zakon LCH določi parametre nadomestila v zvezi z eno nalogo javne službe ali več, ki jih zakon LCH ne obravnava. Poleg tega ugotavlja, da ni nobene skladnosti med domnevnimi pravnimi podlagami za zadevne posebne naloge in mehanizmi nadomestila. Pritožniki ugotavljajo, da očitno ni nobenega razlikovanja med primanjkljaji, ki so po eni strani posledica stroškov domnevnih posebnih nalog in po drugi strani stroškov osnovne naloge. Poleg tega združenje CBI navaja vrsto mnenj inšpektorata belgijskega ministrstva za finance, ki je ugotovil, da ni bilo mogoče spremljati uporabe posebnih subvencij, dodeljenih na podlagi Ordonnance z dne 13. februarja 2003, ker v navedeni Ordonnance niso določene naloge v občinskem interesu, za katere so bile te subvencije dodeljene. |
| --- | --- |

(74)

Kar zadeva vprašanje jasne opredelitve parametrov nadomestila, združenje CBI poudarja, da po navedbah belgijskih organov bolnišnice IRIS opravljajo posebno nalogo, ki je ločena od naloge zasebnih bolnišnic, in da posebna naloga ni opredeljena v zakonu LCH, ampak ima drugo pravno podlago. Po njegovem mnenju je jasno izključeno, da lahko zakon LCH določi parametre nadomestila v zvezi z eno nalogo javne službe ali več, ki jih zakon LCH ne obravnava. Poleg tega ugotavlja, da ni nobene skladnosti med domnevnimi pravnimi podlagami za zadevne posebne naloge in mehanizmi nadomestila. Pritožniki ugotavljajo, da očitno ni nobenega razlikovanja med primanjkljaji, ki so po eni strani posledica stroškov domnevnih posebnih nalog in po drugi strani stroškov osnovne naloge. Poleg tega združenje CBI navaja vrsto mnenj inšpektorata belgijskega ministrstva za finance, ki je ugotovil, da ni bilo mogoče spremljati uporabe posebnih subvencij, dodeljenih na podlagi Ordonnance z dne 13. februarja 2003, ker v navedeni Ordonnance niso določene naloge v občinskem interesu, za katere so bile te subvencije dodeljene.

Ordonnance

Ordonnance

| (75) | Združenje CBI ponavlja tudi svoje prejšnje trditve, da niso vzpostavljeni ukrepi za preprečevanje prekomernih nadomestil. Dodaja, da posebne naloge, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, niso natančno opredeljene, zato ni mogoče ugotoviti, za katere dejavnosti bi se moralo izplačati nadomestilo. Po njegovem mnenju je zato nemogoče preveriti obstoj mehanizma za spremljanje, s katerim bi se preprečila prekomerna nadomestila. |
| --- | --- |

(75)

Združenje CBI ponavlja tudi svoje prejšnje trditve, da niso vzpostavljeni ukrepi za preprečevanje prekomernih nadomestil. Dodaja, da posebne naloge, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, niso natančno opredeljene, zato ni mogoče ugotoviti, za katere dejavnosti bi se moralo izplačati nadomestilo. Po njegovem mnenju je zato nemogoče preveriti obstoj mehanizma za spremljanje, s katerim bi se preprečila prekomerna nadomestila.

| (76) | Združenje CBI poudarja tudi, da je pérennité javnih bolnišnic naveden v sporazumu o sodelovanju z dne 19. maja 1994, vendar v tem dokumentu taka naloga ni opredeljena in ta dokument ni pooblastilo. Po njegovem mnenju ta sporazum zlasti ne bi nikakor določal, da mora imeti občina ali mesto javno bolnišnico na svojem ozemlju, in prav tako ne bi določil nobenega pravila za bolnišnično organizacijo v Belgiji, v skladu s katerim bi se morala storitev opravljati v javni bolnišnici. |
| --- | --- |

(76)

Združenje CBI poudarja tudi, da je pérennité javnih bolnišnic naveden v sporazumu o sodelovanju z dne 19. maja 1994, vendar v tem dokumentu taka naloga ni opredeljena in ta dokument ni pooblastilo. Po njegovem mnenju ta sporazum zlasti ne bi nikakor določal, da mora imeti občina ali mesto javno bolnišnico na svojem ozemlju, in prav tako ne bi določil nobenega pravila za bolnišnično organizacijo v Belgiji, v skladu s katerim bi se morala storitev opravljati v javni bolnišnici.

pérennité

5.2   Združenje ABISP

Združenje ABISP

| (77) | Združenje Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP), eden od prvotnih pritožnikov (glej uvodno izjavo 1), v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka ugotavlja, da morajo vse belgijske bolnišnice ne glede na njihove statute (statuts) ali lastnike po zakonu opravljati nalogo splošnega interesa. V zvezi s tem navaja člen 2 zakona LCH (125). Poleg tega opozarja, da je umaknilo svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(77)

Združenje Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP), eden od prvotnih pritožnikov (glej uvodno izjavo 1), v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka ugotavlja, da morajo vse belgijske bolnišnice ne glede na njihove statute (statuts) ali lastnike po zakonu opravljati nalogo splošnega interesa. V zvezi s tem navaja člen 2 zakona LCH (125). Poleg tega opozarja, da je umaknilo svojo pritožbo.

Association bruxelloise des institutions de soins privées

statuts

125

5.3   Organizacija Zorgnet Vlaanderen

Organizacija Zorgnet Vlaanderen

| (78) | Organizacija Zorgnet Vlaanderen zastopa več kot 500 flamskih izvajalcev zdravstvenih storitev (kot so splošne bolnišnice, psihiatrične ustanove in negovalni domovi). V svojih pripombah k sklepu o začetku postopka poudarja, da vse belgijske bolnišnice, javne ali zasebne, izpolnjujejo iste obveznosti javne službe v okviru zakona LCH. Poleg tega poudarja, da zakon LCH ne določa nobenih pogojev glede pravne oblike (tj. javne ali zasebne), ki jo je treba priznati kot bolnišnico. Ugotavlja tudi, da v opredelitvi obveznosti javne službe bolnišnic ni navedena nobena regionalna posebnost. Trdi tudi, da bolnišnice v Flandriji in regiji glavnega mesta Bruselj ne opravljajo različne socialne naloge. |
| --- | --- |

(78)

Organizacija Zorgnet Vlaanderen zastopa več kot 500 flamskih izvajalcev zdravstvenih storitev (kot so splošne bolnišnice, psihiatrične ustanove in negovalni domovi). V svojih pripombah k sklepu o začetku postopka poudarja, da vse belgijske bolnišnice, javne ali zasebne, izpolnjujejo iste obveznosti javne službe v okviru zakona LCH. Poleg tega poudarja, da zakon LCH ne določa nobenih pogojev glede pravne oblike (tj. javne ali zasebne), ki jo je treba priznati kot bolnišnico. Ugotavlja tudi, da v opredelitvi obveznosti javne službe bolnišnic ni navedena nobena regionalna posebnost. Trdi tudi, da bolnišnice v Flandriji in regiji glavnega mesta Bruselj ne opravljajo različne socialne naloge.

Zorgnet Vlaanderen

5.4   Združenje UNCPSY

Združenje UNCPSY

| (79) | Union Nationale des Cliniques Psychiatriques Privées (UNCPSY) je združenje zasebnih psihiatričnih klinik v Franciji. V svojih pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da pri preverjanju, ali javno financiranje ne presega neto stroškov javne službe, ti neto stroški ne morejo biti neomejeni, in da se ne sme spregledati, ali je ponudnik storitve dobro upravljan. V zvezi s tem meni, da bi morala Komisija primerjati javne in zasebne bolnišnice in tako ugotoviti, ali je pomoč sorazmerna v smislu člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(79)

Union Nationale des Cliniques Psychiatriques Privées (UNCPSY) je združenje zasebnih psihiatričnih klinik v Franciji. V svojih pripombah k sklepu o začetku postopka trdi, da pri preverjanju, ali javno financiranje ne presega neto stroškov javne službe, ti neto stroški ne morejo biti neomejeni, in da se ne sme spregledati, ali je ponudnik storitve dobro upravljan. V zvezi s tem meni, da bi morala Komisija primerjati javne in zasebne bolnišnice in tako ugotoviti, ali je pomoč sorazmerna v smislu člena 106(2) PDEU.

Union Nationale des Cliniques Psychiatriques Privées

| (80) | Komisija glede tega ugotavlja, da so pripombe združenja UNCPSY v nasprotju z ugotovitvijo Splošnega sodišča v točki 300 sodbe z dne 7. novembra 2012 (zadeva T-137/10), da gospodarska učinkovitost podjetja pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena ni merilo za presojo združljivosti javnega financiranja, ki ga to podjetje prejme, na podlagi člena 106(2) PDEU (v zvezi s tem glej uvodno izjavo 63). |
| --- | --- |

(80)

Komisija glede tega ugotavlja, da so pripombe združenja UNCPSY v nasprotju z ugotovitvijo Splošnega sodišča v točki 300 sodbe z dne 7. novembra 2012 (zadeva T-137/10), da gospodarska učinkovitost podjetja pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena ni merilo za presojo združljivosti javnega financiranja, ki ga to podjetje prejme, na podlagi člena 106(2) PDEU (v zvezi s tem glej uvodno izjavo 63).

6.   PRIPOMBE KRALJEVINE BELGIJE

PRIPOMBE KRALJEVINE BELGIJE

6.1   Pripombe Belgije k sklepu o začetku postopka

Pripombe Belgije k sklepu o začetku postopka

| (81) | Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 in zlasti uvodno izjavo 17 navedenega sklepa ugotavljajo, da so bila finančna posredovanja regije glavnega mesta Bruselj (tj. posebne subvencije do 10 milijonov EUR letno) in sklada FRBRTC prenosi finančnih sredstev, ki niso bila dodeljena bolnišnicam IRIS, ampak le občinam. Zato menijo, da so bili to prenosi finančnih sredstev med javnimi organi, ki niso zajeti v členu 107(1) PDEU. Po njihovem mnenju bolnišnicam IRIS nista dodelila pomoči niti regija glavnega mesta Bruselj niti sklad FRBRTC. Namesto tega menijo, da so se ti prenosi izvedli v okviru pristojnosti regije v zvezi s splošnim financiranjem občin, ki jim omogoča, da izpolnijo svoje naloge skupnega interesa, vključno z nalogami CPAS. V zvezi s tem se pritožnikova navedba mnenj inšpekcije ministrstva za finance nanaša le na regijo glavnega mesta Bruselj in občine, ne pa na bolnišnice IRIS. Poleg tega belgijski organi trdijo, da lahko regija glavnega mesta Bruselj na podlagi posebnega zakona z dne 8. avgusta 1980 o institucionalnih reformah in mnenja belgijskega Državnega sveta (126) financira le občine in ne bolnišnic IRIS, saj financiranje posebnih bolnišničnih nalog ne spada v pristojnosti regije. |
| --- | --- |

(81)

Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 in zlasti uvodno izjavo 17 navedenega sklepa ugotavljajo, da so bila finančna posredovanja regije glavnega mesta Bruselj (tj. posebne subvencije do 10 milijonov EUR letno) in sklada FRBRTC prenosi finančnih sredstev, ki niso bila dodeljena bolnišnicam IRIS, ampak le občinam. Zato menijo, da so bili to prenosi finančnih sredstev med javnimi organi, ki niso zajeti v členu 107(1) PDEU. Po njihovem mnenju bolnišnicam IRIS nista dodelila pomoči niti regija glavnega mesta Bruselj niti sklad FRBRTC. Namesto tega menijo, da so se ti prenosi izvedli v okviru pristojnosti regije v zvezi s splošnim financiranjem občin, ki jim omogoča, da izpolnijo svoje naloge skupnega interesa, vključno z nalogami CPAS. V zvezi s tem se pritožnikova navedba mnenj inšpekcije ministrstva za finance nanaša le na regijo glavnega mesta Bruselj in občine, ne pa na bolnišnice IRIS. Poleg tega belgijski organi trdijo, da lahko regija glavnega mesta Bruselj na podlagi posebnega zakona z dne 8. avgusta 1980 o institucionalnih reformah in mnenja belgijskega Državnega sveta (126) financira le občine in ne bolnišnic IRIS, saj financiranje posebnih bolnišničnih nalog ne spada v pristojnosti regije.

126

| (82) | Kar zadeva pomisleke iz uvodne izjave 26 sklepa o začetku postopka, so belgijski organi pojasnili razliko med, po eni strani, zahtevo iz člena 60(6) zakona o CPAS in možnostjo zaprtja javne bolnišnice in, po drugi strani, mehanizmom bolnišnične organizacije. Po njihovih navedbah člen 60(6) zakona o CPAS (127) določa pogoje, ki jih mora CPAS izpolniti, da lahko ustanovi bolnišnico. CPAS mora zlasti proučiti, ali obstaja dejanska potreba po taki bolnišnici, pri čemer mora upoštevati potrebe območja, vključno z zdravstveno-socialnimi potrebami, in prisotnost podobnih ustanov. Belgijski organi poleg tega poudarjajo, da mehanizem bolnišnične organizacije obsega največje število bolnišničnih postelj na regijo, ki ga določi zvezna vlada, ta pa se odloči le na podlagi opredeljenih bolnišničnih potreb in ne upošteva stopnje socialnih potreb na posameznem območju (128). Pojasnjujejo, da se za regijo glavnega mesta Bruselj največje število bolnišničnih postelj določi za celotno regijo in ne za vsako od 19 občin posebej. Nasprotno je vsak od 19 CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj na podlagi lokalnih potreb za svojo občino samostojno določil, ali bo ustanovil bolnišnico. |
| --- | --- |

(82)

Kar zadeva pomisleke iz uvodne izjave 26 sklepa o začetku postopka, so belgijski organi pojasnili razliko med, po eni strani, zahtevo iz člena 60(6) zakona o CPAS in možnostjo zaprtja javne bolnišnice in, po drugi strani, mehanizmom bolnišnične organizacije. Po njihovih navedbah člen 60(6) zakona o CPAS (127) določa pogoje, ki jih mora CPAS izpolniti, da lahko ustanovi bolnišnico. CPAS mora zlasti proučiti, ali obstaja dejanska potreba po taki bolnišnici, pri čemer mora upoštevati potrebe območja, vključno z zdravstveno-socialnimi potrebami, in prisotnost podobnih ustanov. Belgijski organi poleg tega poudarjajo, da mehanizem bolnišnične organizacije obsega največje število bolnišničnih postelj na regijo, ki ga določi zvezna vlada, ta pa se odloči le na podlagi opredeljenih bolnišničnih potreb in ne upošteva stopnje socialnih potreb na posameznem območju (128). Pojasnjujejo, da se za regijo glavnega mesta Bruselj največje število bolnišničnih postelj določi za celotno regijo in ne za vsako od 19 občin posebej. Nasprotno je vsak od 19 CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj na podlagi lokalnih potreb za svojo občino samostojno določil, ali bo ustanovil bolnišnico.

127

128

| (83) | Belgijski organi so pojasnili tudi, da zaprtje javne bolnišnice ali njen prenos na partnerja iz zasebnega sektorja nista formalno ali posebej obravnavana v zakonu LCH in zakonu o CPAS (129). Vendar je po njihovem mnenju sodna praksa Državnega sveta pojasnila ureditve in pogoje za zaprtje in/ali prenos ustanov, ki jih ustanovi CPAS. Državni svet je v svoji sodbi št. 113.428 z dne 9. decembra 2002 razsodil, da se prenos doma za starejše občane v lasti CPAS na zasebni subjekt razveljavi. Zlasti je ugotovil, da je treba pred sprejetjem odločitve o zaprtju ali prenosu ustanove oceniti tudi potrebo po zagotavljanju zdravstveno-socialnih storitev. V tej oceni je treba upoštevati oceno ob ustanovitvi ustanove in tako vse spremembe od sprejetja odločitve o ustanovitvi. Poleg tega belgijski organi ugotavljajo, da ta ocena ne more temeljiti le na finančnem položaju ustanove ali stroških, ki nastanejo zaradi njenega vzdrževanja. Na podlagi tega ugotavljajo, da CPAS ne more zapreti bolnišnice, če prej ne ugotovi, da zdravstvene in socialne potrebe, zaradi katerih je bila bolnišnica ustanovljena, ne obstajajo več. |
| --- | --- |

(83)

Belgijski organi so pojasnili tudi, da zaprtje javne bolnišnice ali njen prenos na partnerja iz zasebnega sektorja nista formalno ali posebej obravnavana v zakonu LCH in zakonu o CPAS (129). Vendar je po njihovem mnenju sodna praksa Državnega sveta pojasnila ureditve in pogoje za zaprtje in/ali prenos ustanov, ki jih ustanovi CPAS. Državni svet je v svoji sodbi št. 113.428 z dne 9. decembra 2002 razsodil, da se prenos doma za starejše občane v lasti CPAS na zasebni subjekt razveljavi. Zlasti je ugotovil, da je treba pred sprejetjem odločitve o zaprtju ali prenosu ustanove oceniti tudi potrebo po zagotavljanju zdravstveno-socialnih storitev. V tej oceni je treba upoštevati oceno ob ustanovitvi ustanove in tako vse spremembe od sprejetja odločitve o ustanovitvi. Poleg tega belgijski organi ugotavljajo, da ta ocena ne more temeljiti le na finančnem položaju ustanove ali stroških, ki nastanejo zaradi njenega vzdrževanja. Na podlagi tega ugotavljajo, da CPAS ne more zapreti bolnišnice, če prej ne ugotovi, da zdravstvene in socialne potrebe, zaradi katerih je bila bolnišnica ustanovljena, ne obstajajo več.

129

| (84) | Po navedbah belgijskih organov se lahko javna bolnišnica ustanovi le, če so izpolnjene zahteve iz člena 60(6) zakona o CPAS in bolnišnične organizacije, ki jo določijo organi, medtem ko za zasebne bolnišnice velja le slednje. V skladu s členom 60(6) zakona o CPAS mora biti odprtje nove bolnišnice utemeljeno z obstojem dejanske potrebe. Poleg tega, kot so pojasnili belgijski organi, če se odpre javna bolnišnica z zmogljivostjo, ki je enaka številu postelj, predvidenih v okviru bolnišnične organizacije, potem ni več prostora za še eno (javno ali zasebno) bolnišnico na tistem območju v okviru navedene organizacije in torej ni mogoče kako drugače zadostiti potrebam prebivalstva. Belgijski organi ugotavljajo, da mora CPAS, če želi zapreti svojo javno bolnišnico, v skladu s sodno prakso Državnega sveta najprej zagotoviti, da ni več potrebna. Če se nasprotno za zaprtje bolnišnice odloči zasebni subjekt, ta subjekt ni tako kot CPAS pravno zavezan k zagotavljanju, da bo imelo prebivalstvo še naprej na voljo zdravstveno varstvo. Po njihovem mnenju zasebna bolnišnica ostane odprta le zaradi svoje odločitve, ki pa se lahko kadar koli spremeni. Belgijski organi kot primer navajajo nenadno zaprtje zasebne bolnišnice Hôpital Français v občini Berchem-Sainte-Agathe (Bruselj) leta 2008 (130). Na koncu pojasnjujejo, da mehanizem bolnišnične organizacije enako omejuje svobodo javnih in zasebnih subjektov glede ustanovitve bolnišnice (saj se lahko ustanovi le, če na območju še ni bilo doseženo največje število bolnišničnih postelj). Po njihovem mnenju obveznosti, ki izhajajo iz zakona o CPAS, dodatno omejujejo možnost CPAS, da ustanovi in zapre javno bolnišnico, medtem ko se lahko zasebne bolnišnice zaprejo kadar koli. |
| --- | --- |

(84)

Po navedbah belgijskih organov se lahko javna bolnišnica ustanovi le, če so izpolnjene zahteve iz člena 60(6) zakona o CPAS in bolnišnične organizacije, ki jo določijo organi, medtem ko za zasebne bolnišnice velja le slednje. V skladu s členom 60(6) zakona o CPAS mora biti odprtje nove bolnišnice utemeljeno z obstojem dejanske potrebe. Poleg tega, kot so pojasnili belgijski organi, če se odpre javna bolnišnica z zmogljivostjo, ki je enaka številu postelj, predvidenih v okviru bolnišnične organizacije, potem ni več prostora za še eno (javno ali zasebno) bolnišnico na tistem območju v okviru navedene organizacije in torej ni mogoče kako drugače zadostiti potrebam prebivalstva. Belgijski organi ugotavljajo, da mora CPAS, če želi zapreti svojo javno bolnišnico, v skladu s sodno prakso Državnega sveta najprej zagotoviti, da ni več potrebna. Če se nasprotno za zaprtje bolnišnice odloči zasebni subjekt, ta subjekt ni tako kot CPAS pravno zavezan k zagotavljanju, da bo imelo prebivalstvo še naprej na voljo zdravstveno varstvo. Po njihovem mnenju zasebna bolnišnica ostane odprta le zaradi svoje odločitve, ki pa se lahko kadar koli spremeni. Belgijski organi kot primer navajajo nenadno zaprtje zasebne bolnišnice Hôpital Français v občini Berchem-Sainte-Agathe (Bruselj) leta 2008 (130). Na koncu pojasnjujejo, da mehanizem bolnišnične organizacije enako omejuje svobodo javnih in zasebnih subjektov glede ustanovitve bolnišnice (saj se lahko ustanovi le, če na območju še ni bilo doseženo največje število bolnišničnih postelj). Po njihovem mnenju obveznosti, ki izhajajo iz zakona o CPAS, dodatno omejujejo možnost CPAS, da ustanovi in zapre javno bolnišnico, medtem ko se lahko zasebne bolnišnice zaprejo kadar koli.

Hôpital Français

130

| (85) | Kar zadeva obveznosti, ki naj bi veljale le za bolnišnice IRIS (glej uvodne izjave od 87 do 89 sklepa o začetku postopka), so po njihovih trditvah te obveznosti neposredna posledica dejstva, da so CPAS bolnišnice IRIS ustanovili zaradi prispevanja k zagotavljanju socialne pomoči (glej tudi oddelek 2.2). Menijo, da te obveznosti izhajajo iz zakona o CPAS, v skladu s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS, naložene pa so jim bile s statuti bolnišnic IRIS in strateškimi načrti združenja IRIS. Na te dokumente se sklicujejo tudi za natančno opredelitev teh obveznosti. Komisija bo v svoji oceni zaradi jedrnatosti in izogibanja ponavljanju navedla le bistvene navedke (glej oddelek 7.3.4.1). |
| --- | --- |

(85)

Kar zadeva obveznosti, ki naj bi veljale le za bolnišnice IRIS (glej uvodne izjave od 87 do 89 sklepa o začetku postopka), so po njihovih trditvah te obveznosti neposredna posledica dejstva, da so CPAS bolnišnice IRIS ustanovili zaradi prispevanja k zagotavljanju socialne pomoči (glej tudi oddelek 2.2). Menijo, da te obveznosti izhajajo iz zakona o CPAS, v skladu s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS, naložene pa so jim bile s statuti bolnišnic IRIS in strateškimi načrti združenja IRIS. Na te dokumente se sklicujejo tudi za natančno opredelitev teh obveznosti. Komisija bo v svoji oceni zaradi jedrnatosti in izogibanja ponavljanju navedla le bistvene navedke (glej oddelek 7.3.4.1).

| (86) | Komisija je v sklepu o začetku postopka (glej uvodno izjavo 48) izrazila pomisleke glede gospodarske ali negospodarske narave dodatnih socialnih storitev, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka menijo, da so te socialne storitve negospodarske dejavnosti. V bistvu trdijo, da socialna pomoč v obliki materialne, socialne, zdravniške, zdravstveno-socialne ali psihološke pomoči, ki jo zagotavljajo bruseljski CPAS, ni del konkurenčnega trga in da to velja, tudi če bolnišnice IRIS del socialne pomoči (tj. dodatne socialne storitve) zagotovijo na podlagi pooblastitve. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je v sklepu o začetku postopka (glej uvodno izjavo 48) izrazila pomisleke glede gospodarske ali negospodarske narave dodatnih socialnih storitev, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka menijo, da so te socialne storitve negospodarske dejavnosti. V bistvu trdijo, da socialna pomoč v obliki materialne, socialne, zdravniške, zdravstveno-socialne ali psihološke pomoči, ki jo zagotavljajo bruseljski CPAS, ni del konkurenčnega trga in da to velja, tudi če bolnišnice IRIS del socialne pomoči (tj. dodatne socialne storitve) zagotovijo na podlagi pooblastitve.

| (87) | Kar zadeva pravno podlago za nadomestilo primanjkljajev (glej uvodno izjavo 91 sklepa o začetku postopka), belgijski organi menijo, da je obveznost občin, da krijejo primanjkljaj svojih javnih bolnišnic, določena v členu 46 statutov bolnišnic IRIS in tudi členu 109 zakona LCH. Pojasnjujejo, da člen 109 zakona LCH določa splošno načelo, ki velja za vse belgijske javne bolnišnice, in minimalni prag, ki ga občine morajo izpolniti (saj morajo kriti le del primanjkljaja, glej tudi uvodno izjavo 47). Ugotavljajo tudi, da je člen 46 statutov bolnišnic IRIS posebna obveznost, veljavna le za šest občin, ki so ustanovile bolnišnice IRIS in se odločile, da presežejo minimalni prag iz člena 109 zakona o LCH ter pokrijejo celotni računovodski primanjkljaj bolnišnic IRIS. |
| --- | --- |

(87)

Kar zadeva pravno podlago za nadomestilo primanjkljajev (glej uvodno izjavo 91 sklepa o začetku postopka), belgijski organi menijo, da je obveznost občin, da krijejo primanjkljaj svojih javnih bolnišnic, določena v členu 46 statutov bolnišnic IRIS in tudi členu 109 zakona LCH. Pojasnjujejo, da člen 109 zakona LCH določa splošno načelo, ki velja za vse belgijske javne bolnišnice, in minimalni prag, ki ga občine morajo izpolniti (saj morajo kriti le del primanjkljaja, glej tudi uvodno izjavo 47). Ugotavljajo tudi, da je člen 46 statutov bolnišnic IRIS posebna obveznost, veljavna le za šest občin, ki so ustanovile bolnišnice IRIS in se odločile, da presežejo minimalni prag iz člena 109 zakona o LCH ter pokrijejo celotni računovodski primanjkljaj bolnišnic IRIS.

| (88) | Komisija je v uvodni izjavi 92 sklepa o začetku postopka zastavila vprašanje, ali se posebne subvencije (ki jih regija glavnega mesta Bruselj dodeli občinam), ki jih občine prenesejo na bolnišnice IRIS, lahko štejejo za transakcijo, ločeno od mehanizma za kritje primanjkljaja. Belgijski organi v svojem odgovoru trdijo, da bruseljske občine uporabljajo posebne subvencije le zaradi (delne) izpolnitve svoje obveznosti glede kritja primanjkljaja bolnišnic IRIS. Kot bo podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju (glej oddelek 7.3.5), se nadomestilo primanjkljaja izplača v več korakih, med katerimi je tudi prenos posebnih subvencij od občin na bolnišnice IRIS, vendar se vsa ta plačila izvršijo na isti podlagi, tj. obveznosti občine, da krije primanjkljaj. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je v uvodni izjavi 92 sklepa o začetku postopka zastavila vprašanje, ali se posebne subvencije (ki jih regija glavnega mesta Bruselj dodeli občinam), ki jih občine prenesejo na bolnišnice IRIS, lahko štejejo za transakcijo, ločeno od mehanizma za kritje primanjkljaja. Belgijski organi v svojem odgovoru trdijo, da bruseljske občine uporabljajo posebne subvencije le zaradi (delne) izpolnitve svoje obveznosti glede kritja primanjkljaja bolnišnic IRIS. Kot bo podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju (glej oddelek 7.3.5), se nadomestilo primanjkljaja izplača v več korakih, med katerimi je tudi prenos posebnih subvencij od občin na bolnišnice IRIS, vendar se vsa ta plačila izvršijo na isti podlagi, tj. obveznosti občine, da krije primanjkljaj.

| (89) | Komisija je zahtevala tudi pojasnilo glede domnevnega mehanizma predplačil (če obstaja), njegove pravne podlage in delovanja, razlike v primerjavi z mehanizmom za kritje primanjkljaja in vloge sklada FRBRTC pri njegovem financiranju (glej uvodno izjavo 93 sklepa o začetku postopka). Belgijski organi menijo, da ni vzpostavljen noben mehanizem predplačil. Zlasti pojasnjujejo, da začne obveznost glede kritja primanjkljaja bolnišnic IRIS veljati takoj, ko primanjkljaj nastane. Dejansko je po njihovih navedbah v členu 46 statutov bolnišnic IRIS naveden računovodski primanjkljaj, ki se v računovodskih izkazih bolnišnic določi najpozneje šest mesecev po koncu poslovnega leta. Izračun primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH, ki ga izvede zvezna javna služba za javno zdravje, nasprotno traja precej dlje (do deset let). Vendar belgijski organi trdijo, da je primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH le del računovodskega primanjkljaja, ki se v skladu s členom 46 statutov bolnišnic IRIS krije takoj, zato bolnišnice IRIS ne prejemajo nobenih predplačil, ki bi se lahko štela za pomoč, ločeno od mehanizma za kritje primanjkljaja. Ponovili so, da sklad FRBRTC občinam zagotavlja financiranje, ki jim je pomagalo pri izpolnitvi njihove obveznosti glede kritja primanjkljaja, ta pa, kot je bilo pojasnjeno, ne obsega mehanizma predplačil. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je zahtevala tudi pojasnilo glede domnevnega mehanizma predplačil (če obstaja), njegove pravne podlage in delovanja, razlike v primerjavi z mehanizmom za kritje primanjkljaja in vloge sklada FRBRTC pri njegovem financiranju (glej uvodno izjavo 93 sklepa o začetku postopka). Belgijski organi menijo, da ni vzpostavljen noben mehanizem predplačil. Zlasti pojasnjujejo, da začne obveznost glede kritja primanjkljaja bolnišnic IRIS veljati takoj, ko primanjkljaj nastane. Dejansko je po njihovih navedbah v členu 46 statutov bolnišnic IRIS naveden računovodski primanjkljaj, ki se v računovodskih izkazih bolnišnic določi najpozneje šest mesecev po koncu poslovnega leta. Izračun primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH, ki ga izvede zvezna javna služba za javno zdravje, nasprotno traja precej dlje (do deset let). Vendar belgijski organi trdijo, da je primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH le del računovodskega primanjkljaja, ki se v skladu s členom 46 statutov bolnišnic IRIS krije takoj, zato bolnišnice IRIS ne prejemajo nobenih predplačil, ki bi se lahko štela za pomoč, ločeno od mehanizma za kritje primanjkljaja. Ponovili so, da sklad FRBRTC občinam zagotavlja financiranje, ki jim je pomagalo pri izpolnitvi njihove obveznosti glede kritja primanjkljaja, ta pa, kot je bilo pojasnjeno, ne obsega mehanizma predplačil.

| (90) | Kar zadeva dejanske ukrepe za preprečevanje prekomernih nadomestil in neobstoj prekomernega nadomestila (glej uvodne izjave od 95 do 97 sklepa o začetku postopka), belgijski organi trdijo naslednje. Najprej so pojasnili, da se odločitve glede izravnave primanjkljaja sprejemajo letno in takrat, ko je znan ocenjen primanjkljaj za zadevno leto, zato ni tveganja, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo. Navedli so tudi, da belgijski pravni okvir (med drugim zakon z dne 14. novembra 1983 in zakon o CPAS) občinam omogoča, da zagotovijo, da bolnišnice IRIS državno pomoč uporabijo pravilno, in da v primeru neskladnosti ali prekomernega nadomestila izterjajo pomoč. Poleg tega se, da bi dokazali neobstoj prekomernega nadomestila, sklicujejo na več preglednic, ki so jih predložili Komisiji in ki vsebujejo primanjkljaje in občinske ukrepe za vsako od petih bolnišnic IRIS v obdobju 1996–2014 (za te podatke glej tudi oddelek 7.3.5). |
| --- | --- |

(90)

Kar zadeva dejanske ukrepe za preprečevanje prekomernih nadomestil in neobstoj prekomernega nadomestila (glej uvodne izjave od 95 do 97 sklepa o začetku postopka), belgijski organi trdijo naslednje. Najprej so pojasnili, da se odločitve glede izravnave primanjkljaja sprejemajo letno in takrat, ko je znan ocenjen primanjkljaj za zadevno leto, zato ni tveganja, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo. Navedli so tudi, da belgijski pravni okvir (med drugim zakon z dne 14. novembra 1983 in zakon o CPAS) občinam omogoča, da zagotovijo, da bolnišnice IRIS državno pomoč uporabijo pravilno, in da v primeru neskladnosti ali prekomernega nadomestila izterjajo pomoč. Poleg tega se, da bi dokazali neobstoj prekomernega nadomestila, sklicujejo na več preglednic, ki so jih predložili Komisiji in ki vsebujejo primanjkljaje in občinske ukrepe za vsako od petih bolnišnic IRIS v obdobju 1996–2014 (za te podatke glej tudi oddelek 7.3.5).

| (91) | Kot je Komisija zahtevala, so belgijski organi v svojem odgovoru tudi dodatno pojasnili koncept pérennité (glej uvodni izjavi 102 in 103 sklepa o začetku postopka). Trdijo, da obveznost zagotavljanja kontinuitete (ali pérennité) bolnišnic IRIS temelji neposredno na zakonu o CPAS. Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 2.1), lahko vsak CPAS ustanovi ustanove za zagotavljanje socialne pomoči, vključno z zdravniško in zdravstveno-socialno pomočjo, če lahko dokaže, da je treba izpolniti dejansko potrebo v skladu s členom 60(6) zakona o CPAS. Pojasnjujejo, da je v preteklosti zaradi zagotavljanja socialne pomoči šest od devetnajstih CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj ustanovilo bolnišnice (ki niso bile ločene pravne osebe), ki so jih sami upravljali do konca leta 1995. Po njihovih navedbah prestrukturiranje teh javnih bolnišnic, s katerim so bile ustanovljene javne bolnišnice IRIS, ki so 1. januarja 1996 postale pravno neodvisne od CPAS (glej tudi oddelek 2.2), ni spremenilo obveznosti CPAS, da morajo sami ali prek bolnišnic IRIS zagotavljati socialno pomoč. V zvezi s tem poudarjajo, da je bil glavni cilj prestrukturiranja in ustanovitve omrežja IRIS in bolnišnic IRIS zagotoviti kontinuiteto storitev javnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj (glej tudi uvodno izjavo 27). Zato ugotavljajo, da morajo občine in CPAS, da bi zagotovili kontinuiteto bolnišnic IRIS in s tem izpolnitev socialnih potreb prebivalstva, na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS pokriti morebitni bolnišnični primanjkljaj. Poleg tega ugotavljajo, da javni organi v skladu s sodno prakso Državnega sveta (glej uvodno izjavo 83) ne morejo zapreti bolnišnic IRIS ali jih prenesti na zasebnega lastnika, dokler obstaja dejanska potreba. |
| --- | --- |

(91)

Kot je Komisija zahtevala, so belgijski organi v svojem odgovoru tudi dodatno pojasnili koncept pérennité (glej uvodni izjavi 102 in 103 sklepa o začetku postopka). Trdijo, da obveznost zagotavljanja kontinuitete (ali pérennité) bolnišnic IRIS temelji neposredno na zakonu o CPAS. Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 2.1), lahko vsak CPAS ustanovi ustanove za zagotavljanje socialne pomoči, vključno z zdravniško in zdravstveno-socialno pomočjo, če lahko dokaže, da je treba izpolniti dejansko potrebo v skladu s členom 60(6) zakona o CPAS. Pojasnjujejo, da je v preteklosti zaradi zagotavljanja socialne pomoči šest od devetnajstih CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj ustanovilo bolnišnice (ki niso bile ločene pravne osebe), ki so jih sami upravljali do konca leta 1995. Po njihovih navedbah prestrukturiranje teh javnih bolnišnic, s katerim so bile ustanovljene javne bolnišnice IRIS, ki so 1. januarja 1996 postale pravno neodvisne od CPAS (glej tudi oddelek 2.2), ni spremenilo obveznosti CPAS, da morajo sami ali prek bolnišnic IRIS zagotavljati socialno pomoč. V zvezi s tem poudarjajo, da je bil glavni cilj prestrukturiranja in ustanovitve omrežja IRIS in bolnišnic IRIS zagotoviti kontinuiteto storitev javnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj (glej tudi uvodno izjavo 27). Zato ugotavljajo, da morajo občine in CPAS, da bi zagotovili kontinuiteto bolnišnic IRIS in s tem izpolnitev socialnih potreb prebivalstva, na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS pokriti morebitni bolnišnični primanjkljaj. Poleg tega ugotavljajo, da javni organi v skladu s sodno prakso Državnega sveta (glej uvodno izjavo 83) ne morejo zapreti bolnišnic IRIS ali jih prenesti na zasebnega lastnika, dokler obstaja dejanska potreba.

pérennité

pérennité

| (92) | Komisija je v uvodni izjavi 103 sklepa o začetku postopka zastavila vprašanje, ali obstajajo kakšni drugi razlogi, ki bi lahko upravičili dodatno financiranje bolnišnic IRIS. Belgijski organi v zvezi s tem ugotavljajo, da namen bolnišnic IRIS ni le vzpostavitev „operativnih“ bolnišničnih storitev, nalog in programov, kot bi lahko veljalo za belgijske zasebne bolnišnice. Namesto tega morajo po njihovih navedbah zagotoviti največji možni obseg zdravstvenega varstva, da se zlasti zagotovi dostop vseh, tudi najrevnejših članov družbe, do katerega koli zdravljenja, ki ga zaradi bolezni potrebujejo, tudi če to precej presega norme bolnišničnega načrtovanja in odobritve, ki z zakonom LCH in na njegovi podlagi veljajo za vse bolnišnice. V zvezi s tem navajajo tudi točko 162 sodbe Splošnega sodišča z dne 7. novembra 2012, v kateri je navedeno: „nadomestilo za izgub[e] javnih bolnišnic [se] lahko izkaže kot nujno iz zdravstvenih in socialnih razlogov za zagotovitev kontinuitete in operativnosti bolnišničnega sistema.“ Poudarjajo tudi, da status javne bolnišnice vključuje nekatere stroške, ki se z zveznimi ukrepi financiranja ne nadomestijo v celoti. Ugotavljajo, da ti stroški med drugim vključujejo plačilo jezikovnih bonusov za dvojezične zaposlene, višje stroške za pokojnino in bolezni za stalne uslužbence (javne uslužbence) in zvišanja plačilne lestvice, ki jih je naložila (a le delno plačala) regija glavnega mesta Bruselj. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je v uvodni izjavi 103 sklepa o začetku postopka zastavila vprašanje, ali obstajajo kakšni drugi razlogi, ki bi lahko upravičili dodatno financiranje bolnišnic IRIS. Belgijski organi v zvezi s tem ugotavljajo, da namen bolnišnic IRIS ni le vzpostavitev „operativnih“ bolnišničnih storitev, nalog in programov, kot bi lahko veljalo za belgijske zasebne bolnišnice. Namesto tega morajo po njihovih navedbah zagotoviti največji možni obseg zdravstvenega varstva, da se zlasti zagotovi dostop vseh, tudi najrevnejših članov družbe, do katerega koli zdravljenja, ki ga zaradi bolezni potrebujejo, tudi če to precej presega norme bolnišničnega načrtovanja in odobritve, ki z zakonom LCH in na njegovi podlagi veljajo za vse bolnišnice. V zvezi s tem navajajo tudi točko 162 sodbe Splošnega sodišča z dne 7. novembra 2012, v kateri je navedeno: „nadomestilo za izgub[e] javnih bolnišnic [se] lahko izkaže kot nujno iz zdravstvenih in socialnih razlogov za zagotovitev kontinuitete in operativnosti bolnišničnega sistema.“ Poudarjajo tudi, da status javne bolnišnice vključuje nekatere stroške, ki se z zveznimi ukrepi financiranja ne nadomestijo v celoti. Ugotavljajo, da ti stroški med drugim vključujejo plačilo jezikovnih bonusov za dvojezične zaposlene, višje stroške za pokojnino in bolezni za stalne uslužbence (javne uslužbence) in zvišanja plačilne lestvice, ki jih je naložila (a le delno plačala) regija glavnega mesta Bruselj.

6.2   Pripombe Belgije k pripombam tretjih oseb

Pripombe Belgije k pripombam tretjih oseb

| (93) | Belgijski organi najprej ugotavljajo, da pripombe združenj CBI in ABISP ter organizacije Zorgnet Vlaanderen k sklepu Komisije o začetku postopka temeljijo na skupni trditvi, da po njihovem mnenju bolnišnice IRIS niso pooblaščene za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena poleg tistih, ki so naložene vsem bolnišnicam (javnim ali zasebnim) v Belgiji. Po njihovem mnenju ta trditev temelji na eni sami predpostavki, in sicer dejstvu, da zakon LCH javnim in zasebnim bolnišnicam nalaga enako obveznost javne službe ne glede na kakršen koli posebni regionalni vidik. Vendar po njihovih trditvah sodelujoče stranke niso pojasnile, zakaj zakon o CPAS ne bi veljal za bolnišnice IRIS, po mnenju Belgije pa je ta zakon posebna pravna podlaga za obstoj bolnišnic IRIS. Poudarjajo, da je v členu 147 zakona LCH izrecno potrjeno, da za bolnišnice, ki jih upravlja CPAS (kot so bolnišnice IRIS (131)), zakon LCH dopolnjuje zakon o CPAS, kar potrjuje, da zakon LCH ni edina ustrezna pravna podlaga za bolnišnice, ki jih upravljajo CPAS. |
| --- | --- |

(93)

Belgijski organi najprej ugotavljajo, da pripombe združenj CBI in ABISP ter organizacije Zorgnet Vlaanderen k sklepu Komisije o začetku postopka temeljijo na skupni trditvi, da po njihovem mnenju bolnišnice IRIS niso pooblaščene za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena poleg tistih, ki so naložene vsem bolnišnicam (javnim ali zasebnim) v Belgiji. Po njihovem mnenju ta trditev temelji na eni sami predpostavki, in sicer dejstvu, da zakon LCH javnim in zasebnim bolnišnicam nalaga enako obveznost javne službe ne glede na kakršen koli posebni regionalni vidik. Vendar po njihovih trditvah sodelujoče stranke niso pojasnile, zakaj zakon o CPAS ne bi veljal za bolnišnice IRIS, po mnenju Belgije pa je ta zakon posebna pravna podlaga za obstoj bolnišnic IRIS. Poudarjajo, da je v členu 147 zakona LCH izrecno potrjeno, da za bolnišnice, ki jih upravlja CPAS (kot so bolnišnice IRIS (131)), zakon LCH dopolnjuje zakon o CPAS, kar potrjuje, da zakon LCH ni edina ustrezna pravna podlaga za bolnišnice, ki jih upravljajo CPAS.

131

| (94) | Trditev združenja CBI, da je iz namena bruseljske vlade glede preoblikovanja Ordonnance z dne 13. februarja 2003 zaradi natančne določitve nalog splošnega interesa, ki upravičujejo posebne subvencije občinam (glej uvodno izjavo 70), razvidno, da trenutno ni nobenih posebnih nalog (ki veljajo le za bolnišnice IRIS), je po mnenju belgijskih organov napačna. Zlasti poudarjajo, da se posebne subvencije, predvidene v tej Ordonnance, dodelijo le občinam in ne bolnišnicam IRIS. Belgija poleg tega potrjuje, da ukrepi sklada FRBRTC in regije glavnega mesta Bruselj (v višini do 10 milijonov EUR letno (132)) v podporo občinam pomenijo prenose finančnih sredstev med javnimi organi, ki ne spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU. Belgijski organi ponavljajo, da regija ali sklad FRBRTC nobenega od teh zneskov nista dodelila bolnišnicam IRIS. Nasprotno, po njihovih navedbah so to le prenosi med regijo in občinami v pristojnosti regije v okviru splošnega financiranja občin. To splošno financiranje je zasnovano tako, da občinam omogoča izpolnjevanje njihovih nalog v občinskem interesu, kar vključuje naloge CPAS. Po navedbah belgijskih organov napovedana reforma Ordonnance z dne 13. februarja 2003 nikakor ni priznanje, da bolnišnice IRIS ne opravljajo nobene dodatne storitve splošnega gospodarskega pomena. Občine določijo storitve splošnega gospodarskega pomena in za njihovo opravljanje pooblastijo bolnišnice, ki jih ustanovijo, Ordonnance pa v zvezi s tem ni pomembna, saj se nanaša le na financiranje na ravni države. |
| --- | --- |

(94)

Trditev združenja CBI, da je iz namena bruseljske vlade glede preoblikovanja Ordonnance z dne 13. februarja 2003 zaradi natančne določitve nalog splošnega interesa, ki upravičujejo posebne subvencije občinam (glej uvodno izjavo 70), razvidno, da trenutno ni nobenih posebnih nalog (ki veljajo le za bolnišnice IRIS), je po mnenju belgijskih organov napačna. Zlasti poudarjajo, da se posebne subvencije, predvidene v tej Ordonnance, dodelijo le občinam in ne bolnišnicam IRIS. Belgija poleg tega potrjuje, da ukrepi sklada FRBRTC in regije glavnega mesta Bruselj (v višini do 10 milijonov EUR letno (132)) v podporo občinam pomenijo prenose finančnih sredstev med javnimi organi, ki ne spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU. Belgijski organi ponavljajo, da regija ali sklad FRBRTC nobenega od teh zneskov nista dodelila bolnišnicam IRIS. Nasprotno, po njihovih navedbah so to le prenosi med regijo in občinami v pristojnosti regije v okviru splošnega financiranja občin. To splošno financiranje je zasnovano tako, da občinam omogoča izpolnjevanje njihovih nalog v občinskem interesu, kar vključuje naloge CPAS. Po navedbah belgijskih organov napovedana reforma Ordonnance z dne 13. februarja 2003 nikakor ni priznanje, da bolnišnice IRIS ne opravljajo nobene dodatne storitve splošnega gospodarskega pomena. Občine določijo storitve splošnega gospodarskega pomena in za njihovo opravljanje pooblastijo bolnišnice, ki jih ustanovijo, Ordonnance pa v zvezi s tem ni pomembna, saj se nanaša le na financiranje na ravni države.

Ordonnance

Ordonnance

132

Ordonnance

Ordonnance

| (95) | Belgijski organi zavračajo tudi domnevno nepravilen opis socialnih nalog, ki ga je združenje CBI predložilo v svojih pripombah. Združenje CBI je zlasti menilo, da je v zakonu LCH opredeljena „osnovna socialna naloga“, ki je skupna vsem javnim in zasebnim bolnišnicam, le bolnišnice IRIS pa jo opravljajo intenzivneje. S tega vidika „dodatnih“ socialnih nalog bolnišnic IRIS ne bi bilo mogoče ločiti od bolnišničnih storitev, ki se zagotavljajo, in bi bile njihov sestavni del. Po mnenju belgijskih organov tega mnenja ni mogoče upoštevati. Menijo, da združenje CBI poleg izrecnega priznanja, da dejansko obstaja resnična razlika med javnimi in zasebnimi bolnišnicami (tj. bolnišnice IRIS zagotavljajo večji obseg socialnih storitev), ni opredelilo, kaj natanko misli z „osnovno socialno nalogo“, za katero meni, da je bolnišnična storitev splošnega gospodarskega pomena, ali določilo pravne podlage, na kateri temelji, ali posebnega pooblastila, ki jo dodeljuje. Po njihovem mnenju se lahko javne bolnišnice za opravljanje „osnovnih socialnih nalog“ pooblastijo le na podlagi zakona o CPAS. Kar zadeva same javne bolnišnice, zakon LCH po njihovem mnenju dejansko le dopolnjuje zakon o CPAS (glej člen 147 zakona LCH). Temeljna ali „osnovna“ naloga bolnišnic IRIS je določena z zakonom o CPAS ali v skladu z njim, zato ni „skupna“ vsem bolnišnicam. Po njihovem mnenju ta naloga ni gospodarske narave. Bolnišnice IRIS se torej ustanovijo na podlagi zakona o CPAS, nato pa morajo upoštevati dodatna pravila iz zakona LCH (133). |
| --- | --- |

(95)

Belgijski organi zavračajo tudi domnevno nepravilen opis socialnih nalog, ki ga je združenje CBI predložilo v svojih pripombah. Združenje CBI je zlasti menilo, da je v zakonu LCH opredeljena „osnovna socialna naloga“, ki je skupna vsem javnim in zasebnim bolnišnicam, le bolnišnice IRIS pa jo opravljajo intenzivneje. S tega vidika „dodatnih“ socialnih nalog bolnišnic IRIS ne bi bilo mogoče ločiti od bolnišničnih storitev, ki se zagotavljajo, in bi bile njihov sestavni del. Po mnenju belgijskih organov tega mnenja ni mogoče upoštevati. Menijo, da združenje CBI poleg izrecnega priznanja, da dejansko obstaja resnična razlika med javnimi in zasebnimi bolnišnicami (tj. bolnišnice IRIS zagotavljajo večji obseg socialnih storitev), ni opredelilo, kaj natanko misli z „osnovno socialno nalogo“, za katero meni, da je bolnišnična storitev splošnega gospodarskega pomena, ali določilo pravne podlage, na kateri temelji, ali posebnega pooblastila, ki jo dodeljuje. Po njihovem mnenju se lahko javne bolnišnice za opravljanje „osnovnih socialnih nalog“ pooblastijo le na podlagi zakona o CPAS. Kar zadeva same javne bolnišnice, zakon LCH po njihovem mnenju dejansko le dopolnjuje zakon o CPAS (glej člen 147 zakona LCH). Temeljna ali „osnovna“ naloga bolnišnic IRIS je določena z zakonom o CPAS ali v skladu z njim, zato ni „skupna“ vsem bolnišnicam. Po njihovem mnenju ta naloga ni gospodarske narave. Bolnišnice IRIS se torej ustanovijo na podlagi zakona o CPAS, nato pa morajo upoštevati dodatna pravila iz zakona LCH (133).

133

| (96) | Kar zadeva pripombe združenja CBI glede naloge splošnega zdravstvenega varstva, belgijski organi ugotavljajo, da združenje CBI naloge splošnega zdravstvenega varstva, za katere trdi, da so skupne vsem bolnišnicam, omejuje le na urgentno in posturgentno zdravljenje. S tem naj bi po njihovem mnenju združenje CBI implicitno priznalo, da zasebne bruseljske bolnišnice niso zavezane k zdravljenju pacientov, če ne gre za urgentne in „posturgentne“ primere, kar pa kljub temu pomeni večino nege, ki jo je treba zagotoviti pomoči potrebnim. Poleg tega trdijo, da sklicevanje združenja CBI na nalogo javnega interesa, ki je opisana v členu 2 zakona LCH, ne zagotavlja podlage za takšno obveznost. Po njihovem mnenju pooblastitev za opravljanje osnovne bolnišnične naloge ne zadošča za podobno pooblastitev za opravljanje naloge zagotavljanja zdravstvene nege vsem osebam v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. To zanesljivo dokazuje dejstvo, da obstajajo posebna pravila, ki urejajo urgentno zdravljenje. Belgijski organi trdijo, da naloga splošnega interesa ne more biti predvidena, ampak naložena. Po njihovem mnenju je bilo treba določiti posebne zahteve za urgentno zdravljenje, saj v opredelitvi osnovne bolnišnične naloge v zakonu LCH urgentno zdravljenje ni navedeno. Dejansko trdijo, da zakon z dne 8. julija 1964 (134) in njegove izvedbene odločbe obravnavajo nujno medicinsko pomoč (135) in nujne storitve (vključno z reševalnimi vozili). Na podlagi tega lahko nekatere javne in zasebne bolnišnice izvajajo nekatere naloge na področju nujne medicinske pomoči. |
| --- | --- |

(96)

Kar zadeva pripombe združenja CBI glede naloge splošnega zdravstvenega varstva, belgijski organi ugotavljajo, da združenje CBI naloge splošnega zdravstvenega varstva, za katere trdi, da so skupne vsem bolnišnicam, omejuje le na urgentno in posturgentno zdravljenje. S tem naj bi po njihovem mnenju združenje CBI implicitno priznalo, da zasebne bruseljske bolnišnice niso zavezane k zdravljenju pacientov, če ne gre za urgentne in „posturgentne“ primere, kar pa kljub temu pomeni večino nege, ki jo je treba zagotoviti pomoči potrebnim. Poleg tega trdijo, da sklicevanje združenja CBI na nalogo javnega interesa, ki je opisana v členu 2 zakona LCH, ne zagotavlja podlage za takšno obveznost. Po njihovem mnenju pooblastitev za opravljanje osnovne bolnišnične naloge ne zadošča za podobno pooblastitev za opravljanje naloge zagotavljanja zdravstvene nege vsem osebam v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. To zanesljivo dokazuje dejstvo, da obstajajo posebna pravila, ki urejajo urgentno zdravljenje. Belgijski organi trdijo, da naloga splošnega interesa ne more biti predvidena, ampak naložena. Po njihovem mnenju je bilo treba določiti posebne zahteve za urgentno zdravljenje, saj v opredelitvi osnovne bolnišnične naloge v zakonu LCH urgentno zdravljenje ni navedeno. Dejansko trdijo, da zakon z dne 8. julija 1964 (134) in njegove izvedbene odločbe obravnavajo nujno medicinsko pomoč (135) in nujne storitve (vključno z reševalnimi vozili). Na podlagi tega lahko nekatere javne in zasebne bolnišnice izvajajo nekatere naloge na področju nujne medicinske pomoči.

134

135

| (97) | Vendar belgijski organi trdijo, da obveznosti zagotavljanja urgentne oskrbe v javnih in zasebnih bolnišnicah ne nalaga zakon LCH, ampak gre za splošno obveznost pomoči osebam v nevarnosti. Po njihovih navedbah morajo bolnišnice zagotoviti pomoč v primerih nujne medicinske pomoči v skladu s svojo strukturo in razpoložljivim strokovnim znanjem (136). Ta obveznost velja za javne in zasebne bolnišnice, kot tudi za vse ostale, zaradi njihove dolžnosti, da pomagajo osebam v nevarnosti. Belgijski organi pojasnjujejo tudi, da na podlagi člena 422b belgijskega kazenskega zakonika ta obveznost velja le v nujnih primerih in zlasti v primerih nujne medicinske pomoči, ko je ogroženo življenje. Vendar pojasnjujejo, da v vseh drugih (tj. nenujnih) primerih bolnišnice, ki niso pooblaščene za opravljanje naloge splošnega zdravstvenega varstva, niso zavezane k zdravljenju pacientov, če ga ti ne morejo plačati. Ugotavljajo tudi, da belgijske bolnišnice sicer seveda ne smejo diskriminirati na podlagi pacientovega premoženja (in s tem na podlagi golega dejstva, da je nekdo reven), vendar jih ni mogoče prisiliti, da zagotavljajo brezplačno oskrbo, če je pacient v nenujnem primeru ne more ali noče plačati. |
| --- | --- |

(97)

Vendar belgijski organi trdijo, da obveznosti zagotavljanja urgentne oskrbe v javnih in zasebnih bolnišnicah ne nalaga zakon LCH, ampak gre za splošno obveznost pomoči osebam v nevarnosti. Po njihovih navedbah morajo bolnišnice zagotoviti pomoč v primerih nujne medicinske pomoči v skladu s svojo strukturo in razpoložljivim strokovnim znanjem (136). Ta obveznost velja za javne in zasebne bolnišnice, kot tudi za vse ostale, zaradi njihove dolžnosti, da pomagajo osebam v nevarnosti. Belgijski organi pojasnjujejo tudi, da na podlagi člena 422b belgijskega kazenskega zakonika ta obveznost velja le v nujnih primerih in zlasti v primerih nujne medicinske pomoči, ko je ogroženo življenje. Vendar pojasnjujejo, da v vseh drugih (tj. nenujnih) primerih bolnišnice, ki niso pooblaščene za opravljanje naloge splošnega zdravstvenega varstva, niso zavezane k zdravljenju pacientov, če ga ti ne morejo plačati. Ugotavljajo tudi, da belgijske bolnišnice sicer seveda ne smejo diskriminirati na podlagi pacientovega premoženja (in s tem na podlagi golega dejstva, da je nekdo reven), vendar jih ni mogoče prisiliti, da zagotavljajo brezplačno oskrbo, če je pacient v nenujnem primeru ne more ali noče plačati.

136

| (98) | Belgijski organi so v svojih pripombah k pripombam združenja CBI tudi umestili v kontekst njegovo sklicevanje na sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (glej uvodno izjavo 72). Po njihovih navedbah se sodba, ki jo navaja združenje CBI, nanaša le na zelo poseben primer zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe (137) migrantu brez dokumentov, ki je potreboval psihiatrično pomoč. Poudarjajo, da bolnišnice IRIS ne zagotavljajo te vrste oskrbe. Po njihovem mnenju ta sodba dejansko potrjuje, da nujno zdravstveno oskrbo migrantom brez dokumentov običajno zagotavljajo bolnišnice, ki so jih ustanovili CPAS, ali bolnišnice, s katerimi so CPAS sklenili dogovor (138). Poudarjajo, da združenje CBI ne utemeljuje oziroma sploh ne poskuša utemeljiti domnevne obveznosti zasebnih bolnišnic, da vsem pacientom zagotovijo „posturgentno zdravljenje“. Po njihovih navedbah za zasebne bolnišnice ne velja nobena taka obveznost „posturgentnega zdravljenja“, bolnišnice IRIS pa morajo zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, tudi če ne gre za primer nujne medicinske pomoči. |
| --- | --- |

(98)

Belgijski organi so v svojih pripombah k pripombam združenja CBI tudi umestili v kontekst njegovo sklicevanje na sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (glej uvodno izjavo 72). Po njihovih navedbah se sodba, ki jo navaja združenje CBI, nanaša le na zelo poseben primer zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe (137) migrantu brez dokumentov, ki je potreboval psihiatrično pomoč. Poudarjajo, da bolnišnice IRIS ne zagotavljajo te vrste oskrbe. Po njihovem mnenju ta sodba dejansko potrjuje, da nujno zdravstveno oskrbo migrantom brez dokumentov običajno zagotavljajo bolnišnice, ki so jih ustanovili CPAS, ali bolnišnice, s katerimi so CPAS sklenili dogovor (138). Poudarjajo, da združenje CBI ne utemeljuje oziroma sploh ne poskuša utemeljiti domnevne obveznosti zasebnih bolnišnic, da vsem pacientom zagotovijo „posturgentno zdravljenje“. Po njihovih navedbah za zasebne bolnišnice ne velja nobena taka obveznost „posturgentnega zdravljenja“, bolnišnice IRIS pa morajo zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, tudi če ne gre za primer nujne medicinske pomoči.

137

138

7.   OCENA UKREPOV

OCENA UKREPOV

7.1   Področje uporabe tega sklepa

Področje uporabe tega sklepa

| (99) | Pritožnik je navedel ukrep pomoči v višini približno 100 milijonov EUR v okviru prestrukturiranja, s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (glej oddelek 2.2). Vendar je Komisija, kot je bilo pojasnjeno v oddelku 3.1 sklepa o začetku postopka, ukrepala le v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje, ko je rok za vračilo te pomoči pretekel. Zato ta ukrep pomoči ni bil vključen v področje formalne preiskave, ki jo je izvedla Komisija, in ne bo nadalje obravnavan v tem sklepu. |
| --- | --- |

(99)

Pritožnik je navedel ukrep pomoči v višini približno 100 milijonov EUR v okviru prestrukturiranja, s katerim so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (glej oddelek 2.2). Vendar je Komisija, kot je bilo pojasnjeno v oddelku 3.1 sklepa o začetku postopka, ukrepala le v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje, ko je rok za vračilo te pomoči pretekel. Zato ta ukrep pomoči ni bil vključen v področje formalne preiskave, ki jo je izvedla Komisija, in ne bo nadalje obravnavan v tem sklepu.

| (100) | Razen ukrepa, za katerega je veljal rok, se je pritožba formalno nanašala na (i) sredstva, ki jih je sklad FRBRTC dodelil občinam, odgovornim za bolnišnice IRIS, in (ii) posebne subvencije (v višini do 10 milijonov EUR letno), ki jih je tem občinam dodelila regija glavnega mesta Bruselj na podlagi Ordonnance z dne 13. februarja 2003. |
| --- | --- |

(100)

Razen ukrepa, za katerega je veljal rok, se je pritožba formalno nanašala na (i) sredstva, ki jih je sklad FRBRTC dodelil občinam, odgovornim za bolnišnice IRIS, in (ii) posebne subvencije (v višini do 10 milijonov EUR letno), ki jih je tem občinam dodelila regija glavnega mesta Bruselj na podlagi Ordonnance z dne 13. februarja 2003.

Ordonnance

| (101) | Vendar sta se ti vrsti sredstev dodelili le občinam, odgovornim za bolnišnice IRIS, in ne samim bolnišnicam IRIS. Dejansko gre resnično le za gibanje kapitala med regijo glavnega mesta Bruselj in šestimi bruseljskimi občinami, odgovornimi za bolnišnice IRIS, zato ne pomenita državne pomoči bolnišnicam IRIS. |
| --- | --- |

(101)

Vendar sta se ti vrsti sredstev dodelili le občinam, odgovornim za bolnišnice IRIS, in ne samim bolnišnicam IRIS. Dejansko gre resnično le za gibanje kapitala med regijo glavnega mesta Bruselj in šestimi bruseljskimi občinami, odgovornimi za bolnišnice IRIS, zato ne pomenita državne pomoči bolnišnicam IRIS.

| (102) | Res je, da so v razveljavljeni odločbi Komisije iz leta 2009 plačila iz sklada FRBRTC zamešana z mehanizmom za nadomestilo primanjkljaja iz člena 109 zakona LCH in da ocena parametrov nadomestila teh dveh ukrepov ni bila ločena (139). Poleg tega občine sredstva iz sklada FRBRTC uporabijo za izravnavo primanjkljaja bolnišnic IRIS (140), bolnišnicam IRIS pa so jih morale nakazati najpozneje v sedmih delovnih dneh (141). |
| --- | --- |

(102)

Res je, da so v razveljavljeni odločbi Komisije iz leta 2009 plačila iz sklada FRBRTC zamešana z mehanizmom za nadomestilo primanjkljaja iz člena 109 zakona LCH in da ocena parametrov nadomestila teh dveh ukrepov ni bila ločena (139). Poleg tega občine sredstva iz sklada FRBRTC uporabijo za izravnavo primanjkljaja bolnišnic IRIS (140), bolnišnicam IRIS pa so jih morale nakazati najpozneje v sedmih delovnih dneh (141).

139

140

141

| (103) | Kljub temu so na podlagi informacij, prejetih v odgovoru na sklep o začetku postopka, in kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 230), prenosi finančnih sredstev iz sklada FRBRTC in regije glavnega mesta Bruselj občinam, ki so odgovorne za bolnišnice IRIS, potrebni, saj te občine nimajo dovolj lastnih sredstev za izpolnitev svoje obveznosti glede nadomestila primanjkljaja, ki jo imajo do bolnišnic IRIS. V zvezi s tem sta sklad FRBRTC in regija glavnega mesta Bruselj od bruseljskih občin zahtevala, da dajo sredstva iz sklada FRBRTC in posebne subvencije bolnišnicam IRIS na voljo skoraj takoj po njihovem prejemu. Ne glede na to obveznost prenosa morajo le zadevne občine kriti primanjkljaje bolnišnic IRIS in te bolnišnice niso upravičene do nobenega nadomestila regije glavnega mesta Bruselj ali iz sklada FRBRTC. Podobno so bolnišnicam IRIS nekatere obveznosti naložile le občine in ne regija glavnega mesta Bruselj (glej oddelek 7.3.4.1). Zato se lahko le plačila za nadomestilo primanjkljaja občin bolnišnicam IRIS, financirana iz lastnih sredstev občin ali sredstev, ki jih je občinam zagotovila regija glavnega mesta Bruselj, štejejo za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(103)

Kljub temu so na podlagi informacij, prejetih v odgovoru na sklep o začetku postopka, in kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 230), prenosi finančnih sredstev iz sklada FRBRTC in regije glavnega mesta Bruselj občinam, ki so odgovorne za bolnišnice IRIS, potrebni, saj te občine nimajo dovolj lastnih sredstev za izpolnitev svoje obveznosti glede nadomestila primanjkljaja, ki jo imajo do bolnišnic IRIS. V zvezi s tem sta sklad FRBRTC in regija glavnega mesta Bruselj od bruseljskih občin zahtevala, da dajo sredstva iz sklada FRBRTC in posebne subvencije bolnišnicam IRIS na voljo skoraj takoj po njihovem prejemu. Ne glede na to obveznost prenosa morajo le zadevne občine kriti primanjkljaje bolnišnic IRIS in te bolnišnice niso upravičene do nobenega nadomestila regije glavnega mesta Bruselj ali iz sklada FRBRTC. Podobno so bolnišnicam IRIS nekatere obveznosti naložile le občine in ne regija glavnega mesta Bruselj (glej oddelek 7.3.4.1). Zato se lahko le plačila za nadomestilo primanjkljaja občin bolnišnicam IRIS, financirana iz lastnih sredstev občin ali sredstev, ki jih je občinam zagotovila regija glavnega mesta Bruselj, štejejo za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (104) | Komisija ugotavlja, da je financiranje na ravni države (ki ga regija glavnega mesta Bruselj neposredno ali posredno prek sklada FRBRTC dodeli občinam) le vir sredstev za občinska plačila za nadomestilo primanjkljaja in ni ukrep, ki lahko bolnišnicam IRIS poleg tega nadomestila primanjkljaja prinese korist. Zato denarni tokovi med regijo glavnega mesta Bruselj in zadevnimi bruseljskimi občinami ter njihove pravne podlage (npr. Ordonnance z dne 13. februarja 2003) v tem sklepu ne bodo ocenjeni kot taki. Namesto tega bo Komisija v tem sklepu ocenila občinska plačila za nadomestilo primanjkljaja, ki koristijo bolnišnicam IRIS in pri katerih so občine večinoma odvisne od financiranja na ravni države, ki so ga prejele od regije glavnega mesta Bruselj (142). V oceni državne pomoči za občinsko nadomestilo primanjkljaja se ne bodo nadalje obravnavali ukrepi, na katere se je formalno nanašala pritožba, vendar se bodo vsebinsko v celoti obravnavali pritožnikovi pomisleki glede državne pomoči, saj se bodo dejansko obravnavala tudi sredstva, ki jih je regija glavnega mesta Bruselj dodelila neposredno ali prek sklada FRBRTC, saj jih občine v celoti porabijo za nadomestilo primanjkljaja bolnišnic IRIS. Zato so v preskusih glede prekomernega nadomestila, ki so opisani v nadaljevanju (glej preglednice od 9 do 13 v oddelku 7.3.5), opredeljena tudi plačila za nadomestilo primanjkljaja, ki so se financirala s sredstvi iz sklada FRBRTC in posebnimi subvencijami regije glavnega mesta Bruselj. Poudariti bi bilo treba, da del občinskih plačil za nadomestilo primanjkljaja, ki ga je financirala regija glavnega mesta Bruselj ali se je financiral iz sklada FRBRTC, ni zadoščal (143) za kritje celotnega primanjkljaja bolnišnic IRIS in da se v obdobju 1996–2014 ni nikoli zgodilo, da bi katera od bolnišnic IRIS zaradi teh plačil dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala vrniti (del) nadomestila primanjkljaja (glej tudi uvodni izjavi 234 in (238)). |
| --- | --- |

(104)

Komisija ugotavlja, da je financiranje na ravni države (ki ga regija glavnega mesta Bruselj neposredno ali posredno prek sklada FRBRTC dodeli občinam) le vir sredstev za občinska plačila za nadomestilo primanjkljaja in ni ukrep, ki lahko bolnišnicam IRIS poleg tega nadomestila primanjkljaja prinese korist. Zato denarni tokovi med regijo glavnega mesta Bruselj in zadevnimi bruseljskimi občinami ter njihove pravne podlage (npr. Ordonnance z dne 13. februarja 2003) v tem sklepu ne bodo ocenjeni kot taki. Namesto tega bo Komisija v tem sklepu ocenila občinska plačila za nadomestilo primanjkljaja, ki koristijo bolnišnicam IRIS in pri katerih so občine večinoma odvisne od financiranja na ravni države, ki so ga prejele od regije glavnega mesta Bruselj (142). V oceni državne pomoči za občinsko nadomestilo primanjkljaja se ne bodo nadalje obravnavali ukrepi, na katere se je formalno nanašala pritožba, vendar se bodo vsebinsko v celoti obravnavali pritožnikovi pomisleki glede državne pomoči, saj se bodo dejansko obravnavala tudi sredstva, ki jih je regija glavnega mesta Bruselj dodelila neposredno ali prek sklada FRBRTC, saj jih občine v celoti porabijo za nadomestilo primanjkljaja bolnišnic IRIS. Zato so v preskusih glede prekomernega nadomestila, ki so opisani v nadaljevanju (glej preglednice od 9 do 13 v oddelku 7.3.5), opredeljena tudi plačila za nadomestilo primanjkljaja, ki so se financirala s sredstvi iz sklada FRBRTC in posebnimi subvencijami regije glavnega mesta Bruselj. Poudariti bi bilo treba, da del občinskih plačil za nadomestilo primanjkljaja, ki ga je financirala regija glavnega mesta Bruselj ali se je financiral iz sklada FRBRTC, ni zadoščal (143) za kritje celotnega primanjkljaja bolnišnic IRIS in da se v obdobju 1996–2014 ni nikoli zgodilo, da bi katera od bolnišnic IRIS zaradi teh plačil dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala vrniti (del) nadomestila primanjkljaja (glej tudi uvodni izjavi 234 in (238)).

Ordonnance

142

143

| (105) | Komisija bo zato ocenila nadomestilo primanjkljaja, ki so ga občine bolnišnicam IRIS dodelile od leta 1996 (144). Na podlagi tega je na sliki 1 povzeto javno financiranje, ki spada na področje uporabe tega sklepa (pravokotnik s polno črto), prikazani pa so tudi ukrepi financiranja na ravni države, na katere se je nanašala pritožba (pravokotnik s črtkano črto). Ti ukrepi so podrobneje predstavljeni v oddelku 7.3.5.

  Slika 1


  Gibanje kapitala in področje uporabe tega sklepa




  Posebna subven-cija (največ 10 mil-ijonov EUR letno)
  Financiranje iz sklada FRBRTC (1)
  Celotno kritje primanjkljaja (čl. 46 statutov bolnišnic IRIS)
  Delno kritje primanjkljaja (čl. 109 zakona LCH), vrnjeno takoj
  Na področju uporabe tega sklepa
  Ukrepa, na katera se je formalno nanašala pritožba
  Pet bolnišnic IRIS (4)
  Šest bruseljskih občin (2) in CPAS (3)
  Regija glavnega mesta Bruselj
  (1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales.
  (2) La Ville de Bruxelles, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles in Schaerbeek (do konca leta 2013).
  (3) Centre Publics d'Action Sociale: javni centri za socialno pomoč, ki spadajo k občinam.
  (4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Queen Fabiola Children's University Hospital (HUDERF) in južne bolnišnice IRIS. |
| --- | --- |

(105)

Komisija bo zato ocenila nadomestilo primanjkljaja, ki so ga občine bolnišnicam IRIS dodelile od leta 1996 (144). Na podlagi tega je na sliki 1 povzeto javno financiranje, ki spada na področje uporabe tega sklepa (pravokotnik s polno črto), prikazani pa so tudi ukrepi financiranja na ravni države, na katere se je nanašala pritožba (pravokotnik s črtkano črto). Ti ukrepi so podrobneje predstavljeni v oddelku 7.3.5.

144

Slika 1

Slika 1

Gibanje kapitala in področje uporabe tega sklepa

Gibanje kapitala in področje uporabe tega sklepa

Posebna subven-cija (največ 10 mil-ijonov EUR letno)

Financiranje iz sklada FRBRTC (1)

Celotno kritje primanjkljaja (čl. 46 statutov bolnišnic IRIS)

Delno kritje primanjkljaja (čl. 109 zakona LCH), vrnjeno takoj

Na področju uporabe tega sklepa

Ukrepa, na katera se je formalno nanašala pritožba

Pet bolnišnic IRIS (4)

Šest bruseljskih občin (2) in CPAS (3)

Regija glavnega mesta Bruselj

(1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales.

(2) La Ville de Bruxelles, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles in Schaerbeek (do konca leta 2013).

(3) Centre Publics d'Action Sociale: javni centri za socialno pomoč, ki spadajo k občinam.

(4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Queen Fabiola Children's University Hospital (HUDERF) in južne bolnišnice IRIS.

7.2   Državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU

Državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU

| (106) | Člen 107(1) PDEU določa, da je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem ukrep pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (145):






  (a) | ukrep mora podjetju zagotavljati selektivno gospodarsko prednost; |
| --- | --- | --- |

(106)

Člen 107(1) PDEU določa, da je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem ukrep pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (145):

145

(a)

ukrep mora podjetju zagotavljati selektivno gospodarsko prednost;

| (b) | ukrep se mora financirati iz državnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

ukrep se mora financirati iz državnih sredstev;

| (c) | ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco; |
| --- | --- |

(c)

ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco;

| (d) | ukrep bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

ukrep bi lahko vplival na trgovino med državami članicami.

7.2.1   Zagotavljanje selektivne gospodarske prednosti podjetju

Zagotavljanje selektivne gospodarske prednosti podjetju

7.2.1.1   Pojem podjetja

Pojem podjetja

Splošna načela

| (107) | Javno financiranje, dodeljeno subjektu, se lahko šteje za državno pomoč le, če je navedeni subjekt „podjetje“ v smislu člena 107(1) PDEU. Sodišče dosledno opredeljuje podjetja kot subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost (146). Uvrstitev subjekta med podjetja je torej v celoti odvisna od narave njegovih dejavnosti, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (147). Za dejavnost se na splošno mora šteti, da je gospodarske narave, kadar vključuje ponujanje blaga in storitev na trgu (148). Subjekt, ki opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti, se obravnava kot podjetje le v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi (149). Dejstvo, da namen podjetja ni ustvariti dobiček, ne pomeni nujno, da njegove dejavnosti niso gospodarske narave (150). |
| --- | --- |

(107)

Javno financiranje, dodeljeno subjektu, se lahko šteje za državno pomoč le, če je navedeni subjekt „podjetje“ v smislu člena 107(1) PDEU. Sodišče dosledno opredeljuje podjetja kot subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost (146). Uvrstitev subjekta med podjetja je torej v celoti odvisna od narave njegovih dejavnosti, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (147). Za dejavnost se na splošno mora šteti, da je gospodarske narave, kadar vključuje ponujanje blaga in storitev na trgu (148). Subjekt, ki opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti, se obravnava kot podjetje le v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi (149). Dejstvo, da namen podjetja ni ustvariti dobiček, ne pomeni nujno, da njegove dejavnosti niso gospodarske narave (150).

146

147

148

149

150

Zdravstvene storitve

| (108) | Kadar bolnišnice in drugi ponudniki zdravstvenega varstva zdravstveno varstvo zagotavljajo proti plačilu (151), ki je neposredno od pacienta ali iz drugih virov, se na splošno šteje, da je gospodarska dejavnost (152). Financiranje, ki ga bolnišnice IRIS prejmejo z različnimi nadomestili zveznih ali federalnih organov (glej na primer uvodno izjavo 46(a), (d) in (e) v zvezi z javnim financiranjem, ki je na voljo vsem bolnišnicam, in uvodno izjavo 44 v zvezi z nadomestilom primanjkljaja za bolnišnice IRIS), skupaj z neposrednimi plačili pacientov (glej uvodno izjavo 46(c)) in plačili inštituta INAMI (glej uvodno izjavo 46(b)) pomeni plačilo bolnišnicam IRIS za opravljene zdravstvene storitve, zato se zanj v zvezi s tem lahko šteje, da pomeni ekonomsko protistoritev za zagotovljene bolnišnične storitve. V takšnem sistemu obstaja med bolnišnicami določena stopnja konkurence pri opravljanju storitev zdravstvenega varstva. Ker je bolnišnica, ki opravlja takšne storitve proti plačilu, javna bolnišnica, se dejavnosti navedene bolnišnice ne razvrščajo med negospodarske dejavnosti (153). |
| --- | --- |

(108)

Kadar bolnišnice in drugi ponudniki zdravstvenega varstva zdravstveno varstvo zagotavljajo proti plačilu (151), ki je neposredno od pacienta ali iz drugih virov, se na splošno šteje, da je gospodarska dejavnost (152). Financiranje, ki ga bolnišnice IRIS prejmejo z različnimi nadomestili zveznih ali federalnih organov (glej na primer uvodno izjavo 46(a), (d) in (e) v zvezi z javnim financiranjem, ki je na voljo vsem bolnišnicam, in uvodno izjavo 44 v zvezi z nadomestilom primanjkljaja za bolnišnice IRIS), skupaj z neposrednimi plačili pacientov (glej uvodno izjavo 46(c)) in plačili inštituta INAMI (glej uvodno izjavo 46(b)) pomeni plačilo bolnišnicam IRIS za opravljene zdravstvene storitve, zato se zanj v zvezi s tem lahko šteje, da pomeni ekonomsko protistoritev za zagotovljene bolnišnične storitve. V takšnem sistemu obstaja med bolnišnicami določena stopnja konkurence pri opravljanju storitev zdravstvenega varstva. Ker je bolnišnica, ki opravlja takšne storitve proti plačilu, javna bolnišnica, se dejavnosti navedene bolnišnice ne razvrščajo med negospodarske dejavnosti (153).

151

152

153

| (109) | V tem primeru so glavne dejavnosti bolnišnic IRIS bolnišnične dejavnosti, ki obsegajo zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva. Te bolnišnične dejavnosti, ki jih izvajajo bolnišnice IRIS, zagotavljajo tudi druge vrste organov ali subjektov, zlasti klinike, zasebne bolnišnice in drugi specializirani centri, vključno z zasebnimi bolnišnicami pritožnikov. Zato je treba te bolnišnične dejavnosti, ki jih bolnišnice IRIS opravljajo proti plačilu in v konkurenčnem okolju, obravnavati kot dejavnosti gospodarske narave. |
| --- | --- |

(109)

V tem primeru so glavne dejavnosti bolnišnic IRIS bolnišnične dejavnosti, ki obsegajo zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva. Te bolnišnične dejavnosti, ki jih izvajajo bolnišnice IRIS, zagotavljajo tudi druge vrste organov ali subjektov, zlasti klinike, zasebne bolnišnice in drugi specializirani centri, vključno z zasebnimi bolnišnicami pritožnikov. Zato je treba te bolnišnične dejavnosti, ki jih bolnišnice IRIS opravljajo proti plačilu in v konkurenčnem okolju, obravnavati kot dejavnosti gospodarske narave.

| (110) | Zaradi vidikov solidarnosti, na katerih temelji belgijski nacionalni sistem zdravstvenega varstva, gospodarska narava takih bolnišničnih dejavnosti ni vprašljiva. Opomniti je treba, da je združenje CBI glede nacionalnega zdravstvenega sistema, ki ga upravljajo ministrstva in drugi organi in deluje „v skladu z načelom solidarnosti glede načina financiranja s prispevki za socialno varnost in drugimi državnimi prispevki ter brezplačnega zagotavljanja storitev svojim zavarovancem na podlagi univerzalnega kritja“, menilo, da zadevni organi upravljanja pri upravljanju navedenega nacionalnega zdravstvenega sistema ne ravnajo kot podjetja (154). Vendar Komisija meni, da je treba razlikovati med upravljanjem nacionalnega zdravstvenega sistema, ki ga izvajajo javni organi v okviru prerogativ države, in zagotavljanjem bolnišnične oskrbe proti plačilu v konkurenčnem okolju (kar velja za ta primer, kot je opisano v uvodnih izjavah 108 in 109). |
| --- | --- |

(110)

Zaradi vidikov solidarnosti, na katerih temelji belgijski nacionalni sistem zdravstvenega varstva, gospodarska narava takih bolnišničnih dejavnosti ni vprašljiva. Opomniti je treba, da je združenje CBI glede nacionalnega zdravstvenega sistema, ki ga upravljajo ministrstva in drugi organi in deluje „v skladu z načelom solidarnosti glede načina financiranja s prispevki za socialno varnost in drugimi državnimi prispevki ter brezplačnega zagotavljanja storitev svojim zavarovancem na podlagi univerzalnega kritja“, menilo, da zadevni organi upravljanja pri upravljanju navedenega nacionalnega zdravstvenega sistema ne ravnajo kot podjetja (154). Vendar Komisija meni, da je treba razlikovati med upravljanjem nacionalnega zdravstvenega sistema, ki ga izvajajo javni organi v okviru prerogativ države, in zagotavljanjem bolnišnične oskrbe proti plačilu v konkurenčnem okolju (kar velja za ta primer, kot je opisano v uvodnih izjavah 108 in 109).

154

| (111) | V skladu s tem je treba bolnišnice IRIS, kar zadeva zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva, obravnavati kot podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s tem je treba bolnišnice IRIS, kar zadeva zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva, obravnavati kot podjetja v smislu člena 107(1) PDEU.

Socialne storitve

| (112) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 38, bolnišnice IRIS svojim socialno prikrajšanim pacientom in njihovim družinam nudijo številne socialne storitve. Te glede na pacientove potrebe vključujejo pomoč psihosocialne, socialno-administrativne ali socialno-materialne narave. Zaradi posebne narave teh socialnih storitev morajo imeti subjekti, ki jih lahko izvajajo, posebne vire, kot je na primer posebej usposobljeno osebje. |
| --- | --- |

(112)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 38, bolnišnice IRIS svojim socialno prikrajšanim pacientom in njihovim družinam nudijo številne socialne storitve. Te glede na pacientove potrebe vključujejo pomoč psihosocialne, socialno-administrativne ali socialno-materialne narave. Zaradi posebne narave teh socialnih storitev morajo imeti subjekti, ki jih lahko izvajajo, posebne vire, kot je na primer posebej usposobljeno osebje.

| (113) | Ni mogoče zanikati, da imajo dodatne socialne dejavnosti, ki jih morajo bolnišnice IRIS domnevno opravljati, izključno socialni namen. Kakor je Sodišče navedlo v svoji sodni praksi, izključno socialna funkcija sistema, v okviru katerega se organizaciji dodelijo posebne naloge, kljub temu sama po sebi ne zadošča za splošno izključitev gospodarske narave teh nalog (155). |
| --- | --- |

(113)

Ni mogoče zanikati, da imajo dodatne socialne dejavnosti, ki jih morajo bolnišnice IRIS domnevno opravljati, izključno socialni namen. Kakor je Sodišče navedlo v svoji sodni praksi, izključno socialna funkcija sistema, v okviru katerega se organizaciji dodelijo posebne naloge, kljub temu sama po sebi ne zadošča za splošno izključitev gospodarske narave teh nalog (155).

155

| (114) | Komisija je v sklepu o začetku postopka zahtevala pojasnilo glede tega, ali so dodatne socialne dejavnosti, ki jih domnevno opravljajo bolnišnice IRIS, gospodarska dejavnost. Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep Komisije o začetku postopka trdijo, da so socialne dejavnosti negospodarske, saj niso del konkurenčnega trga. Vendar pritožniki trdijo, da socialnih dejavnosti ni mogoče ločiti od bolnišničnih dejavnosti, ki so gospodarske narave. Komisija je skrbno proučila trditve belgijskih organov in ne more izključiti, da izvajanje dodatnih socialnih dejavnosti pomeni gospodarsko dejavnost. Poleg tega meni, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 165), da dodatnih socialnih dejavnosti dejansko ni mogoče ločiti od bolnišničnih dejavnosti, ki so gospodarske narave. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je v sklepu o začetku postopka zahtevala pojasnilo glede tega, ali so dodatne socialne dejavnosti, ki jih domnevno opravljajo bolnišnice IRIS, gospodarska dejavnost. Belgijski organi v svojem odgovoru na sklep Komisije o začetku postopka trdijo, da so socialne dejavnosti negospodarske, saj niso del konkurenčnega trga. Vendar pritožniki trdijo, da socialnih dejavnosti ni mogoče ločiti od bolnišničnih dejavnosti, ki so gospodarske narave. Komisija je skrbno proučila trditve belgijskih organov in ne more izključiti, da izvajanje dodatnih socialnih dejavnosti pomeni gospodarsko dejavnost. Poleg tega meni, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 165), da dodatnih socialnih dejavnosti dejansko ni mogoče ločiti od bolnišničnih dejavnosti, ki so gospodarske narave.

| (115) | Da se omogoči nadaljnja ocena, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da je opravljanje dodatnih socialnih storitev dejansko gospodarske narave. |
| --- | --- |

(115)

Da se omogoči nadaljnja ocena, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da je opravljanje dodatnih socialnih storitev dejansko gospodarske narave.

Pomožne dejavnosti

| (116) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, bolnišnice IRIS opravljajo tudi številne pomožne dejavnosti. Komisija ugotavlja, da bi se nekatere od teh dejavnosti, če bi se ocenile ločeno od glavnih dejavnosti bolnišnic IRIS, zdele negospodarske po naravi (npr. raziskovalne dejavnosti), za druge pa se na prvi pogled zdi, da so gospodarske dejavnosti (npr. gostinski obrat ali trgovina za paciente in obiskovalce). Vendar bi lahko trdili, da je treba tudi vse navedene pomožne dejavnosti zaradi njihove tesne povezanosti z glavnimi (gospodarskimi) dejavnostmi bolnišnic IRIS obravnavati kot gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(116)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, bolnišnice IRIS opravljajo tudi številne pomožne dejavnosti. Komisija ugotavlja, da bi se nekatere od teh dejavnosti, če bi se ocenile ločeno od glavnih dejavnosti bolnišnic IRIS, zdele negospodarske po naravi (npr. raziskovalne dejavnosti), za druge pa se na prvi pogled zdi, da so gospodarske dejavnosti (npr. gostinski obrat ali trgovina za paciente in obiskovalce). Vendar bi lahko trdili, da je treba tudi vse navedene pomožne dejavnosti zaradi njihove tesne povezanosti z glavnimi (gospodarskimi) dejavnostmi bolnišnic IRIS obravnavati kot gospodarske dejavnosti.

| (117) | Da se omogoči nadaljnja ocena, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da so pomožne dejavnosti dejansko gospodarske narave. |
| --- | --- |

(117)

Da se omogoči nadaljnja ocena, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da so pomožne dejavnosti dejansko gospodarske narave.

7.2.1.2   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

Splošna ocena

| (118) | Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (156). Pomemben je le vpliv ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (157). Prednost pomeni vsako izboljšanje finančnega položaja podjetja zaradi posredovanja države. |
| --- | --- |

(118)

Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (156). Pomemben je le vpliv ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (157). Prednost pomeni vsako izboljšanje finančnega položaja podjetja zaradi posredovanja države.

156

157

| (119) | V tem primeru je treba opozoriti, da so različni sistemi javnega financiranja (kot so opisani v oddelku 2.5.1), ki zajemajo splošne bolnišnične in dodatne dejavnosti ter med katere spada tudi nadomestilo primanjkljaja, bolnišnicam IRIS omogočili, da imajo korist od svežnja ukrepov, oblikovanih za zmanjšanje bremen, ki jih običajno nosijo ponudniki takih dejavnosti. Zato se za mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki je predmet tega sklepa, v skladu s presojo na podlagi načel iz sodbe v zadevi Altmark v naslednjih uvodnih izjavah lahko šteje, da je bolnišnicam IRIS dodelil gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobile pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države. |
| --- | --- |

(119)

V tem primeru je treba opozoriti, da so različni sistemi javnega financiranja (kot so opisani v oddelku 2.5.1), ki zajemajo splošne bolnišnične in dodatne dejavnosti ter med katere spada tudi nadomestilo primanjkljaja, bolnišnicam IRIS omogočili, da imajo korist od svežnja ukrepov, oblikovanih za zmanjšanje bremen, ki jih običajno nosijo ponudniki takih dejavnosti. Zato se za mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki je predmet tega sklepa, v skladu s presojo na podlagi načel iz sodbe v zadevi Altmark v naslednjih uvodnih izjavah lahko šteje, da je bolnišnicam IRIS dodelil gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobile pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države.

Altmark

Sodba v zadevi Altmark

Altmark

| (120) | Komisija ugotavlja, da javno financiranje bolnišnicam IRIS ne bi dodelilo nobene prednosti, če je bilo le nadomestilo za storitve, ki so jih bolnišnice IRIS opravljale na podlagi obveznosti javne službe, ki so jim bile naložene, in če je bilo v skladu s pogoji iz sodne prakse Altmark. |
| --- | --- |

(120)

Komisija ugotavlja, da javno financiranje bolnišnicam IRIS ne bi dodelilo nobene prednosti, če je bilo le nadomestilo za storitve, ki so jih bolnišnice IRIS opravljale na podlagi obveznosti javne službe, ki so jim bile naložene, in če je bilo v skladu s pogoji iz sodne prakse Altmark.

Altmark

| (121) | Sodišče je v sodbi v zadevi Altmark pojasnilo, da nadomestilo, dodeljeno iz državnih sredstev za stroške, nastale pri opravljanju službe splošnega gospodarskega interesa, ne pomeni, da je bila dodeljena prednost, kadar so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji (158):






  (a) | podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene; |
| --- | --- | --- |

(121)

Sodišče je v sodbi v zadevi Altmark pojasnilo, da nadomestilo, dodeljeno iz državnih sredstev za stroške, nastale pri opravljanju službe splošnega gospodarskega interesa, ne pomeni, da je bila dodeljena prednost, kadar so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji (158):

Altmark

158

(a)

podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene;

| (b) | merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno; |
| --- | --- |

(b)

merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno;

| (c) | nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti;

| (d) | če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti. |
| --- | --- |

(d)

če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti.

| (122) | Načela in premisleki iz sodbe v zadevi Altmark veljajo z učinkom za nazaj, tj. tudi za tista pravna razmerja, ki izvirajo iz časov pred sprejetjem zadevne sodbe (159). Zato merila za ocenjevanje iz sodbe v zadevi Altmark v celoti veljajo za dejanski in pravni položaj obravnavane zadeve, tudi kar zadeva podporo, ki je bila bolnišnicam IRIS dodeljena pred datumom sodbe v zadevi Altmark (160). |
| --- | --- |

(122)

Načela in premisleki iz sodbe v zadevi Altmark veljajo z učinkom za nazaj, tj. tudi za tista pravna razmerja, ki izvirajo iz časov pred sprejetjem zadevne sodbe (159). Zato merila za ocenjevanje iz sodbe v zadevi Altmark v celoti veljajo za dejanski in pravni položaj obravnavane zadeve, tudi kar zadeva podporo, ki je bila bolnišnicam IRIS dodeljena pred datumom sodbe v zadevi Altmark (160).

Altmark

159

Altmark

Altmark

160

| (123) | V tem primeru se je Komisija odločila, da bo najprej analizirala četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark (tj. ali je izbor podjetja, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena, temeljil na javnem razpisu za zbiranje ponudb, oziroma, ali dodeljeno nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena temelji na analizi stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja). Komisija ugotavlja, da bolnišnice IRIS niso bile izbrane v postopkih oddaje javnega naročila za obveznosti javne službe, ki so jim po trditvah belgijskih organov naložene. Zato se lahko sklene, da je v obravnavani zadevi prvi del zadevnega merila izpolnjen. |
| --- | --- |

(123)

V tem primeru se je Komisija odločila, da bo najprej analizirala četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark (tj. ali je izbor podjetja, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena, temeljil na javnem razpisu za zbiranje ponudb, oziroma, ali dodeljeno nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena temelji na analizi stroškov povprečnega, dobro vodenega podjetja). Komisija ugotavlja, da bolnišnice IRIS niso bile izbrane v postopkih oddaje javnega naročila za obveznosti javne službe, ki so jim po trditvah belgijskih organov naložene. Zato se lahko sklene, da je v obravnavani zadevi prvi del zadevnega merila izpolnjen.

Altmark

| (124) | Kar zadeva drugi del merila, ki se ocenjuje, Komisija najprej ugotavlja, da belgijski organi niso trdili, da bolnišnice IRIS v tem smislu štejejo za učinkovito podjetje. Ugotavlja tudi, da informacije, ki so jih predložili belgijski organi in pritožniki, ne zadoščajo za ugotovitev, da so sistemi nadomestil za obveznosti javne službe, ki so morda naložene bolnišnicam IRIS, v skladu z merilom učinkovitega subjekta v smislu četrtega pogoja iz sodbe Altmark. Nič ne kaže na to, da dodeljeno nadomestilo temelji na analizi stroškov povprečnega podjetja z značilnostmi, ki jih zahteva zadevna sodna praksa sodišč Unije. Prav tako ni dovolj dokazov za to, da bi se lahko za same bolnišnice IRIS štelo, da so povprečna, dobro vodena in ustrezno opremljena podjetja. Pri določanju dodeljenega nadomestila se očitno niso upoštevali premisleki o dobrem upravljanju ali ustreznosti opreme. Opozoriti je treba, da mehanizem nadomestil, s katerim se krije primanjkljaj bolnišnic IRIS zaradi opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, ki ne upošteva učinkovitosti vodenja teh bolnišnic, ne more izpolniti četrtega merila iz sodbe v zadevi Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Kar zadeva drugi del merila, ki se ocenjuje, Komisija najprej ugotavlja, da belgijski organi niso trdili, da bolnišnice IRIS v tem smislu štejejo za učinkovito podjetje. Ugotavlja tudi, da informacije, ki so jih predložili belgijski organi in pritožniki, ne zadoščajo za ugotovitev, da so sistemi nadomestil za obveznosti javne službe, ki so morda naložene bolnišnicam IRIS, v skladu z merilom učinkovitega subjekta v smislu četrtega pogoja iz sodbe Altmark. Nič ne kaže na to, da dodeljeno nadomestilo temelji na analizi stroškov povprečnega podjetja z značilnostmi, ki jih zahteva zadevna sodna praksa sodišč Unije. Prav tako ni dovolj dokazov za to, da bi se lahko za same bolnišnice IRIS štelo, da so povprečna, dobro vodena in ustrezno opremljena podjetja. Pri določanju dodeljenega nadomestila se očitno niso upoštevali premisleki o dobrem upravljanju ali ustreznosti opreme. Opozoriti je treba, da mehanizem nadomestil, s katerim se krije primanjkljaj bolnišnic IRIS zaradi opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, ki ne upošteva učinkovitosti vodenja teh bolnišnic, ne more izpolniti četrtega merila iz sodbe v zadevi Altmark.

Altmark

Altmark

| (125) | Zato Komisija meni, da četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark v tem primeru ni izpolnjeno. Ker so pogoji iz sodbe v zadevi Altmark kumulativni, neizpolnjevanje enega od štirih pogojev nujno pomeni, da mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, dodeljuje gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(125)

Zato Komisija meni, da četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark v tem primeru ni izpolnjeno. Ker so pogoji iz sodbe v zadevi Altmark kumulativni, neizpolnjevanje enega od štirih pogojev nujno pomeni, da mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, dodeljuje gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

Altmark

Altmark

7.2.1.3   Selektivnost

Selektivnost

| (126) | Ukrep državne pomoči spada v področje uporabe člena 107(1) PDEU, če daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Zato se lahko za pomoč štejejo le ukrepi v korist podjetjem, s katerimi je prednost dodeljena selektivno. |
| --- | --- |

(126)

Ukrep državne pomoči spada v področje uporabe člena 107(1) PDEU, če daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Zato se lahko za pomoč štejejo le ukrepi v korist podjetjem, s katerimi je prednost dodeljena selektivno.

| (127) | Komisija ugotavlja, da je treba mehanizem nadomestil, vzpostavljen za kritje primanjkljaja javnih bolnišnic v Bruslju (glej uvodno izjavo 44), ne pa tudi zasebnih bolnišnic, šteti za selektivnega po naravi, saj izključuje zasebne bolnišnice in vse druge ponudnike zdravstvenega varstva ter subjekte iz drugih sektorjev dejavnosti. |
| --- | --- |

(127)

Komisija ugotavlja, da je treba mehanizem nadomestil, vzpostavljen za kritje primanjkljaja javnih bolnišnic v Bruslju (glej uvodno izjavo 44), ne pa tudi zasebnih bolnišnic, šteti za selektivnega po naravi, saj izključuje zasebne bolnišnice in vse druge ponudnike zdravstvenega varstva ter subjekte iz drugih sektorjev dejavnosti.

7.2.2   Državna sredstva

Državna sredstva

| (128) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora pomoč dodeliti država ali pa mora biti dodeljena iz državnih sredstev. Državna sredstva vključujejo vsa sredstva javnega sektorja (161), vključno s sredstvi subjektov na državni ravni (decentraliziranih, federalnih, regionalnih ali drugih) (162). |
| --- | --- |

(128)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora pomoč dodeliti država ali pa mora biti dodeljena iz državnih sredstev. Državna sredstva vključujejo vsa sredstva javnega sektorja (161), vključno s sredstvi subjektov na državni ravni (decentraliziranih, federalnih, regionalnih ali drugih) (162).

161

162

| (129) | V tem primeru nadomestila primanjkljaja, ki jih bolnišnice IRIS od svojih zadevnih občin prejmejo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, izvirajo iz javnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(129)

V tem primeru nadomestila primanjkljaja, ki jih bolnišnice IRIS od svojih zadevnih občin prejmejo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, izvirajo iz javnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi.

7.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (130) | Javna podpora podjetjem je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če „izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco“, in le, če „prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(130)

Javna podpora podjetjem je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če „izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco“, in le, če „prizadene trgovino med državami članicami“.

7.2.3.1   Izkrivljanje konkurence

Izkrivljanje konkurence

| (131) | Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (163). Iz praktičnih razlogov se lahko izkrivljanje konkurence predvideva od trenutka, ko država zagotovi finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca. |
| --- | --- |

(131)

Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (163). Iz praktičnih razlogov se lahko izkrivljanje konkurence predvideva od trenutka, ko država zagotovi finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca.

163

| (132) | Ker med javnimi bolnišnicami, zasebnimi bolnišnicami in drugimi ustanovami zdravstvenega varstva obstaja določena konkurenca, bi lahko javno financiranje, dodeljeno nekaterim zdravstvenim ustanovam (vključno z bolnišnicami IRIS) za financiranje bolnišničnih dejavnosti, ki jih izvajajo, izkrivljalo konkurenco. To velja tudi za dodatne socialne dejavnosti bolnišnic IRIS. |
| --- | --- |

(132)

Ker med javnimi bolnišnicami, zasebnimi bolnišnicami in drugimi ustanovami zdravstvenega varstva obstaja določena konkurenca, bi lahko javno financiranje, dodeljeno nekaterim zdravstvenim ustanovam (vključno z bolnišnicami IRIS) za financiranje bolnišničnih dejavnosti, ki jih izvajajo, izkrivljalo konkurenco. To velja tudi za dodatne socialne dejavnosti bolnišnic IRIS.

7.2.3.2   Vpliv na trgovino med državami članicami

Vpliv na trgovino med državami članicami

Splošna načela

| (133) | Sodišči Unije sta razsodili, „kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj [Unije], se šteje, da pomoč vpliva na ta zadnja podjetja“ (164). |
| --- | --- |

(133)

Sodišči Unije sta razsodili, „kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj [Unije], se šteje, da pomoč vpliva na ta zadnja podjetja“ (164).

164

| (134) | Za javno podporo se lahko šteje, da bi lahko vplivala na trgovino znotraj Unije, tudi če prejemnik ne sodeluje neposredno v čezmejni trgovini. Zaradi subvencije lahko imajo na primer subjekti v drugih državah članicah večje težave pri vstopu na trg z ohranjanjem ali povečanjem lokalne ponudbe (165) ali uveljavljanju svoje pravice do ustanovitve. |
| --- | --- |

(134)

Za javno podporo se lahko šteje, da bi lahko vplivala na trgovino znotraj Unije, tudi če prejemnik ne sodeluje neposredno v čezmejni trgovini. Zaradi subvencije lahko imajo na primer subjekti v drugih državah članicah večje težave pri vstopu na trg z ohranjanjem ali povečanjem lokalne ponudbe (165) ali uveljavljanju svoje pravice do ustanovitve.

165

| (135) | Komisiji v skladu z ustaljeno sodno prakso ni treba opraviti ekonomske analize dejanskega stanja na upoštevnih trgih, tržnega deleža podjetij, ki so prejela pomoč, položaja konkurenčnih podjetij ali trgovinskih tokov med državami članicami (166). Kadar je pomoč dodeljena nezakonito, ji ni treba dokazati dejanskega vpliva, ki ga ima pomoč na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

(135)

Komisiji v skladu z ustaljeno sodno prakso ni treba opraviti ekonomske analize dejanskega stanja na upoštevnih trgih, tržnega deleža podjetij, ki so prejela pomoč, položaja konkurenčnih podjetij ali trgovinskih tokov med državami članicami (166). Kadar je pomoč dodeljena nezakonito, ji ni treba dokazati dejanskega vpliva, ki ga ima pomoč na konkurenco in trgovino.

166

| (136) | Kljub temu vpliv na trgovino znotraj Unije ne more biti le hipotetičen ali domneven. Na podlagi predvidljivih učinkov ukrepa je treba ugotoviti, zakaj ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in lahko vpliva na trgovino med državami članicami (167). |
| --- | --- |

(136)

Kljub temu vpliv na trgovino znotraj Unije ne more biti le hipotetičen ali domneven. Na podlagi predvidljivih učinkov ukrepa je treba ugotoviti, zakaj ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in lahko vpliva na trgovino med državami članicami (167).

167

| (137) | Komisija je v zvezi s tem v več zadevah (168) menila, da nekatere dejavnosti učinkujejo le lokalno in nimajo takega vpliva. Treba bi bilo preveriti zlasti, ali upravičenec dobavlja blago ali opravlja storitve na omejenem območju v državi članici in ni verjetno, da bi pritegnil stranke iz drugih držav članic, in ali je mogoče predvideti, da bo ukrep le zanemarljivo vplival na pogoje čezmejnih naložb ali ustanavljanja. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je v zvezi s tem v več zadevah (168) menila, da nekatere dejavnosti učinkujejo le lokalno in nimajo takega vpliva. Treba bi bilo preveriti zlasti, ali upravičenec dobavlja blago ali opravlja storitve na omejenem območju v državi članici in ni verjetno, da bi pritegnil stranke iz drugih držav članic, in ali je mogoče predvideti, da bo ukrep le zanemarljivo vplival na pogoje čezmejnih naložb ali ustanavljanja.

168

Ocena

| (138) | Komisija ob upoštevanju navedenih načel ugotavlja, da se lahko vpliv na trgovino določi na podlagi različnih dejavnikov, zlasti na strani „stranke“ (povezanih s področjem, na katerem se dobavljajo blago in storitve, in področjem, s katerega se privabijo stranke) in strani „ponudnika“ (ki se nanašajo na vprašanje, ali ukrep ustvarja ovire za čezmejne naložbe in ustanovitev dejanskih ali potencialnih konkurenčnih ponudnikov). Da bi ugotovili, ali ukrep vpliva na trgovino med državami članicami, je dovolj, da se ugotovi vpliv na trgovino v zvezi z vsaj enim en od teh dejavnikov. |
| --- | --- |

(138)

Komisija ob upoštevanju navedenih načel ugotavlja, da se lahko vpliv na trgovino določi na podlagi različnih dejavnikov, zlasti na strani „stranke“ (povezanih s področjem, na katerem se dobavljajo blago in storitve, in področjem, s katerega se privabijo stranke) in strani „ponudnika“ (ki se nanašajo na vprašanje, ali ukrep ustvarja ovire za čezmejne naložbe in ustanovitev dejanskih ali potencialnih konkurenčnih ponudnikov). Da bi ugotovili, ali ukrep vpliva na trgovino med državami članicami, je dovolj, da se ugotovi vpliv na trgovino v zvezi z vsaj enim en od teh dejavnikov.

| (139) | Kar zadeva vpliv ukrepov na strani „stranke“, Komisija ugotavlja, da je sektor zdravstvenega varstva na splošno in zlasti bolnišničnega zdravstvenega varstva predmet trgovine znotraj EU. Ugotavlja, da se čezmejna mobilnost pacientov povečuje. Res je, da zdravstveno varstvo ostaja v pristojnosti držav članic in da mobilnost pacientov urejajo stroge določbe, ki urejajo posredovanja nacionalnih sistemov socialne varnosti. Dejansko se bolnišnično zdravljenje na splošno zagotavlja blizu stalnega prebivališča pacienta v njemu znanem kulturnem okolju, ki mu omogoča, da vzpostavi zaupen odnos z zdravnikom, ki ga zdravi. Čezmejna gibanja pacientov se dogajajo zlasti v obmejnih regijah ali zaradi visoko specializiranega zdravljenja posebnih zdravstvenih stanj. |
| --- | --- |

(139)

Kar zadeva vpliv ukrepov na strani „stranke“, Komisija ugotavlja, da je sektor zdravstvenega varstva na splošno in zlasti bolnišničnega zdravstvenega varstva predmet trgovine znotraj EU. Ugotavlja, da se čezmejna mobilnost pacientov povečuje. Res je, da zdravstveno varstvo ostaja v pristojnosti držav članic in da mobilnost pacientov urejajo stroge določbe, ki urejajo posredovanja nacionalnih sistemov socialne varnosti. Dejansko se bolnišnično zdravljenje na splošno zagotavlja blizu stalnega prebivališča pacienta v njemu znanem kulturnem okolju, ki mu omogoča, da vzpostavi zaupen odnos z zdravnikom, ki ga zdravi. Čezmejna gibanja pacientov se dogajajo zlasti v obmejnih regijah ali zaradi visoko specializiranega zdravljenja posebnih zdravstvenih stanj.

| (140) | V obravnavanem primeru Komisija meni, da zadevni ukrepi lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. Ta zadeva se zlasti zaradi posebnosti razlikuje od tistih zadev, v katerih je bilo ugotovljeno, da javna podpora bolnišnicam ne vpliva na trgovino med državami članicami (169). Pri oblikovanju tega sklepa se je Komisija oprla zlasti na kombinacijo naslednjih kazalnikov:






  (a) | Bolnišnice IRIS vključujejo visoko specializirane bolnišnice z mednarodnim ugledom. Bolnišnici Queen Fabiola Children's University Hospital in Institut Bordet, ki sta specializirani za pediatrijo in zdravljenje raka, ter univerzitetni bolnišnici CHU Saint-Pierre in CHU Brugmann nudijo številna visoko specializirana zdravljenja in se lahko pohvalijo z mednarodnim ugledom. Zaradi mednarodnega ugleda so te bolnišnice lahko privlačne za mednarodne paciente, tudi iz drugih držav članic, ne glede na to, da je naloga bolnišnic IRIS zagotavljanje socialnega zdravstvenega varstva lokalni skupnosti v Bruslju (glej oddelek 7.3.4.1). |
| --- | --- | --- |

(140)

V obravnavanem primeru Komisija meni, da zadevni ukrepi lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. Ta zadeva se zlasti zaradi posebnosti razlikuje od tistih zadev, v katerih je bilo ugotovljeno, da javna podpora bolnišnicam ne vpliva na trgovino med državami članicami (169). Pri oblikovanju tega sklepa se je Komisija oprla zlasti na kombinacijo naslednjih kazalnikov:

169

(a)

Bolnišnice IRIS vključujejo visoko specializirane bolnišnice z mednarodnim ugledom. Bolnišnici Queen Fabiola Children's University Hospital in Institut Bordet, ki sta specializirani za pediatrijo in zdravljenje raka, ter univerzitetni bolnišnici CHU Saint-Pierre in CHU Brugmann nudijo številna visoko specializirana zdravljenja in se lahko pohvalijo z mednarodnim ugledom. Zaradi mednarodnega ugleda so te bolnišnice lahko privlačne za mednarodne paciente, tudi iz drugih držav članic, ne glede na to, da je naloga bolnišnic IRIS zagotavljanje socialnega zdravstvenega varstva lokalni skupnosti v Bruslju (glej oddelek 7.3.4.1).

| (b) | Bolnišnice IRIS v Bruslju so razmeroma v bližini velikih mest v Franciji, na Nizozemskem in v Nemčiji. Mesta Aachen, Lille, Eindhoven in Rotterdam so na primer oddaljena manj kot 150 km. Poleg tega je Bruselj z velikimi evropskimi mesti, kot so Pariz, London, Amsterdam in Köln, neposredno povezan s hitrimi vlaki, čas potovanja pa je dve uri ali manj. Bruselj ima tudi mednarodno letališče, ki je povezano z vsemi pomembnimi evropskimi in mednarodnimi središči. Lokacija in povezanost Bruslja pomenita, da bolnišnice IRIS zlahka dosežejo mednarodni pacienti, ki jih te bolnišnice zanimajo, zlasti tisti, ki prebivajo v bližini belgijske meje ali v katerem od mest, povezanih s hitrim vlakom. |
| --- | --- |

(b)

Bolnišnice IRIS v Bruslju so razmeroma v bližini velikih mest v Franciji, na Nizozemskem in v Nemčiji. Mesta Aachen, Lille, Eindhoven in Rotterdam so na primer oddaljena manj kot 150 km. Poleg tega je Bruselj z velikimi evropskimi mesti, kot so Pariz, London, Amsterdam in Köln, neposredno povezan s hitrimi vlaki, čas potovanja pa je dve uri ali manj. Bruselj ima tudi mednarodno letališče, ki je povezano z vsemi pomembnimi evropskimi in mednarodnimi središči. Lokacija in povezanost Bruslja pomenita, da bolnišnice IRIS zlahka dosežejo mednarodni pacienti, ki jih te bolnišnice zanimajo, zlasti tisti, ki prebivajo v bližini belgijske meje ali v katerem od mest, povezanih s hitrim vlakom.

| (c) | Regija glavnega mesta Bruselj na splošno in bolnišnice IRIS so večjezične. Francoščina in nizozemščina sta uradna jezika in bolnišnice IRIS morajo storitve nuditi v obeh jezikih, zaradi česar so zanimive zlasti za francoske in nizozemske državljane. Poleg tega je v regiji glavnega mesta Bruselj zelo razširjena angleščina, kar olajša dostop pacientom iz številnih različnih okolij. |
| --- | --- |

(c)

Regija glavnega mesta Bruselj na splošno in bolnišnice IRIS so večjezične. Francoščina in nizozemščina sta uradna jezika in bolnišnice IRIS morajo storitve nuditi v obeh jezikih, zaradi česar so zanimive zlasti za francoske in nizozemske državljane. Poleg tega je v regiji glavnega mesta Bruselj zelo razširjena angleščina, kar olajša dostop pacientom iz številnih različnih okolij.

| (d) | V regiji glavnega mesta Bruselj prebiva veliko število državljanov drugih držav članic. Dejansko je imel Bruselj od 321 evropskih mest, vključenih v raziskavo Eurostata „Urban Audit“ (Predstavitev mest), drugi največji delež prebivalcev, ki niso belgijski državljani (33,8 % leta 2012), in drugi največji delež prebivalcev, ki so državljani drugih držav članic EU (20,3 % leta 2012) (170). Prebivalci drugih držav članic EU lahko vedno izbirajo, kje bodo koristili zdravstvene storitve, ki jih običajno koristijo v svoji domači državi ali državi prebivališča. |
| --- | --- |

(d)

V regiji glavnega mesta Bruselj prebiva veliko število državljanov drugih držav članic. Dejansko je imel Bruselj od 321 evropskih mest, vključenih v raziskavo Eurostata „Urban Audit“ (Predstavitev mest), drugi največji delež prebivalcev, ki niso belgijski državljani (33,8 % leta 2012), in drugi največji delež prebivalcev, ki so državljani drugih držav članic EU (20,3 % leta 2012) (170). Prebivalci drugih držav članic EU lahko vedno izbirajo, kje bodo koristili zdravstvene storitve, ki jih običajno koristijo v svoji domači državi ali državi prebivališča.

170

| (141) | V zvezi z dodatnimi socialnimi dejavnostmi bolnišnic IRIS Komisija ugotavlja, da, če ni mogoče izključiti, da zagotavljanje teh dejavnosti pomeni gospodarsko dejavnost, in ob upoštevanju, kako tesno so povezane z bolnišničnimi dejavnostmi bolnišnic IRIS, lahko navedena utemeljitev velja tudi v zvezi s tem. Vendar se je Komisija ob upoštevanju premislekov iz nadaljevanja (glej oddelek 7.3) prepričala, da bi državno financiranje, od katerega ima ta dejavnost korist, tudi če bi javno financiranje dodatnih socialnih storitev vplivalo na trgovino med državami članicami, pomenilo državno pomoč, združljivo z notranjim trgom. Zaradi ekonomičnosti postopka zato ni treba dokončno ugotoviti, ali javno financiranje dodatnih socialnih dejavnosti vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(141)

V zvezi z dodatnimi socialnimi dejavnostmi bolnišnic IRIS Komisija ugotavlja, da, če ni mogoče izključiti, da zagotavljanje teh dejavnosti pomeni gospodarsko dejavnost, in ob upoštevanju, kako tesno so povezane z bolnišničnimi dejavnostmi bolnišnic IRIS, lahko navedena utemeljitev velja tudi v zvezi s tem. Vendar se je Komisija ob upoštevanju premislekov iz nadaljevanja (glej oddelek 7.3) prepričala, da bi državno financiranje, od katerega ima ta dejavnost korist, tudi če bi javno financiranje dodatnih socialnih storitev vplivalo na trgovino med državami članicami, pomenilo državno pomoč, združljivo z notranjim trgom. Zaradi ekonomičnosti postopka zato ni treba dokončno ugotoviti, ali javno financiranje dodatnih socialnih dejavnosti vpliva na trgovino med državami članicami.

| (142) | Enaki premisleki veljajo za pomožne dejavnosti bolnišnic IRIS (glej uvodne izjave 41, 116 in 117). Komisija meni, da bi bilo ob ločeni presoji mogoče trditi, da javno financiranje (če obstaja) večine pomožnih dejavnosti bolnišnic IRIS (npr. vrtec za otroke zaposlenih, najem sob, majhna trgovina za paciente in obiskovalce, gostinski obrat, parkirišče in najem televizorjev za paciente) ne bi vplivalo na trgovino med državami članicami. Vendar lahko povezava med pomožnimi in glavnimi dejavnostmi bolnišnice IRIS kaže, da tudi javno financiranje (če obstaja) teh pomožnih dejavnosti vpliva na trgovino med državami članicami. Ker bi državno financiranje, od katerega imajo korist pomožne dejavnosti, v vsakem primeru pomenilo državno pomoč, združljivo z notranjim trgom (glej oddelek 7.3), se Komisiji ne zdi potrebno, da o tem dokončno odloči. |
| --- | --- |

(142)

Enaki premisleki veljajo za pomožne dejavnosti bolnišnic IRIS (glej uvodne izjave 41, 116 in 117). Komisija meni, da bi bilo ob ločeni presoji mogoče trditi, da javno financiranje (če obstaja) večine pomožnih dejavnosti bolnišnic IRIS (npr. vrtec za otroke zaposlenih, najem sob, majhna trgovina za paciente in obiskovalce, gostinski obrat, parkirišče in najem televizorjev za paciente) ne bi vplivalo na trgovino med državami članicami. Vendar lahko povezava med pomožnimi in glavnimi dejavnostmi bolnišnice IRIS kaže, da tudi javno financiranje (če obstaja) teh pomožnih dejavnosti vpliva na trgovino med državami članicami. Ker bi državno financiranje, od katerega imajo korist pomožne dejavnosti, v vsakem primeru pomenilo državno pomoč, združljivo z notranjim trgom (glej oddelek 7.3), se Komisiji ne zdi potrebno, da o tem dokončno odloči.

| (143) | Da bi lahko nadaljevali presojo, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da bi lahko javno financiranje dodatnih socialnih dejavnosti in pomožnih dejavnosti vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(143)

Da bi lahko nadaljevali presojo, se v preostalem delu tega sklepa hipotetično predvideva, da bi lahko javno financiranje dodatnih socialnih dejavnosti in pomožnih dejavnosti vplivalo na trgovino med državami članicami.

| (144) | Ker je bilo ugotovljeno, da bi lahko preiskovani ukrepi v obravnavani zadevi vplivali na trgovino med državami članicami z vsaj enega vidika (s strani „stranke“), po mnenju Komisije ni treba oceniti, ali bi lahko vplivali tudi na trgovino med državami članicami v zvezi s čezmejnimi naložbami in pravico do ustanavljanja (glej uvodno izjavo 138). |
| --- | --- |

(144)

Ker je bilo ugotovljeno, da bi lahko preiskovani ukrepi v obravnavani zadevi vplivali na trgovino med državami članicami z vsaj enega vidika (s strani „stranke“), po mnenju Komisije ni treba oceniti, ali bi lahko vplivali tudi na trgovino med državami članicami v zvezi s čezmejnimi naložbami in pravico do ustanavljanja (glej uvodno izjavo 138).

7.2.4   Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (145) | Komisija na podlagi navedenih premislekov meni, da so kumulativna merila državne pomoči, kar zadeva preiskovane ukrepe v tej zadevi, izpolnjeni in da ti ukrepi torej pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(145)

Komisija na podlagi navedenih premislekov meni, da so kumulativna merila državne pomoči, kar zadeva preiskovane ukrepe v tej zadevi, izpolnjeni in da ti ukrepi torej pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.3   Združljivost z notranjim trgom

Združljivost z notranjim trgom

7.3.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

7.3.1.1   Splošna načela

Splošna načela

| (146) | Ker nadomestilo primanjkljaja, ki se uporablja za bolnišnice IRIS, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba oceniti njegovo združljivost z notranjim trgom. Razlogi, na podlagi katerih se ukrep državne pomoči lahko ali mora razglasiti za združljivega z notranjim trgom, so navedeni v členih 106(2), 107(2) in 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(146)

Ker nadomestilo primanjkljaja, ki se uporablja za bolnišnice IRIS, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba oceniti njegovo združljivost z notranjim trgom. Razlogi, na podlagi katerih se ukrep državne pomoči lahko ali mora razglasiti za združljivega z notranjim trgom, so navedeni v členih 106(2), 107(2) in 107(3) PDEU.

| (147) | Ker so belgijski organi dosledno trdili, da javno financiranje bolnišnic IRIS pomeni nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba združljivost nadomestila primanjkljaja z notranjim trgom oceniti zlasti na podlagi člena 106(2) PDEU. Ta člen določa, da

  „[p]odjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije“. |
| --- | --- |

(147)

Ker so belgijski organi dosledno trdili, da javno financiranje bolnišnic IRIS pomeni nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba združljivost nadomestila primanjkljaja z notranjim trgom oceniti zlasti na podlagi člena 106(2) PDEU. Ta člen določa, da

„[p]odjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije“.

7.3.1.2   Uporaba člena 106(2) PDEU v daljšem časovnem obdobju: predhodne ugotovitve

Uporaba člena 106(2) PDEU v daljšem časovnem obdobju: predhodne ugotovitve

| (148) | Komisija je določila natančne pogoje, v skladu s katerimi uporablja člen 106(2) PDEU pri številnih instrumentih, med najnovejšimi pa sta med drugim okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (171) in sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (172) (v nadaljnjem besedilu skupaj: sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012), pred tem pa je Komisija izdala in uporabljala okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (173) in odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (174). Vsak ukrep pomoči, ki je v skladu z merili iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, se šteje za združljivega z notranjim trgom in ga ni treba priglasiti. Ukrepi pomoči, ki ne spadajo na področje uporabe sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz tega sklepa, se po priglasitvi ocenijo v skladu z okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je določila natančne pogoje, v skladu s katerimi uporablja člen 106(2) PDEU pri številnih instrumentih, med najnovejšimi pa sta med drugim okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (171) in sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (172) (v nadaljnjem besedilu skupaj: sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012), pred tem pa je Komisija izdala in uporabljala okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (173) in odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (174). Vsak ukrep pomoči, ki je v skladu z merili iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, se šteje za združljivega z notranjim trgom in ga ni treba priglasiti. Ukrepi pomoči, ki ne spadajo na področje uporabe sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz tega sklepa, se po priglasitvi ocenijo v skladu z okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

171

172

173

174

| (149) | V tem primeru nadomestilo primanjkljaja za bolnišnice IRIS, ki se preiskuje, sega vse do leta 1996, torej v čas pred sklepom in okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Vendar sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v členu 10 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in točki 69 okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 vsebuje pravila, ki določajo njegovo uporabo tudi za pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti svežnja o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dne 31. januarja 2012. Natančneje, sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v členu 10(b) določa, da

  „vsaka pomoč, ki je začela učinkovati pred začetkom veljavnosti tega sklepa [tj. pred 31. januarjem 2012] in ni bila združljiva z notranjim trgom niti ne izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu z Odločbo 2005/842/ES, vendar izpolnjuje pogoje iz tega sklepa, je združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti predhodne priglasitve“.
  Kar zadeva okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je v točkah 68 in 69 navedenega okvira določeno, da bo Komisija načela iz navedenega okvira uporabljala za vse priglašene projekte pomoči, ne glede na to, ali bodo priglašeni pred začetkom uporabe navedenega okvira 31. januarja 2012 ali po njem, in za vso nezakonito pomoč, v zvezi s katero bo sprejela odločitev po 31. januarju 2012 , tudi če je bila pomoč dodeljena pred tem datumom. |
| --- | --- |

(149)

V tem primeru nadomestilo primanjkljaja za bolnišnice IRIS, ki se preiskuje, sega vse do leta 1996, torej v čas pred sklepom in okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Vendar sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v členu 10 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in točki 69 okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 vsebuje pravila, ki določajo njegovo uporabo tudi za pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti svežnja o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dne 31. januarja 2012. Natančneje, sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v členu 10(b) določa, da

„vsaka pomoč, ki je začela učinkovati pred začetkom veljavnosti tega sklepa [tj. pred 31. januarjem 2012] in ni bila združljiva z notranjim trgom niti ne izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu z Odločbo 2005/842/ES, vendar izpolnjuje pogoje iz tega sklepa, je združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti predhodne priglasitve“.

Kar zadeva okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je v točkah 68 in 69 navedenega okvira določeno, da bo Komisija načela iz navedenega okvira uporabljala za vse priglašene projekte pomoči, ne glede na to, ali bodo priglašeni pred začetkom uporabe navedenega okvira 31. januarja 2012 ali po njem, in za vso nezakonito pomoč, v zvezi s katero bo sprejela odločitev po 31. januarju 2012 , tudi če je bila pomoč dodeljena pred tem datumom.

| (150) | Zato pravila o uporabi sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, kakor so opisana zgoraj, pomenijo, da se lahko javno financiranje bolnišnic IRIS od leta 1996 oceni v skladu s svežnjem o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Če je mehanizem za nadomestilo primanjkljaja skladen s pogoji sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ali okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je združljiv z notranjim trgom za celotno obdobje od leta 1996. |
| --- | --- |

(150)

Zato pravila o uporabi sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, kakor so opisana zgoraj, pomenijo, da se lahko javno financiranje bolnišnic IRIS od leta 1996 oceni v skladu s svežnjem o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Če je mehanizem za nadomestilo primanjkljaja skladen s pogoji sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ali okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je združljiv z notranjim trgom za celotno obdobje od leta 1996.

| (151) | Pozornost je treba nameniti tudi prehodni določbi iz člena 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, v skladu s katero je vsaka shema pomoči, ki je začela učinkovati pred začetkom veljavnosti navedenega sklepa (tj. pred 31. januarjem 2012) in je bila združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, še naprej združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti priglasitve, in sicer za nadaljnje obdobje dveh let (tj. do vključno 30. januarja 2014). To pomeni, da se bo pomoč, ki je bila na podlagi take sheme dodeljena v obdobju med začetkom veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 dne 19. decembra 2005 in začetkom veljavnosti sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dne 31. januarja 2012, štela za združljivo z notranjim trgom, ampak le od datuma njene dodelitve do vključno 30. januarja 2014. Za pomoč, ki je bila dodeljena v obdobju po 31. januarju 2012, prehodna določba iz člena 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ne velja, zato je treba združljivost oceniti v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(151)

Pozornost je treba nameniti tudi prehodni določbi iz člena 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, v skladu s katero je vsaka shema pomoči, ki je začela učinkovati pred začetkom veljavnosti navedenega sklepa (tj. pred 31. januarjem 2012) in je bila združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, še naprej združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti priglasitve, in sicer za nadaljnje obdobje dveh let (tj. do vključno 30. januarja 2014). To pomeni, da se bo pomoč, ki je bila na podlagi take sheme dodeljena v obdobju med začetkom veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 dne 19. decembra 2005 in začetkom veljavnosti sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dne 31. januarja 2012, štela za združljivo z notranjim trgom, ampak le od datuma njene dodelitve do vključno 30. januarja 2014. Za pomoč, ki je bila dodeljena v obdobju po 31. januarju 2012, prehodna določba iz člena 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ne velja, zato je treba združljivost oceniti v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

| (152) | Zato Komisija najprej ocenjuje, ali je javno financiranje, ki spada na področje uporabe tega sklepa in je bilo bolnišnicam IRIS dodeljeno od leta 1996, skladno s pogoji iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Če to financiranje ni skladno z navedenimi pogoji, ga bo Komisija ocenila v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (za pomoč, ki je bila dodeljena med 19. decembrom 2005 in 31. januarjem 2012) in okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(152)

Zato Komisija najprej ocenjuje, ali je javno financiranje, ki spada na področje uporabe tega sklepa in je bilo bolnišnicam IRIS dodeljeno od leta 1996, skladno s pogoji iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Če to financiranje ni skladno z navedenimi pogoji, ga bo Komisija ocenila v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (za pomoč, ki je bila dodeljena med 19. decembrom 2005 in 31. januarjem 2012) in okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

7.3.2   Uporaba člena 106(2) PDEU: dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena

Uporaba člena 106(2) PDEU: dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena

| (153) | Člen 106(2) PDEU in sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, ki temelji na njem, se uporabljata le za nadomestilo, plačano podjetju, ki je pooblaščeno za opravljanje „dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena“ (175). Sodišče je določilo, da je storitev splošnega gospodarskega pomena storitev, ki ima v primerjavi z drugimi gospodarskimi dejavnostmi posebne značilnosti (176). Poleg tega imajo v skladu z ustaljeno sodno prakso države članice, ker ni posebnih pravil na ravni Unije, ki bi opredeljevala obseg za obstoj storitve splošnega gospodarskega pomena, visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena in dodeljevanju nadomestil izvajalcem zadevnih storitev (177). Pristojnost Komisije v zvezi s tem je omejena na preverjanje, ali je država članica naredila očitno napako pri uvrščanju storitve med storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(153)

Člen 106(2) PDEU in sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, ki temelji na njem, se uporabljata le za nadomestilo, plačano podjetju, ki je pooblaščeno za opravljanje „dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena“ (175). Sodišče je določilo, da je storitev splošnega gospodarskega pomena storitev, ki ima v primerjavi z drugimi gospodarskimi dejavnostmi posebne značilnosti (176). Poleg tega imajo v skladu z ustaljeno sodno prakso države članice, ker ni posebnih pravil na ravni Unije, ki bi opredeljevala obseg za obstoj storitve splošnega gospodarskega pomena, visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena in dodeljevanju nadomestil izvajalcem zadevnih storitev (177). Pristojnost Komisije v zvezi s tem je omejena na preverjanje, ali je država članica naredila očitno napako pri uvrščanju storitve med storitve splošnega gospodarskega pomena.

175

176

177

| (154) | Komisija se je prepričala, da so vse gospodarske dejavnosti bolnišnic IRIS, ki imajo korist od javnega financiranja (tj. obseg bolnišničnih in socialnih nalog, ki jih te bolnišnice opravljajo), dejanske storitve splošnega gospodarskega interesa, kot so trdili belgijski organi, ali dejavnosti, ki so izključno pomožne narave. Zlasti vse zadevne zdravstvene in socialne storitve, ki se v tej zadevi obravnavajo, imajo posebne značilnosti v primerjavi z značilnostmi drugih gospodarskih dejavnosti, tj. zlasti njihov pomen za zdravstveno in socialno dobrobit družbe. V skladu s tem belgijski organi niso naredili očitne napake pri uvrščanju teh storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(154)

Komisija se je prepričala, da so vse gospodarske dejavnosti bolnišnic IRIS, ki imajo korist od javnega financiranja (tj. obseg bolnišničnih in socialnih nalog, ki jih te bolnišnice opravljajo), dejanske storitve splošnega gospodarskega interesa, kot so trdili belgijski organi, ali dejavnosti, ki so izključno pomožne narave. Zlasti vse zadevne zdravstvene in socialne storitve, ki se v tej zadevi obravnavajo, imajo posebne značilnosti v primerjavi z značilnostmi drugih gospodarskih dejavnosti, tj. zlasti njihov pomen za zdravstveno in socialno dobrobit družbe. V skladu s tem belgijski organi niso naredili očitne napake pri uvrščanju teh storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena.

| (155) | Kar zadeva pomožne dejavnosti, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 41, Komisija ugotavlja, da se lahko dejavnost šteje za pomožno storitvi splošnega gospodarskega pomena, če je z njo neposredno povezana in potrebna za njeno opravljanje ali pa je z njo neločljivo povezana. Slednje velja, če se za zadevno dejavnost porabljajo enaki viri kot za navedeno storitev splošnega gospodarskega pomena, npr. material, oprema, delovna sila, stalni kapital. Obseg pomožnih dejavnosti mora biti tudi omejen. Komisija meni, da se vse dejavnosti iz uvodne izjave 41 štejejo za pomožne glavni dejavnosti bolnišnic IRIS, ki spada med storitve splošnega gospodarskega pomena. Dejansko so dejavnosti, ki se štejejo za pomožne, (1) vse neposredno povezane z dejavnostjo bolnišnic IRIS, ki spada med storitve splošnega gospodarskega pomena, in potrebne za njeno zagotavljanje, saj so dejavnosti, za katere se lahko pričakuje, da jih bo sodobna bolnišnica izvajala poleg zagotavljanja zdravstvenih in socialnih storitev, in/ali (2) neločljivo povezane z dejavnostjo storitve splošnega gospodarskega pomena, saj se pri njihovem izvajanju uporablja infrastruktura bolnišnice (tj. njene stavbe in zemljišče). Na podlagi omejenega deleža pomožnih dejavnosti v skupnih prihodkih bolnišnic IRIS (v povprečju manj kot 2 %), je Komisija prepričana tudi, da je obseg vseh pomožnih dejavnosti zelo omejen. |
| --- | --- |

(155)

Kar zadeva pomožne dejavnosti, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 41, Komisija ugotavlja, da se lahko dejavnost šteje za pomožno storitvi splošnega gospodarskega pomena, če je z njo neposredno povezana in potrebna za njeno opravljanje ali pa je z njo neločljivo povezana. Slednje velja, če se za zadevno dejavnost porabljajo enaki viri kot za navedeno storitev splošnega gospodarskega pomena, npr. material, oprema, delovna sila, stalni kapital. Obseg pomožnih dejavnosti mora biti tudi omejen. Komisija meni, da se vse dejavnosti iz uvodne izjave 41 štejejo za pomožne glavni dejavnosti bolnišnic IRIS, ki spada med storitve splošnega gospodarskega pomena. Dejansko so dejavnosti, ki se štejejo za pomožne, (1) vse neposredno povezane z dejavnostjo bolnišnic IRIS, ki spada med storitve splošnega gospodarskega pomena, in potrebne za njeno zagotavljanje, saj so dejavnosti, za katere se lahko pričakuje, da jih bo sodobna bolnišnica izvajala poleg zagotavljanja zdravstvenih in socialnih storitev, in/ali (2) neločljivo povezane z dejavnostjo storitve splošnega gospodarskega pomena, saj se pri njihovem izvajanju uporablja infrastruktura bolnišnice (tj. njene stavbe in zemljišče). Na podlagi omejenega deleža pomožnih dejavnosti v skupnih prihodkih bolnišnic IRIS (v povprečju manj kot 2 %), je Komisija prepričana tudi, da je obseg vseh pomožnih dejavnosti zelo omejen.

7.3.3   Uporaba sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012

Uporaba sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012

| (156) | Komisija meni tudi, da javno financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je bilo dodeljeno bolnišnicam IRIS, spada na področje uporabe ratione materiae sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, kakor je določeno v členu 2 navedenega sklepa. V skladu s členom 2(1)(b) in (c) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, se ta sklep uporablja za državno pomoč v obliki nadomestila za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena za bolnišnice, ki zagotavljajo zdravstveno oskrbo (vključno z opravljanjem neposredno povezanih pomožnih dejavnosti, kot so med drugim raziskave), in podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena za izpolnjevanje socialnih potreb, kar zadeva zdravstveno varstvo in socialno vključenost ranljivih skupin. Ker lahko javno financirane storitve splošnega gospodarskega pomena in pomožne dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, spadajo v te kategorije dejavnosti, Komisija meni, da mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki se preiskuje v tej zadevi, spada na področje uporabe ratione materiae sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. V skladu s tem so stroški, ki nastanejo pri vseh dejavnostih bolnišnic IRIS (storitvah splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnostih), upravičeni do kritja z nadomestilom, dodeljenim v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(156)

Komisija meni tudi, da javno financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je bilo dodeljeno bolnišnicam IRIS, spada na področje uporabe ratione materiae sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, kakor je določeno v členu 2 navedenega sklepa. V skladu s členom 2(1)(b) in (c) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, se ta sklep uporablja za državno pomoč v obliki nadomestila za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena za bolnišnice, ki zagotavljajo zdravstveno oskrbo (vključno z opravljanjem neposredno povezanih pomožnih dejavnosti, kot so med drugim raziskave), in podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena za izpolnjevanje socialnih potreb, kar zadeva zdravstveno varstvo in socialno vključenost ranljivih skupin. Ker lahko javno financirane storitve splošnega gospodarskega pomena in pomožne dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS, spadajo v te kategorije dejavnosti, Komisija meni, da mehanizem za nadomestilo primanjkljaja, ki se preiskuje v tej zadevi, spada na področje uporabe ratione materiae sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. V skladu s tem so stroški, ki nastanejo pri vseh dejavnostih bolnišnic IRIS (storitvah splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnostih), upravičeni do kritja z nadomestilom, dodeljenim v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

ratione materiae

ratione materiae

7.3.4   Akt o pooblastitvi

Akt o pooblastitvi

| (157) | Prvi ključni pogoj združljivosti, določen v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je, da se mora zadevno podjetje za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena pooblastiti z enim ali več akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica (178). Taki akt ali akti bi morali jasno določati:






  — | vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev (179), |
| --- | --- | --- |

(157)

Prvi ključni pogoj združljivosti, določen v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, je, da se mora zadevno podjetje za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena pooblastiti z enim ali več akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica (178). Taki akt ali akti bi morali jasno določati:

178

—

vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev (179),

179

| — | zadevno podjetje, pooblaščeno za te obveznosti in, če je primerno, ozemlje (180), |
| --- | --- |

—

zadevno podjetje, pooblaščeno za te obveznosti in, če je primerno, ozemlje (180),

180

| — | vrsto vseh izključnih ali posebnih pravic, dodeljenih podjetju (181), |
| --- | --- |

—

vrsto vseh izključnih ali posebnih pravic, dodeljenih podjetju (181),

181

| — | opis mehanizma nadomestila in meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila (182), |
| --- | --- |

—

opis mehanizma nadomestila in meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila (182),

182

| — | ureditve, vzpostavljene za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo (183). |
| --- | --- |

—

ureditve, vzpostavljene za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo (183).

183

| (158) | Poleg tega mora akt o pooblastitvi v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 vsebovati sklic na navedeni sklep (184). |
| --- | --- |

(158)

Poleg tega mora akt o pooblastitvi v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 vsebovati sklic na navedeni sklep (184).

184

7.3.4.1   Vsebina in breme obveznosti javne službe, naloženih bolnišnicam IRIS

Vsebina in breme obveznosti javne službe, naloženih bolnišnicam IRIS

| (159) | Sodišče je v ničnostni sodbi z dne 7. novembra 2012 predhodno ugotovilo, da „kadar so za javne in zasebne subjekte, ki opravljajo enako javno službo, določene različne zahteve, posledica česar je različna raven stroškov in nadomestil, morajo te razlike jasno izhajati iz njihovih pooblastitev, zlasti zato, da se omogoči preverjanje skladnosti subvencije z načelom enakega obravnavanja. Komisija namreč ne more razglasiti za združljivo s skupnim trgom državno pomoč, ki z nekaterimi posameznostmi krši splošna načela prava Unije, kot je načelo enakega obravnavanja (sodba Sodišča z dne 15. aprila 2008 v zadevi Nuova Agricast, C-390/06, ZOdl., str. I-2577, točka 51)“ (185). |
| --- | --- |

(159)

Sodišče je v ničnostni sodbi z dne 7. novembra 2012 predhodno ugotovilo, da „kadar so za javne in zasebne subjekte, ki opravljajo enako javno službo, določene različne zahteve, posledica česar je različna raven stroškov in nadomestil, morajo te razlike jasno izhajati iz njihovih pooblastitev, zlasti zato, da se omogoči preverjanje skladnosti subvencije z načelom enakega obravnavanja. Komisija namreč ne more razglasiti za združljivo s skupnim trgom državno pomoč, ki z nekaterimi posameznostmi krši splošna načela prava Unije, kot je načelo enakega obravnavanja (sodba Sodišča z dne 15. aprila 2008 v zadevi Nuova Agricast, C-390/06, ZOdl., str. I-2577, točka 51)“ (185).

185

| (160) | V točki 66 sodbe v zadevi Nuova Agricast (186) je pojasnjeno, da „[s]poštovanje načela enakega obravnavanja zahteva, naj se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in naj se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno (glej zlasti sodbo z dne 26. oktobra 2006 v zadevi Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, ZOdl., str. I-10211, točka 72, in navedena sodna praksa)“. |
| --- | --- |

(160)

V točki 66 sodbe v zadevi Nuova Agricast (186) je pojasnjeno, da „[s]poštovanje načela enakega obravnavanja zahteva, naj se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in naj se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno (glej zlasti sodbo z dne 26. oktobra 2006 v zadevi Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, ZOdl., str. I-10211, točka 72, in navedena sodna praksa)“.

186

| (161) | Vendar Komisija ugotavlja, da načelo nediskriminacije v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ni navedeno kot merilo združljivosti. Kljub temu bo ocenila, ali so javne bolnišnice IRIS in zasebne bruseljske bolnišnice v pravno in dejansko primerljivem ali različnem položaju. V zvezi s tem bo pri opisu vsebine obveznosti javne službe, ki so naložene bolnišnicam IRIS, navedla, ali je bila zasebnim bruseljskim bolnišnicam naložena primerljiva obveznost. |
| --- | --- |

(161)

Vendar Komisija ugotavlja, da načelo nediskriminacije v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 ni navedeno kot merilo združljivosti. Kljub temu bo ocenila, ali so javne bolnišnice IRIS in zasebne bruseljske bolnišnice v pravno in dejansko primerljivem ali različnem položaju. V zvezi s tem bo pri opisu vsebine obveznosti javne službe, ki so naložene bolnišnicam IRIS, navedla, ali je bila zasebnim bruseljskim bolnišnicam naložena primerljiva obveznost.

| (162) | Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 2.3), za bolnišnice IRIS velja regulativni okvir, ki obsega zakon o CPAS (na podlagi katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS), zakon LCH, statute lokalnih združenj bolnišnic in strateške načrte, ki jih sprejme krovna organizacija IRIS. Ker imajo javni organi (tj. občine in CPAS) večinski nadzor nad lokalnimi združenji, ustanovljenimi na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS, in krovno organizacijo IRIS, so statuti in strateški načrti za bolnišnice IRIS zavezujoči in zato štejejo za veljavne akte o pooblastitvi, katerih vsebina bo natančneje obravnavana v nadaljevanju (glej uvodni izjavi 164 in 170 ter naslednje uvodne izjave). V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da lahko javni organi neposredno spremljajo vsakodnevno delovanje bolnišnic IRIS in po potrebi zagotovijo dodatna navodila. |
| --- | --- |

(162)

Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 2.3), za bolnišnice IRIS velja regulativni okvir, ki obsega zakon o CPAS (na podlagi katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS), zakon LCH, statute lokalnih združenj bolnišnic in strateške načrte, ki jih sprejme krovna organizacija IRIS. Ker imajo javni organi (tj. občine in CPAS) večinski nadzor nad lokalnimi združenji, ustanovljenimi na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS, in krovno organizacijo IRIS, so statuti in strateški načrti za bolnišnice IRIS zavezujoči in zato štejejo za veljavne akte o pooblastitvi, katerih vsebina bo natančneje obravnavana v nadaljevanju (glej uvodni izjavi 164 in 170 ter naslednje uvodne izjave). V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da lahko javni organi neposredno spremljajo vsakodnevno delovanje bolnišnic IRIS in po potrebi zagotovijo dodatna navodila.

| (163) | Ugotovljeno je bilo tudi (glej uvodno izjavo 24), da so bolnišnice IRIS najprej neposredno upravljali in nadzirali CPAS, ki so te bolnišnice ustanovili, da bi lahko izpolnili obveznost zagotavljanja socialne pomoči v skladu z zakonom o CPAS. Da bi se zagotovila kontinuiteta in operativnost bruseljskih javnih bolnišnic (glej uvodno izjavo 24), je bilo potrebno prestrukturiranje, v okviru katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (v obliki finančno in pravno neodvisnih lokalnih združenj, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS). Vendar se s tem prestrukturiranjem ni spremenil temeljni namen bruseljskih javnih bolnišnic IRIS (187), tj. zagotavljanje zdravniške in socialno-zdravstvene oskrbe ter s tem prispevanje k obveznosti zagotavljanja socialne pomoči CPAS, ki so jih ustanovili. |
| --- | --- |

(163)

Ugotovljeno je bilo tudi (glej uvodno izjavo 24), da so bolnišnice IRIS najprej neposredno upravljali in nadzirali CPAS, ki so te bolnišnice ustanovili, da bi lahko izpolnili obveznost zagotavljanja socialne pomoči v skladu z zakonom o CPAS. Da bi se zagotovila kontinuiteta in operativnost bruseljskih javnih bolnišnic (glej uvodno izjavo 24), je bilo potrebno prestrukturiranje, v okviru katerega so bile ustanovljene bolnišnice IRIS (v obliki finančno in pravno neodvisnih lokalnih združenj, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS). Vendar se s tem prestrukturiranjem ni spremenil temeljni namen bruseljskih javnih bolnišnic IRIS (187), tj. zagotavljanje zdravniške in socialno-zdravstvene oskrbe ter s tem prispevanje k obveznosti zagotavljanja socialne pomoči CPAS, ki so jih ustanovili.

187

| (164) | Na zdravstveno varstvo, ki ga zagotavljajo bolnišnice IRIS, vpliva tudi zakon LCH, ki določa zadevni okvir za organizacijo celotnega belgijskega sektorja bolnišnic. Na tej podlagi zakon LCH vsem belgijskim bolnišnicam, javnim in zasebnim, vključno z bolnišnicami IRIS, nalaga osnovno bolnišnično nalogo. Zlasti člen 2 zakona LCH določa, katere ustanove se lahko štejejo za bolnišnice, členi od 68 do 76e zakona LCH pa določajo pogoje za izdajo dovoljenj bolnišnicam in za opravljanje bolnišničnih storitev (ki so nadalje podrobneje določeni v izvedbenih odlokih, ki določajo pogoje glede kakovosti, zahteve glede osebja itd.). Členi od 23 do 45 zakona LCH določajo zahteve v zvezi z mehanizmom bolnišnične organizacije, ki omejuje število bolnišničnih postelj, bolnišničnih storitev in nekatere medicinske opreme (kot so na primer računalniški tomografi), ki se lahko dajo v uporabo in uporabljajo. Do javnega financiranja so upravičene le pooblaščene bolnišnične storitve, ki izpolnjujejo pogoje bolnišnične organizacije. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka (188) in ker tretje osebe niso predložile nobenih pripomb glede tega, ni bilo in ni nobenih pomislekov glede jasnosti osnovne bolnišnične naloge, kakor je opredeljena v zakonu LCH. Jasno je tudi, da bolnišnice IRIS izpolnjujejo te zahteve, saj imajo vsa potrebna pooblastila, njihovo delovanje pa je odobreno na podlagi mehanizma bolnišnične organizacije. |
| --- | --- |

(164)

Na zdravstveno varstvo, ki ga zagotavljajo bolnišnice IRIS, vpliva tudi zakon LCH, ki določa zadevni okvir za organizacijo celotnega belgijskega sektorja bolnišnic. Na tej podlagi zakon LCH vsem belgijskim bolnišnicam, javnim in zasebnim, vključno z bolnišnicami IRIS, nalaga osnovno bolnišnično nalogo. Zlasti člen 2 zakona LCH določa, katere ustanove se lahko štejejo za bolnišnice, členi od 68 do 76e zakona LCH pa določajo pogoje za izdajo dovoljenj bolnišnicam in za opravljanje bolnišničnih storitev (ki so nadalje podrobneje določeni v izvedbenih odlokih, ki določajo pogoje glede kakovosti, zahteve glede osebja itd.). Členi od 23 do 45 zakona LCH določajo zahteve v zvezi z mehanizmom bolnišnične organizacije, ki omejuje število bolnišničnih postelj, bolnišničnih storitev in nekatere medicinske opreme (kot so na primer računalniški tomografi), ki se lahko dajo v uporabo in uporabljajo. Do javnega financiranja so upravičene le pooblaščene bolnišnične storitve, ki izpolnjujejo pogoje bolnišnične organizacije. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka (188) in ker tretje osebe niso predložile nobenih pripomb glede tega, ni bilo in ni nobenih pomislekov glede jasnosti osnovne bolnišnične naloge, kakor je opredeljena v zakonu LCH. Jasno je tudi, da bolnišnice IRIS izpolnjujejo te zahteve, saj imajo vsa potrebna pooblastila, njihovo delovanje pa je odobreno na podlagi mehanizma bolnišnične organizacije.

188

| (165) | Poleg osnovne bolnišnične naloge, za katero so pooblaščene vse belgijske javne in zasebne bolnišnice, so v odločbi Komisije z dne 28. oktobra 2009 (glej oddelek 4.1), ničnostni sodbi Sodišča z dne 7. novembra 2012 (glej oddelek 4.2) in sklepu Komisije o začetku postopka z dne 1. oktobra 2014 (glej oddelek 4.3) navedene tri dodatne (ali posebne) storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se v bistvu nanašajo na (1) splošno zdravstveno varstvo, (2) obveznost zagotavljanja oskrbe v več bolnišnicah in (3) dodatne socialne storitve, za opravljanje katerih so bile izključno pooblaščene le bolnišnice IRIS. Vendar to ne pomeni, da je treba osnovno bolnišnično nalogo in dodatne storitve splošnega gospodarskega pomena oceniti ločeno. V zvezi s tem je bilo v uvodni izjavi 23 sklepa o začetku postopka navedeno, da je po trditvah belgijskih organov osnovna bolnišnična naloga del obsežnejše storitve splošnega gospodarskega pomena, tj. obveznosti zagotavljanja socialne pomoči v skladu z zakonom o CPAS, oziroma jo dopolnjuje. |
| --- | --- |

(165)

Poleg osnovne bolnišnične naloge, za katero so pooblaščene vse belgijske javne in zasebne bolnišnice, so v odločbi Komisije z dne 28. oktobra 2009 (glej oddelek 4.1), ničnostni sodbi Sodišča z dne 7. novembra 2012 (glej oddelek 4.2) in sklepu Komisije o začetku postopka z dne 1. oktobra 2014 (glej oddelek 4.3) navedene tri dodatne (ali posebne) storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se v bistvu nanašajo na (1) splošno zdravstveno varstvo, (2) obveznost zagotavljanja oskrbe v več bolnišnicah in (3) dodatne socialne storitve, za opravljanje katerih so bile izključno pooblaščene le bolnišnice IRIS. Vendar to ne pomeni, da je treba osnovno bolnišnično nalogo in dodatne storitve splošnega gospodarskega pomena oceniti ločeno. V zvezi s tem je bilo v uvodni izjavi 23 sklepa o začetku postopka navedeno, da je po trditvah belgijskih organov osnovna bolnišnična naloga del obsežnejše storitve splošnega gospodarskega pomena, tj. obveznosti zagotavljanja socialne pomoči v skladu z zakonom o CPAS, oziroma jo dopolnjuje.

| (166) | Komisija na podlagi navedenega meni, da osnovna bolnišnična naloga, ki jo zakon LCH nalaga vsem bolnišnicam, in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so naložene (189) le bolnišnicam IRIS, skupaj dejansko sestavljajo eno „storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva“, ki je značilna le za bolnišnice IRIS in jo te tudi edine opravljajo. Komisija po presoji dejanskih obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so bile naložene bolnišnicam IRIS, ter na podlagi analize vsebine in značilnosti vseh teh obveznosti meni, da ne bi zadoščalo, če bi se vse tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, naložene na občinski ravni, proučile ločeno od osnovne bolnišnične naloge, naložene na podlagi zakona LCH. Dejansko dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena po eni strani temeljijo in nadgrajujejo osnovno bolnišnično nalogo bolnišnic IRIS na podlagi zakona LCH, po drugi strani pa precej presegajo to osnovno obveznost, saj morajo bolnišnice IRIS na njihovi podlagi (1) vsem osebam zagotoviti velik obseg storitev zdravstvenega varstva, ne glede na njihovo plačilno sposobnost (splošno zdravstveno varstvo, glej uvodne izjave od 170 do 190), (2) v več bolnišnicah (zagotavljanje oskrbe v bližini, glej uvodne izjave od 191 do 204) ob (3) namenjanju posebne pozornosti socialnim potrebam pacientov (z dodatnimi socialnimi storitvami, glej uvodne izjave od 205 do 214). V zvezi z osnovno bolnišnično nalogo, naloženo na podlagi zakona LCH (glej uvodno izjavo 164), zadevnih treh dodatnih obveznosti ni mogoče šteti za samostojne dejavnosti, kar je razvidno iz dejstva, da te obveznosti ne bi bile nikoli naložene brez temeljne obveznosti zagotavljanja osnovne bolnišnične naloge na podlagi zakona LCH. Ta pristop v neki meri potrjujejo tudi pritožniki s trditvijo (glej uvodno izjavo 71), da dodatnih socialnih storitev ni mogoče ločiti od obširnejše storitve zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(166)

Komisija na podlagi navedenega meni, da osnovna bolnišnična naloga, ki jo zakon LCH nalaga vsem bolnišnicam, in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so naložene (189) le bolnišnicam IRIS, skupaj dejansko sestavljajo eno „storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva“, ki je značilna le za bolnišnice IRIS in jo te tudi edine opravljajo. Komisija po presoji dejanskih obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so bile naložene bolnišnicam IRIS, ter na podlagi analize vsebine in značilnosti vseh teh obveznosti meni, da ne bi zadoščalo, če bi se vse tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, naložene na občinski ravni, proučile ločeno od osnovne bolnišnične naloge, naložene na podlagi zakona LCH. Dejansko dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena po eni strani temeljijo in nadgrajujejo osnovno bolnišnično nalogo bolnišnic IRIS na podlagi zakona LCH, po drugi strani pa precej presegajo to osnovno obveznost, saj morajo bolnišnice IRIS na njihovi podlagi (1) vsem osebam zagotoviti velik obseg storitev zdravstvenega varstva, ne glede na njihovo plačilno sposobnost (splošno zdravstveno varstvo, glej uvodne izjave od 170 do 190), (2) v več bolnišnicah (zagotavljanje oskrbe v bližini, glej uvodne izjave od 191 do 204) ob (3) namenjanju posebne pozornosti socialnim potrebam pacientov (z dodatnimi socialnimi storitvami, glej uvodne izjave od 205 do 214). V zvezi z osnovno bolnišnično nalogo, naloženo na podlagi zakona LCH (glej uvodno izjavo 164), zadevnih treh dodatnih obveznosti ni mogoče šteti za samostojne dejavnosti, kar je razvidno iz dejstva, da te obveznosti ne bi bile nikoli naložene brez temeljne obveznosti zagotavljanja osnovne bolnišnične naloge na podlagi zakona LCH. Ta pristop v neki meri potrjujejo tudi pritožniki s trditvijo (glej uvodno izjavo 71), da dodatnih socialnih storitev ni mogoče ločiti od obširnejše storitve zdravstvenega varstva.

189

| (167) | Kar zadeva pristop, pojasnjen v tem sklepu (glej uvodne izjave od 162 do 166), Komisija poudarja naslednje tri točke. Prvič, storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, ki jo opravljajo bolnišnice IRIS, obsega le osnovno bolnišnično nalogo, za katero so bile pooblaščene (glej uvodno izjavo 164), in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so jim bile naložene (glej uvodno izjavo 170 in naslednje uvodne izjave). Drugič, kot bo dokazano v nadaljevanju, bolnišnice IRIS in bruseljske zasebne bolnišnice niso v primerljivem položaju, zlasti ker so tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena naložene le bolnišnicam IRIS (glej uvodno izjavo 170 in naslednje uvodne izjave), zato le bolnišnice IRIS opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, kot je bila opredeljena (glej uvodni izjavi 166 in 167). Tretjič, za bolnišnice IRIS veljajo omejitve, ki vplivajo na opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, tj. njihov javni status (glej uvodno izjavo 42), in obveznost zagotavljanja kontinuitete (pérennité, glej uvodni izjavi 91 in 168) zagotavljanja te storitve splošnega gospodarskega pomena. Ti točki sta prikazani na sliki 2.

  Slika 2


  Obveznosti, omejitve in mehanizmi javnega financiranja, ki se uporabljajo za javne bolnišnice IRIS oziroma zasebne bolnišnice




  Financiranje bolnišnic na zvezni ravni (zakon LCH)
  Obveznost nudenja storitev na več lokacijah
  Trajnost (kontinuiteta storitev javne bolnišnice)
  Storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva:
  Javni status (dvojezičnost, uradniki ...)
  Financiranje primanjkljaja na občinski ravni (čl. 46 statutov bolnišnic IRIS)
  Zasebne bolnišnice
  Javne bolnišnice IRIS
  Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva
  Osnovna bolnišnična naloga (zakon LCH)
  Osnovna bolnišnična naloga (zakon LCH)
  Dodatna socialna obveznost |
| --- | --- |

(167)

Kar zadeva pristop, pojasnjen v tem sklepu (glej uvodne izjave od 162 do 166), Komisija poudarja naslednje tri točke. Prvič, storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, ki jo opravljajo bolnišnice IRIS, obsega le osnovno bolnišnično nalogo, za katero so bile pooblaščene (glej uvodno izjavo 164), in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so jim bile naložene (glej uvodno izjavo 170 in naslednje uvodne izjave). Drugič, kot bo dokazano v nadaljevanju, bolnišnice IRIS in bruseljske zasebne bolnišnice niso v primerljivem položaju, zlasti ker so tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena naložene le bolnišnicam IRIS (glej uvodno izjavo 170 in naslednje uvodne izjave), zato le bolnišnice IRIS opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, kot je bila opredeljena (glej uvodni izjavi 166 in 167). Tretjič, za bolnišnice IRIS veljajo omejitve, ki vplivajo na opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, tj. njihov javni status (glej uvodno izjavo 42), in obveznost zagotavljanja kontinuitete (pérennité, glej uvodni izjavi 91 in 168) zagotavljanja te storitve splošnega gospodarskega pomena. Ti točki sta prikazani na sliki 2.

pérennité

Slika 2

Slika 2

Obveznosti, omejitve in mehanizmi javnega financiranja, ki se uporabljajo za javne bolnišnice IRIS oziroma zasebne bolnišnice

Obveznosti, omejitve in mehanizmi javnega financiranja, ki se uporabljajo za javne bolnišnice IRIS oziroma zasebne bolnišnice

Financiranje bolnišnic na zvezni ravni (zakon LCH)

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah

Trajnost (kontinuiteta storitev javne bolnišnice)

Storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva:

Javni status (dvojezičnost, uradniki ...)

Financiranje primanjkljaja na občinski ravni (čl. 46 statutov bolnišnic IRIS)

Zasebne bolnišnice

Javne bolnišnice IRIS

Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva

Osnovna bolnišnična naloga (zakon LCH)

Osnovna bolnišnična naloga (zakon LCH)

Dodatna socialna obveznost

| (168) | Ker zadevne tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena presegajo minimalne zahteve, ki veljajo za vse bolnišnice (javne ali zasebne v Belgiji), zaradi njih nastanejo stroški, ki se ne krijejo ali pa se le delno krijejo v okviru proračuna finančnih sredstev (glej oddelek 2.5.1) in sistema socialne varnosti. Ob upoštevanju teh in višjih stroškov, ki jih imajo bolnišnice IRIS zaradi javnega statusa (javni uslužbenci, dvojezičnost itd., glej tudi uvodno izjavo 42), je jasno, zakaj so o primanjkljajih poročale večino let v obdobju 1996–2014. Vsi računovodski primanjkljaji bolnišnic IRIS v obdobju 1996–2014 skupaj znašajo približno 250 milijonov EUR (glej uvodno izjavo 234). Zadevni bruseljski CPAS želijo in morajo (190) zagotoviti kontinuiteto (pérennité) svojih bolnišnic IRIS, da se zagotovi opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva in izpolnijo obveznosti zagotavljanja socialne pomoči CPAS (glej tudi oddelek 2.2). Zato zagotovijo popolno kritje primanjkljaja, s katerim nadomestijo preostale stroške storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva (ki obsegajo osnovno bolnišnično nalogo in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena) (191), s čimer zagotovijo pérennité bolnišnic IRIS (glej uvodno izjavo 91). Pri tem nadomestilo primanjkljaja ne razlikuje med posameznimi obveznostmi opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena. Zato je primerno izvesti preskuse glede prekomernega nadomestila, ki so opisani v nadaljevanju (glej preglednice od 9 do 13 v oddelku 7.3.5) na skupni podlagi (tj. za vse različne storitve splošnega gospodarskega pomena skupaj). |
| --- | --- |

(168)

Ker zadevne tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena presegajo minimalne zahteve, ki veljajo za vse bolnišnice (javne ali zasebne v Belgiji), zaradi njih nastanejo stroški, ki se ne krijejo ali pa se le delno krijejo v okviru proračuna finančnih sredstev (glej oddelek 2.5.1) in sistema socialne varnosti. Ob upoštevanju teh in višjih stroškov, ki jih imajo bolnišnice IRIS zaradi javnega statusa (javni uslužbenci, dvojezičnost itd., glej tudi uvodno izjavo 42), je jasno, zakaj so o primanjkljajih poročale večino let v obdobju 1996–2014. Vsi računovodski primanjkljaji bolnišnic IRIS v obdobju 1996–2014 skupaj znašajo približno 250 milijonov EUR (glej uvodno izjavo 234). Zadevni bruseljski CPAS želijo in morajo (190) zagotoviti kontinuiteto (pérennité) svojih bolnišnic IRIS, da se zagotovi opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva in izpolnijo obveznosti zagotavljanja socialne pomoči CPAS (glej tudi oddelek 2.2). Zato zagotovijo popolno kritje primanjkljaja, s katerim nadomestijo preostale stroške storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva (ki obsegajo osnovno bolnišnično nalogo in tri dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena) (191), s čimer zagotovijo pérennité bolnišnic IRIS (glej uvodno izjavo 91). Pri tem nadomestilo primanjkljaja ne razlikuje med posameznimi obveznostmi opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena. Zato je primerno izvesti preskuse glede prekomernega nadomestila, ki so opisani v nadaljevanju (glej preglednice od 9 do 13 v oddelku 7.3.5) na skupni podlagi (tj. za vse različne storitve splošnega gospodarskega pomena skupaj).

190

pérennité

191

pérennité

| (169) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah od 165 do 167, je Komisija ugotovila, da je treba dodatne obveznosti bolnišnic IRIS obravnavati, kot da so skupaj z osnovno bolnišnično nalogo dejansko ena storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva. Osnovna bolnišnična naloga je bila že opredeljena (glej uvodno izjavo 164), natančna vsebina vsake dodatne obveznosti opravljanja storitve splošnega gospodarskega pomena pa je opredeljena v nadaljevanju tega oddelka. Poleg tega je izpostavljeno tudi, kako so te dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena medsebojno povezane in kako prispevajo k storitvi splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(169)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah od 165 do 167, je Komisija ugotovila, da je treba dodatne obveznosti bolnišnic IRIS obravnavati, kot da so skupaj z osnovno bolnišnično nalogo dejansko ena storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva. Osnovna bolnišnična naloga je bila že opredeljena (glej uvodno izjavo 164), natančna vsebina vsake dodatne obveznosti opravljanja storitve splošnega gospodarskega pomena pa je opredeljena v nadaljevanju tega oddelka. Poleg tega je izpostavljeno tudi, kako so te dodatne obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena medsebojno povezane in kako prispevajo k storitvi splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva.

I.   Obveznost zdravljenja vseh pacientov v vseh okoliščinah ne glede na njihovo plačilno sposobnost (obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva)

| (170) | Po navedbah belgijskih organov morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente, tudi če ti ne morejo plačati in/ali niso zavarovani, v vseh okoliščinah, in sicer tudi, če pacienti ne potrebujejo nujne zdravstvene oskrbe. Pritožniki so podvomili, da taka obveznost velja za bolnišnice IRIS, in trdijo, da bruseljske zasebne bolnišnice ne smejo zavrniti pacientov in dejansko zdravijo številne „socialne paciente“. V podporo svojim navedbam trdijo, da zakon LCH vsem bolnišnicam nalaga isto bolnišnično nalogo, in, kot je navedeno v točki 150 ničnostne sodbe z dne 7. novembra 2012, navajajo tudi splošno načelo nediskriminacije, ki bi jim prepovedala izbiranje pacientov na podlagi njihovih ideoloških, filozofskih in verskih prepričanj ali njihovega socialno šibkega položaja. Po njihovem mnenju so javne in zasebne bolnišnice enako zavezane k zdravljenju pacientov v primerih, ko je potrebno urgentno in „posturgentno“ zdravljenje. |
| --- | --- |

(170)

Po navedbah belgijskih organov morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente, tudi če ti ne morejo plačati in/ali niso zavarovani, v vseh okoliščinah, in sicer tudi, če pacienti ne potrebujejo nujne zdravstvene oskrbe. Pritožniki so podvomili, da taka obveznost velja za bolnišnice IRIS, in trdijo, da bruseljske zasebne bolnišnice ne smejo zavrniti pacientov in dejansko zdravijo številne „socialne paciente“. V podporo svojim navedbam trdijo, da zakon LCH vsem bolnišnicam nalaga isto bolnišnično nalogo, in, kot je navedeno v točki 150 ničnostne sodbe z dne 7. novembra 2012, navajajo tudi splošno načelo nediskriminacije, ki bi jim prepovedala izbiranje pacientov na podlagi njihovih ideoloških, filozofskih in verskih prepričanj ali njihovega socialno šibkega položaja. Po njihovem mnenju so javne in zasebne bolnišnice enako zavezane k zdravljenju pacientov v primerih, ko je potrebno urgentno in „posturgentno“ zdravljenje.

| (171) | Komisija ugotavlja zlasti, da zakon LCH ne vsebuje nobenega besedila, ki ga je mogoče razumeti tako, da bolnišnice (javne ali zasebne) zavezuje k zdravljenju pacientov v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Vendar na podlagi belgijskega prava obstaja splošna obveznost pomoči osebam v nevarnosti. Kot so poudarili belgijski organi, ta obveznost na podlagi člena 422b belgijskega kazenskega zakonika velja v nujnih primerih in zlasti primerih nujne medicinske pomoči, ko je ogroženo življenje. Bolnišnice morajo torej zagotoviti pomoč v primerih nujne medicinske pomoči v skladu s svojo organizacijo in razpoložljivim strokovnim znanjem. Ta obveznost velja za javne in zasebne bolnišnice, kot tudi za vse ostale, zaradi njihove dolžnosti, da pomagajo osebam v nevarnosti. Zato ni dvoma, da morajo bruseljske javne in zasebne bolnišnice zdraviti paciente v nujnih primerih ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Podobno deontološki kodeks, ki velja za zdravnike, tem izrecno dovoljuje, da zavrnejo paciente, razen v nujnih primerih (192). |
| --- | --- |

(171)

Komisija ugotavlja zlasti, da zakon LCH ne vsebuje nobenega besedila, ki ga je mogoče razumeti tako, da bolnišnice (javne ali zasebne) zavezuje k zdravljenju pacientov v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Vendar na podlagi belgijskega prava obstaja splošna obveznost pomoči osebam v nevarnosti. Kot so poudarili belgijski organi, ta obveznost na podlagi člena 422b belgijskega kazenskega zakonika velja v nujnih primerih in zlasti primerih nujne medicinske pomoči, ko je ogroženo življenje. Bolnišnice morajo torej zagotoviti pomoč v primerih nujne medicinske pomoči v skladu s svojo organizacijo in razpoložljivim strokovnim znanjem. Ta obveznost velja za javne in zasebne bolnišnice, kot tudi za vse ostale, zaradi njihove dolžnosti, da pomagajo osebam v nevarnosti. Zato ni dvoma, da morajo bruseljske javne in zasebne bolnišnice zdraviti paciente v nujnih primerih ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Podobno deontološki kodeks, ki velja za zdravnike, tem izrecno dovoljuje, da zavrnejo paciente, razen v nujnih primerih (192).

192

| (172) | Pritožniki so se sklicevali na sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (193), da bi utemeljili, da ni razlike med javnimi in zasebnimi bolnišnicami glede zdravljenja „socialnih pacientov“ v primeru „urgentnega“ ali „posturgentnega“ zdravljenja. Ta sodba se nanaša na zelo poseben primer nujne zdravstvene oskrbe, ki jo morajo CPAS zagotoviti na podlagi člena 57(2) zakona o CPAS. Bruseljsko sodišče prve stopnje je ugotovilo, da nujne zdravstvene oskrbe dejansko nikoli ne zagotovijo sami CPAS, ampak specializirane zdravstvene službe, in da nič ne utemeljuje razlikovanja med tem, ali je ta služba javna ali zasebna. Komisija kljub temu ugotavlja, da obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe velja za CPAS in ne za bolnišnice, ki zagotovijo oskrbo. V zadevnem primeru je bruseljska zasebna psihiatrična klinika urgentno sprejela migranta brez dokumentov in od CPAS zahtevala, naj zaradi očitnega socialno šibkega položaja priseljenca plača njegovo nujno zdravstveno oskrbo. Bruseljsko sodišče je razsodilo, da mora CPAS, če ne zagotavlja nujne zdravstvene oskrbe v bolnišnici, ki jo upravlja, plačati stroške oskrbe, ki jo je zagotovila zasebna bolnišnica, kadar so se službe za nujno pomoč zaradi nujnosti odločile, da pacienta peljejo v zasebno bolnišnico. Ta sodba se jasno nanaša na izjemen primer, ki odstopa od običajnega okvira za socialno pomoč, v katerem CPAS uporabi lastne (javne) bolnišnice. V zadevnem primeru je bilo to odstopanje posledica dejstva, da javne bolnišnice IRIS ne zagotavljajo psihiatrične oskrbe, ki je bila v navedenem primeru potrebna. Poleg tega je bruseljsko sodišče poudarilo, da, „če se ta pomoč običajno bolj pogosto zagotavlja v ustanovi, ki je odvisna od zadevnega CPAS ali s katero je ta sklenil dogovor, se lahko osebo sprejme v drugo ustanovo zaradi nujnosti, ki izhaja iz položaja osebe, ki jo je treba sprejeti v bolnišnico“. Ugotovilo je tudi, da, če bi zadevni CPAS (tj. v zadevnem primeru CPAS občine Uccle) ustanovil svojo psihiatrično bolnišnico ali s tako bolnišnico sklenil dogovor, zadevni zasebni bolnišnici ne bi bilo treba zagotoviti oskrbe zadevnemu migrantu brez dokumentov, ampak bi namesto tega lahko zahtevala, da se premesti v navedeno bolnišnico. Ker to ni bilo mogoče, ni bilo nobene druge možnosti in CPAS je moral zasebni bolnišnici plačati oskrbo, ki jo je zagotovila pacientu. Zato se lahko na podlagi sodbe bruseljskega sodišča, na katero so se sklicevali pritožniki, sklepa le, da lahko v nekaterih primerih zaradi nujnosti tudi zasebne bolnišnice migrantom brez dokumentov zagotovijo nujno zdravstveno oskrbo in da morajo CPAS, kadar svojo obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe izpolnijo na ta posebni način, plačati tem zasebnim bolnišnicam. Zato dejstva, da lahko bruseljske zasebne bolnišnice zagotovijo nujno zdravstveno oskrbo v majhnem številu (194) primerov, ni mogoče razlagati kot splošno obveznost teh zasebnih bolnišnic, da zdravijo vse paciente ne glede na njihovo plačilno sposobnost. |
| --- | --- |

(172)

Pritožniki so se sklicevali na sodbo bruseljskega sodišča prve stopnje (193), da bi utemeljili, da ni razlike med javnimi in zasebnimi bolnišnicami glede zdravljenja „socialnih pacientov“ v primeru „urgentnega“ ali „posturgentnega“ zdravljenja. Ta sodba se nanaša na zelo poseben primer nujne zdravstvene oskrbe, ki jo morajo CPAS zagotoviti na podlagi člena 57(2) zakona o CPAS. Bruseljsko sodišče prve stopnje je ugotovilo, da nujne zdravstvene oskrbe dejansko nikoli ne zagotovijo sami CPAS, ampak specializirane zdravstvene službe, in da nič ne utemeljuje razlikovanja med tem, ali je ta služba javna ali zasebna. Komisija kljub temu ugotavlja, da obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe velja za CPAS in ne za bolnišnice, ki zagotovijo oskrbo. V zadevnem primeru je bruseljska zasebna psihiatrična klinika urgentno sprejela migranta brez dokumentov in od CPAS zahtevala, naj zaradi očitnega socialno šibkega položaja priseljenca plača njegovo nujno zdravstveno oskrbo. Bruseljsko sodišče je razsodilo, da mora CPAS, če ne zagotavlja nujne zdravstvene oskrbe v bolnišnici, ki jo upravlja, plačati stroške oskrbe, ki jo je zagotovila zasebna bolnišnica, kadar so se službe za nujno pomoč zaradi nujnosti odločile, da pacienta peljejo v zasebno bolnišnico. Ta sodba se jasno nanaša na izjemen primer, ki odstopa od običajnega okvira za socialno pomoč, v katerem CPAS uporabi lastne (javne) bolnišnice. V zadevnem primeru je bilo to odstopanje posledica dejstva, da javne bolnišnice IRIS ne zagotavljajo psihiatrične oskrbe, ki je bila v navedenem primeru potrebna. Poleg tega je bruseljsko sodišče poudarilo, da, „če se ta pomoč običajno bolj pogosto zagotavlja v ustanovi, ki je odvisna od zadevnega CPAS ali s katero je ta sklenil dogovor, se lahko osebo sprejme v drugo ustanovo zaradi nujnosti, ki izhaja iz položaja osebe, ki jo je treba sprejeti v bolnišnico“. Ugotovilo je tudi, da, če bi zadevni CPAS (tj. v zadevnem primeru CPAS občine Uccle) ustanovil svojo psihiatrično bolnišnico ali s tako bolnišnico sklenil dogovor, zadevni zasebni bolnišnici ne bi bilo treba zagotoviti oskrbe zadevnemu migrantu brez dokumentov, ampak bi namesto tega lahko zahtevala, da se premesti v navedeno bolnišnico. Ker to ni bilo mogoče, ni bilo nobene druge možnosti in CPAS je moral zasebni bolnišnici plačati oskrbo, ki jo je zagotovila pacientu. Zato se lahko na podlagi sodbe bruseljskega sodišča, na katero so se sklicevali pritožniki, sklepa le, da lahko v nekaterih primerih zaradi nujnosti tudi zasebne bolnišnice migrantom brez dokumentov zagotovijo nujno zdravstveno oskrbo in da morajo CPAS, kadar svojo obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe izpolnijo na ta posebni način, plačati tem zasebnim bolnišnicam. Zato dejstva, da lahko bruseljske zasebne bolnišnice zagotovijo nujno zdravstveno oskrbo v majhnem številu (194) primerov, ni mogoče razlagati kot splošno obveznost teh zasebnih bolnišnic, da zdravijo vse paciente ne glede na njihovo plačilno sposobnost.

193

194

| (173) | Kar zadeva načelo nediskriminacije (ki so ga navedli pritožniki, glej uvodno izjavo 170), je jasno, da nobena bolnišnica v Belgiji ne sme diskriminirati na podlagi pacientovega premoženja (in s tem na podlagi golega dejstva, da je nekdo reven) ali katerega drugega osebnega merila (npr. religije ali etničnega ozadja). Vendar v nenujnem primeru po načelu nediskriminacije bolnišnic ni mogoče prisiliti, da oskrbo zagotovijo brezplačno, če je mogoče jasno predvideti, da je pacient ne bo mogel plačati. Če so ti pogoji izpolnjeni v nenujnih primerih, lahko bolnišnice na podlagi objektivne utemeljitve razlikujejo med pacienti in te paciente zavrnejo (195). Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 171), deontološki kodeks, ki velja za belgijske zdravnike, izrecno dovoljuje, da v nenujnih primerih zavrnejo paciente. Iz raziskave med finančnimi svetovalci (196) je poleg tega razvidno, da zdravniki in bolnišnice včasih zavrnejo paciente, ki so imeli v preteklosti težave s plačevanjem zdravljenja. V zvezi s tem je treba poudariti, da bolnišnice same po sebi pacientov ne zavračajo neposredno, ampak od njih zahtevajo, naj plačajo vnaprej, kar lahko odvrne revne. Obstajajo tudi nepreverjeni dokazi, da zasebne bolnišnice včasih napotijo paciente na zdravljenje v bolnišnico CPAS (197). Iz teh razlogov je belgijski senat leta 2013 predlagal zakon (vendar ga ni sprejel), s katerim bi se izključila zavrnitev zagotavljanja zdravstvenega varstva zaradi finančnih težav pacientov in prepovedalo zaračunavanje predplačil (198). Za načelo nediskriminacije torej ni mogoče trditi, da vsem belgijskim bolnišnicam (javnim in zasebnim) nalaga obveznost zdravljenja vseh pacientov v vseh okoliščinah (tj. v nenujnih primerih), tudi če pacienti zdravljenja ne morejo plačati. |
| --- | --- |

(173)

Kar zadeva načelo nediskriminacije (ki so ga navedli pritožniki, glej uvodno izjavo 170), je jasno, da nobena bolnišnica v Belgiji ne sme diskriminirati na podlagi pacientovega premoženja (in s tem na podlagi golega dejstva, da je nekdo reven) ali katerega drugega osebnega merila (npr. religije ali etničnega ozadja). Vendar v nenujnem primeru po načelu nediskriminacije bolnišnic ni mogoče prisiliti, da oskrbo zagotovijo brezplačno, če je mogoče jasno predvideti, da je pacient ne bo mogel plačati. Če so ti pogoji izpolnjeni v nenujnih primerih, lahko bolnišnice na podlagi objektivne utemeljitve razlikujejo med pacienti in te paciente zavrnejo (195). Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 171), deontološki kodeks, ki velja za belgijske zdravnike, izrecno dovoljuje, da v nenujnih primerih zavrnejo paciente. Iz raziskave med finančnimi svetovalci (196) je poleg tega razvidno, da zdravniki in bolnišnice včasih zavrnejo paciente, ki so imeli v preteklosti težave s plačevanjem zdravljenja. V zvezi s tem je treba poudariti, da bolnišnice same po sebi pacientov ne zavračajo neposredno, ampak od njih zahtevajo, naj plačajo vnaprej, kar lahko odvrne revne. Obstajajo tudi nepreverjeni dokazi, da zasebne bolnišnice včasih napotijo paciente na zdravljenje v bolnišnico CPAS (197). Iz teh razlogov je belgijski senat leta 2013 predlagal zakon (vendar ga ni sprejel), s katerim bi se izključila zavrnitev zagotavljanja zdravstvenega varstva zaradi finančnih težav pacientov in prepovedalo zaračunavanje predplačil (198). Za načelo nediskriminacije torej ni mogoče trditi, da vsem belgijskim bolnišnicam (javnim in zasebnim) nalaga obveznost zdravljenja vseh pacientov v vseh okoliščinah (tj. v nenujnih primerih), tudi če pacienti zdravljenja ne morejo plačati.

195

196

197

198

| (174) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je treba razlikovati med nujnimi in nenujnimi primeri. V nujnih primerih za javne in zasebne bolnišnice enako velja splošna obveznost (na podlagi belgijskega kazenskega zakonika), da zdravijo paciente v primeru nujne medicinske pomoči. Vendar ni nobene pravne podlage, ki bi zasebne bolnišnice zavezovala k zdravljenju pacientov tudi v nenujnih primerih in ne glede na njihovo plačilno sposobnost oziroma bi jim to nalagala. Dejansko niti zakon LCH niti kazenski zakonik ne vsebujeta take obveznosti, za načelo nediskriminacije pa tudi ni mogoče šteti, da nalaga tako obveznost. Obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe migrantom brez dokumentov velja za CPAS in ne za bolnišnice, ki tako oskrbo zagotavljajo. |
| --- | --- |

(174)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je treba razlikovati med nujnimi in nenujnimi primeri. V nujnih primerih za javne in zasebne bolnišnice enako velja splošna obveznost (na podlagi belgijskega kazenskega zakonika), da zdravijo paciente v primeru nujne medicinske pomoči. Vendar ni nobene pravne podlage, ki bi zasebne bolnišnice zavezovala k zdravljenju pacientov tudi v nenujnih primerih in ne glede na njihovo plačilno sposobnost oziroma bi jim to nalagala. Dejansko niti zakon LCH niti kazenski zakonik ne vsebujeta take obveznosti, za načelo nediskriminacije pa tudi ni mogoče šteti, da nalaga tako obveznost. Obveznost zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe migrantom brez dokumentov velja za CPAS in ne za bolnišnice, ki tako oskrbo zagotavljajo.

Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, naložena bolnišnicam IRIS

Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, naložena bolnišnicam IRIS

| (175) | Vendar morajo bolnišnice IRIS (199) v nasprotju z zasebnimi bolnišnicami zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, tudi v nenujnih primerih, ne glede na plačilno sposobnost pacientov in/ali njihovo zavarovanje, in sicer na podlagi posebnih pravil, ki veljajo le za bolnišnice IRIS, tj. njihovih statutov in strateških načrtov združenja IRIS, kot je navedeno v nadaljevanju. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 24), so CPAS bolnišnice IRIS ustanovili, da bi lahko izpolnili svojo nalogo zagotavljanja socialne pomoči vsakomur, ki jo potrebuje. CPAS morajo tako pomoč (vključno z zdravniško in socialno-zdravstveno oskrbo) zagotoviti vsem posameznikom in družinam, ki jo potrebujejo (200). CPAS svoje storitve zagotavljajo brezplačno in so bili ustanovljeni zlasti za pomoč revnim in pomoči potrebnim. V zvezi s tem je v členu 5 statutov bolnišnic IRIS navedeno:






  „(1) | Brez poseganja v pristojnosti krovne organizacije IRIS in pristojnosti IRIS-Achats [podružnice za javno naročanje] in katerega koli drugega organa, ki bi ga krovna organizacija morda ustanovila v skladu s členom 135j sistemskega zakona z dne 8. julija 1976 o javnih centrih za socialno pomoč, ter v skladu z zakoni in predpisi ima združenje pri opravljanju svoje bolnišnične naloge najširša pooblastila.Navedeno nalogo opravlja z namenom zagotavljanja kakovostnega zdravstvenega varstva po optimalnih stroških za vse, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo in filozofska prepričanja, in vzpostavitve vzdržnega finančnega ravnovesja združenja“
   (201). |
| --- | --- | --- |

(175)

Vendar morajo bolnišnice IRIS (199) v nasprotju z zasebnimi bolnišnicami zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, tudi v nenujnih primerih, ne glede na plačilno sposobnost pacientov in/ali njihovo zavarovanje, in sicer na podlagi posebnih pravil, ki veljajo le za bolnišnice IRIS, tj. njihovih statutov in strateških načrtov združenja IRIS, kot je navedeno v nadaljevanju. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 24), so CPAS bolnišnice IRIS ustanovili, da bi lahko izpolnili svojo nalogo zagotavljanja socialne pomoči vsakomur, ki jo potrebuje. CPAS morajo tako pomoč (vključno z zdravniško in socialno-zdravstveno oskrbo) zagotoviti vsem posameznikom in družinam, ki jo potrebujejo (200). CPAS svoje storitve zagotavljajo brezplačno in so bili ustanovljeni zlasti za pomoč revnim in pomoči potrebnim. V zvezi s tem je v členu 5 statutov bolnišnic IRIS navedeno:

199

200

„(1)

opravljanju svoje bolnišnične naloge

Navedeno nalogo opravlja z namenom zagotavljanja kakovostnega zdravstvenega varstva po optimalnih stroških za vse, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo in filozofska prepričanja, in vzpostavitve vzdržnega finančnega ravnovesja združenja“
   (201).

zagotavljanja kakovostnega zdravstvenega varstva po optimalnih stroških za vse, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo in filozofska prepričanja

201

| (176) | Podobno je v uvodu k strateškim načrtom združenja IRIS za obdobje 1996–2001 navedeno:

  „Da bi lahko javne bolnišnice omrežja IRIS kadar koli izpolnile svojo socialno nalogo, bodo nudile številne storitve, ki vsem zagotavljajo najkakovostnejšo oskrbo po na splošno sprejemljivih finančnih pogojih za vse in bodo dostopne vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo in ideološka prepričanja“
   (202). |
| --- | --- |

(176)

Podobno je v uvodu k strateškim načrtom združenja IRIS za obdobje 1996–2001 navedeno:

„Da bi lahko javne bolnišnice omrežja IRIS kadar koli izpolnile svojo socialno nalogo, bodo nudile številne storitve, ki vsem zagotavljajo najkakovostnejšo oskrbo po na splošno sprejemljivih finančnih pogojih za vse in bodo dostopne vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo in ideološka prepričanja“
   (202).

ki vsem zagotavljajo najkakovostnejšo oskrbo po na splošno sprejemljivih finančnih pogojih za vse in bodo dostopne vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja

202

| (177) | V tem istem uvodu je v nadaljevanju navedeno:

  „
  Glavni cilj načrta združenja IRIS je ohranjati okrepljeno omrežje javnih bolnišnic v Bruslju, ki je dostopno vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo ter ideološka in filozofska prepričanja“
   (203). |
| --- | --- |

(177)

V tem istem uvodu je v nadaljevanju navedeno:

„
  Glavni cilj načrta združenja IRIS je ohranjati okrepljeno omrežje javnih bolnišnic v Bruslju, ki je dostopno vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja, poreklo ter ideološka in filozofska prepričanja“
   (203).

Glavni cilj

dostopno vsem pacientom, ne glede na njihov prihodek, možnost zavarovanja

203

| (178) | V drugem oddelku tega načrta je navedeno, da listina o pacientovih pravicah združenja IRIS zagotavlja:

  „
  dostop vsem pacientom, brez razlikovanja glede na njihovo poreklo, prihodek, filozofska in ideološka prepričanja ter možnost zavarovanja
  “
   (204). |
| --- | --- |

(178)

V drugem oddelku tega načrta je navedeno, da listina o pacientovih pravicah združenja IRIS zagotavlja:

„
  dostop vsem pacientom, brez razlikovanja glede na njihovo poreklo, prihodek, filozofska in ideološka prepričanja ter možnost zavarovanja
  “
   (204).

dostop vsem pacientom, brez razlikovanja glede na njihovo

prihodek

možnost zavarovanja

204

| (179) | Poleg tega je v strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 1996–2001 v pododdelku 2.5.4 z naslovom „Prise en charge et traitement de toute personne se présentant dans un des hôpitaux du réseau iris“ navedeno:

  „Osnovni namen javnih bolnišnic [tj. bolnišnic IRIS] je zagotavljanje socialne medicine; v skladu z njim morajo izpolniti zahteve socialnih nalog, in sicer tudi, če ta funkcija ni priznana v zakonodajnem in regulativnem okviru, ki ureja sektor bolnišnic.
  Vloga javnih bolnišnic je sprejetje in zdravljenje vseh pacientov, ne glede na njihovo poreklo, okoliščine, kulture, prepričanja in patologije. Ker so naše bolnišnice javne, morajo upoštevati načela univerzalnosti, enakosti, kontinuitete in spremembe.






  1. | Načelo univerzalnosti določa, da je treba sprejeti vse paciente, ne glede na to, kdo so. Bolnišnica mora zato zagotavljati zdravljenje na najvišji možni ravni, da bi lahko izpolnila potrebe vseh. |
| --- | --- | --- |

(179)

Poleg tega je v strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 1996–2001 v pododdelku 2.5.4 z naslovom „Prise en charge et traitement de toute personne se présentant dans un des hôpitaux du réseau iris“ navedeno:

„Osnovni namen javnih bolnišnic [tj. bolnišnic IRIS] je zagotavljanje socialne medicine; v skladu z njim morajo izpolniti zahteve socialnih nalog, in sicer tudi, če ta funkcija ni priznana v zakonodajnem in regulativnem okviru, ki ureja sektor bolnišnic.

zagotavljanje socialne medicine

tudi, če ta funkcija ni priznana v zakonodajnem in regulativnem okviru, ki ureja sektor bolnišnic

Vloga javnih bolnišnic je sprejetje in zdravljenje vseh pacientov, ne glede na njihovo poreklo, okoliščine, kulture, prepričanja in patologije. Ker so naše bolnišnice javne, morajo upoštevati načela univerzalnosti, enakosti, kontinuitete in spremembe.

sprejetje in zdravljenje vseh pacientov

1.

Načelo univerzalnosti določa, da je treba sprejeti vse paciente, ne glede na to, kdo so. Bolnišnica mora zato zagotavljati zdravljenje na najvišji možni ravni, da bi lahko izpolnila potrebe vseh.

Načelo univerzalnosti določa, da je treba sprejeti vse paciente, ne glede na to, kdo so. Bolnišnica mora zato zagotavljati zdravljenje na najvišji možni ravni, da bi lahko izpolnila potrebe vseh.

| 2. | V skladu z načelom enakosti, ki je ustavna pravica, je treba sprejeti vsakogar brez kakršne koli diskriminacije. [...]“ (205). |
| --- | --- |

2.

V skladu z načelom enakosti, ki je ustavna pravica, je treba sprejeti vsakogar brez kakršne koli diskriminacije. [...]“ (205).

205

| (180) | Iz navedenega je jasno, da se plačilna sposobnost pacientov in njihovo zavarovanje ne upoštevata pri sprejemanju pacientov v bolnišnice IRIS, tako da je dostop do zdravstvenega varstva zagotovljen vsem, tudi v nenujnih primerih. Več elementov v strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 1996–2001 dokazuje tudi socialno naravo bolnišnične oskrbe, ki jo zagotavljajo bolnišnice IRIS (npr. „da se zdravstvo še naprej zagotavlja brez kakršne koli tržne logike“ (206)), in močno željo po nudenju kakovostne oskrbe vsem slojem bruseljskega prebivalstva, zlasti najrevnejšim (207). |
| --- | --- |

(180)

Iz navedenega je jasno, da se plačilna sposobnost pacientov in njihovo zavarovanje ne upoštevata pri sprejemanju pacientov v bolnišnice IRIS, tako da je dostop do zdravstvenega varstva zagotovljen vsem, tudi v nenujnih primerih. Več elementov v strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 1996–2001 dokazuje tudi socialno naravo bolnišnične oskrbe, ki jo zagotavljajo bolnišnice IRIS (npr. „da se zdravstvo še naprej zagotavlja brez kakršne koli tržne logike“ (206)), in močno željo po nudenju kakovostne oskrbe vsem slojem bruseljskega prebivalstva, zlasti najrevnejšim (207).

zdravstvo

brez kakršne koli tržne logike

206

207

| (181) | V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 so ponovljena nekatera temeljna načela (dostop vsem pacientom, povečanje dostopa za revne), med drugim s sklicevanjem na člen 5 statutov bolnišnic IRIS (208) (glej tudi uvodno izjavo 175) in glavni cilj strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 1996–2001 (209) (glej uvodno izjavo 177) ter listino o pacientovih pravicah (210) (glej uvodno izjavo 178), in v njem je poleg tega navedeno:

  „Javne storitve se opredelijo na podlagi treh temeljnih načel, in sicer univerzalnosti, enakosti in kontinuitete. Na podlagi navedenih treh načel in njihovega statusa javne bolnišnice bodo bolnišnice v omrežju IRIS:






  — | sprejele vse paciente, ne glede na to, kdo so; |
| --- | --- | --- |

(181)

V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 so ponovljena nekatera temeljna načela (dostop vsem pacientom, povečanje dostopa za revne), med drugim s sklicevanjem na člen 5 statutov bolnišnic IRIS (208) (glej tudi uvodno izjavo 175) in glavni cilj strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 1996–2001 (209) (glej uvodno izjavo 177) ter listino o pacientovih pravicah (210) (glej uvodno izjavo 178), in v njem je poleg tega navedeno:

208

209

210

„Javne storitve se opredelijo na podlagi treh temeljnih načel, in sicer univerzalnosti, enakosti in kontinuitete. Na podlagi navedenih treh načel in njihovega statusa javne bolnišnice bodo bolnišnice v omrežju IRIS:

Na podlagi

njihovega statusa javne bolnišnice

—

sprejele vse paciente, ne glede na to, kdo so;

sprejele vse paciente

| — | zdravile vse paciente brez diskriminacije; |
| --- | --- |

—

zdravile vse paciente brez diskriminacije;

zdravile vse paciente

| — | se zavezale, da bodo pacientom zagotovile kritje in kakršno koli zdravljenje, ki bi ga lahko potrebovali
  “
   (211). |
| --- | --- |

—

se zavezale, da bodo pacientom zagotovile kritje in kakršno koli zdravljenje, ki bi ga lahko potrebovali
  “
   (211).

zavezale, da bodo pacientom zagotovile kritje

kakršno koli zdravljenje, ki bi ga lahko potrebovali

211

| (182) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (tj. v nujnih in nenujnih primerih), tudi če ne morejo ali predvidoma ne bodo mogli plačati svojega zdravljenja in/ali niso zavarovani. Ta obveznost je določena in naložena bolnišnicam IRIS v navedenih statutih bolnišnic IRIS in strateških načrtih združenja IRIS, ki so za bolnišnice IRIS zavezujoči in temeljijo na obveznosti zagotavljanja socialne pomoči iz zakona o CPAS (obveznosti, ki so jo CPAS bolnišnicam IRIS naložili s temi statuti in strateškimi načrti). |
| --- | --- |

(182)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (tj. v nujnih in nenujnih primerih), tudi če ne morejo ali predvidoma ne bodo mogli plačati svojega zdravljenja in/ali niso zavarovani. Ta obveznost je določena in naložena bolnišnicam IRIS v navedenih statutih bolnišnic IRIS in strateških načrtih združenja IRIS, ki so za bolnišnice IRIS zavezujoči in temeljijo na obveznosti zagotavljanja socialne pomoči iz zakona o CPAS (obveznosti, ki so jo CPAS bolnišnicam IRIS naložili s temi statuti in strateškimi načrti).

Dejanski učinek obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva na bolnišnice IRIS

Dejanski učinek obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva na bolnišnice IRIS

| (183) | Komisija ugotavlja tudi, da se navedena ugotovitev, tj. da morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (tj. v nujnih in nenujnih primerih) in ne glede na plačilno sposobnost pacientov, medtem ko morajo zasebne bolnišnice zdraviti vse paciente le v nujnih primerih (tj. ko je zaradi življenjsko nevarnega stanja potrebna takojšnja oskrba), kaže tudi v različnih profilih pacientov, ki jih zdravijo bolnišnice IRIS in zasebne bolnišnice v regiji glavnega mesta Bruselj ter njihovih zadevnih cenovnih politikah. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ugotavlja tudi, da se navedena ugotovitev, tj. da morajo bolnišnice IRIS zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah (tj. v nujnih in nenujnih primerih) in ne glede na plačilno sposobnost pacientov, medtem ko morajo zasebne bolnišnice zdraviti vse paciente le v nujnih primerih (tj. ko je zaradi življenjsko nevarnega stanja potrebna takojšnja oskrba), kaže tudi v različnih profilih pacientov, ki jih zdravijo bolnišnice IRIS in zasebne bolnišnice v regiji glavnega mesta Bruselj ter njihovih zadevnih cenovnih politikah.

| (184) | Najprej je treba opozoriti, da so v strateškem načrtu za obdobje 2002–2014 navedeni tudi nižji prihodki (212) in višji stroški (213), povezani z zdravljenjem pacientov, ki so v negotovem socialno-ekonomskem položaju in ki sestavljajo velik del pacientov bolnišnic IRIS. V zvezi s tem je treba poudariti, da so se bolnišnice IRIS s svojimi zdravniki dogovorile, da se dodatki (za ozadje glej uvodno izjavo 46(c)) ne smejo zaračunati pacientom CPAS in pacientom z nizkim prihodkom (tj. tistim, ki so upravičeni do višjega povračila inštituta INAMI). Poleg tega je odstotek sprejemov v zasebne sobe (tj. edine sobe, za katere se lahko zaračuna dodatek) precej pod povprečjem regije glavnega mesta Bruselj (214). Iz razpoložljivih podatkov ene od organizacij mutuelles (215) je razvidno tudi, da je znesek dodatka, kadar ga zaračunajo bolnišnice IRIS, tudi precej nižji od povprečja regije (tj. za 25–67 %). Za primerjavo, v zadevnem obdobju so nekatere bolnišnice v Bruslju svojim pacientom zaračunale v povprečju 180 % višje cene od cen, ki jih je določil sistem socialne varnosti. |
| --- | --- |

(184)

Najprej je treba opozoriti, da so v strateškem načrtu za obdobje 2002–2014 navedeni tudi nižji prihodki (212) in višji stroški (213), povezani z zdravljenjem pacientov, ki so v negotovem socialno-ekonomskem položaju in ki sestavljajo velik del pacientov bolnišnic IRIS. V zvezi s tem je treba poudariti, da so se bolnišnice IRIS s svojimi zdravniki dogovorile, da se dodatki (za ozadje glej uvodno izjavo 46(c)) ne smejo zaračunati pacientom CPAS in pacientom z nizkim prihodkom (tj. tistim, ki so upravičeni do višjega povračila inštituta INAMI). Poleg tega je odstotek sprejemov v zasebne sobe (tj. edine sobe, za katere se lahko zaračuna dodatek) precej pod povprečjem regije glavnega mesta Bruselj (214). Iz razpoložljivih podatkov ene od organizacij mutuelles (215) je razvidno tudi, da je znesek dodatka, kadar ga zaračunajo bolnišnice IRIS, tudi precej nižji od povprečja regije (tj. za 25–67 %). Za primerjavo, v zadevnem obdobju so nekatere bolnišnice v Bruslju svojim pacientom zaračunale v povprečju 180 % višje cene od cen, ki jih je določil sistem socialne varnosti.

212

213

214

mutuelles

215

| (185) | Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva je bila bolnišnicam IRIS naložena, da se zagotovi potrebna zdravstvena oskrba pacientom, ki je ne morejo plačati, nimajo zasebnega zavarovanja in za katere se stroški ne bodo povrnili iz socialnega zavarovanja (ali pa se bodo povrnili le delno). V pomembno podskupino teh pacientov spadajo navedeni migranti brez dokumentov, saj nimajo belgijskega socialnega zavarovanja in običajno ne morejo sami plačati oskrbe. V 85 % primerov v regiji glavnega mesta Bruselj ti migranti prejmejo nujno zdravstveno oskrbo v bolnišnicah IRIS (glej uvodno izjavo 172), čeprav te bolnišnice upravljajo le 35 % bolnišničnih postelj v navedeni regiji. Drugi zgovorni kazalnik je razvrstitev (216) vseh belgijskih bolnišnic, ki jo zvezna javna služba za javno zdravje izvede na podlagi socialno-ekonomskega profila svojih pacientov (glej preglednico 1 v nadaljevanju in uvodno izjavo 40). Iz te razvrstitve je med drugim razviden delež pacientov, ki ne morejo plačati in nimajo socialnega zavarovanja ter za katere lahko CPAS (217) povrne stroške zdravljenja (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188) (218). Prva tri mesta v tej razvrstitvi za obdobje 2007–2013 in celotno Belgijo v celoti zasedajo bolnišnice IRIS (Institut Bordet in HUDERF sta izjemi zaradi svoje specializirane narave). V enakem obdobju bruseljske zasebne bolnišnice niso niti na prvih 20 mestih, kar pomeni, da je povprečni socialno-ekonomski profil njihovih pacientov precej boljši od profila pacientov bolnišnic IRIS. Čeprav se merila, uporabljena za pripravo te razvrstitve, ne nanašajo le na paciente, ki ne morejo plačati ali niso zavarovani, se zato pojavijo pomisleki zaradi trditve pritožnika, da morajo bruseljske zasebne bolnišnice zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, razvrstitev pa je dodatni dokaz, da imajo namesto tega tako obveznost le bolnišnice IRIS. Če bi taka obveznost dejansko veljala za bruseljske zasebne bolnišnice, bi lahko pričakovali, da se bodo uvrstile na višja mesta.

  Preglednica 1


  Razvrstitev bolnišnic na podlagi socialno-ekonomskega profila njihovih pacientov, ki jo je pripravila zvezna javna služba za javno zdravje (*
  = bolnišnice IRIS, +
  = zasebne bruseljske bolnišnice) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CHU Saint-Pierre* | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. |
| CHU Brugmann* | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. |
| Hôpitaux IRIS Sud* | 5. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. |
| HUDERF* | 62. | 4. | 4. | 6. | Ni podatkov. | 5. | Ni podatkov. |
| Institut Bordet* | 23. | 16. | 31. | 34. | Ni podatkov. | 18. | 35. |
| Clinique Ste Anne St Remi+ | 52. | 42. | 52. | 62. | 40. | 32. | 28. |
| Clinique Saint Jean+ | 25. | 21. | 44. | 59. | 39. | 27. | Ni podatkov. |
| Cliniques de l'Europe+ | 64. | 24. | 90. | 93. | 61. | 63. | 62. |
| CHIR Edith Cavell+ | 110. | 103. | 108. | 105. | Ni podatkov. | 105. | 103. |
| Clinique Univ. Erasme+ | 49. | 41. | 48. | 58. | 51. | 41. | 36. |
| Clinique Univ. St Luc+ | 93. | 67. | 95. | 94. | 76. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| UZ Brussel+ | 80. | 74. | 91. | 97. | 78. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |

(185)

Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva je bila bolnišnicam IRIS naložena, da se zagotovi potrebna zdravstvena oskrba pacientom, ki je ne morejo plačati, nimajo zasebnega zavarovanja in za katere se stroški ne bodo povrnili iz socialnega zavarovanja (ali pa se bodo povrnili le delno). V pomembno podskupino teh pacientov spadajo navedeni migranti brez dokumentov, saj nimajo belgijskega socialnega zavarovanja in običajno ne morejo sami plačati oskrbe. V 85 % primerov v regiji glavnega mesta Bruselj ti migranti prejmejo nujno zdravstveno oskrbo v bolnišnicah IRIS (glej uvodno izjavo 172), čeprav te bolnišnice upravljajo le 35 % bolnišničnih postelj v navedeni regiji. Drugi zgovorni kazalnik je razvrstitev (216) vseh belgijskih bolnišnic, ki jo zvezna javna služba za javno zdravje izvede na podlagi socialno-ekonomskega profila svojih pacientov (glej preglednico 1 v nadaljevanju in uvodno izjavo 40). Iz te razvrstitve je med drugim razviden delež pacientov, ki ne morejo plačati in nimajo socialnega zavarovanja ter za katere lahko CPAS (217) povrne stroške zdravljenja (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188) (218). Prva tri mesta v tej razvrstitvi za obdobje 2007–2013 in celotno Belgijo v celoti zasedajo bolnišnice IRIS (Institut Bordet in HUDERF sta izjemi zaradi svoje specializirane narave). V enakem obdobju bruseljske zasebne bolnišnice niso niti na prvih 20 mestih, kar pomeni, da je povprečni socialno-ekonomski profil njihovih pacientov precej boljši od profila pacientov bolnišnic IRIS. Čeprav se merila, uporabljena za pripravo te razvrstitve, ne nanašajo le na paciente, ki ne morejo plačati ali niso zavarovani, se zato pojavijo pomisleki zaradi trditve pritožnika, da morajo bruseljske zasebne bolnišnice zdraviti vse paciente v vseh okoliščinah, razvrstitev pa je dodatni dokaz, da imajo namesto tega tako obveznost le bolnišnice IRIS. Če bi taka obveznost dejansko veljala za bruseljske zasebne bolnišnice, bi lahko pričakovali, da se bodo uvrstile na višja mesta.

216

217

218

Preglednica 1

Preglednica 1

Razvrstitev bolnišnic na podlagi socialno-ekonomskega profila njihovih pacientov, ki jo je pripravila zvezna javna služba za javno zdravje (*
  = bolnišnice IRIS, +
  = zasebne bruseljske bolnišnice)

Razvrstitev bolnišnic na podlagi socialno-ekonomskega profila njihovih pacientov, ki jo je pripravila zvezna javna služba za javno zdravje (*

=

+

=

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

CHU Saint-Pierre*

*

1.

1.

1.

1.

1.

1.

1.

CHU Brugmann*

*

2.

2.

2.

2.

2.

2.

2.

Hôpitaux IRIS Sud*

*

5.

3.

3.

3.

3.

3.

3.

HUDERF*

*

62.

4.

4.

6.

Ni podatkov.

5.

Ni podatkov.

Institut Bordet*

*

23.

16.

31.

34.

Ni podatkov.

18.

35.

Clinique Ste Anne St Remi+

+

52.

42.

52.

62.

40.

32.

28.

Clinique Saint Jean+

+

25.

21.

44.

59.

39.

27.

Ni podatkov.

Cliniques de l'Europe+

+

64.

24.

90.

93.

61.

63.

62.

CHIR Edith Cavell+

+

110.

103.

108.

105.

Ni podatkov.

105.

103.

Clinique Univ. Erasme+

+

49.

41.

48.

58.

51.

41.

36.

Clinique Univ. St Luc+

+

93.

67.

95.

94.

76.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

UZ Brussel+

+

80.

74.

91.

97.

78.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

| (186) | Pritožnikovo sklicevanje na publikacijo Mutualités Chrétiennes iz februarja 2004 (glej uvodno izjavo 72), ki se nanaša le na leto 2001 in naj bi dokazala, da zasebne bolnišnice zdravijo več kot 60 % „socialnih pacientov“ v regiji glavnega mesta Bruselj, je treba umestiti v kontekst. Na podlagi izraza „socialni pacienti“ je mogoče sklepati, da se nanaša na paciente, ki ne morejo plačati zdravljenja in bi zato spadali na področje uporabe obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Vendar to ne drži iz naslednjih razlogov:






  — | opredelitev „socialnih pacientov“
   (219) v publikaciji se nanaša le na osebe, ki imajo belgijsko socialno zavarovanje (220), in torej ne vključuje pacientov, ki ne morejo plačati in nimajo socialnega zavarovanja. Vendar je slednja skupina tista, ki ima največ koristi od obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva in je največje finančno breme za bolnišnice IRIS (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188). Na podlagi široke opredelitve pojma, uporabljene v publikaciji, bi se skoraj 20 % (oziroma okoli 26 %) sprejemov v zasebne (oziroma javne) bolnišnice v Bruslju nanašalo na „socialne paciente“ in zasebne bolnišnice bi leta 2001 zdravile skoraj 66 % vseh teh pacientov, |
| --- | --- | --- |

(186)

Pritožnikovo sklicevanje na publikacijo Mutualités Chrétiennes iz februarja 2004 (glej uvodno izjavo 72), ki se nanaša le na leto 2001 in naj bi dokazala, da zasebne bolnišnice zdravijo več kot 60 % „socialnih pacientov“ v regiji glavnega mesta Bruselj, je treba umestiti v kontekst. Na podlagi izraza „socialni pacienti“ je mogoče sklepati, da se nanaša na paciente, ki ne morejo plačati zdravljenja in bi zato spadali na področje uporabe obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Vendar to ne drži iz naslednjih razlogov:

Mutualités Chrétiennes

—

opredelitev „socialnih pacientov“
   (219) v publikaciji se nanaša le na osebe, ki imajo belgijsko socialno zavarovanje (220), in torej ne vključuje pacientov, ki ne morejo plačati in nimajo socialnega zavarovanja. Vendar je slednja skupina tista, ki ima največ koristi od obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva in je največje finančno breme za bolnišnice IRIS (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188). Na podlagi široke opredelitve pojma, uporabljene v publikaciji, bi se skoraj 20 % (oziroma okoli 26 %) sprejemov v zasebne (oziroma javne) bolnišnice v Bruslju nanašalo na „socialne paciente“ in zasebne bolnišnice bi leta 2001 zdravile skoraj 66 % vseh teh pacientov,

219

220

| — | tudi „prekarni pacienti“
   (221), ki so v publikaciji opredeljeni kot podskupina „socialnih pacientov“, imajo socialno zavarovanje in ni razloga za predpostavko, da ne morejo plačati lastnega prispevka. Vendar bi lahko trdili, da pri takih „prekarnih pacientih“ obstaja večja verjetnost, da bolnišnici ne bodo mogli plačati lastnega prispevka. Iz publikacije je razvidno, da javne bolnišnice zdravijo približno 48 % „prekarnih pacientov“ v primerjavi z 52 %, ki jih zdravijo zasebne bruseljske bolnišnice. Vendar sorazmerno javne bolnišnice zdravijo precej večje število takih pacientov, kot bi se pričakovalo na podlagi njihovega tržnega deleža (kar zadeva postelje in število sprejemov). Dejansko bi „prekarni pacienti“ obsegali 9,5 % sprejemov v javnih bolnišnicah v primerjavi z le 4,1 % v zasebnih bolnišnicah, |
| --- | --- |

—

tudi „prekarni pacienti“
   (221), ki so v publikaciji opredeljeni kot podskupina „socialnih pacientov“, imajo socialno zavarovanje in ni razloga za predpostavko, da ne morejo plačati lastnega prispevka. Vendar bi lahko trdili, da pri takih „prekarnih pacientih“ obstaja večja verjetnost, da bolnišnici ne bodo mogli plačati lastnega prispevka. Iz publikacije je razvidno, da javne bolnišnice zdravijo približno 48 % „prekarnih pacientov“ v primerjavi z 52 %, ki jih zdravijo zasebne bruseljske bolnišnice. Vendar sorazmerno javne bolnišnice zdravijo precej večje število takih pacientov, kot bi se pričakovalo na podlagi njihovega tržnega deleža (kar zadeva postelje in število sprejemov). Dejansko bi „prekarni pacienti“ obsegali 9,5 % sprejemov v javnih bolnišnicah v primerjavi z le 4,1 % v zasebnih bolnišnicah,

221

| — | pripomba, da bi leta 2001 bruseljske zasebne bolnišnice zdravile 52 % (oziroma 66 %) „prekarnih“ (oziroma „socialnih“) pacientov, nikakor ne more vplivati na ugotovitev, da obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva velja le za bolnišnice IRIS. Ker zasebne bolnišnice niso pravno zavezane zdravljenju vseh pacientov ne glede na njihovo plačilno sposobnost in njihovo zavarovanje, bi bila vsaka morebitna odločitev zasebnih bolnišnic, da zagotovijo oskrbo „prekarnim“ ali „socialnim“ pacientom v nenujnih primerih, popolnoma prostovoljna in bi jo bilo mogoče kadar koli spremeniti. Poleg tega najranljivejša skupina pacientov, tj. pacienti, ki nimajo socialnega ali kakšnega drugega zavarovanja, v publikaciji ni vključena v statistične podatke. To pojasnjuje tudi očitno razhajanje med podatki iz publikacije za leto 2001 in razvrstitvijo zvezne javne službe za javno zdravje (glej uvodno izjavo 185) za obdobje 2007–2013. V tej razvrstitvi zadevne javne službe se upošteva delež pacientov, ki nimajo socialnega zavarovanja, statistični podatki iz publikacije pa vključujejo le paciente s socialnim zavarovanjem. |
| --- | --- |

—

pripomba, da bi leta 2001 bruseljske zasebne bolnišnice zdravile 52 % (oziroma 66 %) „prekarnih“ (oziroma „socialnih“) pacientov, nikakor ne more vplivati na ugotovitev, da obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva velja le za bolnišnice IRIS. Ker zasebne bolnišnice niso pravno zavezane zdravljenju vseh pacientov ne glede na njihovo plačilno sposobnost in njihovo zavarovanje, bi bila vsaka morebitna odločitev zasebnih bolnišnic, da zagotovijo oskrbo „prekarnim“ ali „socialnim“ pacientom v nenujnih primerih, popolnoma prostovoljna in bi jo bilo mogoče kadar koli spremeniti. Poleg tega najranljivejša skupina pacientov, tj. pacienti, ki nimajo socialnega ali kakšnega drugega zavarovanja, v publikaciji ni vključena v statistične podatke. To pojasnjuje tudi očitno razhajanje med podatki iz publikacije za leto 2001 in razvrstitvijo zvezne javne službe za javno zdravje (glej uvodno izjavo 185) za obdobje 2007–2013. V tej razvrstitvi zadevne javne službe se upošteva delež pacientov, ki nimajo socialnega zavarovanja, statistični podatki iz publikacije pa vključujejo le paciente s socialnim zavarovanjem.

Komisija na podlagi navedenega meni, da publikacije Mutualités Chrétiennes s statističnimi podatki za leto 2001 ni mogoče upoštevati kot dokaz, da za bolnišnice IRIS ne bi veljala obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva ali da bi imele bruseljske zasebne bolnišnice primerljivo obveznost.

Mutualités Chrétiennes

| (187) | Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, ki je naložena bolnišnicam IRIS, zagotavlja, da se lahko pacienti, ki se soočajo z velikimi finančnimi težavami, politični begunci, nezakoniti priseljenci in druge osebe zdravijo v vseh okoliščinah. Če ti pacienti ne morejo plačati zdravljenja in niso zavarovani (nimajo socialnega ali zasebnega zdravstvenega zavarovanja), CPAS krije stroške teh pacientov le, če so izpolnjeni določeni pogoji. Da bi določili pravila, ki veljajo za takšno povračilo, so bolnišnice IRIS in 17 od 19 CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj sklenili t. i. večstranske sporazume domicile de secours. Za nenujno oskrbo CPAS napotijo osebe v bolnišnice IRIS in zagotovijo pisno zavezo (t. i. réquisitoire), da bodo krili stroške zdravljenja. Če pacient pokaže ta dokument (réquisitoire), bolnišnice IRIS račun pošljejo neposredno CPAS. V primeru nujne zdravstvene oskrbe tega postopka seveda ni mogoče upoštevati. Namesto tega je povračilo CPAS odvisno od (i) zdravniškega potrdila, da je bil potreben nujni sprejem ali takojšnje zdravljenje osebe, in (ii) socialno šibkega položaja osebe, kot ga potrdi CPAS na podlagi informacij, ki jih je bolnišnica zbrala v okviru poizvedbe o socialnem položaju. Zbiranje potrebnih informacij je pomembna naloga oddelkov socialne službe bolnišnic IRIS (glej tudi uvodni izjavi 210 in 211) (222). |
| --- | --- |

(187)

Obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, ki je naložena bolnišnicam IRIS, zagotavlja, da se lahko pacienti, ki se soočajo z velikimi finančnimi težavami, politični begunci, nezakoniti priseljenci in druge osebe zdravijo v vseh okoliščinah. Če ti pacienti ne morejo plačati zdravljenja in niso zavarovani (nimajo socialnega ali zasebnega zdravstvenega zavarovanja), CPAS krije stroške teh pacientov le, če so izpolnjeni določeni pogoji. Da bi določili pravila, ki veljajo za takšno povračilo, so bolnišnice IRIS in 17 od 19 CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj sklenili t. i. večstranske sporazume domicile de secours. Za nenujno oskrbo CPAS napotijo osebe v bolnišnice IRIS in zagotovijo pisno zavezo (t. i. réquisitoire), da bodo krili stroške zdravljenja. Če pacient pokaže ta dokument (réquisitoire), bolnišnice IRIS račun pošljejo neposredno CPAS. V primeru nujne zdravstvene oskrbe tega postopka seveda ni mogoče upoštevati. Namesto tega je povračilo CPAS odvisno od (i) zdravniškega potrdila, da je bil potreben nujni sprejem ali takojšnje zdravljenje osebe, in (ii) socialno šibkega položaja osebe, kot ga potrdi CPAS na podlagi informacij, ki jih je bolnišnica zbrala v okviru poizvedbe o socialnem položaju. Zbiranje potrebnih informacij je pomembna naloga oddelkov socialne službe bolnišnic IRIS (glej tudi uvodni izjavi 210 in 211) (222).

domicile de secours

réquisitoire

réquisitoire

222

| (188) | Če so navedeni pogoji izpolnjeni (tj. réquisitoire za nenujno oskrbo ter zdravniško potrdilo in poizvedba o socialnem položaju za nujno oskrbo), CPAS bolnišnicam IRIS povrne stroške zdravljenja pacientov, ki ne morejo plačati zdravljenja in niso zavarovani. Vendar zato bolnišnice IRIS niso v celoti razbremenjene obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Da bi namreč pridobile povračilo CPAS, morajo zbrati informacije za poizvedbo o socialnem položaju (kar so tudi storile za 25 749 primerov leta 2012). To je eden od razlogov, zakaj je v bolnišnicah IRIS zaposlenih več kot dvakrat toliko socialnih delavcev kot na primer v univerzitetnih bolnišnicah (glej uvodno izjavo 213). Vendar pa CPAS bolnišnicam IRIS ne povrnejo stroškov zbiranja informacij za poizvedbe o socialnem položaju (223). Poleg tega imajo CPAS večje zamude pri plačilu (včasih več kot eno leto) kot organizacije mutuelles in zavarovalnice (oboji plačajo račun v mesecu ali dveh po njegovem prejemu). Zato morajo bolnišnice IRIS predhodno financirati te stroške za daljše obdobje kot pri „običajnih“ pacientih. Bruseljski CPAS so 31. decembra 2010 bolnišnicam IRIS dolgovali skoraj 35 milijonov EUR (od tega se je skoraj 71 % zneska nanašalo na račune za leto 2010, 12 % za leto 2009 in približno 13 % za leta poprej). Bolnišnice IRIS so z uporabo 2-odstotne letne obrestne mere ocenile, da so takrat stroški večjih zamud pri plačilu znašali skoraj 700 000 EUR (224). Poleg tega do kritja CPAS niso upravičene vse osebe, ki imajo morda težave s plačilom računa (225). Bolnišnice IRIS na podlagi svoje obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva kljub temu zdravijo paciente, za katere nimajo nobenega zagotovila, da bo CPAS plačal stroške. V takih primerih pošljejo račun pacientom, ki ga v nekaterih primerih ne bodo mogli plačati. Zato morajo bolnišnice IRIS reševati težavo neizterljivega dolga, ki je precej višji od dolga drugih javnih bolnišnic in zasebnih bolnišnic v Belgiji (226). Bolnišnice IRIS so ocenile, da je leta 2010 njihov znesek odpisanega dolga povprečje, ki velja za javne bolnišnice v Belgiji, presegel za približno [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(188)

Če so navedeni pogoji izpolnjeni (tj. réquisitoire za nenujno oskrbo ter zdravniško potrdilo in poizvedba o socialnem položaju za nujno oskrbo), CPAS bolnišnicam IRIS povrne stroške zdravljenja pacientov, ki ne morejo plačati zdravljenja in niso zavarovani. Vendar zato bolnišnice IRIS niso v celoti razbremenjene obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Da bi namreč pridobile povračilo CPAS, morajo zbrati informacije za poizvedbo o socialnem položaju (kar so tudi storile za 25 749 primerov leta 2012). To je eden od razlogov, zakaj je v bolnišnicah IRIS zaposlenih več kot dvakrat toliko socialnih delavcev kot na primer v univerzitetnih bolnišnicah (glej uvodno izjavo 213). Vendar pa CPAS bolnišnicam IRIS ne povrnejo stroškov zbiranja informacij za poizvedbe o socialnem položaju (223). Poleg tega imajo CPAS večje zamude pri plačilu (včasih več kot eno leto) kot organizacije mutuelles in zavarovalnice (oboji plačajo račun v mesecu ali dveh po njegovem prejemu). Zato morajo bolnišnice IRIS predhodno financirati te stroške za daljše obdobje kot pri „običajnih“ pacientih. Bruseljski CPAS so 31. decembra 2010 bolnišnicam IRIS dolgovali skoraj 35 milijonov EUR (od tega se je skoraj 71 % zneska nanašalo na račune za leto 2010, 12 % za leto 2009 in približno 13 % za leta poprej). Bolnišnice IRIS so z uporabo 2-odstotne letne obrestne mere ocenile, da so takrat stroški večjih zamud pri plačilu znašali skoraj 700 000 EUR (224). Poleg tega do kritja CPAS niso upravičene vse osebe, ki imajo morda težave s plačilom računa (225). Bolnišnice IRIS na podlagi svoje obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva kljub temu zdravijo paciente, za katere nimajo nobenega zagotovila, da bo CPAS plačal stroške. V takih primerih pošljejo račun pacientom, ki ga v nekaterih primerih ne bodo mogli plačati. Zato morajo bolnišnice IRIS reševati težavo neizterljivega dolga, ki je precej višji od dolga drugih javnih bolnišnic in zasebnih bolnišnic v Belgiji (226). Bolnišnice IRIS so ocenile, da je leta 2010 njihov znesek odpisanega dolga povprečje, ki velja za javne bolnišnice v Belgiji, presegel za približno [...] milijonov EUR.

réquisitoire

223

mutuelles

224

225

226

| (189) | V kontekst je treba umestiti tudi financiranje iz proračuna finančnih sredstev, zagotovljeno na podlagi oddelka B8, ki se dodeli bolnišnicam s pacienti z najšibkejšim socialno-ekonomskim položajem. S tem omejenim zveznim financiranjem naj bi se nadomestil del stroškov, povezanih s „socialnimi pacienti“ (npr. ker taki pacienti v povprečju bivajo v bolnišnici dlje kot drugi pacienti), vendar to ni nadomestilo za obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Financiranje na podlagi oddelka B8 ne nadomesti dejanskih stroškov, ki jih imajo bolnišnice zaradi zdravljenja socialnih pacientov (npr. neplačani računi socialnih pacientov, potreba po dodatnih socialnih delavcih). Namesto tega se na podlagi razvrstitve socialno-ekonomskega profila pacientov bolnišnic določi fiksni proračun (tj. približno 25 milijonov EUR letno za celotno Belgijo) (glej uvodno izjavo 185). Prva tri mesta v tej razvrstitvi zasedajo bolnišnice IRIS, zato te bolnišnice prejmejo tudi večji delež financiranja na podlagi oddelka B8 v primerjavi z nižje uvrščenimi bolnišnicami (kot so bruseljske zasebne bolnišnice). Razlog, da so do tega financiranja načeloma upravičene javne in zasebne bolnišnice, je, da se lahko bolnišnice, tudi če zanje ne velja obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, naložena bolnišnicam IRIS, še vedno prostovoljno odločijo za zdravljenje socialnih pacientov. To lahko storijo, ker niso vsi socialni pacienti plačilno nesposobni ali brez zavarovanja. Dejansko za socialne paciente, ki imajo socialno zavarovanje, pogosto veljajo nižje tarife in inštitut INAMI plača večji delež, zato se finančno tveganje za bolnišnice zmanjša. Dejstvo je tudi, da se niso vsi CPAS v Belgiji odločili za ustanovitev lastne bolnišnice. Zato lahko CPAS, da bi izpolnili svojo obveznost zagotavljanja socialne pomoči, uporabijo zasebne bolnišnice. V takih primerih bi zasebna bolnišnica seveda zdravila številne socialne paciente in bi tudi lahko bila upravičena do financiranja na podlagi oddelka B8, ki ga predvideva proračun finančnih sredstev. Vendar lahko CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj uporabijo javne bolnišnice IRIS, zato je jasno, zakaj je iz razvrstitve iz uvodne izjave 185 razvidno, da je povprečni socialno-ekonomski profil pacientov bruseljskih zasebnih bolnišnic precej boljši od profila bolnišnic IRIS. Zaradi vseh teh razlogov financiranja iz proračuna finančnih sredstev na podlagi oddelka B8 ni mogoče obravnavati kot znak obstoja obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva za vse belgijske bolnišnice. |
| --- | --- |

(189)

V kontekst je treba umestiti tudi financiranje iz proračuna finančnih sredstev, zagotovljeno na podlagi oddelka B8, ki se dodeli bolnišnicam s pacienti z najšibkejšim socialno-ekonomskim položajem. S tem omejenim zveznim financiranjem naj bi se nadomestil del stroškov, povezanih s „socialnimi pacienti“ (npr. ker taki pacienti v povprečju bivajo v bolnišnici dlje kot drugi pacienti), vendar to ni nadomestilo za obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva. Financiranje na podlagi oddelka B8 ne nadomesti dejanskih stroškov, ki jih imajo bolnišnice zaradi zdravljenja socialnih pacientov (npr. neplačani računi socialnih pacientov, potreba po dodatnih socialnih delavcih). Namesto tega se na podlagi razvrstitve socialno-ekonomskega profila pacientov bolnišnic določi fiksni proračun (tj. približno 25 milijonov EUR letno za celotno Belgijo) (glej uvodno izjavo 185). Prva tri mesta v tej razvrstitvi zasedajo bolnišnice IRIS, zato te bolnišnice prejmejo tudi večji delež financiranja na podlagi oddelka B8 v primerjavi z nižje uvrščenimi bolnišnicami (kot so bruseljske zasebne bolnišnice). Razlog, da so do tega financiranja načeloma upravičene javne in zasebne bolnišnice, je, da se lahko bolnišnice, tudi če zanje ne velja obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva, naložena bolnišnicam IRIS, še vedno prostovoljno odločijo za zdravljenje socialnih pacientov. To lahko storijo, ker niso vsi socialni pacienti plačilno nesposobni ali brez zavarovanja. Dejansko za socialne paciente, ki imajo socialno zavarovanje, pogosto veljajo nižje tarife in inštitut INAMI plača večji delež, zato se finančno tveganje za bolnišnice zmanjša. Dejstvo je tudi, da se niso vsi CPAS v Belgiji odločili za ustanovitev lastne bolnišnice. Zato lahko CPAS, da bi izpolnili svojo obveznost zagotavljanja socialne pomoči, uporabijo zasebne bolnišnice. V takih primerih bi zasebna bolnišnica seveda zdravila številne socialne paciente in bi tudi lahko bila upravičena do financiranja na podlagi oddelka B8, ki ga predvideva proračun finančnih sredstev. Vendar lahko CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj uporabijo javne bolnišnice IRIS, zato je jasno, zakaj je iz razvrstitve iz uvodne izjave 185 razvidno, da je povprečni socialno-ekonomski profil pacientov bruseljskih zasebnih bolnišnic precej boljši od profila bolnišnic IRIS. Zaradi vseh teh razlogov financiranja iz proračuna finančnih sredstev na podlagi oddelka B8 ni mogoče obravnavati kot znak obstoja obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva za vse belgijske bolnišnice.

Sklepne ugotovitve o obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva bolnišnic IRIS

Sklepne ugotovitve o obveznosti zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva bolnišnic IRIS

| (190) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva velja le za bolnišnice IRIS, da je jasno naložena ter opredeljena s statuti bolnišnic IRIS in strateškimi načrti združenja IRIS v skladu z zahtevami iz zakona o CPAS (glej uvodni izjavi 29 in 30) in da je razvidna tudi iz razvrstitve socialno-ekonomskega profila pacientov bolnišnic (glej uvodno izjavo 185). Ta obveznost zagotavlja, da revni v regiji glavnega mesta Bruselj prejmejo ustrezno zdravljenje tudi v nenujnih primerih, čeprav ga ne morejo plačati. Tako bolnišnice IRIS zagotavljajo socialno zdravstveno varstvo in izpolnjujejo potrebe lokalnega prebivalstva. Kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, se neposredno krije le del bremena te obveznosti (npr. CPAS povrnejo stroške zdravljenja). Preostalo breme se nato krije z nadomestilom primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu. |
| --- | --- |

(190)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da obveznost zagotavljanja splošnega zdravstvenega varstva velja le za bolnišnice IRIS, da je jasno naložena ter opredeljena s statuti bolnišnic IRIS in strateškimi načrti združenja IRIS v skladu z zahtevami iz zakona o CPAS (glej uvodni izjavi 29 in 30) in da je razvidna tudi iz razvrstitve socialno-ekonomskega profila pacientov bolnišnic (glej uvodno izjavo 185). Ta obveznost zagotavlja, da revni v regiji glavnega mesta Bruselj prejmejo ustrezno zdravljenje tudi v nenujnih primerih, čeprav ga ne morejo plačati. Tako bolnišnice IRIS zagotavljajo socialno zdravstveno varstvo in izpolnjujejo potrebe lokalnega prebivalstva. Kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, se neposredno krije le del bremena te obveznosti (npr. CPAS povrnejo stroške zdravljenja). Preostalo breme se nato krije z nadomestilom primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu.

II.   Obveznost nudenja vseh osnovnih bolnišničnih storitev na več lokacijah

| (191) | Belgijski organi menijo, da imajo bolnišnice IRIS tudi posebno obveznost nudenja vseh osnovnih bolnišničnih storitev na več lokacijah v regiji glavnega mesta Bruselj. Vendar po navedbah pritožnikov ni jasno, kaj obveznost nudenja popolnih dejavnosti osnovne bolnišnične oskrbe „na več lokacijah“ obsega ali kolikšna dodatna bremena nalaga bolnišnicam IRIS. Vendar pritožniki ne trdijo, da imajo bruseljske zasebne bolnišnice tako obveznost. |
| --- | --- |

(191)

Belgijski organi menijo, da imajo bolnišnice IRIS tudi posebno obveznost nudenja vseh osnovnih bolnišničnih storitev na več lokacijah v regiji glavnega mesta Bruselj. Vendar po navedbah pritožnikov ni jasno, kaj obveznost nudenja popolnih dejavnosti osnovne bolnišnične oskrbe „na več lokacijah“ obsega ali kolikšna dodatna bremena nalaga bolnišnicam IRIS. Vendar pritožniki ne trdijo, da imajo bruseljske zasebne bolnišnice tako obveznost.

| (192) | Komisija ugotavlja, da zakon LCH od bolnišnic (javnih ali zasebnih) ne zahteva, naj delujejo na več lokacijah. Namesto tega mehanizem bolnišnične organizacije določa največje število bolnišničnih postelj, ki so lahko na voljo v posamezni belgijski regiji. Za regijo glavnega mesta Bruselj je število postelj v (splošni) bolnišnici omejeno na približno 7 260 in vsaka bolnišnica v Bruslju lahko upravlja število postelj v okviru te omejitve. Če je zmogljivost bolnišnice odobrena v okviru sistema organizacije, se lahko bolnišnica sama odloči, ali in v kolikšni meri bo te postelje razporedila na eno lokacijo ali pa jih razdelila na več lokacij v zadevni regiji. Podobno se lahko odloči, ali bo podvojila nekatere oddelke ali namesto tega nudila le različne vrste oskrbe na vsaki od svojih zadevnih lokacij. V zvezi s tem so se nekatere bruseljske bolnišnice prostovoljno odločile za delovanje na več lokacijah, medtem ko druge delujejo le na eni lokaciji (227). Vendar se lahko zasebne bolnišnice kadar koli odločijo za prerazporeditev svojih postelj in oddelkov na eno lokacijo (228). Opozoriti je treba tudi, da lahko zasebne bolnišnice v okviru omejitev, določenih z mehanizmom bolnišnične organizacije (229), prostovoljno izberejo vrste oskrbe, ki jih nudijo, zato se lahko specializirajo za najdonosnejše vrste zdravstvenega varstva (230). |
| --- | --- |

(192)

Komisija ugotavlja, da zakon LCH od bolnišnic (javnih ali zasebnih) ne zahteva, naj delujejo na več lokacijah. Namesto tega mehanizem bolnišnične organizacije določa največje število bolnišničnih postelj, ki so lahko na voljo v posamezni belgijski regiji. Za regijo glavnega mesta Bruselj je število postelj v (splošni) bolnišnici omejeno na približno 7 260 in vsaka bolnišnica v Bruslju lahko upravlja število postelj v okviru te omejitve. Če je zmogljivost bolnišnice odobrena v okviru sistema organizacije, se lahko bolnišnica sama odloči, ali in v kolikšni meri bo te postelje razporedila na eno lokacijo ali pa jih razdelila na več lokacij v zadevni regiji. Podobno se lahko odloči, ali bo podvojila nekatere oddelke ali namesto tega nudila le različne vrste oskrbe na vsaki od svojih zadevnih lokacij. V zvezi s tem so se nekatere bruseljske bolnišnice prostovoljno odločile za delovanje na več lokacijah, medtem ko druge delujejo le na eni lokaciji (227). Vendar se lahko zasebne bolnišnice kadar koli odločijo za prerazporeditev svojih postelj in oddelkov na eno lokacijo (228). Opozoriti je treba tudi, da lahko zasebne bolnišnice v okviru omejitev, določenih z mehanizmom bolnišnične organizacije (229), prostovoljno izberejo vrste oskrbe, ki jih nudijo, zato se lahko specializirajo za najdonosnejše vrste zdravstvenega varstva (230).

227

228

229

230

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah, naložena bolnišnicam IRIS

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah, naložena bolnišnicam IRIS

| (193) | Kar zadeva bolnišnice IRIS, so občine in CPAS nadaljnjemu zagotavljanju oskrbe na lokalni ravni dali prednost pred koncentracijo bolnišničnih postelj. Posebej so se odločili za nudenje vseh osnovnih zdravljenj na vseh lokacijah, zaradi potrebnega podvajanja infrastrukture, opreme in dejavnosti pa so nastali višji stroški. Zato so se CPAS in občine pri prestrukturiranju bruseljskih bolnišnic leta 1995 namerno odločili, da glede na potrebe prebivalstva ohranijo obstoječe lokalne bolnišnične storitve na več lokacijah, ki nudijo vsa zdravljenja. Ugotovili so, da še vedno obstaja lokalna zdravstveno-socialna potreba, zaradi katere so bile bolnišnice prvotno ustanovljene. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je večina lokacij, na katerih delujejo bolnišnice IRIS, v najrevnejših občinah regije glavnega mesta Bruselj (glej tudi uvodno izjavo 202). Javni organi so se zato prostovoljno odpovedali povečanju učinkovitosti na škodo svojim izključno finančnim interesom in se odločili, da ohranijo vse obstoječe bolnišnice, čeprav so vedeli, da zvezni ukrepi za financiranje bolnišnic ne bi pokrili vseh stroškov (npr. zaradi podvajanja infrastrukture in operativnih stroškov, glej tudi uvodno izjavo 203). Ta izbira je razvidna iz strateških načrtov združenja IRIS in zato bolnišnice IRIS zavezuje k ohranjanju vseh lokacij, da lahko pacienti vsa osnovna zdravljenja prejmejo čim bližje svojim bivališčem. |
| --- | --- |

(193)

Kar zadeva bolnišnice IRIS, so občine in CPAS nadaljnjemu zagotavljanju oskrbe na lokalni ravni dali prednost pred koncentracijo bolnišničnih postelj. Posebej so se odločili za nudenje vseh osnovnih zdravljenj na vseh lokacijah, zaradi potrebnega podvajanja infrastrukture, opreme in dejavnosti pa so nastali višji stroški. Zato so se CPAS in občine pri prestrukturiranju bruseljskih bolnišnic leta 1995 namerno odločili, da glede na potrebe prebivalstva ohranijo obstoječe lokalne bolnišnične storitve na več lokacijah, ki nudijo vsa zdravljenja. Ugotovili so, da še vedno obstaja lokalna zdravstveno-socialna potreba, zaradi katere so bile bolnišnice prvotno ustanovljene. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je večina lokacij, na katerih delujejo bolnišnice IRIS, v najrevnejših občinah regije glavnega mesta Bruselj (glej tudi uvodno izjavo 202). Javni organi so se zato prostovoljno odpovedali povečanju učinkovitosti na škodo svojim izključno finančnim interesom in se odločili, da ohranijo vse obstoječe bolnišnice, čeprav so vedeli, da zvezni ukrepi za financiranje bolnišnic ne bi pokrili vseh stroškov (npr. zaradi podvajanja infrastrukture in operativnih stroškov, glej tudi uvodno izjavo 203). Ta izbira je razvidna iz strateških načrtov združenja IRIS in zato bolnišnice IRIS zavezuje k ohranjanju vseh lokacij, da lahko pacienti vsa osnovna zdravljenja prejmejo čim bližje svojim bivališčem.

| (194) | Zlasti oddelek o strukturnih oseh strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 1996–2001 navaja:

  „
  Ohranjanje decentralizirane bolnišnične dejavnosti in velike ambulantne pokritosti. Dejavnost se bo ohranila na devetih lokacijah
  “
   (231)
   (232).
  [...]

  „
  Ohranjanje temeljne dejavnosti na različnih lokacijah. Pacienti, zlasti starejši, so tako lahko še naprej deležni bolnišnične oskrbe na razumni oddaljenosti od bivališča
  “
   (233). |
| --- | --- |

(194)

Zlasti oddelek o strukturnih oseh strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 1996–2001 navaja:

„
  Ohranjanje decentralizirane bolnišnične dejavnosti in velike ambulantne pokritosti. Dejavnost se bo ohranila na devetih lokacijah
  “
   (231)
   (232).

Ohranjanje decentralizirane bolnišnične dejavnosti

Dejavnost se bo ohranila na devetih lokacijah

231

232

[...]

„
  Ohranjanje temeljne dejavnosti na različnih lokacijah. Pacienti, zlasti starejši, so tako lahko še naprej deležni bolnišnične oskrbe na razumni oddaljenosti od bivališča
  “
   (233).

Ohranjanje temeljne dejavnosti na različnih lokacijah

še naprej deležni bolnišnične oskrbe na razumni oddaljenosti od bivališča

233

| (195) | V strateškem načrtu za obdobje 1996–2001 je poudarjeno tudi, da bolnišnice IRIS zdravijo zlasti paciente, ki živijo v bližini, zato se imenujejo „bolnišnice v bližini“ (234). Poleg tega si bolnišnice IRIS prizadevajo „povečati učinkovitost [svojih] storitev, da bodo izpolnile potrebe mestnega prebivalstva, [...] in povečati [svojo] dostopnost vsem skupinam prebivalstva, zlasti prikrajšanim“ (235). |
| --- | --- |

(195)

V strateškem načrtu za obdobje 1996–2001 je poudarjeno tudi, da bolnišnice IRIS zdravijo zlasti paciente, ki živijo v bližini, zato se imenujejo „bolnišnice v bližini“ (234). Poleg tega si bolnišnice IRIS prizadevajo „povečati učinkovitost [svojih] storitev, da bodo izpolnile potrebe mestnega prebivalstva, [...] in povečati [svojo] dostopnost vsem skupinam prebivalstva, zlasti prikrajšanim“ (235).

234

potrebe mestnega prebivalstva

povečati

dostopnost

zlasti prikrajšanim

235

| (196) | V strateškem načrtu za obdobje 2002–2014 je poleg tega navedeno tudi:

  „Združenje IRIS sprejema načelo organizacije, usmerjene v paciente, obkrožene z javnim omrežjem ustanov, ki medsebojno sodelujejo, da bi zagotovile bližino in specializirano oskrbo
  “
   (236). |
| --- | --- |

(196)

V strateškem načrtu za obdobje 2002–2014 je poleg tega navedeno tudi:

„Združenje IRIS sprejema načelo organizacije, usmerjene v paciente, obkrožene z javnim omrežjem ustanov, ki medsebojno sodelujejo, da bi zagotovile bližino in specializirano oskrbo
  “
   (236).

organizacije, usmerjene v paciente

zagotovile bližino in specializirano oskrbo

236

| (197) | V tem strateškem načrtu je v zvezi z oskrbo v bližini nadalje navedeno:

  „Ob upoštevanju geografske razporeditve bolnišnic IRIS in njihovega vpliva na pokritost splošnega prebivalstva, ki ponekod živi v socialni revščini, je prvi cilj na vsaki lokaciji zagotoviti kakovostno zdravstvo v bližini, ki je učinkovito in dostopno.
  Glavna naloga bolnišnic IRIS, razen bolnišnic Institut Bordet in Queen Fabiola Children's University Hospital [HUDERF] (237), ki sta referenčni bolnišnici, specializirani za eno področje, je nuditi zdravstvo v bližini, ki se odziva na lokalne potrebe pacientov, ki živijo v sosednjih občinah
  “
   (238). |
| --- | --- |

(197)

V tem strateškem načrtu je v zvezi z oskrbo v bližini nadalje navedeno:

„Ob upoštevanju geografske razporeditve bolnišnic IRIS in njihovega vpliva na pokritost splošnega prebivalstva, ki ponekod živi v socialni revščini, je prvi cilj na vsaki lokaciji zagotoviti kakovostno zdravstvo v bližini, ki je učinkovito in dostopno.

geografske razporeditve bolnišnic IRIS

na vsaki lokaciji zagotoviti kakovostno zdravstvo v bližini, ki je učinkovito in dostopno

Glavna naloga bolnišnic IRIS, razen bolnišnic Institut Bordet in Queen Fabiola Children's University Hospital [HUDERF] (237), ki sta referenčni bolnišnici, specializirani za eno področje, je nuditi zdravstvo v bližini, ki se odziva na lokalne potrebe pacientov, ki živijo v sosednjih občinah
  “
   (238).

237

nuditi zdravstvo v bližini, ki se odziva na lokalne potrebe pacientov, ki živijo v sosednjih občinah

238

| (198) | V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 je določeno tudi, da bolnišnice IRIS poleg zdravstva v bližini, ki je povezano z osnovno oskrbo, nudijo tudi specializirano oskrbo (tj. širši in/ali bolj razvit obseg zdravljenja) (239). Vendar se taka oskrba ne zagotavlja na vseh lokacijah (čeprav se običajno nudi na več kot eni lokaciji), načrtuje pa se na ravni omrežja IRIS (240). Cilj je prebivalcem Bruslja vedno zagotoviti dostopnost vsem na optimalni ravni zagotavljanja oskrbe (z zdravstvom v bližini ali specializirano oskrbo) (241). Ta strateški načrt vsebuje tudi podrobne preglednice, v katerih so navedene vrste osnovne oskrbe in specializirane oskrbe, ki so na voljo na posamezni lokaciji bolnišnic IRIS. Dejavnosti osnovne oskrbe so označene kot „raven 1 – raven bližine“, dejavnosti specializirane oskrbe pa so označene kot „raven 2 – raven specializacije“ in „raven 3 – referenčna raven“ (242). Zato je zelo jasno, katere vrste oskrbe morajo bolnišnice IRIS zagotavljati na vsaki od lokacij. |
| --- | --- |

(198)

V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 je določeno tudi, da bolnišnice IRIS poleg zdravstva v bližini, ki je povezano z osnovno oskrbo, nudijo tudi specializirano oskrbo (tj. širši in/ali bolj razvit obseg zdravljenja) (239). Vendar se taka oskrba ne zagotavlja na vseh lokacijah (čeprav se običajno nudi na več kot eni lokaciji), načrtuje pa se na ravni omrežja IRIS (240). Cilj je prebivalcem Bruslja vedno zagotoviti dostopnost vsem na optimalni ravni zagotavljanja oskrbe (z zdravstvom v bližini ali specializirano oskrbo) (241). Ta strateški načrt vsebuje tudi podrobne preglednice, v katerih so navedene vrste osnovne oskrbe in specializirane oskrbe, ki so na voljo na posamezni lokaciji bolnišnic IRIS. Dejavnosti osnovne oskrbe so označene kot „raven 1 – raven bližine“, dejavnosti specializirane oskrbe pa so označene kot „raven 2 – raven specializacije“ in „raven 3 – referenčna raven“ (242). Zato je zelo jasno, katere vrste oskrbe morajo bolnišnice IRIS zagotavljati na vsaki od lokacij.

239

240

241

242

| (199) | Za zagotovitev, da bolnišnice IRIS v celoti upoštevajo zdravstveno-socialne potrebe lokalnega prebivalstva in se v skladu z njimi tudi upravljajo, je bila ustanovitev bolnišnic IRIS povezana zlasti z ohranjanjem „lokalne podlage“ storitev javnih bolnišnic. To je razvidno iz sporazuma o prestrukturiranju in potrjeno v sporazumu o sodelovanju z dne 19. maja 1994 (243), pa tudi iz sestave organov upravljanja bolnišnic IRIS (244). Natančneje, v skladu s členom 11 statutov večino članov generalne skupščine združenj bolnišnic IRIS izvolita občinski svet in svet za socialne storitve (organiziran na občinski ravni), župan in predsednik CPAS pa sta imenovana po uradni dolžnosti. Podobno deset od štirinajstih članov upravnega sveta imenujejo člani delegacije javnih organov pri generalni skupščini (v skladu s členom 27 statutov). |
| --- | --- |

(199)

Za zagotovitev, da bolnišnice IRIS v celoti upoštevajo zdravstveno-socialne potrebe lokalnega prebivalstva in se v skladu z njimi tudi upravljajo, je bila ustanovitev bolnišnic IRIS povezana zlasti z ohranjanjem „lokalne podlage“ storitev javnih bolnišnic. To je razvidno iz sporazuma o prestrukturiranju in potrjeno v sporazumu o sodelovanju z dne 19. maja 1994 (243), pa tudi iz sestave organov upravljanja bolnišnic IRIS (244). Natančneje, v skladu s členom 11 statutov večino članov generalne skupščine združenj bolnišnic IRIS izvolita občinski svet in svet za socialne storitve (organiziran na občinski ravni), župan in predsednik CPAS pa sta imenovana po uradni dolžnosti. Podobno deset od štirinajstih članov upravnega sveta imenujejo člani delegacije javnih organov pri generalni skupščini (v skladu s členom 27 statutov).

243

244

| (200) | Namen, da bi se morale bolnišnice IRIS upravljati ob upoštevanju zdravstveno-socialnih potreb lokalnega prebivalstva, je bil potrjen na seji upravnega sveta omrežja IRIS dne 20. novembra 1996, na kateri je bila sprejeta sprememba strateškega načrta za obdobje 1996–2001, v kateri je bilo izrecno navedeno:

  „Te omejitve, zaradi katerih je potrebno prestrukturiranje, je treba obravnavati v širšem okviru naših strateških ciljev, ki se lahko navedejo, kot sledi:






  — | omrežje javnih bolnišnic IRIS mora biti ključni element prihodnjega bruseljskega sistema zdravstvenega varstva, |
| --- | --- | --- |

(200)

Namen, da bi se morale bolnišnice IRIS upravljati ob upoštevanju zdravstveno-socialnih potreb lokalnega prebivalstva, je bil potrjen na seji upravnega sveta omrežja IRIS dne 20. novembra 1996, na kateri je bila sprejeta sprememba strateškega načrta za obdobje 1996–2001, v kateri je bilo izrecno navedeno:

„Te omejitve, zaradi katerih je potrebno prestrukturiranje, je treba obravnavati v širšem okviru naših strateških ciljev, ki se lahko navedejo, kot sledi:

—

omrežje javnih bolnišnic IRIS mora biti ključni element prihodnjega bruseljskega sistema zdravstvenega varstva,

| — | naše bolnišnice se morajo prilagoditi spremenjenim potrebam bruseljskega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

naše bolnišnice se morajo prilagoditi spremenjenim potrebam bruseljskega prebivalstva,

potrebam bruseljskega prebivalstva

| — | omrežje je treba prestrukturirati za paciente in ob upoštevanju pacientov, |
| --- | --- |

—

omrežje je treba prestrukturirati za paciente in ob upoštevanju pacientov,

omrežje je treba prestrukturirati za paciente in ob upoštevanju pacientov

| — | posodobitev omrežja mora temeljiti na novem zagonu za bolnišnično skupnost na splošno in zlasti medicinsko skupnost.“ |
| --- | --- |

—

posodobitev omrežja mora temeljiti na novem zagonu za bolnišnično skupnost na splošno in zlasti medicinsko skupnost.“

| (201) | V tej spremembi je poleg tega navedeno:

  „V tem okviru je treba s prestrukturiranjem zagotoviti:






  — | nadaljnje zagotavljanje zdravstvenih dejavnosti in zdravljenja v vsaki bolnišnici v skladu z našo nalogo zagotavljanja lokalnih zdravstvenih storitev, |
| --- | --- | --- |

(201)

V tej spremembi je poleg tega navedeno:

„V tem okviru je treba s prestrukturiranjem zagotoviti:

—

nadaljnje zagotavljanje zdravstvenih dejavnosti in zdravljenja v vsaki bolnišnici v skladu z našo nalogo zagotavljanja lokalnih zdravstvenih storitev,

nadaljnje zagotavljanje zdravstvenih dejavnosti in zdravljenja v vsaki bolnišnici v skladu z našo nalogo zagotavljanja lokalnih zdravstvenih storitev

| — | prizadevanje za cilje finančnega ravnovesja, |
| --- | --- |

—

prizadevanje za cilje finančnega ravnovesja,

| — | usklajen razvoj omrežja, da se uravnovesijo splošni in posebni interesi posameznega subjekta, |
| --- | --- |

—

usklajen razvoj omrežja, da se uravnovesijo splošni in posebni interesi posameznega subjekta,

| — | večje usklajevanje in sodelovanje med subjekti v omrežju, |
| --- | --- |

—

večje usklajevanje in sodelovanje med subjekti v omrežju,

| — | dostopnost omrežja in ohranjanje njegove javne narave, |
| --- | --- |

—

dostopnost omrežja in ohranjanje njegove javne narave,

dostopnost omrežja in ohranjanje njegove javne narave

| — | [...]“
   (245). |
| --- | --- |

—

[...]“
   (245).

245

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah, naložena bolnišnicam IRIS, in njena dejanska narava storitev splošnega gospodarskega pomena

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah, naložena bolnišnicam IRIS, in njena dejanska narava storitev splošnega gospodarskega pomena

| (202) | Komisija je proučila tudi trditev pritožnika v okviru zadeve pred Splošnim sodiščem (glej oddelek 4.2), da je treba lokalne zdravstvene potrebe obravnavati v okviru velikega števila javnih in zasebnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj. Kot je bilo pojasnjeno, se je v okviru mehanizma bolnišnične organizacije določilo največje število postelj v splošnih bolnišnicah v regiji glavnega mesta Bruselj, in sicer 7 260, da bi se izognili preveliki ponudbi zdravstvenih storitev. To število postelj skupaj zagotavljajo javne in zasebne bolnišnice, da bi izpolnile potrebo po zdravstvenem varstvu v regiji glavnega mesta Bruselj. Vendar se v okviru mehanizma bolnišnične organizacije upoštevajo le zdravstvene potrebe na regionalni ravni, ne pa tudi socialne potrebe določene skupine prebivalcev in posebne socialne razmere na geografskem območju. Te socialne potrebe se ocenijo v okviru politike socialne pomoči CPAS (tj. na občinski ravni). Predhodnice bolnišnic IRIS so bile ustanovljene zaradi izpolnjevanja socialnih potreb, po prestrukturiranju pa so se različne lokacije bolnišnic IRIS ohranile, saj še naprej izpolnjujejo dejansko socialno potrebo (glej uvodne izjave od 82 do 84 in 91). Ker storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva opravljajo le bolnišnice IRIS, dejansko obstajata obveznost in potreba po več lokacijah. Za revne prebivalce regije glavnega mesta Bruselj ni pomembno le, da lahko obiščejo bolnišnico blizu svojega bivališča, ampak tudi, da so lahko prepričani, da bodo prejeli zdravljenje, tudi če ga ne bodo mogli plačati, in da lahko zaprosijo za podporo oddelka socialne službe. Bruseljske občine in CPAS želijo s tem, ko so bolnišnice IRIS zavezali k ohranjanju različnih lokacij, zagotoviti, da se socialno zdravstveno varstvo zagotovi čim bližje lokacijam, kjer obstaja potreba po njem. V zvezi s tem je treba poudariti, da je deset od enajstih lokacij bolnišnic IRIS v občinah, v katerih povprečni prihodek ne preseže mediane (246) za regijo glavnega mesta Bruselj. Nasprotno je pet od enajstih zasebnih bolnišnic v občinah, v katerih je povprečni prihodek višji od te mediane (247). Iz zemljevida (248) (glej sliko 3) je razvidno tudi, da v regiji glavnega mesta Bruselj ni bistvenega geografskega pokrivanja med javnimi (krogi s črtkano črto) ter zasebnimi splošnimi in univerzitetnimi bolnišnicami (krogi s polno črto). To pomeni, da veliko število bolnišnic, dejavnih v regiji glavnega mesta Bruselj, ne zadošča za zagotavljanje dostopa do bolnišnične oskrbe vsem prebivalcem. Poleg tega so bolnišnice IRIS, kot je bilo pojasnjeno, edine bolnišnice v regiji glavnega mesta Bruselj, ki opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, zato zasebnih bolnišnic ni mogoče šteti za enakovredne, kar zadeva izpolnjevanje socialnih potreb lokalnega prebivalstva. Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da zaradi prisotnosti več zasebnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj ni treba dvomiti, da ima obveznost nudenja storitev na več lokacijah, ki velja za bolnišnice IRIS in ne za bruseljske javne bolnišnice, dejansko naravo storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti ob upoštevanju storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva.

  Slika 3


  Zemljevid bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj




  Hôpitaux généraux
  Hôpitaux à caractère universitaire
  Hôpitaux universitaires
  Hôpitaux gériatriques et spécialisés
  Hôpitaux spécialisés
  Hôpitaux psihiatriques
  Implantations hospitalières |
| --- | --- |

(202)

Komisija je proučila tudi trditev pritožnika v okviru zadeve pred Splošnim sodiščem (glej oddelek 4.2), da je treba lokalne zdravstvene potrebe obravnavati v okviru velikega števila javnih in zasebnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj. Kot je bilo pojasnjeno, se je v okviru mehanizma bolnišnične organizacije določilo največje število postelj v splošnih bolnišnicah v regiji glavnega mesta Bruselj, in sicer 7 260, da bi se izognili preveliki ponudbi zdravstvenih storitev. To število postelj skupaj zagotavljajo javne in zasebne bolnišnice, da bi izpolnile potrebo po zdravstvenem varstvu v regiji glavnega mesta Bruselj. Vendar se v okviru mehanizma bolnišnične organizacije upoštevajo le zdravstvene potrebe na regionalni ravni, ne pa tudi socialne potrebe določene skupine prebivalcev in posebne socialne razmere na geografskem območju. Te socialne potrebe se ocenijo v okviru politike socialne pomoči CPAS (tj. na občinski ravni). Predhodnice bolnišnic IRIS so bile ustanovljene zaradi izpolnjevanja socialnih potreb, po prestrukturiranju pa so se različne lokacije bolnišnic IRIS ohranile, saj še naprej izpolnjujejo dejansko socialno potrebo (glej uvodne izjave od 82 do 84 in 91). Ker storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva opravljajo le bolnišnice IRIS, dejansko obstajata obveznost in potreba po več lokacijah. Za revne prebivalce regije glavnega mesta Bruselj ni pomembno le, da lahko obiščejo bolnišnico blizu svojega bivališča, ampak tudi, da so lahko prepričani, da bodo prejeli zdravljenje, tudi če ga ne bodo mogli plačati, in da lahko zaprosijo za podporo oddelka socialne službe. Bruseljske občine in CPAS želijo s tem, ko so bolnišnice IRIS zavezali k ohranjanju različnih lokacij, zagotoviti, da se socialno zdravstveno varstvo zagotovi čim bližje lokacijam, kjer obstaja potreba po njem. V zvezi s tem je treba poudariti, da je deset od enajstih lokacij bolnišnic IRIS v občinah, v katerih povprečni prihodek ne preseže mediane (246) za regijo glavnega mesta Bruselj. Nasprotno je pet od enajstih zasebnih bolnišnic v občinah, v katerih je povprečni prihodek višji od te mediane (247). Iz zemljevida (248) (glej sliko 3) je razvidno tudi, da v regiji glavnega mesta Bruselj ni bistvenega geografskega pokrivanja med javnimi (krogi s črtkano črto) ter zasebnimi splošnimi in univerzitetnimi bolnišnicami (krogi s polno črto). To pomeni, da veliko število bolnišnic, dejavnih v regiji glavnega mesta Bruselj, ne zadošča za zagotavljanje dostopa do bolnišnične oskrbe vsem prebivalcem. Poleg tega so bolnišnice IRIS, kot je bilo pojasnjeno, edine bolnišnice v regiji glavnega mesta Bruselj, ki opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, zato zasebnih bolnišnic ni mogoče šteti za enakovredne, kar zadeva izpolnjevanje socialnih potreb lokalnega prebivalstva. Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da zaradi prisotnosti več zasebnih bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj ni treba dvomiti, da ima obveznost nudenja storitev na več lokacijah, ki velja za bolnišnice IRIS in ne za bruseljske javne bolnišnice, dejansko naravo storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti ob upoštevanju storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva.

246

247

248

Slika 3

Slika 3

Zemljevid bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj

Zemljevid bolnišnic v regiji glavnega mesta Bruselj

Hôpitaux généraux

Hôpitaux à caractère universitaire

Hôpitaux universitaires

Hôpitaux gériatriques et spécialisés

Hôpitaux spécialisés

Hôpitaux psihiatriques

Implantations hospitalières

Dejanski učinek obveznosti nudenja storitev na več lokacijah na bolnišnice IRIS

Dejanski učinek obveznosti nudenja storitev na več lokacijah na bolnišnice IRIS

| (203) | Obveznost nudenja storitev na več lokacijah se lahko šteje tudi za breme bolnišnic IRIS, saj morajo podvajati nekatero infrastrukturo, pomeni pa tudi višje operativne stroške. Ti stroški so povezani zlasti s potrebo po zagotavljanju storitev na vsaki lokaciji, kot so služba za nujno pomoč, služba za sterilizacijo, službe za spremljanje in varnost ter lastna uprava. Dejansko se financiranje iz proračuna finančnih sredstev (glej uvodno izjavo 46(a)) dodeli le za eno tako storitev za posamezno bolnišnico, ne glede na to, na koliko lokacijah deluje. Operativni stroški, povezani z različnimi področji (vzdrževanje, gretje, čiščenje itd.), se prištejejo navedenim dodatnim stroškom za infrastrukturo in opremo. Na podlagi študije, ki jo je krovna organizacija IRIS izvedla leta 2009, so bili stroški te obveznosti nudenja storitev na več lokacijah, ki jih financiranje iz proračuna finančnih sredstev ni krilo, za vseh pet bolnišnic IRIS skupaj ocenjeni na [...] milijonov EUR za leto 2008 in [...] milijonov EUR za leto 2009. |
| --- | --- |

(203)

Obveznost nudenja storitev na več lokacijah se lahko šteje tudi za breme bolnišnic IRIS, saj morajo podvajati nekatero infrastrukturo, pomeni pa tudi višje operativne stroške. Ti stroški so povezani zlasti s potrebo po zagotavljanju storitev na vsaki lokaciji, kot so služba za nujno pomoč, služba za sterilizacijo, službe za spremljanje in varnost ter lastna uprava. Dejansko se financiranje iz proračuna finančnih sredstev (glej uvodno izjavo 46(a)) dodeli le za eno tako storitev za posamezno bolnišnico, ne glede na to, na koliko lokacijah deluje. Operativni stroški, povezani z različnimi področji (vzdrževanje, gretje, čiščenje itd.), se prištejejo navedenim dodatnim stroškom za infrastrukturo in opremo. Na podlagi študije, ki jo je krovna organizacija IRIS izvedla leta 2009, so bili stroški te obveznosti nudenja storitev na več lokacijah, ki jih financiranje iz proračuna finančnih sredstev ni krilo, za vseh pet bolnišnic IRIS skupaj ocenjeni na [...] milijonov EUR za leto 2008 in [...] milijonov EUR za leto 2009.

Sklepne ugotovitve o obveznosti nudenja storitev na več lokacijah bolnišnic IRIS

Sklepne ugotovitve o obveznosti nudenja storitev na več lokacijah bolnišnic IRIS

| (204) | Komisija ugotavlja, da je na podlagi strateških načrtov združenja IRIS bolnišnicam IRIS naložena jasna obveznost (1) ohranjanja vseh bolnišnic zaradi izpolnjevanja zdravstveno-socialnih potreb zadevnega lokalnega prebivalstva in (2) zagotavljanja vseh dejavnosti osnovne oskrbe na vseh teh lokacijah. V strateškem načrtu združenja IRIS so zlasti določene vrste dejavnosti, ki se štejejo za osnovno oskrbo oziroma specializirano oskrbo, in za vsako od bolnišnic IRIS je navedeno, katere vrste oskrbe mora nuditi. Poleg tega določbe statutov bolnišnic IRIS in zakona o CPAS zagotavljajo, da bolnišnice IRIS v celoti upoštevajo zdravstveno-socialne potrebe lokalnega prebivalstva in se v skladu z njimi tudi upravljajo. Poleg tega obveznost nudenja storitev na več lokacijah presega zahteve zakona LCH in mehanizma bolnišnične organizacije, saj slednji ne upošteva socialnih potreb določenega prebivalstva in posebnih socialnih razmer na geografskem območju. Zasebnim bolnišnicam ni treba delovati na več lokacijah ali zagotavljati vseh vrst osnovne oskrbe na vsaki lokaciji (če se odločijo za delovanje na več lokacijah). Kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, imajo bolnišnice IRIS zaradi obveznosti nudenja storitev na več lokacijah precejšnje stroške, ki jih proračun finančnih sredstev ne krije, in zato prispevajo k primanjkljaju bolnišnic IRIS. |
| --- | --- |

(204)

Komisija ugotavlja, da je na podlagi strateških načrtov združenja IRIS bolnišnicam IRIS naložena jasna obveznost (1) ohranjanja vseh bolnišnic zaradi izpolnjevanja zdravstveno-socialnih potreb zadevnega lokalnega prebivalstva in (2) zagotavljanja vseh dejavnosti osnovne oskrbe na vseh teh lokacijah. V strateškem načrtu združenja IRIS so zlasti določene vrste dejavnosti, ki se štejejo za osnovno oskrbo oziroma specializirano oskrbo, in za vsako od bolnišnic IRIS je navedeno, katere vrste oskrbe mora nuditi. Poleg tega določbe statutov bolnišnic IRIS in zakona o CPAS zagotavljajo, da bolnišnice IRIS v celoti upoštevajo zdravstveno-socialne potrebe lokalnega prebivalstva in se v skladu z njimi tudi upravljajo. Poleg tega obveznost nudenja storitev na več lokacijah presega zahteve zakona LCH in mehanizma bolnišnične organizacije, saj slednji ne upošteva socialnih potreb določenega prebivalstva in posebnih socialnih razmer na geografskem območju. Zasebnim bolnišnicam ni treba delovati na več lokacijah ali zagotavljati vseh vrst osnovne oskrbe na vsaki lokaciji (če se odločijo za delovanje na več lokacijah). Kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, imajo bolnišnice IRIS zaradi obveznosti nudenja storitev na več lokacijah precejšnje stroške, ki jih proračun finančnih sredstev ne krije, in zato prispevajo k primanjkljaju bolnišnic IRIS.

III.   Obveznost zagotavljanja obsežnih socialnih storitev

| (205) | Belgijski organi menijo, da morajo bolnišnice IRIS pacientom in njihovim družinam zagotavljati obsežne socialne storitve. Po navedbah pritožnikov obveznost očitno obsega le večji obseg socialnih storitev, kot ga zagotavljajo druge bolnišnice. V zvezi s tem je treba poudariti, da niti zakon LCH niti pogoji za izdajo dovoljenj bolnišnicam (na podlagi zveznega odloka z dne 23. oktobra 1964) ne nalagajo splošne obveznosti zagotavljanja socialnih storitev v bolnišnici. Potrebo po posredovanju socialnih delavcev določa le nekaj posameznih pravil o posebnih bolnišničnih storitvah (tj. za geriatrični in psihiatrični oddelek (249)). Poleg tega posebno pravilo za univerzitetne bolnišnice določa le, da mora biti na vsakih 2 000 sprejemov prisoten en socialni delavec (250). Razen v teh posebnih primerih zasebnim bolnišnicam ni treba zagotavljati socialnih storitev vsem svojim pacientom. Nasprotno morajo imeti bolnišnice IRIS na podlagi strateških načrtov združenja IRIS socialno službo, ki pomaga vsem pacientom, ki jo potrebujejo. |
| --- | --- |

(205)

Belgijski organi menijo, da morajo bolnišnice IRIS pacientom in njihovim družinam zagotavljati obsežne socialne storitve. Po navedbah pritožnikov obveznost očitno obsega le večji obseg socialnih storitev, kot ga zagotavljajo druge bolnišnice. V zvezi s tem je treba poudariti, da niti zakon LCH niti pogoji za izdajo dovoljenj bolnišnicam (na podlagi zveznega odloka z dne 23. oktobra 1964) ne nalagajo splošne obveznosti zagotavljanja socialnih storitev v bolnišnici. Potrebo po posredovanju socialnih delavcev določa le nekaj posameznih pravil o posebnih bolnišničnih storitvah (tj. za geriatrični in psihiatrični oddelek (249)). Poleg tega posebno pravilo za univerzitetne bolnišnice določa le, da mora biti na vsakih 2 000 sprejemov prisoten en socialni delavec (250). Razen v teh posebnih primerih zasebnim bolnišnicam ni treba zagotavljati socialnih storitev vsem svojim pacientom. Nasprotno morajo imeti bolnišnice IRIS na podlagi strateških načrtov združenja IRIS socialno službo, ki pomaga vsem pacientom, ki jo potrebujejo.

249

250

Obveznost zagotavljanja obsežnih socialnih storitev, naložena bolnišnicam IRIS

Obveznost zagotavljanja obsežnih socialnih storitev, naložena bolnišnicam IRIS

| (206) | Strateški načrt združenja IRIS za obdobje 1996–2001 določa splošni okvir za splošno zdravljenje pacientov v bolnišnicah IRIS, vključno s psihosocialnimi in okoljskimi vidiki:

  „Celovita oskrba pacientov: pacienta ni mogoče obravnavati le z vidika zdravstvenega stanja, zaradi katerega potrebuje oskrbo. Zlasti nekatere kategorije pacientov potrebujejo celovito oskrbo, ki ne zajema le izključno zdravstvenih vidikov, ampak tudi psihosocialne in okoljske vidike: to velja za geriatrične, pediatrične, neozdravljivo bolne, psihiatrične, socialno prikrajšane in druge paciente“
   (251). |
| --- | --- |

(206)

Strateški načrt združenja IRIS za obdobje 1996–2001 določa splošni okvir za splošno zdravljenje pacientov v bolnišnicah IRIS, vključno s psihosocialnimi in okoljskimi vidiki:

„Celovita oskrba pacientov: pacienta ni mogoče obravnavati le z vidika zdravstvenega stanja, zaradi katerega potrebuje oskrbo. Zlasti nekatere kategorije pacientov potrebujejo celovito oskrbo, ki ne zajema le izključno zdravstvenih vidikov, ampak tudi psihosocialne in okoljske vidike: to velja za geriatrične, pediatrične, neozdravljivo bolne, psihiatrične, socialno prikrajšane in druge paciente“
   (251).

celovito oskrbo, ki

zajema

tudi psihosocialne in okoljske vidike

socialno prikrajšane

251

| (207) | V tem načrtu so nato opisane vloga socialnih služb in njihove glavne naloge:

  „
  Bolnišnice [IRIS] morajo imeti socialne službe, katerih glavna vloga je prispevati k dobrobiti pacientov, kakovosti zdravstvenega varstva in optimalnemu delovanju ustanove. Socialna služba je sodelavka upravitelja bolnišnice in partnerka vseh oddelkov bolnišnice. Odgovorna je za humanizacijo pogojev pacientovega bivanja v bolnišnici. Poskrbeti mora za socialne težave pacientov še pred začetkom bivanja v bolnišnici, če je to mogoče, pa tudi med bivanjem in ob odpustu iz bolnišnice. Je posebna povezava med bolnišnico in pacientom, njegovo družino in okoljem. Da bi lahko uresničila navedeno, mora:






  — | imeti čas in biti strokovno usposobljena, da lahko skupaj s pacientom, njegovo družino in spremstvom ter zdravniškimi skupinami oceni njegove potrebe in z njim razvije ustrezne odzive, |
| --- | --- | --- |

(207)

V tem načrtu so nato opisane vloga socialnih služb in njihove glavne naloge:

„
  Bolnišnice [IRIS] morajo imeti socialne službe, katerih glavna vloga je prispevati k dobrobiti pacientov, kakovosti zdravstvenega varstva in optimalnemu delovanju ustanove. Socialna služba je sodelavka upravitelja bolnišnice in partnerka vseh oddelkov bolnišnice. Odgovorna je za humanizacijo pogojev pacientovega bivanja v bolnišnici. Poskrbeti mora za socialne težave pacientov še pred začetkom bivanja v bolnišnici, če je to mogoče, pa tudi med bivanjem in ob odpustu iz bolnišnice. Je posebna povezava med bolnišnico in pacientom, njegovo družino in okoljem. Da bi lahko uresničila navedeno, mora:

Bolnišnice [IRIS] morajo imeti socialne službe, katerih glavna vloga je prispevati k dobrobiti pacientov

Poskrbeti mora za socialne težave pacientov še pred začetkom bivanja v bolnišnici, če je to mogoče, pa tudi med bivanjem in ob odpustu iz bolnišnice

—

imeti čas in biti strokovno usposobljena, da lahko skupaj s pacientom, njegovo družino in spremstvom ter zdravniškimi skupinami oceni njegove potrebe in z njim razvije ustrezne odzive,

| — | imeti dostop do dokumentacije o sprejemu in zdravju pacienta, ki lahko vključuje socialne podatke, ki lahko prispevajo h kakovosti oskrbe, |
| --- | --- |

—

imeti dostop do dokumentacije o sprejemu in zdravju pacienta, ki lahko vključuje socialne podatke, ki lahko prispevajo h kakovosti oskrbe,

| — | biti pravočasno obveščena o datumu premestitve ali odpusta, da stori vse potrebno, |
| --- | --- |

—

biti pravočasno obveščena o datumu premestitve ali odpusta, da stori vse potrebno,

| — | podati mnenje o pacientih z zapletenimi profili in boleznimi, |
| --- | --- |

—

podati mnenje o pacientih z zapletenimi profili in boleznimi,

| — | skupaj s finančnimi službami določiti pravne ureditve, saj omejitve njenega posredovanja določa poklicna etika v pacienta usmerjenega odnosa v vseh njegovih vidikih, |
| --- | --- |

—

skupaj s finančnimi službami določiti pravne ureditve, saj omejitve njenega posredovanja določa poklicna etika v pacienta usmerjenega odnosa v vseh njegovih vidikih,

| — | se usklajevati s CPAS, |
| --- | --- |

—

se usklajevati s CPAS,

se usklajevati s CPAS

| — | poznati vzpostavljene zdravstvene in socialne mreže, |
| --- | --- |

—

poznati vzpostavljene zdravstvene in socialne mreže,

| — | predlagati izboljšave v delovanju bolnišnice, |
| --- | --- |

—

predlagati izboljšave v delovanju bolnišnice,

| — | imeti infrastrukturo, ki zagotavlja zaupnost izmenjav in podatkov. |
| --- | --- |

—

imeti infrastrukturo, ki zagotavlja zaupnost izmenjav in podatkov.

Naloga socialne medicine, ki je poslanstvo javnih bolnišnic, pomeni, da imajo usklajevalno vlogo med deležniki v sektorju zdravstvene nege, da sodelujejo v zdravstvenih in socialnih mrežah ali take mreže celo vzpostavijo, in da neposredno sodelujejo pri oblikovanju pomožnih storitev združenja IRIS, ki so potrebne zaradi izpolnjevanja potreb prebivalstva (hotel de soins, hotel des familles, paliativna oskrba na domu, oskrba odvisnikov od drog, oskrba brezposelnih, storitve domačega varstva itd.). Izvajajo akreditacijo organov, s katerimi bodo sodelovale“
   (252).

Naloga socialne medicine

potrebne zaradi izpolnjevanja potreb prebivalstva

hotel de soins

hotel des familles

252

| (208) | V skladu s tem strateškim načrtom ima socialna služba pomembno vlogo tudi pri sprejemu pacientov:

  „Prihod pacienta v bolnišnico je treba obravnavati različno glede na to, ali pride zaradi nujnega primera, pregleda ali sprejema; ob prihodu je treba pacientom vedno zagotoviti diskretnost in udobje ter odpraviti njihove pomisleke in pomisleke njihove družine. Socialne službe naših bolnišnic imajo pri tem pomembno vlogo
  “
   (253). |
| --- | --- |

(208)

V skladu s tem strateškim načrtom ima socialna služba pomembno vlogo tudi pri sprejemu pacientov:

„Prihod pacienta v bolnišnico je treba obravnavati različno glede na to, ali pride zaradi nujnega primera, pregleda ali sprejema; ob prihodu je treba pacientom vedno zagotoviti diskretnost in udobje ter odpraviti njihove pomisleke in pomisleke njihove družine. Socialne službe naših bolnišnic imajo pri tem pomembno vlogo
  “
   (253).

Socialne službe naših bolnišnic imajo pri tem pomembno vlogo

253

| (209) | V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 je poleg navedenega dodano:

  „
  Socialne storitve so v javnih bolnišnicah bistvene zaradi podpore bolnišničnim in ambulantnim pacientom. Vključujejo pomoč pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju upravnih, finančnih, medosebnih in socialnih težav, povezanih z boleznijo, bivanjem v bolnišnici in zdravljenjem ter novo prognozo in okoliščinami.
  Socialna služba:






  — | spremlja paciente pri njihovi samostojnosti in neodvisnosti, |
| --- | --- | --- |

(209)

V strateškem načrtu združenja IRIS za obdobje 2002–2014 je poleg navedenega dodano:

„
  Socialne storitve so v javnih bolnišnicah bistvene zaradi podpore bolnišničnim in ambulantnim pacientom. Vključujejo pomoč pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju upravnih, finančnih, medosebnih in socialnih težav, povezanih z boleznijo, bivanjem v bolnišnici in zdravljenjem ter novo prognozo in okoliščinami.

Socialne storitve so v javnih bolnišnicah bistvene

pomoč pacientom in njihovim družinam pri reševanju in obvladovanju upravnih, finančnih, medosebnih in socialnih težav, povezanih z boleznijo, bivanjem v bolnišnici in zdravljenjem

Socialna služba:

—

spremlja paciente pri njihovi samostojnosti in neodvisnosti,

| — | zagotovi, da se v splošno oskrbo vključijo pacientove norme, vrednote in kultura, zato se osredotoča na upravno pomoč, psihosocialno podporo in vlogo v zvezi z obveščanjem, preprečevanjem, ozaveščanjem, sodelovanjem in usklajevanjem. Socialna služba torej deluje na različnih ravneh glede na to, ali pacienti potrebujejo socialno-materialno, psiho-socialno ali socialno-upravno podporo, |
| --- | --- |

—

zagotovi, da se v splošno oskrbo vključijo pacientove norme, vrednote in kultura, zato se osredotoča na upravno pomoč, psihosocialno podporo in vlogo v zvezi z obveščanjem, preprečevanjem, ozaveščanjem, sodelovanjem in usklajevanjem. Socialna služba torej deluje na različnih ravneh glede na to, ali pacienti potrebujejo socialno-materialno, psiho-socialno ali socialno-upravno podporo,

Socialna služba torej deluje na različnih ravneh glede na to, ali pacienti potrebujejo socialno-materialno, psiho-socialno ali socialno-upravno podporo

| — | zahteva tehnične in medosebne veščine, ki so hkrati konceptualne in tehnične, pa tudi osebne in medosebne lastnosti. |
| --- | --- |

—

zahteva tehnične in medosebne veščine, ki so hkrati konceptualne in tehnične, pa tudi osebne in medosebne lastnosti.

[...]

Socialne službe imajo več različnih odgovornosti:

| — | organizacija sprejema pacienta v bolnišnico in čim boljša priprava vsega potrebnega za njihov odpust v ustrezno oskrbo, |
| --- | --- |

—

organizacija sprejema pacienta v bolnišnico in čim boljša priprava vsega potrebnega za njihov odpust v ustrezno oskrbo,

sprejema pacienta v bolnišnico

čim boljša priprava vsega potrebnega za njihov odpust v ustrezno oskrbo

| — | pomoč pacientom pri urejanju socialnega zavarovanja, da bodo lahko poravnali zdravstvene stroške. |
| --- | --- |

—

pomoč pacientom pri urejanju socialnega zavarovanja, da bodo lahko poravnali zdravstvene stroške.

pomoč pacientom pri urejanju socialnega zavarovanja, da bodo lahko poravnali zdravstvene stroške

V zvezi s tem si socialna služba in socialni delavci prizadevajo za enake cilje in interese kot bolnišnica, njihova posebna dejavnost pa prispeva k skrajšanju bivanja v bolnišnici in povračilu stroškov, ki jih ima bolnišnica
  “
   (254).

prispeva k skrajšanju bivanja v bolnišnici in povračilu stroškov, ki jih ima bolnišnica

254

| (210) | Vloga socialne službe pri povračilu stroškov zdravljenja od CPAS (glej tudi uvodno izjavo 187) je razvidna tudi iz nadaljnjega besedila strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 2002–2014. Zlasti je ugotovljeno, da naloge socialnih služb vključujejo pripravo poizvedb o finančni zmogljivosti pacientov:

  „Socialna služba pripravi elektronsko datoteko, s katero lahko spremlja paciente v celotnem omrežju [IRIS]. Preveri tudi finančno zmogljivost [pacientov] ter izpolni oznake „V“ RCM (255) in druge evidence, ki jih zahtevajo predpisi. Ta [socialna] datoteka bo v najkrajšem možnem času povezana z zdravstveno datoteko in osrednjimi informacijskimi sistemi. Z registracijo socialne datoteke je treba zagotoviti pregled socialnih nalog javnih bolnišnic [IRIS]“
   (256). |
| --- | --- |

(210)

Vloga socialne službe pri povračilu stroškov zdravljenja od CPAS (glej tudi uvodno izjavo 187) je razvidna tudi iz nadaljnjega besedila strateškega načrta združenja IRIS za obdobje 2002–2014. Zlasti je ugotovljeno, da naloge socialnih služb vključujejo pripravo poizvedb o finančni zmogljivosti pacientov:

„Socialna služba pripravi elektronsko datoteko, s katero lahko spremlja paciente v celotnem omrežju [IRIS]. Preveri tudi finančno zmogljivost [pacientov] ter izpolni oznake „V“ RCM (255) in druge evidence, ki jih zahtevajo predpisi. Ta [socialna] datoteka bo v najkrajšem možnem času povezana z zdravstveno datoteko in osrednjimi informacijskimi sistemi. Z registracijo socialne datoteke je treba zagotoviti pregled socialnih nalog javnih bolnišnic [IRIS]“
   (256).

Preveri tudi finančno zmogljivost

255

256

| (211) | Te naloge obsegajo zbiranje potrebnih informacij za t. i. poizvedbe o socialnem položaju, ki so potrebne, da se ugotovi, ali so pacienti upravičeni do tega, da CPAS krije njihove zdravstvene stroške (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188). Natančneje, socialni delavci, zaposleni v bolnišnici, zberejo ustrezne informacije (257), na podlagi katerih lahko CPAS v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi (258) preveri obubožanost pacienta in se nato odloči, ali je povračilo CPAS upravičeno ali ne. |
| --- | --- |

(211)

Te naloge obsegajo zbiranje potrebnih informacij za t. i. poizvedbe o socialnem položaju, ki so potrebne, da se ugotovi, ali so pacienti upravičeni do tega, da CPAS krije njihove zdravstvene stroške (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188). Natančneje, socialni delavci, zaposleni v bolnišnici, zberejo ustrezne informacije (257), na podlagi katerih lahko CPAS v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi (258) preveri obubožanost pacienta in se nato odloči, ali je povračilo CPAS upravičeno ali ne.

257

258

Dejanski učinek obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitev na bolnišnice IRIS

Dejanski učinek obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitev na bolnišnice IRIS

| (212) | Osebje oddelkov socialnih služb bolnišnic IRIS se je udeležilo posebnega usposabljanja in deluje v skladu s poklicnim etičnim kodeksom, pri čemer upošteva svojo vlogo povezovanja različnih storitev znotraj bolnišnice (vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami, obračunavanjem in sprejemom) ali zunaj nje (kot so socialno zavarovanje, domača oskrba in podpora ter jezikovni in kulturni vidiki). |
| --- | --- |

(212)

Osebje oddelkov socialnih služb bolnišnic IRIS se je udeležilo posebnega usposabljanja in deluje v skladu s poklicnim etičnim kodeksom, pri čemer upošteva svojo vlogo povezovanja različnih storitev znotraj bolnišnice (vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami, obračunavanjem in sprejemom) ali zunaj nje (kot so socialno zavarovanje, domača oskrba in podpora ter jezikovni in kulturni vidiki).

| (213) | Da bi lahko omrežje IRIS ocenilo posebne stroške svojih oddelkov socialne službe, je dejanske stroške socialnih delavcev, zaposlenih v bolnišnicah IRIS, primerjalo z razumnim standardom enega socialnega delavca na vsakih 2 000 sprejemov (tj. obveznost, ki velja za univerzitetne bolnišnice). Analiza je pokazala, da je bilo v petih bolnišnicah IRIS zaposlenih 81,1 socialnega delavca (259), na podlagi razumnega standarda pa bi bilo zaposlenih le 36,7. Razlika je torej 44,4 in kaže na to, da bolnišnice IRIS zaposlujejo več kot dvakrat več socialnih delavcev, kot bi se pričakovalo na podlagi pravila, ki velja za univerzitetne bolnišnice. Iz tega je razvidno, da morajo bolnišnice IRIS v skladu z zahtevami iz strateškega načrta nuditi obseg socialnih storitev, ki je precej večji od najmanjšega določenega (npr. za geriatrijo in psihiatrijo), ki velja za druge neuniverzitetne bolnišnice (javne ali zasebne). Dejstvo, da imajo neuniverzitetne zasebne bolnišnice v Bruslju prav tako zaposlene socialne delavce, se lahko namesto s celovito obveznostjo zagotavljanja socialnih storitev pacientom pojasni na podlagi teh minimalnih zahtev. Podobno, kot je bilo dokazano, bolnišnice IRIS precej presegajo osnovno zahtevo glede enega socialnega delavca na 2 000 sprejemov, ki velja za univerzitetne bolnišnice v Belgiji. Zato so leta 2010 nefinancirani stroški socialnih služb bolnišnic IRIS znašali približno [...] milijonov EUR (260). Obveznost zagotavljanja obsežnih socialnih storitev je zato precejšnje breme za bolnišnice IRIS, ki ga zasebnim bruseljskim bolnišnicam ni treba nositi. |
| --- | --- |

(213)

Da bi lahko omrežje IRIS ocenilo posebne stroške svojih oddelkov socialne službe, je dejanske stroške socialnih delavcev, zaposlenih v bolnišnicah IRIS, primerjalo z razumnim standardom enega socialnega delavca na vsakih 2 000 sprejemov (tj. obveznost, ki velja za univerzitetne bolnišnice). Analiza je pokazala, da je bilo v petih bolnišnicah IRIS zaposlenih 81,1 socialnega delavca (259), na podlagi razumnega standarda pa bi bilo zaposlenih le 36,7. Razlika je torej 44,4 in kaže na to, da bolnišnice IRIS zaposlujejo več kot dvakrat več socialnih delavcev, kot bi se pričakovalo na podlagi pravila, ki velja za univerzitetne bolnišnice. Iz tega je razvidno, da morajo bolnišnice IRIS v skladu z zahtevami iz strateškega načrta nuditi obseg socialnih storitev, ki je precej večji od najmanjšega določenega (npr. za geriatrijo in psihiatrijo), ki velja za druge neuniverzitetne bolnišnice (javne ali zasebne). Dejstvo, da imajo neuniverzitetne zasebne bolnišnice v Bruslju prav tako zaposlene socialne delavce, se lahko namesto s celovito obveznostjo zagotavljanja socialnih storitev pacientom pojasni na podlagi teh minimalnih zahtev. Podobno, kot je bilo dokazano, bolnišnice IRIS precej presegajo osnovno zahtevo glede enega socialnega delavca na 2 000 sprejemov, ki velja za univerzitetne bolnišnice v Belgiji. Zato so leta 2010 nefinancirani stroški socialnih služb bolnišnic IRIS znašali približno [...] milijonov EUR (260). Obveznost zagotavljanja obsežnih socialnih storitev je zato precejšnje breme za bolnišnice IRIS, ki ga zasebnim bruseljskim bolnišnicam ni treba nositi.

259

260

Sklepne ugotovitve o obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitev bolnišnic IRIS

Sklepne ugotovitve o obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitev bolnišnic IRIS

| (214) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da morajo bolnišnice IRIS v nasprotju z bruseljskimi zasebnimi bolnišnicami upravljati obsežne oddelke socialne službe, ki pacientom in njihovim družinam pomagajo pri reševanju in obvladovanju upravnih, finančnih, medosebnih in socialnih težav. Ta obveznost je opredeljena v strateških načrtih združenja IRIS, ki jo nalagajo bolnišnicam IRIS. Zaradi te obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitvah je v bolnišnicah IRIS zaposleno veliko število socialnih delavcev, ki precej presega zahteve, ki veljajo za druge belgijske bolnišnice. Naloge oddelkov socialne službe bolnišnic IRIS vključujejo reševanje navedenih težav pacientov tako med njihovim bivanjem v bolnišnici kot ob odpustu iz bolnišnice, pomoč pacientom pri urejanju socialnega zavarovanja, da bodo lahko poravnali zdravstvene stroške, pripravo poizvedb o socialnem položaju ter izmenjavo informacij z drugimi bolnišničnimi oddelki in CPAS. Ta obveznost in breme, ki ga nalaga, sta tesno povezana z drugimi obveznostmi, ki skupaj tvorijo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva (glej uvodno izjavo 167). Večja potreba po socialnih delavcih izhaja ravno iz obveznosti bolnišnic IRIS, da zdravijo vse paciente v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Revni pacienti in njihove družine so tisti, ki potrebujejo dodatne socialne storitve in za katere je treba pripraviti poizvedbo o socialnem položaju. Poleg tega je tudi zaradi obveznosti bolnišnic IRIS, da nudijo storitve na več lokacijah, število socialnih delavcev višje, kot bi se lahko razumno pričakovalo (tj. en socialni delavec na vsakih 2 000 sprejemov, glej uvodno izjavo 213). |
| --- | --- |

(214)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da morajo bolnišnice IRIS v nasprotju z bruseljskimi zasebnimi bolnišnicami upravljati obsežne oddelke socialne službe, ki pacientom in njihovim družinam pomagajo pri reševanju in obvladovanju upravnih, finančnih, medosebnih in socialnih težav. Ta obveznost je opredeljena v strateških načrtih združenja IRIS, ki jo nalagajo bolnišnicam IRIS. Zaradi te obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitvah je v bolnišnicah IRIS zaposleno veliko število socialnih delavcev, ki precej presega zahteve, ki veljajo za druge belgijske bolnišnice. Naloge oddelkov socialne službe bolnišnic IRIS vključujejo reševanje navedenih težav pacientov tako med njihovim bivanjem v bolnišnici kot ob odpustu iz bolnišnice, pomoč pacientom pri urejanju socialnega zavarovanja, da bodo lahko poravnali zdravstvene stroške, pripravo poizvedb o socialnem položaju ter izmenjavo informacij z drugimi bolnišničnimi oddelki in CPAS. Ta obveznost in breme, ki ga nalaga, sta tesno povezana z drugimi obveznostmi, ki skupaj tvorijo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva (glej uvodno izjavo 167). Večja potreba po socialnih delavcih izhaja ravno iz obveznosti bolnišnic IRIS, da zdravijo vse paciente v vseh okoliščinah in ne glede na njihovo plačilno sposobnost. Revni pacienti in njihove družine so tisti, ki potrebujejo dodatne socialne storitve in za katere je treba pripraviti poizvedbo o socialnem položaju. Poleg tega je tudi zaradi obveznosti bolnišnic IRIS, da nudijo storitve na več lokacijah, število socialnih delavcev višje, kot bi se lahko razumno pričakovalo (tj. en socialni delavec na vsakih 2 000 sprejemov, glej uvodno izjavo 213).

IV.   Sklepne ugotovitve o dodatnih obveznostih

| (215) | Komisija ugotavlja, da bolnišnice IRIS opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, ki poleg njihove osnovne bolnišnične naloge vključuje obveznost 1) zdravljenja vseh pacientov v vseh okoliščinah (tudi v nenujnih primerih) ne glede na njihovo plačilno sposobnost, 2) nudenja vseh osnovnih bolnišničnih storitev na več lokacijah in 3) dopolnjevanja zdravstvenega varstva z obsežno podporo obsežnih oddelkov socialne službe. Vse te obveznosti skupaj zagotavljajo, da so posebne socialne potrebe bruseljskega prebivalstva v zvezi z bolnišničnimi storitvami izpolnjene in da imajo vsi, zlasti najrevnejši, dostop do visokokakovostne bolnišnične oskrbe. Za bruseljske zasebne bolnišnice, ki so pooblaščene le za opravljanje osnovne bolnišnične naloge, opredeljene v zakonu LCH, ne veljajo nobene take dodatne obveznosti. Storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva zato zagotavljajo le bolnišnice IRIS, saj so poleg minimalnih zahtev (tj. osnovne bolnišnične naloge), ki v skladu z zakonom LCH veljajo za vse bolnišnice v Belgiji, le njim naložene strožje in obsežnejše obveznosti. Zaradi opravljanja te storitve splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva imajo bolnišnice IRIS precejšnje stroške, ki niso ali so le delno kriti iz finančnih virov, skupnih javnim in zasebnim bolnišnicam, zato nastanejo primanjkljaji, o katerih poročajo bolnišnice IRIS. Zato zadevni bruseljski CPAS in občine, da bi zagotovili kontinuiteto svojih javnih bolnišnic, nadomestijo primanjkljaj bolnišnic IRIS, kot je opisano v oddelkih 7.3.4.4 in 7.3.5. |
| --- | --- |

(215)

Komisija ugotavlja, da bolnišnice IRIS opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva, ki poleg njihove osnovne bolnišnične naloge vključuje obveznost 1) zdravljenja vseh pacientov v vseh okoliščinah (tudi v nenujnih primerih) ne glede na njihovo plačilno sposobnost, 2) nudenja vseh osnovnih bolnišničnih storitev na več lokacijah in 3) dopolnjevanja zdravstvenega varstva z obsežno podporo obsežnih oddelkov socialne službe. Vse te obveznosti skupaj zagotavljajo, da so posebne socialne potrebe bruseljskega prebivalstva v zvezi z bolnišničnimi storitvami izpolnjene in da imajo vsi, zlasti najrevnejši, dostop do visokokakovostne bolnišnične oskrbe. Za bruseljske zasebne bolnišnice, ki so pooblaščene le za opravljanje osnovne bolnišnične naloge, opredeljene v zakonu LCH, ne veljajo nobene take dodatne obveznosti. Storitev splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva zato zagotavljajo le bolnišnice IRIS, saj so poleg minimalnih zahtev (tj. osnovne bolnišnične naloge), ki v skladu z zakonom LCH veljajo za vse bolnišnice v Belgiji, le njim naložene strožje in obsežnejše obveznosti. Zaradi opravljanja te storitve splošnega gospodarskega pomena zagotavljanja socialnega zdravstvenega varstva imajo bolnišnice IRIS precejšnje stroške, ki niso ali so le delno kriti iz finančnih virov, skupnih javnim in zasebnim bolnišnicam, zato nastanejo primanjkljaji, o katerih poročajo bolnišnice IRIS. Zato zadevni bruseljski CPAS in občine, da bi zagotovili kontinuiteto svojih javnih bolnišnic, nadomestijo primanjkljaj bolnišnic IRIS, kot je opisano v oddelkih 7.3.4.4 in 7.3.5.

7.3.4.2   Pooblaščeno podjetje in, če je primerno, zadevno ozemlje

Pooblaščeno podjetje in, če je primerno, zadevno ozemlje

| (216) | Vsaka posamezna bolnišnica IRIS ima svoj statut, ki določa njen cilj, strateški načrti združenja IRIS pa veljajo za vsako od petih bolnišnic IRIS. Poleg tega bolnišnice IRIS, tako kot vse belgijske bolnišnice, prejmejo individualno dovoljenje, ki ga potrebujejo, da so upravičene do drugih vrst javnega financiranja (kot je proračun finančnih sredstev). Ti akti o pooblastitvi ne določajo ozemlja za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(216)

Vsaka posamezna bolnišnica IRIS ima svoj statut, ki določa njen cilj, strateški načrti združenja IRIS pa veljajo za vsako od petih bolnišnic IRIS. Poleg tega bolnišnice IRIS, tako kot vse belgijske bolnišnice, prejmejo individualno dovoljenje, ki ga potrebujejo, da so upravičene do drugih vrst javnega financiranja (kot je proračun finančnih sredstev). Ti akti o pooblastitvi ne določajo ozemlja za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena.

7.3.4.3   Izključne ali posebne pravice

Izključne ali posebne pravice

| (217) | Bolnišnice IRIS nimajo nobenih izključnih ali posebnih pravic. |
| --- | --- |

(217)

Bolnišnice IRIS nimajo nobenih izključnih ali posebnih pravic.

7.3.4.4   Mehanizem nadomestil

Mehanizem nadomestil

| (218) | Mehanizem za nadomestilo primanjkljaja je opisan v členu 46 statutov vsake od petih bolnišnic IRIS. Ta člen trenutno določa (glej tudi opombo 48):

  „Brez poseganja v člen 109 [zakona LCH] se rezultat poslovnega leta razdeli med partnerje, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini, in sicer s sklepom generalne skupščine“. |
| --- | --- |

(218)

Mehanizem za nadomestilo primanjkljaja je opisan v členu 46 statutov vsake od petih bolnišnic IRIS. Ta člen trenutno določa (glej tudi opombo 48):

„Brez poseganja v člen 109 [zakona LCH] se rezultat poslovnega leta razdeli med partnerje, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini, in sicer s sklepom generalne skupščine“.

| (219) | Iz člena 46 statutov bolnišnic IRIS je jasno, da:






  — | to nadomestilo primanjkljaja ne posega v mehanizem, določen v členu 109 zakona LCH (zdaj členu 125 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008), v skladu s katerim morajo občine kriti primanjkljaj svoje javne bolnišnice razen v zvezi z nekaterimi dejavnostmi (261). Vendar, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 235), nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH v tem primeru nima dejanskega vpliva, saj bolnišnice IRIS takoj po prejemu sredstev te zneske v celoti povrnejo občini, |
| --- | --- | --- |

(219)

Iz člena 46 statutov bolnišnic IRIS je jasno, da:

—

to nadomestilo primanjkljaja ne posega v mehanizem, določen v členu 109 zakona LCH (zdaj členu 125 zakona LCH iz različice zakona z dne 10. julija 2008), v skladu s katerim morajo občine kriti primanjkljaj svoje javne bolnišnice razen v zvezi z nekaterimi dejavnostmi (261). Vendar, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 235), nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH v tem primeru nima dejanskega vpliva, saj bolnišnice IRIS takoj po prejemu sredstev te zneske v celoti povrnejo občini,

261

| — | rezultat, ki ga je treba pokriti, je rezultat iz računovodskih izkazov bolnišnice (tj. nanaša se na računovodski primanjkljaj bolnišnice kot celote, zato vključuje tudi rezultat pomožnih dejavnosti bolnišnic IRIS, glej tudi uvodno izjavo 41). Člen 46 statutov bolnišnic IRIS v nasprotju s členom 109 zakona LCH iz primanjkljaja ne izključuje nobenih dejavnosti. Vendar je jasno tudi, da nadomestilo ne more biti višje od računovodskega primanjkljaja, saj je vezano na rezultat poslovnega leta, |
| --- | --- |

—

rezultat, ki ga je treba pokriti, je rezultat iz računovodskih izkazov bolnišnice (tj. nanaša se na računovodski primanjkljaj bolnišnice kot celote, zato vključuje tudi rezultat pomožnih dejavnosti bolnišnic IRIS, glej tudi uvodno izjavo 41). Člen 46 statutov bolnišnic IRIS v nasprotju s členom 109 zakona LCH iz primanjkljaja ne izključuje nobenih dejavnosti. Vendar je jasno tudi, da nadomestilo ne more biti višje od računovodskega primanjkljaja, saj je vezano na rezultat poslovnega leta,

| — | h kritju primanjkljaja morajo prispevati le partnerji, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini. V praksi to pomeni, da morajo prispevati le občine in CPAS (262). |
| --- | --- |

—

h kritju primanjkljaja morajo prispevati le partnerji, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini. V praksi to pomeni, da morajo prispevati le občine in CPAS (262).

262

| (220) | Ker bolnišnice IRIS izvajajo le storitve splošnega gospodarskega pomena in pomožne dejavnosti, člen 46 statutov vsake od bolnišnic IRIS določa jasen mehanizem nadomestil z navedbo, da je treba (brez izjem) kriti rezultat poslovnega leta. Ta rezultat se določi na podlagi jasnega sklopa računovodskih načel, ki enako veljajo za javne in zasebne belgijske bolnišnice. Poleg tega mora vsaka bolnišnica (na podlagi členov od 80 do 85 zakona LCH) imenovati neodvisnega revizorja, ki preveri njihove računovodske evidence in rezultate (glej uvodno izjavo 49). |
| --- | --- |

(220)

Ker bolnišnice IRIS izvajajo le storitve splošnega gospodarskega pomena in pomožne dejavnosti, člen 46 statutov vsake od bolnišnic IRIS določa jasen mehanizem nadomestil z navedbo, da je treba (brez izjem) kriti rezultat poslovnega leta. Ta rezultat se določi na podlagi jasnega sklopa računovodskih načel, ki enako veljajo za javne in zasebne belgijske bolnišnice. Poleg tega mora vsaka bolnišnica (na podlagi členov od 80 do 85 zakona LCH) imenovati neodvisnega revizorja, ki preveri njihove računovodske evidence in rezultate (glej uvodno izjavo 49).

| (221) | Ker člen 46 statutov zahteva kritje celotnega primanjkljaja bolnišnic IRIS, presega minimalno zahtevo, predvideno v členu 109 zakona LCH. Razlog za to popolno kritje primanjkljaja za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti (263) je, da želijo bruseljski lokalni organi zagotoviti stalno kontinuiteto in operativnost bolnišnic IRIS (glej uvodno izjavo 91). Člen 46 je v skladu tudi s členom 61 zakona o CPAS, v katerem je navedeno:

  „CPAS se lahko zanesejo na sodelovanje z osebami, ustanovami ali službami, ki jih ustanovijo javni organi ali se ustanovijo z zasebno pobudo, in bodo lahko ob upoštevanju proste izbire zadevne osebe uporabili sredstva za doseganje različnih rešitev, ki se pojavijo.
  CPAS lahko nosijo morebitne stroške tega sodelovanja, kadar se ne krijejo z izvajanjem drugega zakona, predpisa, sporazuma ali sodne odločbe.“ |
| --- | --- |

(221)

Ker člen 46 statutov zahteva kritje celotnega primanjkljaja bolnišnic IRIS, presega minimalno zahtevo, predvideno v členu 109 zakona LCH. Razlog za to popolno kritje primanjkljaja za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti (263) je, da želijo bruseljski lokalni organi zagotoviti stalno kontinuiteto in operativnost bolnišnic IRIS (glej uvodno izjavo 91). Člen 46 je v skladu tudi s členom 61 zakona o CPAS, v katerem je navedeno:

263

„CPAS se lahko zanesejo na sodelovanje z osebami, ustanovami ali službami, ki jih ustanovijo javni organi ali se ustanovijo z zasebno pobudo, in bodo lahko ob upoštevanju proste izbire zadevne osebe uporabili sredstva za doseganje različnih rešitev, ki se pojavijo.

CPAS lahko nosijo morebitne stroške tega sodelovanja, kadar se ne krijejo z izvajanjem drugega zakona, predpisa, sporazuma ali sodne odločbe.“

| (222) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodni izjavi 22 in 44), morajo občine kriti primanjkljaj svojega CPAS. Zato je občina končno odgovorna za kritje celotnega primanjkljaja svoje javne bolnišnice. |
| --- | --- |

(222)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodni izjavi 22 in 44), morajo občine kriti primanjkljaj svojega CPAS. Zato je občina končno odgovorna za kritje celotnega primanjkljaja svoje javne bolnišnice.

7.3.4.5   Ureditve, vzpostavljene za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo

Ureditve, vzpostavljene za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo

| (223) | Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, mehanizem za nadomestilo primanjkljaja deluje tako, da je tveganje, da bi se sploh izplačalo prekomerno nadomestilo, že tako zelo majhno (glej uvodno izjavo 247). Poleg tega zakon z dne 14. novembra 1983 (glej uvodne izjave od 248 do 250) in zakon o CPAS (glej uvodni izjavi 251 in 252) občinam zagotavljata pravna sredstva, potrebna za nadzor nad prekomernim nadomestilom in njegovo vračilo, če je potrebno. |
| --- | --- |

(223)

Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, mehanizem za nadomestilo primanjkljaja deluje tako, da je tveganje, da bi se sploh izplačalo prekomerno nadomestilo, že tako zelo majhno (glej uvodno izjavo 247). Poleg tega zakon z dne 14. novembra 1983 (glej uvodne izjave od 248 do 250) in zakon o CPAS (glej uvodni izjavi 251 in 252) občinam zagotavljata pravna sredstva, potrebna za nadzor nad prekomernim nadomestilom in njegovo vračilo, če je potrebno.

7.3.4.6   Sklicevanje na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012

Sklicevanje na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012

| (224) | V skladu s členom 4(f) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 mora akt o pooblastitvi vključevati sklic na navedeni sklep. V členu 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je predvideno prehodno obdobje dveh let za sheme pomoči, ki so začele učinkovati pred 31. januarjem 2012 in so bile združljive na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Zato je bilo v zadevnem primeru sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 uveden šele leta 2014. Od leta 2014 naprej se vsaka odločitev zadevnih bruseljskih občin glede izvedbe plačila bolnišnicam IRIS na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS sklicuje tudi na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Poleg tega bi bilo treba opozoriti, da je bil sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dodan v člen 108 sedanje različice zakona LCH z zakonom z dne 10. aprila 2014 (264). Natančneje, v skladu s tem členom mora vsak dopis o odločitvi v zvezi z zneskom iz proračuna finančnih sredstev, ki se bo dodelil bolnišnici, vključevati izrecen sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Komisija zato ugotavlja, da je ta formalni pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(224)

V skladu s členom 4(f) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 mora akt o pooblastitvi vključevati sklic na navedeni sklep. V členu 10(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je predvideno prehodno obdobje dveh let za sheme pomoči, ki so začele učinkovati pred 31. januarjem 2012 in so bile združljive na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Zato je bilo v zadevnem primeru sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 uveden šele leta 2014. Od leta 2014 naprej se vsaka odločitev zadevnih bruseljskih občin glede izvedbe plačila bolnišnicam IRIS na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS sklicuje tudi na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Poleg tega bi bilo treba opozoriti, da je bil sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 dodan v člen 108 sedanje različice zakona LCH z zakonom z dne 10. aprila 2014 (264). Natančneje, v skladu s tem členom mora vsak dopis o odločitvi v zvezi z zneskom iz proračuna finančnih sredstev, ki se bo dodelil bolnišnici, vključevati izrecen sklic na sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Komisija zato ugotavlja, da je ta formalni pogoj izpolnjen.

264

7.3.5   Nadomestilo

Nadomestilo

| (225) | Drugi ključni pogoj združljivosti iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je, da znesek nadomestila, plačan za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne presega zneska, ki je nujen za pokrivanje neto stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti javne službe, vključno z zmernim dobičkom (265). V sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je poleg tega določeno, kako se izračunajo neto stroški (vključno z opredelitvijo stroškov in prihodkov, ki se lahko upoštevajo), kako je treba določiti zmerni dobiček in da mora podjetje, ki opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, voditi ločene interne računovodske evidence za storitve splošnega gospodarskega pomena in druge dejavnosti (266). |
| --- | --- |

(225)

Drugi ključni pogoj združljivosti iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je, da znesek nadomestila, plačan za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne presega zneska, ki je nujen za pokrivanje neto stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti javne službe, vključno z zmernim dobičkom (265). V sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je poleg tega določeno, kako se izračunajo neto stroški (vključno z opredelitvijo stroškov in prihodkov, ki se lahko upoštevajo), kako je treba določiti zmerni dobiček in da mora podjetje, ki opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, voditi ločene interne računovodske evidence za storitve splošnega gospodarskega pomena in druge dejavnosti (266).

265

266

| (226) | V zadevnem primeru bolnišnice IRIS zagotavljajo le storitve splošnega gospodarskega pomena in opisane (glej uvodni izjavi 41 in 155) omejene dejavnosti, ki so pomožne tem storitvam splošnega gospodarskega pomena. Pri opravljanju vseh teh dejavnosti (storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti) imajo bolnišnice IRIS stroške, ki se v veliki meri (267) krijejo iz raznih javnih in zasebnih virov financiranja, kot so bili opisani (glej uvodno izjavo 46). Kljub temu so bolnišnice IRIS, kot bo prikazano v nadaljevanju (glej preglednice od 3 do 7), večino let od leta 1996 pri opravljanju teh dejavnosti ustvarile primanjkljaj. Komisija meni, da so ti primanjkljaji preostali neto stroški (tj. del neto stroškov, ki se ne krije iz finančnih virov, opisanih v uvodni izjavi 46) storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Občine z nadomeščanjem teh primanjkljajev krijejo le preostale neto stroške, ki jih imajo bolnišnice IRIS pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, in niti ne dodelijo razumnega dobička. Zato nadomestilo primanjkljajev bolnišnic IRIS že po svoji naravi ne bi smelo povzročiti in tudi ni povzročilo dejanskega prekomernega nadomestila (glej tudi uvodne izjave od 234 do 245). |
| --- | --- |

(226)

V zadevnem primeru bolnišnice IRIS zagotavljajo le storitve splošnega gospodarskega pomena in opisane (glej uvodni izjavi 41 in 155) omejene dejavnosti, ki so pomožne tem storitvam splošnega gospodarskega pomena. Pri opravljanju vseh teh dejavnosti (storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti) imajo bolnišnice IRIS stroške, ki se v veliki meri (267) krijejo iz raznih javnih in zasebnih virov financiranja, kot so bili opisani (glej uvodno izjavo 46). Kljub temu so bolnišnice IRIS, kot bo prikazano v nadaljevanju (glej preglednice od 3 do 7), večino let od leta 1996 pri opravljanju teh dejavnosti ustvarile primanjkljaj. Komisija meni, da so ti primanjkljaji preostali neto stroški (tj. del neto stroškov, ki se ne krije iz finančnih virov, opisanih v uvodni izjavi 46) storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti, ki jih opravljajo bolnišnice IRIS. Občine z nadomeščanjem teh primanjkljajev krijejo le preostale neto stroške, ki jih imajo bolnišnice IRIS pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, in niti ne dodelijo razumnega dobička. Zato nadomestilo primanjkljajev bolnišnic IRIS že po svoji naravi ne bi smelo povzročiti in tudi ni povzročilo dejanskega prekomernega nadomestila (glej tudi uvodne izjave od 234 do 245).

267

| (227) | V skladu s členom 77 zakona LCH morajo vse bolnišnice voditi ločene računovodske evidence, iz katerih so razvidni stroški posamezne storitve. Računovodska načela, ki se uporabljajo za javne in zasebne bolnišnice, določa kraljevi odlok z dne 19. junija 2007 (268). V skladu z navedenim kraljevim odlokom se morajo nebolnišnične dejavnosti (tj. v tem primeru pomožne dejavnosti, opisane v uvodnih izjavah 41 in 155), voditi ločeno (natančneje, v evidencah morajo biti navedene pod oznakami od 900 do 999, glej tudi uvodno izjavo 49). Komisija je prejela potrdila neodvisnih revizorjev vseh bolnišnic IRIS, ki potrjujejo, da so evidence ločene v skladu z zahtevami iz belgijskega prava (269). Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je zahteva na podlagi člena 5(9) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 o ločenih računovodskih izkazih izpolnjena. |
| --- | --- |

(227)

V skladu s členom 77 zakona LCH morajo vse bolnišnice voditi ločene računovodske evidence, iz katerih so razvidni stroški posamezne storitve. Računovodska načela, ki se uporabljajo za javne in zasebne bolnišnice, določa kraljevi odlok z dne 19. junija 2007 (268). V skladu z navedenim kraljevim odlokom se morajo nebolnišnične dejavnosti (tj. v tem primeru pomožne dejavnosti, opisane v uvodnih izjavah 41 in 155), voditi ločeno (natančneje, v evidencah morajo biti navedene pod oznakami od 900 do 999, glej tudi uvodno izjavo 49). Komisija je prejela potrdila neodvisnih revizorjev vseh bolnišnic IRIS, ki potrjujejo, da so evidence ločene v skladu z zahtevami iz belgijskega prava (269). Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je zahteva na podlagi člena 5(9) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 o ločenih računovodskih izkazih izpolnjena.

268

269

| (228) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 44), morajo bruseljske občine in CPAS na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS kriti celotni računovodski primanjkljaj svojih bolnišnic. Ta obveznost, ki obstaja od ustanovitve bolnišnic IRIS, presega mehanizem za delno nadomestilo primanjkljaja, predviden v členu 109 zakona LCH (glej uvodno izjavo 47). Kljub temu nadomestilo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS nikoli ne more preseči računovodskega primanjkljaja poslovnega leta. Vendar člen 46, ki vzpostavlja jasno obveznost nadomestila primanjkljajev, ne določa izrecno, kdaj natanko morajo občine in CPAS dejansko prenesti denarna sredstva (270). |
| --- | --- |

(228)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 44), morajo bruseljske občine in CPAS na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS kriti celotni računovodski primanjkljaj svojih bolnišnic. Ta obveznost, ki obstaja od ustanovitve bolnišnic IRIS, presega mehanizem za delno nadomestilo primanjkljaja, predviden v členu 109 zakona LCH (glej uvodno izjavo 47). Kljub temu nadomestilo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS nikoli ne more preseči računovodskega primanjkljaja poslovnega leta. Vendar člen 46, ki vzpostavlja jasno obveznost nadomestila primanjkljajev, ne določa izrecno, kdaj natanko morajo občine in CPAS dejansko prenesti denarna sredstva (270).

270

| (229) | Časovni okvir plačil občin bolnišnicam IRIS je vedno odvisen od razpoložljivih sredstev v občinski blagajni. Ker običajno ni bilo na voljo dovolj sredstev, so občine večinoma preložile plačilo bolnišničnega primanjkljaja. V teoriji bi lahko plačilo odlagale do trenutka, ko je zvezna javna služba za javno zdravje določila primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH, saj bi takrat občine morale plačati (del) primanjkljaja bolnišnic. Vendar je bila med trenutkom, ko je bil računovodski primanjkljaj znan, in trenutkom izračuna primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH, velika zamuda (do 10 let). Zato so bolnišnice IRIS v obdobju 1996–2002 nakopičile ogromne primanjkljaje (tj. več kot 50 milijonov EUR). Da bi bolnišnice IRIS pokrile to vrzel v financiranju, so morale vzeti bančna posojila, stroški teh posojil pa so še bolj povečali njihov primanjkljaj. |
| --- | --- |

(229)

Časovni okvir plačil občin bolnišnicam IRIS je vedno odvisen od razpoložljivih sredstev v občinski blagajni. Ker običajno ni bilo na voljo dovolj sredstev, so občine večinoma preložile plačilo bolnišničnega primanjkljaja. V teoriji bi lahko plačilo odlagale do trenutka, ko je zvezna javna služba za javno zdravje določila primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH, saj bi takrat občine morale plačati (del) primanjkljaja bolnišnic. Vendar je bila med trenutkom, ko je bil računovodski primanjkljaj znan, in trenutkom izračuna primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH, velika zamuda (do 10 let). Zato so bolnišnice IRIS v obdobju 1996–2002 nakopičile ogromne primanjkljaje (tj. več kot 50 milijonov EUR). Da bi bolnišnice IRIS pokrile to vrzel v financiranju, so morale vzeti bančna posojila, stroški teh posojil pa so še bolj povečali njihov primanjkljaj.

| (230) | Občine so ugotovile, da jim tak položaj škodi, saj so na koncu s kritjem primanjkljaja plačale obresti za ta posojila, bolnišnicam IRIS pa so želele plačati prej, ne da bi čakale, da jih zvezna javna služba za javno zdravje prisili v plačilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH. Da bi bilo to mogoče, je morala zaradi pomanjkanja zadostnih finančnih sredstev na ravni občine posredovati regija glavnega mesta Bruselj. Regija je zadevnim občinam financiranje zagotovila zlasti (1) neposredno iz sklada FRBRTC (glej uvodno izjavo 231) in (2) od leta 2003 tudi neposredno z dodeljevanjem posebnih subvencij (glej uvodni izjavi 232 in 233). Tako so lahko občine hitreje, čeprav delno (271), izpolnile svojo obveznost glede nadomestila primanjkljaja, ki jo imajo do bolnišnic IRIS. Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 7.1), je regija glavnega mesta Bruselj javno financiranje dodelila in še vedno dodeljuje le zadevnim bruseljskim občinam in ne bolnišnicam IRIS. |
| --- | --- |

(230)

Občine so ugotovile, da jim tak položaj škodi, saj so na koncu s kritjem primanjkljaja plačale obresti za ta posojila, bolnišnicam IRIS pa so želele plačati prej, ne da bi čakale, da jih zvezna javna služba za javno zdravje prisili v plačilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH. Da bi bilo to mogoče, je morala zaradi pomanjkanja zadostnih finančnih sredstev na ravni občine posredovati regija glavnega mesta Bruselj. Regija je zadevnim občinam financiranje zagotovila zlasti (1) neposredno iz sklada FRBRTC (glej uvodno izjavo 231) in (2) od leta 2003 tudi neposredno z dodeljevanjem posebnih subvencij (glej uvodni izjavi 232 in 233). Tako so lahko občine hitreje, čeprav delno (271), izpolnile svojo obveznost glede nadomestila primanjkljaja, ki jo imajo do bolnišnic IRIS. Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 7.1), je regija glavnega mesta Bruselj javno financiranje dodelila in še vedno dodeljuje le zadevnim bruseljskim občinam in ne bolnišnicam IRIS.

271

| (231) | Primanjkljaje, ki so jih bolnišnice IRIS ustvarile v računovodskih letih od 1996 do 2002, so občine nadomestile šele od leta 2002 s sredstvi, ki so jih prejele iz sklada FRBRTC. Nadomeščanje primanjkljajev za to obdobje se je zaključilo šele leta 2008. Kar zadeva nadomeščanje primanjkljajev, ki so nastali od leta 2003, občine niso več koristile sredstev iz sklada FRBRTC. |
| --- | --- |

(231)

Primanjkljaje, ki so jih bolnišnice IRIS ustvarile v računovodskih letih od 1996 do 2002, so občine nadomestile šele od leta 2002 s sredstvi, ki so jih prejele iz sklada FRBRTC. Nadomeščanje primanjkljajev za to obdobje se je zaključilo šele leta 2008. Kar zadeva nadomeščanje primanjkljajev, ki so nastali od leta 2003, občine niso več koristile sredstev iz sklada FRBRTC.

| (232) | Regija glavnega mesta Bruselj od računovodskega leta 2003 občinam dodeljuje povprečno 10 milijonov EUR letno (za točne zneske glej preglednico 2) v obliki posebnih subvencij. Nato je posamezna občina plačala svoje delež te posebne subvencije, običajno na začetku naslednjega leta, na podlagi ocenjenega primanjkljaja bolnišnice (npr. na začetku leta 2015 za poslovno leto 2014). Primanjkljaj se oceni na podlagi revizije dejavnosti bolnišnice in začasnega rezultata za prvih devet mesecev zadevnega leta. V šestih mesecih po koncu poslovnega leta (tj. do konca junija) generalna skupščina vsake bolnišnice IRIS odobri računovodske izkaze bolnišnice in sprejme končni računovodski primanjkljaj. Znesek računovodskega primanjkljaja, ki po plačilu deleža posebne subvencije ostane neporavnan, se poravna v skladu z razpoložljivimi sredstvi v občinskih blagajnah. Za popolno poravnavo je lahko potrebnih še nekaj let in v celotnem obdobju ocenjevanja (1996–2014) so bolnišnice IRIS vedno čakale na plačila občin (za podrobnosti o neporavnanih zneskih glej preglednice v uvodni izjavi 234).

  Preglednica 2


  Plačila (financirana s posebno subvencijo) občin bolnišnicam IRIS












  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto | CHU Saint-Pierre | CHU Brugmann | Južne bolnišnice IRIS | HUDERF | Institut Bordet | Skupaj |
| 2003 | 1 620 000 | 1 770 000 | 3 765 000 | 820 000 | 2 025 000 | 10 000 000 |
| 2004 | 1 541 775 | 1 457 000 | 3 765 000 | 781 981 | 1 321 316 | 8 867 072 |
| 2005 | 2 132 928 | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 800 000 | 11 132 928 |
| 2006 | — | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 1 800 000 | 10 000 000 |
| 2007 | 278 330 | 4 125 610 | 3 765 000 | 622 529 | 1 208 531 | 10 000 000 |
| 2008 | 308 367 | 3 999 767 | 3 765 000 | 871 350 | 1 055 516 | 10 000 000 |
| 2009 | 490 002 | 3 231 504 | 3 765 000 | 1 246 998 | 1 266 496 | 10 000 000 |
| 2010 | 565 440 | 3 644 432 | 3 388 500 | 1 401 628 | — | 9 000 000 |
| 2011 | 654 580 | 3 206 932 | 3 576 750 | 1 220 232 | 841 506 | 9 500 000 |
| 2012 | 1 091 761 | 3 380 656 | 3 765 000 | 945 316 | 817 267 | 10 000 000 |
| 2013 | 1 826 753 | 2 500 348 | 3 765 000 | 635 966 | 1 271 933 | 10 000 000 |
| 2014 | 1 390 000 | 2 847 000 | 3 765 000 | 618 000 | 1 380 000 | 10 000 000 |
| Skupaj | 11 899 936 | 37 477 249 | 44 615 250 | 10 720 000 | 13 787 565 | 118 500 000 |

(232)

Regija glavnega mesta Bruselj od računovodskega leta 2003 občinam dodeljuje povprečno 10 milijonov EUR letno (za točne zneske glej preglednico 2) v obliki posebnih subvencij. Nato je posamezna občina plačala svoje delež te posebne subvencije, običajno na začetku naslednjega leta, na podlagi ocenjenega primanjkljaja bolnišnice (npr. na začetku leta 2015 za poslovno leto 2014). Primanjkljaj se oceni na podlagi revizije dejavnosti bolnišnice in začasnega rezultata za prvih devet mesecev zadevnega leta. V šestih mesecih po koncu poslovnega leta (tj. do konca junija) generalna skupščina vsake bolnišnice IRIS odobri računovodske izkaze bolnišnice in sprejme končni računovodski primanjkljaj. Znesek računovodskega primanjkljaja, ki po plačilu deleža posebne subvencije ostane neporavnan, se poravna v skladu z razpoložljivimi sredstvi v občinskih blagajnah. Za popolno poravnavo je lahko potrebnih še nekaj let in v celotnem obdobju ocenjevanja (1996–2014) so bolnišnice IRIS vedno čakale na plačila občin (za podrobnosti o neporavnanih zneskih glej preglednice v uvodni izjavi 234).

Preglednica 2

Preglednica 2

Plačila (financirana s posebno subvencijo) občin bolnišnicam IRIS

Plačila (financirana s posebno subvencijo) občin bolnišnicam IRIS

(v EUR)

Leto

CHU Saint-Pierre

CHU Brugmann

Južne bolnišnice IRIS

HUDERF

Institut Bordet

Skupaj

2003

2003

1 620 000

1 770 000

3 765 000

820 000

2 025 000

10 000 000

10 000 000

2004

2004

1 541 775

1 457 000

3 765 000

781 981

1 321 316

8 867 072

8 867 072

2005

2005

2 132 928

3 657 000

3 765 000

778 000

800 000

11 132 928

11 132 928

2006

2006

—

3 657 000

3 765 000

778 000

1 800 000

10 000 000

10 000 000

2007

2007

278 330

4 125 610

3 765 000

622 529

1 208 531

10 000 000

10 000 000

2008

2008

308 367

3 999 767

3 765 000

871 350

1 055 516

10 000 000

10 000 000

2009

2009

490 002

3 231 504

3 765 000

1 246 998

1 266 496

10 000 000

10 000 000

2010

2010

565 440

3 644 432

3 388 500

1 401 628

—

9 000 000

9 000 000

2011

2011

654 580

3 206 932

3 576 750

1 220 232

841 506

9 500 000

9 500 000

2012

2012

1 091 761

3 380 656

3 765 000

945 316

817 267

10 000 000

10 000 000

2013

2013

1 826 753

2 500 348

3 765 000

635 966

1 271 933

10 000 000

10 000 000

2014

2014

1 390 000

2 847 000

3 765 000

618 000

1 380 000

10 000 000

10 000 000

Skupaj

Skupaj

11 899 936

11 899 936

37 477 249

37 477 249

44 615 250

44 615 250

10 720 000

10 720 000

13 787 565

13 787 565

118 500 000

118 500 000

| (233) | Kar zadeva računovodstvo, se je del posebne subvencije v nekaterih letih neposredno obračunal v rezultatu bolnišnice (s čimer se je zmanjšal preostali primanjkljaj), v drugih letih pa se je znesek obračunal kot nadomestilo primanjkljaja (tj. pri pripisu rezultata). Poleg tega je leta 2004 nastala zamuda pri računovodstvu za bolnišnico CHU Saint-Pierre, zato je bil njen del posebne subvencije evidentiran šele v računovodskih evidencah za naslednje leto. To pojasni, zakaj je skupni znesek posebne subvencije za vseh pet bolnišnic IRIS v letu 2004 znašal le 8 867 072 EUR, leta 2005 pa 11 132 928, kar skupaj znaša 20 milijonov EUR (ali 10 milijonov EUR letno, kot je bilo načrtovano). Kljub tem razlikam v računovodski obravnavi je načelo, na katerem temeljijo ta plačila, vedno zagotoviti hitro (in običajno delno) nadomestilo primanjkljaja brez prekomernega nadomestila (glej preostanek tega oddelka). |
| --- | --- |

(233)

Kar zadeva računovodstvo, se je del posebne subvencije v nekaterih letih neposredno obračunal v rezultatu bolnišnice (s čimer se je zmanjšal preostali primanjkljaj), v drugih letih pa se je znesek obračunal kot nadomestilo primanjkljaja (tj. pri pripisu rezultata). Poleg tega je leta 2004 nastala zamuda pri računovodstvu za bolnišnico CHU Saint-Pierre, zato je bil njen del posebne subvencije evidentiran šele v računovodskih evidencah za naslednje leto. To pojasni, zakaj je skupni znesek posebne subvencije za vseh pet bolnišnic IRIS v letu 2004 znašal le 8 867 072 EUR, leta 2005 pa 11 132 928, kar skupaj znaša 20 milijonov EUR (ali 10 milijonov EUR letno, kot je bilo načrtovano). Kljub tem razlikam v računovodski obravnavi je načelo, na katerem temeljijo ta plačila, vedno zagotoviti hitro (in običajno delno) nadomestilo primanjkljaja brez prekomernega nadomestila (glej preostanek tega oddelka).

| (234) | V preglednicah od 3 do 7 so za vsako od petih bolnišnic IRIS navedeni računovodski primanjkljaji, ki so nastali v posameznem letu (v obdobju 1996–2014 ti primanjkljaji skupaj znašajo skoraj 250 milijonov EUR), in plačila, ki jih je vsako leto izvedla občina (ta plačila se lahko nanašajo na primanjkljaje preteklih let). Iz njih je razvidno, kdaj (tj. v katerih letih) so občine izvedle plačila za nadomestilo primanjkljajev zadevnih bolnišnic IRIS, ne pa tudi, za katero določeno leto navedena plačila nadomeščajo primanjkljaj (272). V teh preglednicah so prikazani tudi kopičenje primanjkljajev v obdobju 1996–2002 in zamude občin pri plačilih. Poleg tega je jasno, da so zadevne občine v katerem koli danem trenutku v obdobju 1996–2014 bolnišnicam IRIS dolgovale precejšnje zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja. Neporavnani znesek do konca leta 2014 za vseh pet bolnišnic IRIS skupaj presega 15 milijonov EUR. V zvezi s tem je treba poudariti, da se, kadar bolnišnice IRIS ustvarijo dobiček, ta dobiček zadrži in uporabi za kritje preteklih ali prihodnjih primanjkljajev, zato se zniža znesek, ki ga morajo plačati občine. Iz teh preglednic je razvidno tudi, da v skladu s trditvami belgijskih organov (glej uvodno izjavo 89) in nasprotno od navedbe pritožnika ni nobenega mehanizma predplačil (glej uvodno izjavo 55). Dejansko občine plačila izvedejo s precejšnjo zamudo po nastanku primanjkljaja in ko se je obveznost na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS začela uporabljati. Zato za časovni okvir plačil nadomestila primanjkljaja za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti ni mogoče šteti, da bolnišnicam IRIS zagotavlja prednost.

  Preglednica 3


  Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico CHU Saint-Pierre









  (v EUR) |
| --- | --- |
| CHU Saint-Pierre | Računovodski primanjkljaj | Plačila občine | Neporavnani znesek |
| 1996 | – 5 737 856 | 0 | – 5 737 856 |
| 1997 | – 6 754 920 | 0 | – 12 492 776 |
| 1998 | – 3 696 235 | 0 | – 16 189 011 |
| 1999 | – 752 234 | 0 | – 16 941 245 |
| 2000 | – 1 072 993 | 0 | – 18 014 238 |
| 2001 | – 1 416 937 | 0 | – 19 431 174 |
| 2002 | – 2 914 245 | 3 368 351 | – 18 977 068 |
| 2003 | – 2 629 012 | 4 925 162 | – 16 680 918 |
| 2004 | – 1 541 775 | 11 571 300 | – 6 651 393 |
| 2005 | – 2 248 399 | 1 000 000 | – 7 899 792 |
| 2006 | 98 114 | 2 886 635 | – 4 915 043 |
| 2007 | – 774 755 | 2 217 900 | – 3 471 897 |
| 2008 | – 1 054 119 | 2 356 333 | – 2 169 683 |
| 2009 | – 1 000 933 | 490 002 | – 2 680 614 |
| 2010 | – 1 576 429 | 565 440 | – 3 691 602 |
| 2011 | – 949 668 | 654 580 | – 3 986 690 |
| 2012 | – 1 079 200 | 1 091 761 | – 3 974 129 |
| 2013 | – 1 880 205 | 1 826 753 | – 4 027 580 |
| 2014 | – 1 441 778 | 1 900 931 | – 3 568 427 |
| Skupaj | – 38 423 575 | 34 855 148 | – 3 568 427 |

(234)

V preglednicah od 3 do 7 so za vsako od petih bolnišnic IRIS navedeni računovodski primanjkljaji, ki so nastali v posameznem letu (v obdobju 1996–2014 ti primanjkljaji skupaj znašajo skoraj 250 milijonov EUR), in plačila, ki jih je vsako leto izvedla občina (ta plačila se lahko nanašajo na primanjkljaje preteklih let). Iz njih je razvidno, kdaj (tj. v katerih letih) so občine izvedle plačila za nadomestilo primanjkljajev zadevnih bolnišnic IRIS, ne pa tudi, za katero določeno leto navedena plačila nadomeščajo primanjkljaj (272). V teh preglednicah so prikazani tudi kopičenje primanjkljajev v obdobju 1996–2002 in zamude občin pri plačilih. Poleg tega je jasno, da so zadevne občine v katerem koli danem trenutku v obdobju 1996–2014 bolnišnicam IRIS dolgovale precejšnje zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja. Neporavnani znesek do konca leta 2014 za vseh pet bolnišnic IRIS skupaj presega 15 milijonov EUR. V zvezi s tem je treba poudariti, da se, kadar bolnišnice IRIS ustvarijo dobiček, ta dobiček zadrži in uporabi za kritje preteklih ali prihodnjih primanjkljajev, zato se zniža znesek, ki ga morajo plačati občine. Iz teh preglednic je razvidno tudi, da v skladu s trditvami belgijskih organov (glej uvodno izjavo 89) in nasprotno od navedbe pritožnika ni nobenega mehanizma predplačil (glej uvodno izjavo 55). Dejansko občine plačila izvedejo s precejšnjo zamudo po nastanku primanjkljaja in ko se je obveznost na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS začela uporabljati. Zato za časovni okvir plačil nadomestila primanjkljaja za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti ni mogoče šteti, da bolnišnicam IRIS zagotavlja prednost.

272

Preglednica 3

Preglednica 3

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico CHU Saint-Pierre

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico CHU Saint-Pierre

(v EUR)

CHU Saint-Pierre

Računovodski primanjkljaj

Plačila občine

Neporavnani znesek

1996

1996

– 5 737 856

0

– 5 737 856

1997

1997

– 6 754 920

0

– 12 492 776

1998

1998

– 3 696 235

0

– 16 189 011

1999

1999

– 752 234

0

– 16 941 245

2000

2000

– 1 072 993

0

– 18 014 238

2001

2001

– 1 416 937

0

– 19 431 174

2002

2002

– 2 914 245

3 368 351

– 18 977 068

2003

2003

– 2 629 012

4 925 162

– 16 680 918

2004

2004

– 1 541 775

11 571 300

– 6 651 393

2005

2005

– 2 248 399

1 000 000

– 7 899 792

2006

2006

98 114

2 886 635

– 4 915 043

2007

2007

– 774 755

2 217 900

– 3 471 897

2008

2008

– 1 054 119

2 356 333

– 2 169 683

2009

2009

– 1 000 933

490 002

– 2 680 614

2010

2010

– 1 576 429

565 440

– 3 691 602

2011

2011

– 949 668

654 580

– 3 986 690

2012

2012

– 1 079 200

1 091 761

– 3 974 129

2013

2013

– 1 880 205

1 826 753

– 4 027 580

2014

2014

– 1 441 778

1 900 931

– 3 568 427

Skupaj

Skupaj

– 38 423 575

– 38 423 575

34 855 148

34 855 148

– 3 568 427

– 3 568 427

Preglednica 4

Preglednica 4

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico CHU Brugmann
   (273)

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico CHU Brugmann

273

| (v EUR) |
| --- |
| CHU Brugmann | Računovodski primanjkljaj | Plačila občine | Neporavnani znesek |
| 1996 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1997 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1998 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1999 | – 508 171 | 0 | – 508 171 |
| 2000 | – 3 755 229 | 0 | – 4 263 399 |
| 2001 | – 5 440 039 | 0 | – 9 703 438 |
| 2002 | – 1 976 934 | 0 | – 11 680 371 |
| 2003 | – 1 697 238 | 1 770 000 | – 11 607 609 |
| 2004 | – 1 442 292 | 1 457 000 | – 11 592 901 |
| 2005 | – 7 413 186 | 4 404 420 | – 14 601 667 |
| 2006 | – 14 180 725 | 10 893 584 | – 17 888 808 |
| 2007 | – 6 954 466 | 10 151 330 | – 14 691 944 |
| 2008 | – 6 308 290 | 6 699 647 | – 14 300 587 |
| 2009 | – 6 228 859 | 3 231 504 | – 17 297 942 |
| 2010 | – 5 011 208 | 3 644 432 | – 18 664 719 |
| 2011 | – 2 982 442 | 3 224 315 | – 18 422 846 |
| 2012 | – 2 945 806 | 16 219 985 | – 5 148 666 |
| 2013 | – 2 799 788 | 7 090 156 | – 858 298 |
| 2014 | – 2 923 714 | 2 847 000 | – 935 012 |
| Skupaj | – 72 568 385 | 71 633 373 | – 935 012 |

(v EUR)

CHU Brugmann

Računovodski primanjkljaj

Plačila občine

Neporavnani znesek

1996

1996

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1997

1997

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1998

1998

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1999

1999

– 508 171

0

– 508 171

2000

2000

– 3 755 229

0

– 4 263 399

2001

2001

– 5 440 039

0

– 9 703 438

2002

2002

– 1 976 934

0

– 11 680 371

2003

2003

– 1 697 238

1 770 000

– 11 607 609

2004

2004

– 1 442 292

1 457 000

– 11 592 901

2005

2005

– 7 413 186

4 404 420

– 14 601 667

2006

2006

– 14 180 725

10 893 584

– 17 888 808

2007

2007

– 6 954 466

10 151 330

– 14 691 944

2008

2008

– 6 308 290

6 699 647

– 14 300 587

2009

2009

– 6 228 859

3 231 504

– 17 297 942

2010

2010

– 5 011 208

3 644 432

– 18 664 719

2011

2011

– 2 982 442

3 224 315

– 18 422 846

2012

2012

– 2 945 806

16 219 985

– 5 148 666

2013

2013

– 2 799 788

7 090 156

– 858 298

2014

2014

– 2 923 714

2 847 000

– 935 012

Skupaj

Skupaj

– 72 568 385

– 72 568 385

71 633 373

71 633 373

– 935 012

– 935 012

Preglednica 5

Preglednica 5

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico HUDERF

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico HUDERF

| (v EUR) |
| --- |
| HUDERF | Računovodski primanjkljaj | Plačila občine | Neporavnani znesek |
| 1996 | – 1 505 830 | 0 | – 1 505 830 |
| 1997 | – 1 026 881 | 0 | – 2 532 711 |
| 1998 | – 245 113 | 0 | – 2 777 825 |
| 1999 | 1 642 | 0 | – 2 776 183 |
| 2000 | – 484 951 | 0 | – 3 261 134 |
| 2001 | – 1 218 954 | 0 | – 4 480 088 |
| 2002 | – 479 490 | 883 192 | – 4 076 386 |
| 2003 | – 1 117 778 | 1 583 539 | – 3 610 625 |
| 2004 | – 781 981 | 1 863 863 | – 2 528 742 |
| 2005 | – 1 279 230 | 778 000 | – 3 029 973 |
| 2006 | – 2 494 074 | 1 605 532 | – 3 918 515 |
| 2007 | – 2 687 621 | 1 688 424 | – 4 917 712 |
| 2008 | – 2 314 050 | 1 208 667 | – 6 023 095 |
| 2009 | – 1 868 670 | 1 246 998 | – 6 644 767 |
| 2010 | – 1 823 049 | 1 401 628 | – 7 066 187 |
| 2011 | – 1 620 663 | 1 220 232 | – 7 466 618 |
| 2012 | – 945 316 | 5 525 711 | – 2 886 223 |
| 2013 | – 528 779 | 635 966 | – 2 779 036 |
| 2014 | – 618 000 | 2 682 372 | – 714 664 |
| Skupaj | – 23 038 788 | 22 324 124 | – 714 664 |

(v EUR)

HUDERF

Računovodski primanjkljaj

Plačila občine

Neporavnani znesek

1996

1996

– 1 505 830

0

– 1 505 830

1997

1997

– 1 026 881

0

– 2 532 711

1998

1998

– 245 113

0

– 2 777 825

1999

1999

1 642

0

– 2 776 183

2000

2000

– 484 951

0

– 3 261 134

2001

2001

– 1 218 954

0

– 4 480 088

2002

2002

– 479 490

883 192

– 4 076 386

2003

2003

– 1 117 778

1 583 539

– 3 610 625

2004

2004

– 781 981

1 863 863

– 2 528 742

2005

2005

– 1 279 230

778 000

– 3 029 973

2006

2006

– 2 494 074

1 605 532

– 3 918 515

2007

2007

– 2 687 621

1 688 424

– 4 917 712

2008

2008

– 2 314 050

1 208 667

– 6 023 095

2009

2009

– 1 868 670

1 246 998

– 6 644 767

2010

2010

– 1 823 049

1 401 628

– 7 066 187

2011

2011

– 1 620 663

1 220 232

– 7 466 618

2012

2012

– 945 316

5 525 711

– 2 886 223

2013

2013

– 528 779

635 966

– 2 779 036

2014

2014

– 618 000

2 682 372

– 714 664

Skupaj

Skupaj

– 23 038 788

– 23 038 788

22 324 124

22 324 124

– 714 664

– 714 664

Preglednica 6

Preglednica 6

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico Institut Bordet

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za bolnišnico Institut Bordet

| (v EUR) |
| --- |
| Institut Bordet | Računovodski primanjkljaj | Plačila občine | Neporavnani znesek |
| 1996 | 752 505 | 0 | 752 505 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 922 745 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 964 094 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 1 008 465 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 1 013 904 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 1 168 423 |
| 2002 | – 4 929 106 | 0 | – 3 760 683 |
| 2003 | – 4 916 506 | 2 025 000 | – 6 652 189 |
| 2004 | – 2 001 995 | 1 321 316 | – 7 332 868 |
| 2005 | – 771 467 | 800 000 | – 7 304 335 |
| 2006 | – 1 817 630 | 1 800 000 | – 7 321 966 |
| 2007 | – 1 874 162 | 2 673 741 | – 6 522 386 |
| 2008 | – 1 624 347 | 4 519 412 | – 3 627 322 |
| 2009 | – 688 005 | 1 266 496 | – 3 048 830 |
| 2010 | – 655 634 | 0 | – 3 704 465 |
| 2011 | – 838 644 | 841 506 | – 3 701 602 |
| 2012 | – 833 460 | 4 465 110 | – 69 952 |
| 2013 | – 2 551 468 | 1 271 933 | – 1 349 487 |
| 2014 | – 1 943 857 | 2 023 112 | – 1 270 232 |
| Skupaj | – 24 277 858 | 23 007 626 | – 1 270 232 |

(v EUR)

Institut Bordet

Računovodski primanjkljaj

Plačila občine

Neporavnani znesek

1996

1996

752 505

0

752 505

1997

1997

170 241

0

922 745

1998

1998

41 349

0

964 094

1999

1999

44 371

0

1 008 465

2000

2000

5 439

0

1 013 904

2001

2001

154 518

0

1 168 423

2002

2002

– 4 929 106

0

– 3 760 683

2003

2003

– 4 916 506

2 025 000

– 6 652 189

2004

2004

– 2 001 995

1 321 316

– 7 332 868

2005

2005

– 771 467

800 000

– 7 304 335

2006

2006

– 1 817 630

1 800 000

– 7 321 966

2007

2007

– 1 874 162

2 673 741

– 6 522 386

2008

2008

– 1 624 347

4 519 412

– 3 627 322

2009

2009

– 688 005

1 266 496

– 3 048 830

2010

2010

– 655 634

0

– 3 704 465

2011

2011

– 838 644

841 506

– 3 701 602

2012

2012

– 833 460

4 465 110

– 69 952

2013

2013

– 2 551 468

1 271 933

– 1 349 487

2014

2014

– 1 943 857

2 023 112

– 1 270 232

Skupaj

Skupaj

– 24 277 858

– 24 277 858

23 007 626

23 007 626

– 1 270 232

– 1 270 232

Preglednica 7

Preglednica 7

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za južne bolnišnice IRIS
   (274)

Časovni okvir plačil primanjkljaja in neporavnani znesek za južne bolnišnice IRIS

274

| (v EUR) |
| --- |
| Južne bolnišnice IRIS | Računovodski primanjkljaj | Plačila občine | Neporavnani znesek |
| 1996 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1997 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1998 | Ni podatkov. | Ni podatkov. | Ni podatkov. |
| 1999 | – 1 248 404 | 0 | – 1 248 404 |
| 2000 | – 7 220 971 | 0 | – 8 469 375 |
| 2001 | – 14 782 680 | 0 | – 23 252 055 |
| 2002 | – 12 978 574 | 416 079 | – 35 814 550 |
| 2003 | – 7 990 196 | 6 018 822 | – 37 785 924 |
| 2004 | – 5 941 987 | 13 425 604 | – 30 302 307 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | – 30 978 203 |
| 2006 | – 5 022 247 | 12 622 542 | – 23 377 907 |
| 2007 | – 3 882 170 | 10 885 280 | – 16 374 797 |
| 2008 | – 3 779 570 | 10 885 190 | – 9 269 178 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | – 9 278 722 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | – 9 277 877 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | – 9 273 821 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | – 9 276 011 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | – 9 272 772 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | – 9 268 269 |
| Skupaj | – 89 312 036 | 80 043 767 | – 9 268 269 |

(v EUR)

Južne bolnišnice IRIS

Računovodski primanjkljaj

Plačila občine

Neporavnani znesek

1996

1996

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1997

1997

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1998

1998

Ni podatkov.

Ni podatkov.

Ni podatkov.

1999

1999

– 1 248 404

0

– 1 248 404

2000

2000

– 7 220 971

0

– 8 469 375

2001

2001

– 14 782 680

0

– 23 252 055

2002

2002

– 12 978 574

416 079

– 35 814 550

2003

2003

– 7 990 196

6 018 822

– 37 785 924

2004

2004

– 5 941 987

13 425 604

– 30 302 307

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

– 30 978 203

2006

2006

– 5 022 247

12 622 542

– 23 377 907

2007

2007

– 3 882 170

10 885 280

– 16 374 797

2008

2008

– 3 779 570

10 885 190

– 9 269 178

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

– 9 278 722

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

– 9 277 877

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

– 9 273 821

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

– 9 276 011

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

– 9 272 772

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

– 9 268 269

Skupaj

Skupaj

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (235) | V praksi ima nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS prednost pred nadomestilom primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH. Dejansko se po tem, ko zvezni minister za javno zdravje določi primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH (glej uvodno izjavo 47), občini pošlje dopis, njeni banki pa se odredi, naj ob upoštevanju vseh nadomestil primanjkljaja, ki jih je občina že plačala zadevni bolnišnici IRIS na podlagi člena 46 njenega statuta, ta znesek takoj plača navedeni bolnišnici. Poleg tega so se občine in bolnišnice IRIS dogovorile, da slednje zneske, ki so se jim izplačali na podlagi člena 109 zakona LCH, takoj vrnejo občinam, da se prepreči dvojno kritje istega primanjkljaja. Komisija je v zvezi s tem prejela dopis in preglednico banke občin, BELFIUS, ki potrjujeta, da so bila za vsako leto in za vseh pet bolnišnic IRIS ta vračila izvedena takoj, zato je dvojno kritje primanjkljaja izključeno. V preglednici 8 je prikazan popoln pregled vseh zneskov nadomestil „primanjkljaja na podlagi člena 109“, ki so jih občine plačale bolnišnicam IRIS in so bili takoj vrnjeni, tako da so bile te transakcije nevtralizirane. Zato bolnišnice IRIS s temi plačili na podlagi člena 109 zakona LCH niso prejele nobene prednosti in zato je za nadaljnjo oceno v tem sklepu pomembno le nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS. Preglednica 8 vključuje le plačila do računovodskega leta 2006, saj je to trenutno zadnje leto, za katero je zvezna javna služba za javno zdravje določila primanjkljaj na podlagi člena 109. Iz tega je razvidna velika zamuda, ki v praksi obstaja pri plačilih nadomestila tega primanjkljaja na podlagi mehanizma iz člena 109 zakona LCH, pojasnjuje pa tudi, zakaj se bolnišnice IRIS nanj ne zanašajo (in ga vrnejo takoj po prejemu). Dejansko je nadomestilo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS hitrejši mehanizem (zlasti od uvedbe posebnih subvencij za občine, glej uvodno izjavo 232) od mehanizma iz člena 109 zakona LCH. Poleg tega kritje primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS presega delno kritje primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH (glej uvodni izjavi 47 in 48), saj nadomesti celotni računovodski primanjkljaj, ki ga imajo bolnišnice IRIS. Zato se ocena v tem sklepu osredotoča le na mehanizem nadomestila na podlagi člena 46 in v nasprotju z razveljavljeno odločbo Komisije iz leta 2009, v kateri se je ocenil mehanizem za nadomestilo primanjkljaja iz člena 109 zakona LCH, ne ocenjuje več mehanizma iz člena 109 zakona LCH.

  Preglednica 8


  Popoln pregled zneskov primanjkljaja na podlagi člena 109
   (275)
  , ki so se plačali in takoj vrnili (stanje na dan 9. novembra 2015)











  (v EUR) |
| --- | --- |
| | CHU Saint-Pierre | CHU Brugmann | Južne bolnišnice IRIS | HUDERF | Institut Bordet |
| 1996 | 560 322,61 | 0 | 2 727 844,19 | 0 | 0 |
| 1997 | 0 | 0 | 3 051 321,12 | 0 | 0 |
| 1998 | 0 | 0 | 553 331 | 0 | 0 |
| 1999 | 0 | 781 686,52 | 345 176,04 | 0 | 0 |
| 2000 | 1 019 647,97 | 0 | 0 | 0 | 2 483 585,21 |
| 2001 | 0 | 2 511 189,37 | 126 193,12 | 263 390,41 | 4 681 594,58 |
| 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | 0 | 0 | 3 658 304,97 | 0 | 1 699 065,20 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 798,98 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2006 | 0 | 5 727 775,67 | 0 | 384 527,59 | 0 |

(235)

V praksi ima nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS prednost pred nadomestilom primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH. Dejansko se po tem, ko zvezni minister za javno zdravje določi primanjkljaj na podlagi člena 109 zakona LCH (glej uvodno izjavo 47), občini pošlje dopis, njeni banki pa se odredi, naj ob upoštevanju vseh nadomestil primanjkljaja, ki jih je občina že plačala zadevni bolnišnici IRIS na podlagi člena 46 njenega statuta, ta znesek takoj plača navedeni bolnišnici. Poleg tega so se občine in bolnišnice IRIS dogovorile, da slednje zneske, ki so se jim izplačali na podlagi člena 109 zakona LCH, takoj vrnejo občinam, da se prepreči dvojno kritje istega primanjkljaja. Komisija je v zvezi s tem prejela dopis in preglednico banke občin, BELFIUS, ki potrjujeta, da so bila za vsako leto in za vseh pet bolnišnic IRIS ta vračila izvedena takoj, zato je dvojno kritje primanjkljaja izključeno. V preglednici 8 je prikazan popoln pregled vseh zneskov nadomestil „primanjkljaja na podlagi člena 109“, ki so jih občine plačale bolnišnicam IRIS in so bili takoj vrnjeni, tako da so bile te transakcije nevtralizirane. Zato bolnišnice IRIS s temi plačili na podlagi člena 109 zakona LCH niso prejele nobene prednosti in zato je za nadaljnjo oceno v tem sklepu pomembno le nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS. Preglednica 8 vključuje le plačila do računovodskega leta 2006, saj je to trenutno zadnje leto, za katero je zvezna javna služba za javno zdravje določila primanjkljaj na podlagi člena 109. Iz tega je razvidna velika zamuda, ki v praksi obstaja pri plačilih nadomestila tega primanjkljaja na podlagi mehanizma iz člena 109 zakona LCH, pojasnjuje pa tudi, zakaj se bolnišnice IRIS nanj ne zanašajo (in ga vrnejo takoj po prejemu). Dejansko je nadomestilo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS hitrejši mehanizem (zlasti od uvedbe posebnih subvencij za občine, glej uvodno izjavo 232) od mehanizma iz člena 109 zakona LCH. Poleg tega kritje primanjkljaja na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS presega delno kritje primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH (glej uvodni izjavi 47 in 48), saj nadomesti celotni računovodski primanjkljaj, ki ga imajo bolnišnice IRIS. Zato se ocena v tem sklepu osredotoča le na mehanizem nadomestila na podlagi člena 46 in v nasprotju z razveljavljeno odločbo Komisije iz leta 2009, v kateri se je ocenil mehanizem za nadomestilo primanjkljaja iz člena 109 zakona LCH, ne ocenjuje več mehanizma iz člena 109 zakona LCH.

Preglednica 8

Preglednica 8

Popoln pregled zneskov primanjkljaja na podlagi člena 109
   (275)
  , ki so se plačali in takoj vrnili (stanje na dan 9. novembra 2015)

Popoln pregled zneskov primanjkljaja na podlagi člena 109

275

, ki so se plačali in takoj vrnili (stanje na dan 9. novembra 2015)

(v EUR)

CHU Saint-Pierre

CHU Brugmann

Južne bolnišnice IRIS

HUDERF

Institut Bordet

1996

1996

560 322,61

0

2 727 844,19

0

0

1997

1997

0

0

3 051 321,12

0

0

1998

1998

0

0

553 331

0

0

1999

1999

0

781 686,52

345 176,04

0

0

2000

2000

1 019 647,97

0

0

0

2 483 585,21

2001

2001

0

2 511 189,37

126 193,12

263 390,41

4 681 594,58

2002

2002

0

0

0

0

0

2003

2003

0

0

3 658 304,97

0

1 699 065,20

2004

2004

0

0

0

0

705 798,98

2005

2005

0

0

0

0

0

2006

2006

0

5 727 775,67

0

384 527,59

0

| (236) | Komisija je ocenila tudi, ali so v obdobju 1996–2014 (276) bolnišnice IRIS dejansko prejele prekomerno nadomestilo. Zaradi združitev, ki so se izvedle 1. julija 1999 (glej tudi uvodno izjavo 28), in dolgega časovnega obdobja, ki je od takrat preteklo, analiza prekomernega nadomestila ne more zajeti obdobja 1996–1998 za bolnišnico CHU Brugmann, saj zadevnih evidenc ni bilo več mogoče pridobiti. Iz istega razloga se lahko ta analiza za južne bolnišnice IRIS izvede le na skupni osnovi za obdobje 1996–1998. V zvezi s tem je treba poudariti, da so belgijski organi predložili vse ustrezne računovodske informacije bolnišnic IRIS in informacije o plačilih primanjkljaja, ki so jih izvedle občine, kolikor so bili ti podatki na voljo. Do začetka veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 19. decembra 2005 so morale namreč države članice informacije za Komisijo hraniti pet let (277) (namesto desetih v skladu z odločbo in sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena (278)). Komisija je prvo zahtevo po informacijah poslala šele 22. marca 2006, vendar so belgijski organi kljub temu uspeli zagotoviti zadevne podatke od leta 1996 za bolnišnice CHU Saint-Pierre, HUDERF in Institut Bordet ter od leta 1999 za južne bolnišnice IRIS (in skupne podatke za obdobje 1996–1998) in bolnišnico CHU Brugmann. |
| --- | --- |

(236)

Komisija je ocenila tudi, ali so v obdobju 1996–2014 (276) bolnišnice IRIS dejansko prejele prekomerno nadomestilo. Zaradi združitev, ki so se izvedle 1. julija 1999 (glej tudi uvodno izjavo 28), in dolgega časovnega obdobja, ki je od takrat preteklo, analiza prekomernega nadomestila ne more zajeti obdobja 1996–1998 za bolnišnico CHU Brugmann, saj zadevnih evidenc ni bilo več mogoče pridobiti. Iz istega razloga se lahko ta analiza za južne bolnišnice IRIS izvede le na skupni osnovi za obdobje 1996–1998. V zvezi s tem je treba poudariti, da so belgijski organi predložili vse ustrezne računovodske informacije bolnišnic IRIS in informacije o plačilih primanjkljaja, ki so jih izvedle občine, kolikor so bili ti podatki na voljo. Do začetka veljavnosti odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 19. decembra 2005 so morale namreč države članice informacije za Komisijo hraniti pet let (277) (namesto desetih v skladu z odločbo in sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena (278)). Komisija je prvo zahtevo po informacijah poslala šele 22. marca 2006, vendar so belgijski organi kljub temu uspeli zagotoviti zadevne podatke od leta 1996 za bolnišnice CHU Saint-Pierre, HUDERF in Institut Bordet ter od leta 1999 za južne bolnišnice IRIS (in skupne podatke za obdobje 1996–1998) in bolnišnico CHU Brugmann.

276

277

278

| (237) | Komisija je proučila, ali so plačila nadomestila primanjkljaja občin za določeno leto (s financiranjem iz sklada FRBRTC, posebnimi subvencijami regije glavnega mesta Bruselj in lastnimi sredstvi) presegla računovodski primanjkljaj navedenega leta. V zvezi s tem Komisija opozarja, da bolnišnice IRIS prejmejo le nadomestilo za primanjkljaje, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomeni in nekaterih omejenih pomožnih storitev. V preglednicah od 9 do 13 so prikazani zadevni podatki za posamezno bolnišnico IRIS. Vendar je treba upoštevati, da iz teh preglednic ni razvidno, kdaj so občine nadomestile (del) primanjkljaja. Iz preglednic od 3 do 7 je namreč razvidno (glej uvodno izjavo 234), v katerih letih so občine plačale nadomestila primanjkljajev bolnišnicam IRIS. V preglednicah od 9 do 13 je nasprotno navedeno, koliko so občine bolnišnicam IRIS plačale (običajno v več obrokih) za nadomestilo primanjkljaja določenega leta, ni pa upoštevano, kdaj so se ta plačila dejansko izvedla. Preglednice od 9 do 13 so bile pripravljene, da bi se lahko ob ločeni obravnavi navedenega leta ocenilo, ali je bilo izplačano prekomerno nadomestilo, vendar v praksi nobena bolnišnica IRIS nikoli ni prejela dejanskega prekomernega nadomestila, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 238). |
| --- | --- |

(237)

Komisija je proučila, ali so plačila nadomestila primanjkljaja občin za določeno leto (s financiranjem iz sklada FRBRTC, posebnimi subvencijami regije glavnega mesta Bruselj in lastnimi sredstvi) presegla računovodski primanjkljaj navedenega leta. V zvezi s tem Komisija opozarja, da bolnišnice IRIS prejmejo le nadomestilo za primanjkljaje, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomeni in nekaterih omejenih pomožnih storitev. V preglednicah od 9 do 13 so prikazani zadevni podatki za posamezno bolnišnico IRIS. Vendar je treba upoštevati, da iz teh preglednic ni razvidno, kdaj so občine nadomestile (del) primanjkljaja. Iz preglednic od 3 do 7 je namreč razvidno (glej uvodno izjavo 234), v katerih letih so občine plačale nadomestila primanjkljajev bolnišnicam IRIS. V preglednicah od 9 do 13 je nasprotno navedeno, koliko so občine bolnišnicam IRIS plačale (običajno v več obrokih) za nadomestilo primanjkljaja določenega leta, ni pa upoštevano, kdaj so se ta plačila dejansko izvedla. Preglednice od 9 do 13 so bile pripravljene, da bi se lahko ob ločeni obravnavi navedenega leta ocenilo, ali je bilo izplačano prekomerno nadomestilo, vendar v praksi nobena bolnišnica IRIS nikoli ni prejela dejanskega prekomernega nadomestila, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 238).

| (238) | Kot je prikazano v naslednjih preglednicah, je iz primerjave računovodskega primanjkljaja in nadomestila, plačanega za določeno leto, ob ločeni obravnavi zadevnega leta razvidnih le nekaj primerov (279) tehničnega prekomernega nadomestila. Vendar je iz preglednic od 3 do 7 in uvodne izjave 234 jasno, da v praksi nobena od bolnišnic IRIS nikdar ni prejela dejanskega prekomernega nadomestila, saj so bile v vsakem trenutku obravnavanega obdobja (1996–2014) občine bolnišnicam IRIS dolžne velike zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja. Tehnična prekomerna nadomestila so morda posledica dejstva, da v določenem letu občina ni želela kriti le računovodskega primanjkljaja iz navedenega leta, ampak tudi zaostala plačila pri kritju primanjkljajev za pretekla leta. Čeprav tega ni mogoče dokazati, ni dvoma, da je vsako leto v obdobju, v katerem so bolnišnice IRIS prejele plačila, zaradi katerih bi ob ločeni obravnavi v navedenem letu za storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki so jih opravile v navedenem letu, tehnično prejele prekomerno nadomestilo, bolnišnica IRIS, ki je prejela sredstva, na skupni ravni dejansko prejela nezadostno nadomestilo za iste storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki jih je opravila v preteklih letih in zadevnem letu (280). |
| --- | --- |

(238)

Kot je prikazano v naslednjih preglednicah, je iz primerjave računovodskega primanjkljaja in nadomestila, plačanega za določeno leto, ob ločeni obravnavi zadevnega leta razvidnih le nekaj primerov (279) tehničnega prekomernega nadomestila. Vendar je iz preglednic od 3 do 7 in uvodne izjave 234 jasno, da v praksi nobena od bolnišnic IRIS nikdar ni prejela dejanskega prekomernega nadomestila, saj so bile v vsakem trenutku obravnavanega obdobja (1996–2014) občine bolnišnicam IRIS dolžne velike zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja. Tehnična prekomerna nadomestila so morda posledica dejstva, da v določenem letu občina ni želela kriti le računovodskega primanjkljaja iz navedenega leta, ampak tudi zaostala plačila pri kritju primanjkljajev za pretekla leta. Čeprav tega ni mogoče dokazati, ni dvoma, da je vsako leto v obdobju, v katerem so bolnišnice IRIS prejele plačila, zaradi katerih bi ob ločeni obravnavi v navedenem letu za storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki so jih opravile v navedenem letu, tehnično prejele prekomerno nadomestilo, bolnišnica IRIS, ki je prejela sredstva, na skupni ravni dejansko prejela nezadostno nadomestilo za iste storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki jih je opravila v preteklih letih in zadevnem letu (280).

279

280

| (239) | Iz preglednice 9 je razvidno, da so bila bolnišnici CHU Saint-Pierre v posameznih letih 1996, 1997 in 2012, obravnavanih ločeno, izplačana manjša tehnična prekomerna nadomestila. Ta prekomerna nadomestila so v vsakem primeru znašala manj kot 1,5 % nadomestila, ki je bilo dodeljeno za navedeno leto, in bi se lahko prenesla v naslednje leto, kot je predvideno v zadevnem sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena (281). Kot je bilo prikazano (glej preglednico 3 v uvodni izjavi 234), je bila bolnišnica CHU Saint-Pierre na skupni ravni v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila in ji je občina vedno dolgovala denar. V celotnem obdobju 1996–2014 je bolnišnica CHU Saint-Pierre prejela za 3 666 541 EUR premalo nadomestila. Zadevne občine bodo morale v skladu s svojo obveznostjo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS v prihodnosti še vedno nadomestiti ta preostali računovodski primanjkljaj (282).

  Preglednica 9


  Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Saint Pierre












  (v EUR) |
| --- | --- |
| CHU Saint-Pierre | Računovodski primanjkljaj | Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije (283) | Dodatni občinski prispevki | Skupno dodeljeno nadomestilo | Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto | Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo |
| 1996 | – 5 737 856 | 5 738 735 | 0 | 5 738 735 | 879 | 879 |
| 1997 | – 6 754 920 | 6 855 099 | 0 | 6 855 099 | 100 179 | 101 058 |
| 1998 | – 3 696 235 | 3 696 092 | 0 | 3 696 092 | – 143 | 100 915 |
| 1999 | – 752 234 | 751 117 | 0 | 751 117 | – 1 117 | 99 798 |
| 2000 | – 1 072 993 | 1 072 993 | 0 | 1 072 993 | 0 | 99 798 |
| 2001 | – 1 416 937 | 1 416 000 | 0 | 1 416 000 | – 937 | 98 862 |
| 2002 | – 2 914 245 | 2 914 245 | 0 | 2 914 245 | 0 | 98 862 |
| 2003 | – 2 629 012 | 1 620 000 | 0 | 1 620 000 | – 1 009 012 | – 910 150 |
| 2004 | – 1 541 775 | 1 541 775 | 0 | 1 541 775 | 0 | – 910 150 |
| 2005 | – 2 248 399 | 2 132 928 | 0 | 2 132 928 | – 115 471 | – 1 025 621 |
| 2006 | 98 114 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 025 621 |
| 2007 | – 774 755 | 278 330 | 0 | 278 330 | – 496 425 | – 1 522 045 |
| 2008 | – 1 054 119 | 308 367 | 0 | 308 367 | – 745 752 | – 2 267 797 |
| 2009 | – 1 000 933 | 490 002 | 510 931 | 1 000 933 | 0 | – 2 267 797 |
| 2010 | – 1 576 429 | 565 440 | 0 | 565 440 | – 1 010 989 | – 3 278 785 |
| 2011 | – 949 668 | 654 580 | 0 | 654 580 | – 295 088 | – 3 573 873 |
| 2012 | – 1 079 200 | 1 091 761 | 0 | 1 091 761 | 12 561 | – 3 561 312 |
| 2013 | – 1 880 205 | 1 826 753 | 0 | 1 826 753 | – 53 452 | – 3 614 763 |
| 2014 | – 1 441 778 | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | – 51 778 | – 3 666 541 |
| | – 38 423 575 | 34 344 217 | 510 931 | 34 855 148 | – 3 666 541 | |

(239)

Iz preglednice 9 je razvidno, da so bila bolnišnici CHU Saint-Pierre v posameznih letih 1996, 1997 in 2012, obravnavanih ločeno, izplačana manjša tehnična prekomerna nadomestila. Ta prekomerna nadomestila so v vsakem primeru znašala manj kot 1,5 % nadomestila, ki je bilo dodeljeno za navedeno leto, in bi se lahko prenesla v naslednje leto, kot je predvideno v zadevnem sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena (281). Kot je bilo prikazano (glej preglednico 3 v uvodni izjavi 234), je bila bolnišnica CHU Saint-Pierre na skupni ravni v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila in ji je občina vedno dolgovala denar. V celotnem obdobju 1996–2014 je bolnišnica CHU Saint-Pierre prejela za 3 666 541 EUR premalo nadomestila. Zadevne občine bodo morale v skladu s svojo obveznostjo na podlagi člena 46 statutov bolnišnic IRIS v prihodnosti še vedno nadomestiti ta preostali računovodski primanjkljaj (282).

281

282

Preglednica 9

Preglednica 9

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Saint Pierre

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Saint Pierre

(v EUR)

CHU Saint-Pierre

Računovodski primanjkljaj

Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije (283)

283

Dodatni občinski prispevki

Skupno dodeljeno nadomestilo

Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto

Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo

1996

1996

– 5 737 856

5 738 735

0

5 738 735

879

879

1997

1997

– 6 754 920

6 855 099

0

6 855 099

100 179

101 058

1998

1998

– 3 696 235

3 696 092

0

3 696 092

– 143

100 915

1999

1999

– 752 234

751 117

0

751 117

– 1 117

99 798

2000

2000

– 1 072 993

1 072 993

0

1 072 993

0

99 798

2001

2001

– 1 416 937

1 416 000

0

1 416 000

– 937

98 862

2002

2002

– 2 914 245

2 914 245

0

2 914 245

0

98 862

2003

2003

– 2 629 012

1 620 000

0

1 620 000

– 1 009 012

– 910 150

2004

2004

– 1 541 775

1 541 775

0

1 541 775

0

– 910 150

2005

2005

– 2 248 399

2 132 928

0

2 132 928

– 115 471

– 1 025 621

2006

2006

98 114

0

0

0

0

– 1 025 621

2007

2007

– 774 755

278 330

0

278 330

– 496 425

– 1 522 045

2008

2008

– 1 054 119

308 367

0

308 367

– 745 752

– 2 267 797

2009

2009

– 1 000 933

490 002

510 931

1 000 933

0

– 2 267 797

2010

2010

– 1 576 429

565 440

0

565 440

– 1 010 989

– 3 278 785

2011

2011

– 949 668

654 580

0

654 580

– 295 088

– 3 573 873

2012

2012

– 1 079 200

1 091 761

0

1 091 761

12 561

– 3 561 312

2013

2013

– 1 880 205

1 826 753

0

1 826 753

– 53 452

– 3 614 763

2014

2014

– 1 441 778

1 390 000

0

1 390 000

– 51 778

– 3 666 541

– 38 423 575

– 38 423 575

34 344 217

34 344 217

510 931

510 931

34 855 148

34 855 148

– 3 666 541

– 3 666 541

| (240) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 236), preskusa glede prekomernega nadomestila za južne bolnišnice IRIS ni bilo mogoče izvesti posamično za leta 1996–1998 zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov. Kljub temu so lahko belgijski organi pridobili skupne zneske za to obdobje, v katerem so bile južne bolnišnice IRIS še vedno štiri neodvisne bolnišnice. V teh treh letih so imele nekatere od južnih bolnišnic IRIS izgube, ki so skupaj znašale 2 622 714 EUR, druge pa so poročale o skupnem dobičku v višini 703 624 EUR. Izgube so se v celoti krile s sredstvi iz sklada FRBRTC, ki so bila dodeljena občini. Dobiček se je prenesel v naslednje leto, kar pojasnjuje, zakaj nadomestilo primanjkljaja, ki je nastal leta 1999, krije le del navedenega primanjkljaja. Preostali primanjkljaja se je izravnal z zadržanim dobičkom iz obdobja 1996–1998. Iz preglednice 10 je razvidno tudi, da so južne bolnišnice IRIS, razen zelo majhnih tehničnih prekomernih nadomestil v letih 2000, 2010, 2011, 2013 in 2014 (v nobenem primeru niso presegala 0,12 % nadomestila, dodeljenega za navedena leta), vsako leto prejele nezadostno nadomestilo. Skupaj so v obdobju 1999–2014 prejele za več kot 9 milijonov EUR premalo nadomestila.

  Preglednica 10


  Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno južnim bolnišnicam IRIS












  (v EUR) |
| --- | --- |
| Južne bolnišnice IRIS | Računovodski primanjkljaj | Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije | Dodatni občinski prispevki | Skupno dodeljeno nadomestilo | Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto | Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo |
| 1999 | – 1 248 404 | 446 209 | 0 | 446 209 | – 802 195 | – 98 571  (*1) |
| 2000 | – 7 220 971 | 7 221 056 | 0 | 7 221 056 | 85 | – 98 486 |
| 2001 | – 14 782 680 | 14 782 680 | 0 | 14 782 680 | 0 | – 98 486 |
| 2002 | – 12 978 574 | 12 978 572 | 0 | 12 978 572 | – 2 | – 98 488 |
| 2003 | – 7 990 196 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 4 225 196 | – 4 323 684 |
| 2004 | – 5 941 987 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 176 987 | – 6 500 671 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 675 896 | – 7 176 566 |
| 2006 | – 5 022 247 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 1 257 247 | – 8 433 813 |
| 2007 | – 3 882 170 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 117 170 | – 8 550 983 |
| 2008 | – 3 779 570 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | –14 570 | –8 565 553 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 9 545 | – 8 575 098 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | 0 | 3 388 500 | 845 | – 8 574 253 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | 0 | 3 576 750 | 4 056 | – 8 570 197 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 190 | – 8 572 387 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 3 239 | – 8 569 148 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 4 503 | – 8 564 645 |
| | – 89 312 036 | 80 043 767 | 0 | 80 043 767 | – 9 268 269 | |

(240)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 236), preskusa glede prekomernega nadomestila za južne bolnišnice IRIS ni bilo mogoče izvesti posamično za leta 1996–1998 zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov. Kljub temu so lahko belgijski organi pridobili skupne zneske za to obdobje, v katerem so bile južne bolnišnice IRIS še vedno štiri neodvisne bolnišnice. V teh treh letih so imele nekatere od južnih bolnišnic IRIS izgube, ki so skupaj znašale 2 622 714 EUR, druge pa so poročale o skupnem dobičku v višini 703 624 EUR. Izgube so se v celoti krile s sredstvi iz sklada FRBRTC, ki so bila dodeljena občini. Dobiček se je prenesel v naslednje leto, kar pojasnjuje, zakaj nadomestilo primanjkljaja, ki je nastal leta 1999, krije le del navedenega primanjkljaja. Preostali primanjkljaja se je izravnal z zadržanim dobičkom iz obdobja 1996–1998. Iz preglednice 10 je razvidno tudi, da so južne bolnišnice IRIS, razen zelo majhnih tehničnih prekomernih nadomestil v letih 2000, 2010, 2011, 2013 in 2014 (v nobenem primeru niso presegala 0,12 % nadomestila, dodeljenega za navedena leta), vsako leto prejele nezadostno nadomestilo. Skupaj so v obdobju 1999–2014 prejele za več kot 9 milijonov EUR premalo nadomestila.

Preglednica 10

Preglednica 10

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno južnim bolnišnicam IRIS

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno južnim bolnišnicam IRIS

(v EUR)

Južne bolnišnice IRIS

Računovodski primanjkljaj

Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije

Dodatni občinski prispevki

Skupno dodeljeno nadomestilo

Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto

Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo

1999

1999

– 1 248 404

446 209

0

446 209

– 802 195

– 98 571  (*1)

*1

2000

2000

– 7 220 971

7 221 056

0

7 221 056

85

– 98 486

2001

2001

– 14 782 680

14 782 680

0

14 782 680

0

– 98 486

2002

2002

– 12 978 574

12 978 572

0

12 978 572

– 2

– 98 488

2003

2003

– 7 990 196

3 765 000

0

3 765 000

– 4 225 196

– 4 323 684

2004

2004

– 5 941 987

3 765 000

0

3 765 000

– 2 176 987

– 6 500 671

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

0

3 765 000

– 675 896

– 7 176 566

2006

2006

– 5 022 247

3 765 000

0

3 765 000

– 1 257 247

– 8 433 813

2007

2007

– 3 882 170

3 765 000

0

3 765 000

– 117 170

– 8 550 983

2008

2008

– 3 779 570

3 765 000

0

3 765 000

–14 570

–8 565 553

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

0

3 765 000

– 9 545

– 8 575 098

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

0

3 388 500

845

– 8 574 253

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

0

3 576 750

4 056

– 8 570 197

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

0

3 765 000

– 2 190

– 8 572 387

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

0

3 765 000

3 239

– 8 569 148

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

0

3 765 000

4 503

– 8 564 645

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

0

0

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (241) | Za bolnišnico HUDERF so iz preglednice 11 razvidna zelo majhna tehnična prekomerna nadomestila v letih 1998, 2002 in 2007 (tj. v vsakem primeru manj kot 0,15 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Leta 2013 je bilo izplačano večje tehnično prekomerno nadomestilo (skoraj 17 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Vendar je bila bolnišnica HUDERF leta 2013 ob upoštevanju znatno nezadostnega nadomestila za leti 2010 in 2011 na skupni osnovi še vedno v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila za storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki jih je do takrat opravila. Znesek skupnega dejanskega nezadostnega nadomestila v celotnem obdobju 1996–2014 znaša več kot 700 000 EUR. Poleg tega bolnišnica HUDERF, kot je bilo prikazano (glej preglednico 5 v uvodni izjavi 234), v praksi nikoli ni bila v položaju, ko bi dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala vrniti (del) nadomestila primanjkljaja. Dejansko je bolnišnica HUDERF na skupni ravni vedno prejela nezadostno nadomestilo in občina ji je v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 dolgovala denar.

  Preglednica 11


  Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici HUDERF












  (v EUR) |
| --- | --- |
| HUDERF | Računovodski primanjkljaj | Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije | Dodatni občinski prispevki | Skupno dodeljeno nadomestilo | Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto | Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo |
| 1996 | – 1 505 830 | 1 504 714 | 0 | 1 504 714 | – 1 116 | – 1 116 |
| 1997 | – 1 026 881 | 1 026 279 | 0 | 1 026 279 | – 602 | – 1 718 |
| 1998 | – 245 113 | 245 415 | 0 | 245 415 | 302 | – 1 417 |
| 1999 | 1 642 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 417 |
| 2000 | – 484 951 | 484 949 | 0 | 484 949 | – 2 | – 1 419 |
| 2001 | – 1 218 954 | 1 218 000 | 0 | 1 218 000 | – 954 | – 2 373 |
| 2002 | – 479 490 | 480 000 | 0 | 480 000 | 510 | – 1 863 |
| 2003 | – 1 117 778 | 820 000 | 297 778 | 1 117 778 | 0 | – 1 862 |
| 2004 | – 781 981 | 781 981 | 0 | 781 981 | 0 | – 1 862 |
| 2005 | – 1 279 230 | 778 000 | 501 230 | 1 279 230 | 0 | – 1 863 |
| 2006 | – 2 494 074 | 778 000 | 1 716 074 | 2 494 074 | 0 | – 1 863 |
| 2007 | – 2 687 621 | 622 529 | 2 065 313 | 2 687 842 | 221 | – 1 642 |
| 2008 | – 2 314 050 | 871 350 | 1 442 700 | 2 314 050 | 0 | – 1 642 |
| 2009 | – 1 868 670 | 1 246 998 | 621 672 | 1 868 670 | 0 | – 1 642 |
| 2010 | – 1 823 049 | 1 401 628 | 0 | 1 401 628 | – 421 421 | – 423 062 |
| 2011 | – 1 620 663 | 1 220 232 | 0 | 1 220 232 | – 400 431 | – 823 493 |
| 2012 | – 945 316 | 945 316 | 0 | 945 316 | 0 | – 823 493 |
| 2013 | – 528 779 | 635 966 | 0 | 635 966 | 107 187 | – 716 306 |
| 2014 | – 618 000 | 618 000 | 0 | 618 000 | 0 | – 716 306 |
| | – 23 038 788 | 15 679 357 | 6 644 767 | 22 324 124 | – 716 306 | |

(241)

Za bolnišnico HUDERF so iz preglednice 11 razvidna zelo majhna tehnična prekomerna nadomestila v letih 1998, 2002 in 2007 (tj. v vsakem primeru manj kot 0,15 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Leta 2013 je bilo izplačano večje tehnično prekomerno nadomestilo (skoraj 17 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Vendar je bila bolnišnica HUDERF leta 2013 ob upoštevanju znatno nezadostnega nadomestila za leti 2010 in 2011 na skupni osnovi še vedno v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila za storitve splošnega gospodarskega pomena in omejene pomožne dejavnosti, ki jih je do takrat opravila. Znesek skupnega dejanskega nezadostnega nadomestila v celotnem obdobju 1996–2014 znaša več kot 700 000 EUR. Poleg tega bolnišnica HUDERF, kot je bilo prikazano (glej preglednico 5 v uvodni izjavi 234), v praksi nikoli ni bila v položaju, ko bi dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala vrniti (del) nadomestila primanjkljaja. Dejansko je bolnišnica HUDERF na skupni ravni vedno prejela nezadostno nadomestilo in občina ji je v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 dolgovala denar.

Preglednica 11

Preglednica 11

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici HUDERF

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici HUDERF

(v EUR)

HUDERF

Računovodski primanjkljaj

Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije

Dodatni občinski prispevki

Skupno dodeljeno nadomestilo

Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto

Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo

1996

1996

– 1 505 830

1 504 714

0

1 504 714

– 1 116

– 1 116

1997

1997

– 1 026 881

1 026 279

0

1 026 279

– 602

– 1 718

1998

1998

– 245 113

245 415

0

245 415

302

– 1 417

1999

1999

1 642

0

0

0

0

– 1 417

2000

2000

– 484 951

484 949

0

484 949

– 2

– 1 419

2001

2001

– 1 218 954

1 218 000

0

1 218 000

– 954

– 2 373

2002

2002

– 479 490

480 000

0

480 000

510

– 1 863

2003

2003

– 1 117 778

820 000

297 778

1 117 778

0

– 1 862

2004

2004

– 781 981

781 981

0

781 981

0

– 1 862

2005

2005

– 1 279 230

778 000

501 230

1 279 230

0

– 1 863

2006

2006

– 2 494 074

778 000

1 716 074

2 494 074

0

– 1 863

2007

2007

– 2 687 621

622 529

2 065 313

2 687 842

221

– 1 642

2008

2008

– 2 314 050

871 350

1 442 700

2 314 050

0

– 1 642

2009

2009

– 1 868 670

1 246 998

621 672

1 868 670

0

– 1 642

2010

2010

– 1 823 049

1 401 628

0

1 401 628

– 421 421

– 423 062

2011

2011

– 1 620 663

1 220 232

0

1 220 232

– 400 431

– 823 493

2012

2012

– 945 316

945 316

0

945 316

0

– 823 493

2013

2013

– 528 779

635 966

0

635 966

107 187

– 716 306

2014

2014

– 618 000

618 000

0

618 000

0

– 716 306

– 23 038 788

– 23 038 788

15 679 357

15 679 357

6 644 767

6 644 767

22 324 124

22 324 124

– 716 306

– 716 306

| (242) | Računovodski rezultati za obdobje 1996–2001 za bolnišnico Institut Bordet so bili pozitivni, zato v navedenih letih občina ni posredovala. Od leta 2002 so računovodski rezultati negativni, zato so se izvedla plačila za nadomestilo primanjkljaja. Iz preglednice 12 so razvidna manjša tehnična prekomerna nadomestila v letih 2005 in 2011 (manj kot 4 % oziroma 0,5 % nadomestila, dodeljenega za navedeni leti). Leta 2009 je bilo očitno izplačano večje tehnično prekomerno nadomestilo v višini približno 580 000 EUR (skoraj 46 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Vendar je nezadostno nadomestilo leta 2008 znašalo približno 533 000 EUR (na skupni osnovi skoraj 505 000 EUR). Ob upoštevanju navedenega skupno tehnično prekomerno nadomestilo znaša le 73 702 EUR (manj kot 6 % nadomestila, dodeljenega za leto 2009), ki bi se lahko preneslo v leto 2010 (284) (do sedaj za leto 2010 nadomestilo še ni bilo dodeljeno). Poleg tega je bolnišnica Institut Bordet vsako obravnavano leto še vedno čakala na nadomestilo nastalih primanjkljajev (glej preglednico 6 v uvodni izjavi 234). Leta 2009 je občina bolnišnici Institut Bordet dolgovala približno 3 milijone EUR. Znesek skupnega dejanskega nezadostnega nadomestila v celotnem obdobju 1996–2014 znaša več kot 2,4 milijona EUR. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 234, so dobički v obdobju 1996–2001 znižali neporavnane zneske občin, saj občine dobičke pred posredovanjem odštejejo.

  Preglednica 12


  Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici Institut Bordet












  (v EUR) |
| --- | --- |
| Institut Bordet | Računovodski primanjkljaj | Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije | Dodatni občinski prispevki | Skupno dodeljeno nadomestilo | Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto | Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo |
| 1996 | 752 505 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2002 | – 4 929 105 | 4 929 106 | 0 | 4 929 106 | 1 | 1 |
| 2003 | – 4 916 506 | 2 025 000 | 2 891 506 | 4 916 506 | 0 | 1 |
| 2004 | – 2 001 995 | 1 321 316 | 680 679 | 2 001 995 | 0 | 1 |
| 2005 | – 771 467 | 800 000 | 0 | 800 000 | 28 533 | 28 534 |
| 2006 | – 1 817 630 | 1 800 000 | 17 630 | 1 817 630 | 0 | 28 533 |
| 2007 | – 1 874 162 | 1 208 531 | 665 631 | 1 874 162 | 0 | 28 533 |
| 2008 | – 1 624 347 | 1 055 516 | 35 509 | 1 091 025 | – 533 322 | – 504 789 |
| 2009 | – 688 005 | 1 266 496 | 0 | 1 266 496 | 578 491 | 73 702 |
| 2010 | – 655 634 | 0 | 0 | 0 | – 655 634 | – 581 932 |
| 2011 | – 838 644 | 841 506 | 0 | 841 506 | 2 862 | – 579 070 |
| 2012 | – 833 460 | 817 267 | 0 | 817 267 | – 16 193 | – 595 263 |
| 2013 | – 2 551 468 | 1 271 933 | 0 | 1 271 933 | – 1 279 535 | – 1 874 798 |
| 2014 | – 1 943 857 | 1 380 000 | 0 | 1 380 000 | – 563 857 | – 2 438 654 |
| | – 24 277 858 | 18 716 671 | 4 290 955 | 23 007 626 | – 2 438 654 | |

(242)

Računovodski rezultati za obdobje 1996–2001 za bolnišnico Institut Bordet so bili pozitivni, zato v navedenih letih občina ni posredovala. Od leta 2002 so računovodski rezultati negativni, zato so se izvedla plačila za nadomestilo primanjkljaja. Iz preglednice 12 so razvidna manjša tehnična prekomerna nadomestila v letih 2005 in 2011 (manj kot 4 % oziroma 0,5 % nadomestila, dodeljenega za navedeni leti). Leta 2009 je bilo očitno izplačano večje tehnično prekomerno nadomestilo v višini približno 580 000 EUR (skoraj 46 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto). Vendar je nezadostno nadomestilo leta 2008 znašalo približno 533 000 EUR (na skupni osnovi skoraj 505 000 EUR). Ob upoštevanju navedenega skupno tehnično prekomerno nadomestilo znaša le 73 702 EUR (manj kot 6 % nadomestila, dodeljenega za leto 2009), ki bi se lahko preneslo v leto 2010 (284) (do sedaj za leto 2010 nadomestilo še ni bilo dodeljeno). Poleg tega je bolnišnica Institut Bordet vsako obravnavano leto še vedno čakala na nadomestilo nastalih primanjkljajev (glej preglednico 6 v uvodni izjavi 234). Leta 2009 je občina bolnišnici Institut Bordet dolgovala približno 3 milijone EUR. Znesek skupnega dejanskega nezadostnega nadomestila v celotnem obdobju 1996–2014 znaša več kot 2,4 milijona EUR. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 234, so dobički v obdobju 1996–2001 znižali neporavnane zneske občin, saj občine dobičke pred posredovanjem odštejejo.

284

Preglednica 12

Preglednica 12

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici Institut Bordet

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici Institut Bordet

(v EUR)

Institut Bordet

Računovodski primanjkljaj

Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije

Dodatni občinski prispevki

Skupno dodeljeno nadomestilo

Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto

Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo

1996

1996

752 505

0

0

0

0

0

1997

1997

170 241

0

0

0

0

0

1998

1998

41 349

0

0

0

0

0

1999

1999

44 371

0

0

0

0

0

2000

2000

5 439

0

0

0

0

0

2001

2001

154 518

0

0

0

0

0

2002

2002

– 4 929 105

4 929 106

0

4 929 106

1

1

2003

2003

– 4 916 506

2 025 000

2 891 506

4 916 506

0

1

2004

2004

– 2 001 995

1 321 316

680 679

2 001 995

0

1

2005

2005

– 771 467

800 000

0

800 000

28 533

28 534

2006

2006

– 1 817 630

1 800 000

17 630

1 817 630

0

28 533

2007

2007

– 1 874 162

1 208 531

665 631

1 874 162

0

28 533

2008

2008

– 1 624 347

1 055 516

35 509

1 091 025

– 533 322

– 504 789

2009

2009

– 688 005

1 266 496

0

1 266 496

578 491

73 702

2010

2010

– 655 634

0

0

0

– 655 634

– 581 932

2011

2011

– 838 644

841 506

0

841 506

2 862

– 579 070

2012

2012

– 833 460

817 267

0

817 267

– 16 193

– 595 263

2013

2013

– 2 551 468

1 271 933

0

1 271 933

– 1 279 535

– 1 874 798

2014

2014

– 1 943 857

1 380 000

0

1 380 000

– 563 857

– 2 438 654

– 24 277 858

– 24 277 858

18 716 671

18 716 671

4 290 955

4 290 955

23 007 626

23 007 626

– 2 438 654

– 2 438 654

| (243) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 236), preskusa glede prekomernega nadomestila za bolnišnico CHU Brugmann za leta 1996–1998 ni mogoče izvesti zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov. V preglednici 13 je navedeno manjše tehnično prekomerno nadomestilo za leta 2000, 2003, 2004, 2008 in 2011 (v vsakem primeru manj kot 7 % nadomestila, dodeljenega za navedena leta). V dveh letih, tj. letih 1999 in 2012, je tehnično prekomerno nadomestilo znašalo več kot 10 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto (15,3 % oziroma 12,9 %). Vendar je leta 2012, združeno s precejšnjim nezadostnim nadomestilom za leti 2009 in 2010, bolnišnica na skupni osnovi dejansko prejela prenizko nadomestilo (tj. v znesku 558 858 EUR). Kar zadeva leto 1999, ni na voljo nobenih podatkov iz prejšnjih let, ki bi se lahko upoštevali pri oceni stanja nadomestila bolnišnice CHU Brugmann na skupni ravni leta 1999. Vendar je treba opozoriti, da so občine prva plačila (na podlagi sredstev iz sklada FRBRTC) izplačale šele leta 2003 in da bolnišnica CHU Brugmann, kot je razvidno iz preglednice 4 v uvodni izjavi 234, ni bila nikoli v položaju, ko bi dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala občini vrniti (del) nadomestila primanjkljaja. Dejansko je bila bolnišnica CHU Brugmann na skupni ravni v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila in ji je občina dolgovala denar za kritje preteklih primanjkljajev. Znesek dejanskega prenizkega nadomestila za navedeno obdobje skupaj znaša približno 935 000 EUR.

  Preglednica 13


  Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Brugmann












  (v EUR) |
| --- | --- |
| CHU Brugmann | Računovodski primanjkljaj | Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije | Dodatni občinski prispevki | Skupno dodeljeno nadomestilo | Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto | Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo |
| 1999 | – 508 171 | 600 000 | 0 | 600 000 | 91 829 | 91 829 |
| 2000 | – 3 755 229 | 3 755 587 | 0 | 3 755 587 | 358 | 92 188 |
| 2001 | – 5 440 039 | 5 440 000 | 0 | 5 440 000 | – 39 | 92 149 |
| 2002 | – 1 976 934 | 1 976 933 | 0 | 1 976 933 | – 1 | 92 149 |
| 2003 | – 1 697 238 | 1 770 000 | 0 | 1 770 000 | 72 762 | 164 911 |
| 2004 | – 1 442 292 | 1 457 000 | 0 | 1 457 000 | 14 708 | 179 619 |
| 2005 | – 7 413 186 | 3 657 000 | 3 756 186 | 7 413 186 | 0 | 179 619 |
| 2006 | – 14 180 725 | 3 657 000 | 10 523 725 | 14 180 725 | 0 | 179 619 |
| 2007 | – 6 954 466 | 4 125 610 | 2 828 856 | 6 954 466 | 0 | 179 619 |
| 2008 | – 6 308 290 | 3 999 767 | 2 505 046 | 6 504 813 | 196 523 | 376 142 |
| 2009 | – 6 228 859 | 3 231 504 | 2 600 612 | 5 832 116 | – 396 743 | – 20 601 |
| 2010 | – 5 011 208 | 3 644 432 | 169 179 | 3 813 611 | – 1 197 597 | – 1 218 198 |
| 2011 | – 2 982 442 | 3 206 932 | 0 | 3 206 932 | 224 490 | – 993 708 |
| 2012 | – 2 945 806 | 3 380 656 | 0 | 3 380 656 | 434 850 | – 558 858 |
| 2013 | – 2 799 788 | 2 500 348 | 0 | 2 500 348 | – 299 440 | – 858 298 |
| 2014 | – 2 923 714 | 2 847 000 | 0 | 2 847 000 | – 76 714 | – 935 011 |
| | – 72 568 384 | 49 249 769 | 22 383 604 | 71 633 373 | – 935 011 | |

(243)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 236), preskusa glede prekomernega nadomestila za bolnišnico CHU Brugmann za leta 1996–1998 ni mogoče izvesti zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov. V preglednici 13 je navedeno manjše tehnično prekomerno nadomestilo za leta 2000, 2003, 2004, 2008 in 2011 (v vsakem primeru manj kot 7 % nadomestila, dodeljenega za navedena leta). V dveh letih, tj. letih 1999 in 2012, je tehnično prekomerno nadomestilo znašalo več kot 10 % nadomestila, dodeljenega za navedeno leto (15,3 % oziroma 12,9 %). Vendar je leta 2012, združeno s precejšnjim nezadostnim nadomestilom za leti 2009 in 2010, bolnišnica na skupni osnovi dejansko prejela prenizko nadomestilo (tj. v znesku 558 858 EUR). Kar zadeva leto 1999, ni na voljo nobenih podatkov iz prejšnjih let, ki bi se lahko upoštevali pri oceni stanja nadomestila bolnišnice CHU Brugmann na skupni ravni leta 1999. Vendar je treba opozoriti, da so občine prva plačila (na podlagi sredstev iz sklada FRBRTC) izplačale šele leta 2003 in da bolnišnica CHU Brugmann, kot je razvidno iz preglednice 4 v uvodni izjavi 234, ni bila nikoli v položaju, ko bi dejansko prejela prekomerno nadomestilo in bi morala občini vrniti (del) nadomestila primanjkljaja. Dejansko je bila bolnišnica CHU Brugmann na skupni ravni v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila in ji je občina dolgovala denar za kritje preteklih primanjkljajev. Znesek dejanskega prenizkega nadomestila za navedeno obdobje skupaj znaša približno 935 000 EUR.

Preglednica 13

Preglednica 13

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Brugmann

Računovodski primanjkljaj in nadomestilo, dodeljeno bolnišnici CHU Brugmann

(v EUR)

CHU Brugmann

Računovodski primanjkljaj

Financirano iz sklada FRBRTC ali posebne subvencije regije

Dodatni občinski prispevki

Skupno dodeljeno nadomestilo

Prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo za zadevno leto

Skupno prekomerno (+) ali nezadostno (–) nadomestilo

1999

1999

– 508 171

600 000

0

600 000

91 829

91 829

2000

2000

– 3 755 229

3 755 587

0

3 755 587

358

92 188

2001

2001

– 5 440 039

5 440 000

0

5 440 000

– 39

92 149

2002

2002

– 1 976 934

1 976 933

0

1 976 933

– 1

92 149

2003

2003

– 1 697 238

1 770 000

0

1 770 000

72 762

164 911

2004

2004

– 1 442 292

1 457 000

0

1 457 000

14 708

179 619

2005

2005

– 7 413 186

3 657 000

3 756 186

7 413 186

0

179 619

2006

2006

– 14 180 725

3 657 000

10 523 725

14 180 725

0

179 619

2007

2007

– 6 954 466

4 125 610

2 828 856

6 954 466

0

179 619

2008

2008

– 6 308 290

3 999 767

2 505 046

6 504 813

196 523

376 142

2009

2009

– 6 228 859

3 231 504

2 600 612

5 832 116

– 396 743

– 20 601

2010

2010

– 5 011 208

3 644 432

169 179

3 813 611

– 1 197 597

– 1 218 198

2011

2011

– 2 982 442

3 206 932

0

3 206 932

224 490

– 993 708

2012

2012

– 2 945 806

3 380 656

0

3 380 656

434 850

– 558 858

2013

2013

– 2 799 788

2 500 348

0

2 500 348

– 299 440

– 858 298

2014

2014

– 2 923 714

2 847 000

0

2 847 000

– 76 714

– 935 011

– 72 568 384

– 72 568 384

49 249 769

49 249 769

22 383 604

22 383 604

71 633 373

71 633 373

– 935 011

– 935 011

| (244) | Za manjši dobiček, ki so ga sporočile nekatere bolnišnice IRIS (tj. CHU Saint-Pierre leta 2006, HUDERF leta 1999 in Institut Bordet v obdobju 1996–2001), ni mogoče šteti, da je znak prekomernega nadomestila. Komisija na podlagi obstoječega ločevanja računovodskih evidenc (glej uvodno izjavo 226) v teh bolnišnicah IRIS ugotavlja, da so vsi dobički, razen enega, rezultat dobičkov, ustvarjenih s pomožnimi dejavnostmi (glej uvodne izjave 41, 116 in 117), ki so jih opravljale te bolnišnice IRIS. Dejavnosti Instituta Bordet, ki spadajo med storitve splošnega gospodarskega pomena, so ustvarile manjši dobiček leta 1996, ki je znašal približno 1 % skupnih prihodkov bolnišnice v zadevnem letu. Komisija meni, da bi bil tako majhen dobiček v vsakem primeru zmeren in da zaradi njega ne bi bilo izplačano prekomerno nadomestilo. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 234), se vsi dobički (ne glede na to, ali izhajajo iz storitev splošnega gospodarskega pomena ali pomožnih dejavnosti) zadržijo in uporabijo za izravnavo prihodnjih (ali neplačanih preteklih) primanjkljajev, s čimer se zmanjša prispevek občin. |
| --- | --- |

(244)

Za manjši dobiček, ki so ga sporočile nekatere bolnišnice IRIS (tj. CHU Saint-Pierre leta 2006, HUDERF leta 1999 in Institut Bordet v obdobju 1996–2001), ni mogoče šteti, da je znak prekomernega nadomestila. Komisija na podlagi obstoječega ločevanja računovodskih evidenc (glej uvodno izjavo 226) v teh bolnišnicah IRIS ugotavlja, da so vsi dobički, razen enega, rezultat dobičkov, ustvarjenih s pomožnimi dejavnostmi (glej uvodne izjave 41, 116 in 117), ki so jih opravljale te bolnišnice IRIS. Dejavnosti Instituta Bordet, ki spadajo med storitve splošnega gospodarskega pomena, so ustvarile manjši dobiček leta 1996, ki je znašal približno 1 % skupnih prihodkov bolnišnice v zadevnem letu. Komisija meni, da bi bil tako majhen dobiček v vsakem primeru zmeren in da zaradi njega ne bi bilo izplačano prekomerno nadomestilo. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 234), se vsi dobički (ne glede na to, ali izhajajo iz storitev splošnega gospodarskega pomena ali pomožnih dejavnosti) zadržijo in uporabijo za izravnavo prihodnjih (ali neplačanih preteklih) primanjkljajev, s čimer se zmanjša prispevek občin.

| (245) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da zaradi zamude pri plačilih nadomestila primanjkljaja, dejstva, da so zadevne občine v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 vsaki bolnišnici IRIS dolgovale precejšnje zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja, in dejstva, da je bila vsaka bolnišnica IRIS na skupni ravni na splošno v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila, v praksi nobena od bolnišnic IRIS ni prejela prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(245)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da zaradi zamude pri plačilih nadomestila primanjkljaja, dejstva, da so zadevne občine v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 vsaki bolnišnici IRIS dolgovale precejšnje zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja, in dejstva, da je bila vsaka bolnišnica IRIS na skupni ravni na splošno v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila, v praksi nobena od bolnišnic IRIS ni prejela prekomernega nadomestila.

7.3.6   Nadzor nad prekomernimi nadomestili

Nadzor nad prekomernimi nadomestili

| (246) | Države članice morajo v skladu s tretjim ključnim pogojem združljivosti, določenim v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne prejmejo prekomernega nadomestila, to pa morajo redno preverjati ali zagotoviti, da se taka preverjanja izvedejo vsaj vsaka tri leta (285). Poleg tega morajo, če je zadevno podjetje dejansko prejelo prekomerno nadomestilo, od njega zahtevati povračilo (286). |
| --- | --- |

(246)

Države članice morajo v skladu s tretjim ključnim pogojem združljivosti, določenim v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne prejmejo prekomernega nadomestila, to pa morajo redno preverjati ali zagotoviti, da se taka preverjanja izvedejo vsaj vsaka tri leta (285). Poleg tega morajo, če je zadevno podjetje dejansko prejelo prekomerno nadomestilo, od njega zahtevati povračilo (286).

285

286

| (247) | Najprej je treba opozoriti, da kar zadeva kritje primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, narava tega mehanizma nadomestil sama po sebi močno zmanjšuje tveganje, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo, in je torej ukrep, ki pomaga pri preprečevanju prekomernih nadomestil. Občine lahko krijejo le dejanski primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS zaradi zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti. Nadomestilo torej krije le preostale neto stroške (glej uvodno izjavo 226), ki nastanejo pri opravljanju teh storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, ter ne vključuje niti zmernega dobička. Vsa plačila se izvedejo naknadno, tj. po nastanku primanjkljajev (v zvezi s tem glej preglednice v uvodni izjavi 234). Izvedejo se v obrokih (kot je razvidno iz preglednic v uvodni izjavi 234), s čimer se zagotovi, da lahko občine zadržijo plačilo v primeru tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Občine pred izvedbo plačila bolnišnicam IRIS preverijo tudi znesek skupnega neplačanega primanjkljaja. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 235), so se občine in bolnišnice IRIS dogovorile tudi, da takoj vrnejo nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH in se s tem izognejo morebitnemu dvojnemu kritju istega primanjkljaja. Zato je preostalo tveganje tehničnega prekomernega nadomestila majhno in teoretično, če se nadomestilo analizira na podlagi ločene obravnave posameznega leta (glej uvodni izjavi 237 in 238). Vendar v praksi nobena bolnišnica IRIS na skupni ravni ni nikoli prejela dejanskega prekomernega nadomestila, saj so v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 občine bolnišnicam IRIS dolgovale velike zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja (kot je potrjeno s preglednicami v uvodni izjavi 234). |
| --- | --- |

(247)

Najprej je treba opozoriti, da kar zadeva kritje primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, narava tega mehanizma nadomestil sama po sebi močno zmanjšuje tveganje, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo, in je torej ukrep, ki pomaga pri preprečevanju prekomernih nadomestil. Občine lahko krijejo le dejanski primanjkljaj, ki ga ustvarijo bolnišnice IRIS zaradi zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena in omejenih pomožnih dejavnosti. Nadomestilo torej krije le preostale neto stroške (glej uvodno izjavo 226), ki nastanejo pri opravljanju teh storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, ter ne vključuje niti zmernega dobička. Vsa plačila se izvedejo naknadno, tj. po nastanku primanjkljajev (v zvezi s tem glej preglednice v uvodni izjavi 234). Izvedejo se v obrokih (kot je razvidno iz preglednic v uvodni izjavi 234), s čimer se zagotovi, da lahko občine zadržijo plačilo v primeru tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Občine pred izvedbo plačila bolnišnicam IRIS preverijo tudi znesek skupnega neplačanega primanjkljaja. Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 235), so se občine in bolnišnice IRIS dogovorile tudi, da takoj vrnejo nadomestilo primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH in se s tem izognejo morebitnemu dvojnemu kritju istega primanjkljaja. Zato je preostalo tveganje tehničnega prekomernega nadomestila majhno in teoretično, če se nadomestilo analizira na podlagi ločene obravnave posameznega leta (glej uvodni izjavi 237 in 238). Vendar v praksi nobena bolnišnica IRIS na skupni ravni ni nikoli prejela dejanskega prekomernega nadomestila, saj so v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 občine bolnišnicam IRIS dolgovale velike zneske neplačanega nadomestila primanjkljaja (kot je potrjeno s preglednicami v uvodni izjavi 234).

| (248) | Poleg tega zakon z dne 14. novembra 1983 (287) o nadzoru nad dodelitvijo in uporabo nekaterih subvencij določa pravila, ki veljajo za nadzor nad dodeljenimi subvencijami, zlasti lokalnih organov. Vsebuje enaka pravila kot sistemska bruseljska Ordonnance z dne 23. februarja 2006 o določitvi določb, ki se uporabljajo za proračun, računovodske izkaze in revizije (288), ki vključuje splošna pravila za regijo glavnega mesta Bruselj, določena v zakonu z dne 16. maja 2003 o splošnih določbah, ki se uporabljajo za proračune, nadzor nad subvencijami in računovodskimi izkazi občin in regij, ter ureditve za revizije belgijskega računskega sodišča (289). Člen 1 zakona z dne 14. novembra 1983 določa:

  „Ta zakon velja za vsako subvencijo, ki jo dodelijo:






  1. | province, občine, ustanove na ravni province ali občine, ki so pravne osebe, somestja, zveze občin, kulturni odbori, združenja provinc in združenja občin; |
| --- | --- | --- |

(248)

Poleg tega zakon z dne 14. novembra 1983 (287) o nadzoru nad dodelitvijo in uporabo nekaterih subvencij določa pravila, ki veljajo za nadzor nad dodeljenimi subvencijami, zlasti lokalnih organov. Vsebuje enaka pravila kot sistemska bruseljska Ordonnance z dne 23. februarja 2006 o določitvi določb, ki se uporabljajo za proračun, računovodske izkaze in revizije (288), ki vključuje splošna pravila za regijo glavnega mesta Bruselj, določena v zakonu z dne 16. maja 2003 o splošnih določbah, ki se uporabljajo za proračune, nadzor nad subvencijami in računovodskimi izkazi občin in regij, ter ureditve za revizije belgijskega računskega sodišča (289). Člen 1 zakona z dne 14. novembra 1983 določa:

287

Ordonnance

288

289

„Ta zakon velja za vsako subvencijo, ki jo dodelijo:

1.

province, občine, ustanove na ravni province ali občine, ki so pravne osebe, somestja, zveze občin, kulturni odbori, združenja provinc in združenja občin;

| 2. | pravne ali fizične osebe, ki jih neposredno ali posredno subvencionira eden od ponudnikov iz točke 1.“ |
| --- | --- |

2.

pravne ali fizične osebe, ki jih neposredno ali posredno subvencionira eden od ponudnikov iz točke 1.“

V členu 2 tega zakona je opredeljeno tudi njeno zelo splošno področje uporabe:

„Subvencija pomeni [...] vsaki prispevek, prednost ali pomoč, ne glede na obliko ali opis, vključno s predplačili sredstev, ki jih je treba vrniti in so bila dodeljena brez obresti, ki se dodeli zaradi spodbujanja dejavnosti splošnega interesa [...].“

Iz navedenih členov je jasno, da nadomestilo primanjkljaja, ki so ga bruseljske občine dodelile bolnišnicam IRIS za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, spada na področje uporabe tega zakona.

| (249) | Člen 3 zakona z dne 14. novembra 1983 določa načelo, da se mora subvencija porabiti izključno za namene, za katere je bila dodeljena, upravičenec pa mora biti zmožen utemeljiti njeno uporabo. Člena 4 in 5 določata dodatna pravila za dodelitev takih subvencij in obveznosti glede preglednosti, ki veljajo za upravičenca. Člena 6 in 7 nato določata pravila, ki jih mora ponudnik subvencije upoštevati pri preverjanju uporabe subvencij oziroma se morajo upoštevati pri preverjanju uporabe subvencij v njegovem imenu. Člen 6 zlasti določa:

  „Vsi ponudniki [subvencij] imajo pravico, da preverijo uporabo zagotovljene subvencije na kraju samem.“

  Člen 7 določa obveznosti vračila in izterjave subvencije. Navedeni člen določa:

  „Brez poseganja v razveljavitvene določbe, ki veljajo za subvencijo, jo mora upravičenec vrniti v naslednjih okoliščinah:






  1. | kadar subvencije ne uporablja za namene, za katere je bila dodeljena; |
| --- | --- | --- |

(249)

Člen 3 zakona z dne 14. novembra 1983 določa načelo, da se mora subvencija porabiti izključno za namene, za katere je bila dodeljena, upravičenec pa mora biti zmožen utemeljiti njeno uporabo. Člena 4 in 5 določata dodatna pravila za dodelitev takih subvencij in obveznosti glede preglednosti, ki veljajo za upravičenca. Člena 6 in 7 nato določata pravila, ki jih mora ponudnik subvencije upoštevati pri preverjanju uporabe subvencij oziroma se morajo upoštevati pri preverjanju uporabe subvencij v njegovem imenu. Člen 6 zlasti določa:

„Vsi ponudniki [subvencij] imajo pravico, da preverijo uporabo zagotovljene subvencije na kraju samem.“

Člen 7 določa obveznosti vračila in izterjave subvencije. Navedeni člen določa:

„Brez poseganja v razveljavitvene določbe, ki veljajo za subvencijo, jo mora upravičenec vrniti v naslednjih okoliščinah:

1.

kadar subvencije ne uporablja za namene, za katere je bila dodeljena;

| 2. | kadar ne predloži nobene od utemeljitev iz členov 4 in 5; |
| --- | --- |

2.

kadar ne predloži nobene od utemeljitev iz členov 4 in 5;

| 3. | kadar zavrne preverjanje iz člena 6. |
| --- | --- |

3.

kadar zavrne preverjanje iz člena 6.

Vendar upravičenec v primeru točke 1. in 2 vrne le del subvencije, ki ni bil utemeljen.

Pravne osebe javnega prava, ki so pristojne za uvedbo neposredne obdavčitve, so pooblaščene, da odredijo izterjavo vračljivih subvencij. Izterjavo odredi računovodja, ki je zanjo pristojen. Za izvršljivo jo razglasi upravni organ, ki je pristojen za izvrševanje seznama neposrednih določb zadevne pravne osebe javnega prava.“

| (250) | Občine lahko torej na podlagi navedenega zakona zagotovijo, da se subvencije dodelijo v skladu z zahtevanimi pogoji, ter preverijo porabo in izterjavo zneskov, ki niso potrebni. Za plačevanje nadomestila primanjkljaja, ki ga izvajajo občine, torej veljajo zelo stroga pravila. S tem, ko jih zadevne bolnišnice sprejmejo, dajo neodvisnemu organu pravico do inšpekcijskega pregleda, ta pa lahko zagotovi, da se subvencija dejansko porabi za namen, za katerega je bila dodeljena. V nasprotnem primeru jo mora bolnišnica takoj vrniti, s čimer se zagotovi vračilo morebitnega prekomernega nadomestila, dodeljenega bolnišnicam IRIS. |
| --- | --- |

(250)

Občine lahko torej na podlagi navedenega zakona zagotovijo, da se subvencije dodelijo v skladu z zahtevanimi pogoji, ter preverijo porabo in izterjavo zneskov, ki niso potrebni. Za plačevanje nadomestila primanjkljaja, ki ga izvajajo občine, torej veljajo zelo stroga pravila. S tem, ko jih zadevne bolnišnice sprejmejo, dajo neodvisnemu organu pravico do inšpekcijskega pregleda, ta pa lahko zagotovi, da se subvencija dejansko porabi za namen, za katerega je bila dodeljena. V nasprotnem primeru jo mora bolnišnica takoj vrniti, s čimer se zagotovi vračilo morebitnega prekomernega nadomestila, dodeljenega bolnišnicam IRIS.

| (251) | To potrjuje zakon o CPAS, ki v členu 60(6) določa:

  „Odločitev glede ustanovitve ali oblikovanja ustanov ali storitev, upravičenih do subvencij za naložbe ali tekoče poslovanje, se lahko sprejme le na podlagi dokumentacije, ki dokazuje, da bodo pogoji iz sistemskih zakonov ali predpisov o dodelitvi takih subvencij izpolnjeni.“

  Če torej CPAS ustanovi javno bolnišnico, je treba predložiti dokazila, da se bodo pravila za dodelitev financiranja upoštevala. |
| --- | --- |

(251)

To potrjuje zakon o CPAS, ki v členu 60(6) določa:

„Odločitev glede ustanovitve ali oblikovanja ustanov ali storitev, upravičenih do subvencij za naložbe ali tekoče poslovanje, se lahko sprejme le na podlagi dokumentacije, ki dokazuje, da bodo pogoji iz sistemskih zakonov ali predpisov o dodelitvi takih subvencij izpolnjeni.“

Če torej CPAS ustanovi javno bolnišnico, je treba predložiti dokazila, da se bodo pravila za dodelitev financiranja upoštevala.

| (252) | Podobno člen 135e zakona o CPAS določa ureditve, v skladu s katerimi krovna organizacija (v tem primeru IRIS) lokalnih združenj, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII (v tem primeru bolnišnic IRIS), ta združenja spremlja vsako četrtletje. To pomeni zlasti, da krovna organizacija IRIS preveri, ali so odločitve, ki jih sprejmejo bolnišnice IRIS, v skladu s:






  „1. | splošnim in posebnim strateškim načrtom za bolnišnično dejavnost in odločitvami, sprejetimi v skladu z navedenim načrtom; |
| --- | --- | --- |

(252)

Podobno člen 135e zakona o CPAS določa ureditve, v skladu s katerimi krovna organizacija (v tem primeru IRIS) lokalnih združenj, ustanovljenih na podlagi Poglavja XII (v tem primeru bolnišnic IRIS), ta združenja spremlja vsako četrtletje. To pomeni zlasti, da krovna organizacija IRIS preveri, ali so odločitve, ki jih sprejmejo bolnišnice IRIS, v skladu s:

„1.

splošnim in posebnim strateškim načrtom za bolnišnično dejavnost in odločitvami, sprejetimi v skladu z navedenim načrtom;

| 2. | posebnim načrtom in finančnim načrtom, ki ju lokalno združenje sprejme na podlagi smernic, ki jih določi krovna organizacija, ter morebitnimi spremembami in posodobitvami navedenih načrtov; |
| --- | --- |

2.

posebnim načrtom in finančnim načrtom, ki ju lokalno združenje sprejme na podlagi smernic, ki jih določi krovna organizacija, ter morebitnimi spremembami in posodobitvami navedenih načrtov;

| 3. | letnim proračunom, ki ga lokalno združenje sprejme na podlagi smernic, ki jih določi krovna organizacija. |
| --- | --- |

3.

letnim proračunom, ki ga lokalno združenje sprejme na podlagi smernic, ki jih določi krovna organizacija.

Krovna organizacija v primeru neskladnosti sprejme kakršne koli ukrepe, ki so po njenem mnenju ustrezni za odpravo neskladnosti, in o njih obvesti zadevno lokalno združenje, da jih ta izvede v roku, ki ga določi krovna organizacija.

Če zadevno lokalno združenje ukrepov ne izvede v navedenem obdobju, lahko krovna organizacija nemudoma naroči revizorju iz člena 135h, naj zamenja organ lokalnega združenja, ki ni izpolnil svojih obveznosti.“

| (253) | Iz navedenih določb je razvidno, da lahko bruseljske občine na podlagi zakona o CPAS in zakona z dne 14. novembra 1983 zagotovijo, da se subvencije, plačane bolnišnicam IRIS, uporabijo pravilno in da se ne izplača prekomerno nadomestilo. Skupna uporaba navedenih določb olajšuje nadzor nad prekomernimi nadomestili in zagotavlja njihovo vračilo. Poleg tega je v primeru neskladnosti tretji osebi podeljeno pooblastilo za nadomestitev, da se zagotovi izpolnjevanje teh obveznosti, zlasti v zvezi s proračunom, ki veljajo za bolnišnice IRIS. Občine, CPAS in krovna organizacija IRIS imajo torej pomembna nadzorna pooblastila, čeprav na podlagi mehanizma za nadomestilo primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, ni skoraj nobenega tveganja, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo. |
| --- | --- |

(253)

Iz navedenih določb je razvidno, da lahko bruseljske občine na podlagi zakona o CPAS in zakona z dne 14. novembra 1983 zagotovijo, da se subvencije, plačane bolnišnicam IRIS, uporabijo pravilno in da se ne izplača prekomerno nadomestilo. Skupna uporaba navedenih določb olajšuje nadzor nad prekomernimi nadomestili in zagotavlja njihovo vračilo. Poleg tega je v primeru neskladnosti tretji osebi podeljeno pooblastilo za nadomestitev, da se zagotovi izpolnjevanje teh obveznosti, zlasti v zvezi s proračunom, ki veljajo za bolnišnice IRIS. Občine, CPAS in krovna organizacija IRIS imajo torej pomembna nadzorna pooblastila, čeprav na podlagi mehanizma za nadomestilo primanjkljaja, ki se obravnava v tem sklepu, ni skoraj nobenega tveganja, da bi se izplačalo prekomerno nadomestilo.

| (254) | Poleg tega lahko izvršilni organi občine, kadar je iz poslovnih poročil javne bolnišnice razviden primanjkljaj, na podlagi člena 111(2) in člena 126 zakona o CPAS zadržijo izvajanje „vsake odločitve CPAS, ki škodi občinskim interesom in zlasti finančnim interesom občine.“ |
| --- | --- |

(254)

Poleg tega lahko izvršilni organi občine, kadar je iz poslovnih poročil javne bolnišnice razviden primanjkljaj, na podlagi člena 111(2) in člena 126 zakona o CPAS zadržijo izvajanje „vsake odločitve CPAS, ki škodi občinskim interesom in zlasti finančnim interesom občine.“

| (255) | Poudariti je treba tudi, da organi, ki so dodelili zadevni ukrep pomoči (tj. občine in CPAS), neposredno nadzorujejo upravičence. Ti organi imajo zlasti večino glasov v upravnih svetih bolnišnic IRIS, ki med drugim imenujejo generalne direktorje svojih zadevnih bolnišnic. V malo verjetnem primeru, v katerem bi bolnišnica IRIS hipotetično zavrnila vračilo prekomernega nadomestila, bi lahko javni organi enostavno nadomestili generalnega direktorja in odpravili to težavo. Poleg tega se upravni svet, kot je določeno v statutu vsake od bolnišnic IRIS, sestane vsaj osemkrat letno, kar organom, ki so dodelili pomoč, omogoča skrbno spremljanje finančnega položaja bolnišnic IRIS (med drugim s četrtletnimi poročili na to temo, kot je določeno v statutih). |
| --- | --- |

(255)

Poudariti je treba tudi, da organi, ki so dodelili zadevni ukrep pomoči (tj. občine in CPAS), neposredno nadzorujejo upravičence. Ti organi imajo zlasti večino glasov v upravnih svetih bolnišnic IRIS, ki med drugim imenujejo generalne direktorje svojih zadevnih bolnišnic. V malo verjetnem primeru, v katerem bi bolnišnica IRIS hipotetično zavrnila vračilo prekomernega nadomestila, bi lahko javni organi enostavno nadomestili generalnega direktorja in odpravili to težavo. Poleg tega se upravni svet, kot je določeno v statutu vsake od bolnišnic IRIS, sestane vsaj osemkrat letno, kar organom, ki so dodelili pomoč, omogoča skrbno spremljanje finančnega položaja bolnišnic IRIS (med drugim s četrtletnimi poročili na to temo, kot je določeno v statutih).

| (256) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je dovolj ureditev za preprečevanje, odkrivanje in vračilo prekomernega nadomestila, tveganje, da bo izplačano prekomerno nadomestilo, pa se zaradi narave zadevnega ukrepa zdi zelo majhno. |
| --- | --- |

(256)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je dovolj ureditev za preprečevanje, odkrivanje in vračilo prekomernega nadomestila, tveganje, da bo izplačano prekomerno nadomestilo, pa se zaradi narave zadevnega ukrepa zdi zelo majhno.

7.3.7   Trajanje pooblastitev

Trajanje pooblastitev

| (257) | V členu 2(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je predvideno, da se sklep uporablja le za pooblastitve, katerih veljavnost ne presega desetih let, razen če se lahko daljše obdobje utemelji z navedbo, da mora pooblaščeno podjetje amortizirati velike naložbe v daljšem obdobju v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli. |
| --- | --- |

(257)

V členu 2(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je predvideno, da se sklep uporablja le za pooblastitve, katerih veljavnost ne presega desetih let, razen če se lahko daljše obdobje utemelji z navedbo, da mora pooblaščeno podjetje amortizirati velike naložbe v daljšem obdobju v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli.

| (258) | Veljavnost statutov bolnišnic IRIS, ki so na občinski ravni osnovni akti o pooblastitvi in so pomembni v zadevnem primeru, je določena na 30 let. Komisija meni, da je tako dolga veljavnost upravičena zaradi potrebe po velikih naložbah, ki jih morajo bolnišnice IRIS izvesti kot pooblaščeni ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena. Natančneje, najpomembnejše premoženje bolnišnic IRIS so njihove stavbe (ki predstavljajo več kot 60 % vrednosti njihovega premoženja), ki se amortizirajo v obdobju 30 let v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli (290). Poleg tega so strateški načrti združenja IRIS, ki nadalje določajo dodatne obveznosti, naložene bolnišnicam IRIS, prav tako časovno omejeni in veljajo še krajši čas. Prvi strateški načrt je zajemal šestletno obdobje 1996–2001. Drugi strateški načrt je sprva zajemal obdobje 2002–2006, vendar je bil nato spremenjen in podaljšan do konca leta 2014. Novi strateški načrt za obdobje 2015–2018 je bil sprejet januarja 2015. |
| --- | --- |

(258)

Veljavnost statutov bolnišnic IRIS, ki so na občinski ravni osnovni akti o pooblastitvi in so pomembni v zadevnem primeru, je določena na 30 let. Komisija meni, da je tako dolga veljavnost upravičena zaradi potrebe po velikih naložbah, ki jih morajo bolnišnice IRIS izvesti kot pooblaščeni ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena. Natančneje, najpomembnejše premoženje bolnišnic IRIS so njihove stavbe (ki predstavljajo več kot 60 % vrednosti njihovega premoženja), ki se amortizirajo v obdobju 30 let v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli (290). Poleg tega so strateški načrti združenja IRIS, ki nadalje določajo dodatne obveznosti, naložene bolnišnicam IRIS, prav tako časovno omejeni in veljajo še krajši čas. Prvi strateški načrt je zajemal šestletno obdobje 1996–2001. Drugi strateški načrt je sprva zajemal obdobje 2002–2006, vendar je bil nato spremenjen in podaljšan do konca leta 2014. Novi strateški načrt za obdobje 2015–2018 je bil sprejet januarja 2015.

290

| (259) | Poleg tega se je z zakonom z dne 10. aprila 2014 (291) omejila veljavnost zveznega akta o pooblastitvi za osnovno bolnišnično nalogo (292) s spremembo člena 105 trenutne različice zakona LCH (293). Člen 105 zdaj določa, da obdobje, za katero se dodeli proračun finančnih sredstev, ne sme presegati desetih let, razen za tiste dele proračuna finančnih sredstev, ki krijejo stroške velikih bolnišničnih naložb, ki se morajo amortizirati v daljšem obdobju v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli. Veljavnost posamičnega pooblastila, ki ga morajo imeti bolnišnice, da bi bile upravičene do financiranja iz proračuna finančnih sredstev, je prav tako omejena (odvisno od regije, ampak običajno je omejena na približno pet let, v nobenem primeru pa ni omejena na več kot deset let). |
| --- | --- |

(259)

Poleg tega se je z zakonom z dne 10. aprila 2014 (291) omejila veljavnost zveznega akta o pooblastitvi za osnovno bolnišnično nalogo (292) s spremembo člena 105 trenutne različice zakona LCH (293). Člen 105 zdaj določa, da obdobje, za katero se dodeli proračun finančnih sredstev, ne sme presegati desetih let, razen za tiste dele proračuna finančnih sredstev, ki krijejo stroške velikih bolnišničnih naložb, ki se morajo amortizirati v daljšem obdobju v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli. Veljavnost posamičnega pooblastila, ki ga morajo imeti bolnišnice, da bi bile upravičene do financiranja iz proračuna finančnih sredstev, je prav tako omejena (odvisno od regije, ampak običajno je omejena na približno pet let, v nobenem primeru pa ni omejena na več kot deset let).

291

292

293

| (260) | Komisija zato meni, da je zahteva na podlagi člena 2(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 glede omejitve veljavnosti akta o pooblastitvi in utemeljitve te veljavnosti izpolnjena. |
| --- | --- |

(260)

Komisija zato meni, da je zahteva na podlagi člena 2(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 glede omejitve veljavnosti akta o pooblastitvi in utemeljitve te veljavnosti izpolnjena.

7.3.8   Preglednost

Preglednost

| (261) | Države članice morajo v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 objaviti nekatere informacije. Natančneje, države članice morajo v skladu s členom 7 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 za nadomestila v višini več kot 15 milijonov EUR, odobrena podjetju, ki opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, na internetu ali na drug primeren način objavi akt o pooblastitvi (ali njegov povzetek, ki vključuje elemente iz člena 4 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012) in letne zneske pomoči, dodeljene zadevnemu podjetju. |
| --- | --- |

(261)

Države članice morajo v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 objaviti nekatere informacije. Natančneje, države članice morajo v skladu s členom 7 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 za nadomestila v višini več kot 15 milijonov EUR, odobrena podjetju, ki opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, na internetu ali na drug primeren način objavi akt o pooblastitvi (ali njegov povzetek, ki vključuje elemente iz člena 4 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012) in letne zneske pomoči, dodeljene zadevnemu podjetju.

| (262) | Zahteva glede preglednosti iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 se nanaša na „nadomestila v višini več kot 15 milijonov EUR, odobrena podjetju, ki opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena“. Kot je razvidno iz preglednic od 9 do 13, znesek občinskega nadomestila primanjkljaja, dodeljen posamezni bolnišnici IRIS, nobeno leto ne presega praga v višini 15 milijonov EUR. Komisija zato meni, da se zahteva glede preglednosti na podlagi člena 7 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v tem primeru ne uporablja. |
| --- | --- |

(262)

Zahteva glede preglednosti iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 se nanaša na „nadomestila v višini več kot 15 milijonov EUR, odobrena podjetju, ki opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena“. Kot je razvidno iz preglednic od 9 do 13, znesek občinskega nadomestila primanjkljaja, dodeljen posamezni bolnišnici IRIS, nobeno leto ne presega praga v višini 15 milijonov EUR. Komisija zato meni, da se zahteva glede preglednosti na podlagi člena 7 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 v tem primeru ne uporablja.

7.3.9   Povzetek ugotovitev o združljivosti z notranjim trgom

Povzetek ugotovitev o združljivosti z notranjim trgom

| (263) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je nadomestilo primanjkljajev, ki ga bruseljske občine bruseljskim javnim bolnišnicam IRIS dodeljujejo od leta 1996 in je predmet tega sklepa, skladno z zahtevami iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in torej združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(263)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je nadomestilo primanjkljajev, ki ga bruseljske občine bruseljskim javnim bolnišnicam IRIS dodeljujejo od leta 1996 in je predmet tega sklepa, skladno z zahtevami iz sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 in torej združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 106(2) PDEU.

| (264) | Iz navedene ugotovitve in pojasnil iz uvodnih izjav od 148 do 152 izhaja, da Komisiji ni treba oceniti, ali je nadomestilo primanjkljaja, ki ga bruseljske občine dodelijo bruseljskim javnim bolnišnicam IRIS, združljivo tudi z notranjim trgom v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (za pomoč, ki je bila dodeljena med 19. decembrom 2005 in 31. januarjem 2012) ali okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(264)

Iz navedene ugotovitve in pojasnil iz uvodnih izjav od 148 do 152 izhaja, da Komisiji ni treba oceniti, ali je nadomestilo primanjkljaja, ki ga bruseljske občine dodelijo bruseljskim javnim bolnišnicam IRIS, združljivo tudi z notranjim trgom v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (za pomoč, ki je bila dodeljena med 19. decembrom 2005 in 31. januarjem 2012) ali okvirom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

7.4   Končne opombe

Končne opombe

| (265) | Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 159), je Splošno sodišče v ničnostni sodbi z dne 7. novembra 2012 navedlo načelo enakega obravnavanja. V zvezi s tem Komisija opozarja, da načelo nediskriminacije/enakega obravnavanja kot merilo združljivosti ni navedeno v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Kljub temu v zadevnem primeru ugotavlja, da je to načelo v vsakem primeru upoštevano, saj so bolnišnice IRIS in zasebne bruseljske bolnišnice v pravno in dejansko različnem položaju, ker je naloga opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena javnih bolnišnic IRIS obsežnejša od naloge zasebnih bolnišnic in s tem dražja (kot je bilo pojasnjeno, glej oddelek 7.3.4.1). Zaradi popolnosti ugotavlja, da za bolnišnice IRIS pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere so bile pooblaščene, veljajo številne omejitve in nastanejo tudi dodatni stroški (glej uvodni izjavi 42 in 43). |
| --- | --- |

(265)

Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo 159), je Splošno sodišče v ničnostni sodbi z dne 7. novembra 2012 navedlo načelo enakega obravnavanja. V zvezi s tem Komisija opozarja, da načelo nediskriminacije/enakega obravnavanja kot merilo združljivosti ni navedeno v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. Kljub temu v zadevnem primeru ugotavlja, da je to načelo v vsakem primeru upoštevano, saj so bolnišnice IRIS in zasebne bruseljske bolnišnice v pravno in dejansko različnem položaju, ker je naloga opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena javnih bolnišnic IRIS obsežnejša od naloge zasebnih bolnišnic in s tem dražja (kot je bilo pojasnjeno, glej oddelek 7.3.4.1). Zaradi popolnosti ugotavlja, da za bolnišnice IRIS pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere so bile pooblaščene, veljajo številne omejitve in nastanejo tudi dodatni stroški (glej uvodni izjavi 42 in 43).

| (266) | Ker so bolnišnice IRIS in zasebne bolnišnice v Bruslju v različnem/neprimerljivem položaju, za nadomestilo primanjkljaja bolnišnic IRIS ni mogoče šteti, da krši načelo enakega obravnavanja. |
| --- | --- |

(266)

Ker so bolnišnice IRIS in zasebne bolnišnice v Bruslju v različnem/neprimerljivem položaju, za nadomestilo primanjkljaja bolnišnic IRIS ni mogoče šteti, da krši načelo enakega obravnavanja.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (267) | Komisija je na podlagi navedene ocene sklenila, da je državna pomoč, obravnavana v tem primeru, združljiva z notranjim členom na podlagi člena 106(2) PDEU – |
| --- | --- |

(267)

Komisija je na podlagi navedene ocene sklenila, da je državna pomoč, obravnavana v tem primeru, združljiva z notranjim členom na podlagi člena 106(2) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v obliki nadomestila primanjkljaja, ki ga bruseljske občine bruseljskim javnim bolnišnicam IRIS dodeljujejo od leta 1996, je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 5. julija 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 oziroma 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sklepu bi bilo treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je ustrezno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je na primer besedo „Skupnost“ nadomestila beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ besedna zveza „notranji trg“, besedno zvezo „Sodišče prve stopnje“ pa „Splošno sodišče“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  
  UL C 437, 5.12.2014, str. 10.

2

(3)  Teh pet javnih bolnišnic skupaj upravlja približno 2 425 od približno 7 260 bolnišničnih postelj, ki jih zagotavljajo splošne in univerzitetne bolnišnice (tj. razen psihiatričnih, geriatričnih in drugih specializiranih bolnišnic) v regiji glavnega mesta Bruselj, in ima skoraj 10 000 zaposlenih. Vsako leto opravijo več kot milijon zdravniških pregledov. Število odobrenih bolnišničnih postelj so predložili belgijski organi (ki so se posvetovali s Commission Communautaire commune in zveznim javnim uradom za javno zdravje), velja pa za leto 2015. Druge informacije so na voljo na spletnem mestu združenja IRIS (glej: http://www.iris-hopitaux.be).

3

Commission Communautaire commune

(4)  Za več podrobnosti o teh javnih bolnišnicah in njihovih dejavnostih glej oddelka 2.2 in 2.4.

4

(5)  IRIS je okrajšava za Interhospitalière Régionale des Infrastructures de Soins.

5

Interhospitalière Régionale des Infrastructures de Soins

(6)  Pritožniki so zahtevali, da njihove identitete ostanejo zaupne. Vendar so zaradi predlogov za razglasitev ničnosti, ki so jih predložile te stranke, in sledeče ničnostne sodbe Splošnega sodišča z dne 7. novembra 2012 v zadevi T-137/10 te identitete zdaj javne (glej uvodni izjavi 4 in 6). Prav tako je treba opozoriti, da so združenje ABISP in njeni člani pritožbo umaknili.

6

(7)  To zadnjo trditev so pritožniki prvič navedli v dopisu z dne 15. decembra 2008.

7

(8)  Službe Komisije so v bistvu predhodno ocenile, da so bolnišnice IRIS očitno ustrezno pooblaščene za opravljanje nalog javne službe, da je njihovo nadomestilo jasno opredeljeno in da niso prejele prekomernega nadomestila. Zato so menile, da v zvezi s pravili državne pomoči ni nobenih težav. Poleg tega so ugotovile, da naj bi bile zahteve glede preglednosti prav tako očitno izpolnjene. Zato so sklenile, da ni dovolj razlogov za nadaljevanje preiskave, če pritožnik ne bo predložil novih elementov.

8

(9)  Zadeva T-128/08, neobjavljena.

9

(10)  Zadeva T-241/08, neobjavljena.

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

11

(12)  
  UL C 74, 24.3.2010, str. 1.

12

(13)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

13

(14)  Zadeva T-137/10, CBI proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:584.

14

(15)  Prav tam, točka 313.

15

(16)  Glej sprotno opombo 2.

16

(17)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 5. avgusta 1976, str. 9876.

17

(18)  Od devetnajstih občin, ki skupaj tvorijo regijo glavnega mesta Bruselj, so te zadevne občine naslednje: Anderlecht, la Ville de Bruxelles, Etterbeek, Ixelles, Schaerbeek in Saint-Gilles.

18

(19)  Natančneje, CHU Brugmann-Huderf (do 1. januarja 1997 enoten subjekt), CHU Saint-Pierre, Institut Bordet, Centre Hospitalier Baron Lambert, Centre Hospitalier Bracops, Centre Hospitalier Molière, Centre Hospitalier Brien in Centre Hospitalier Etterbeek-Ixelles.

19

(20)  Poudarek je dodan.

20

(21)  Poudarek je dodan.

21

(22)  Redna seja 1995–1996. Dokumentacija s seje Commission Communautaire commune: Osnutek odredbe: B-10/1. – Poročilo: B-10/2. Dobesedni zapis. – Razprava in sprejetje: seja z dne 22. decembra 1995.

22

Commission Communautaire commune

(23)  V okviru pripravljalnega dela je bilo ugotovljeno zlasti, da se je sporazum o sodelovanju z dne 19. maja 1994 sklenil: „zaradi zagotavljanja kontinuitete bruseljskih javnih bolnišnic, med drugim s spodbujanjem vzpostavitve mehanizmov za usklajevanje in sodelovanje med organi, odgovornimi za javne bolnišnice na območju regije glavnega mesta Bruselj, tj. občinami, [CPAS] in združenji, ustanovljenimi v skladu s Poglavjem XII [zakona o CPAS]“.

23

(24)  Člen 121 zakona o CPAS določa, da so združenja, ustanovljena na podlagi Poglavja XII, pravne osebe.

24

(25)  Nekatere bolnišnice IRIS delujejo na več lokacijah. Bolnišnica CHU-B je trenutno dejavna na treh (Victor Horta, Paul Brien in Reine Astrid), bolnišnica CHU-SP je dejavna na dveh (Porte de Hal in César de Paepe), južne bolnišnice IRIS pa so dejavne na štirih (Etterbeek-Ixelles, J. Bracops, Molière-Longchamp in Baron Lambert).

25

(26)  Nadzor, ki ga izvaja IRIS, poteka pod pogoji iz Ordonnance (regije glavnega mesta Bruselj) z dne 22. decembra 1995 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 7. februarja 1996, str. 2737).

26

Ordonnance

(27)  Člen 120 zakona o CPAS določa najmanjše zahteve glede statutov združenj, ki jih CPAS ustanovi na podlagi Poglavja XII zakona o CPAS.

27

(28)  Glede tega je v členu 125 zakona o CPAS navedeno: „Javni organi imajo ne glede na to, koliko prispeva posamezni partner, vedno večino glasov v različnih upravnih organih in organih upravljanja združenja.“

28

(29)  Sklad FRBRTC je bil ustanovljen z Ordonnance z dne 8. aprila 1993, Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 12. maja 1993, str. 10889 (spremenjen z Ordonnance z dne 2. maja 2002).

29

Ordonnance

Ordonnance

(30)  Znesek v višini 100 milijonov EUR ni zadoščal za pokritje vseh finančnih obveznosti bolnišnic, ki so jih imele konec leta 1995, saj je skupni primanjkljaj po ocenah znašal skoraj 200 milijonov EUR.

30

(31)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 7. oktobra 1987, str. 14652, ki ga je nadomestil usklajeni zakon o bolnišnicah z dne 10. julija 2008 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 7. novembra 2008, str. 58624).

31

(32)  V tem sklepu bo zaradi lažjega sklicevanja enostavno naveden člen 147 zakona LCH, vendar je treba navedbo razumeti kot sklic na člen 163 zakona LCH od začetka veljavnosti zakona z dne 10. julija 2008.

32

(33)  Glej člene od 2 do 7 zakona z dne 7. avgusta 1987.

33

(34)  Glej člene od 10 do 17 zakona z dne 7. avgusta 1987.

34

(35)  Glej člene od 23 do 45 zakona z dne 7. avgusta 1987. Mehanizem bolnišnične organizacije obsega določitev največjega števila bolnišničnih postelj na regijo na podlagi zdravstvenih potreb, ki jih opredeli zvezna vlada. Iz tega sledi, da je povečanje števila bolnišničnih postelj (ali bolnišnic) mogoče le, če se poveča potreba po njih ali pa se obstoječe postelje hkrati premestijo drugam.

35

(36)  Glej člene od 68 do 76e zakona z dne 7. avgusta 1987.

36

(37)  Glej člene od 130 do 142 zakona z dne 7. avgusta 1987.

37

(38)  Glej povezavo http://www.iris-hopitaux.be/en (dostop 19. avgusta 2015).

38

(39)  Za več podrobnosti o mediani povprečnega prihodka glej sprotno opombo 246.

39

(40)  Ta obveznost med drugim temelji na zakonu z dne 18. julija 1966, členu 42(5) zakona o CPAS, zakonu z dne 24. junija 1988, odloku izvršilnega organa regije glavnega mesta Bruselj z dne 25. julija 1991 in odloku vlade regije glavnega mesta Bruselj z dne 6. maja 1999.

40

(41)  Vse ocene stroškov v tej in naslednji uvodni izjavi so za leto 2010 in odražajo preostale stroške, ki so jih morale kriti bolnišnice IRIS po odbitku javnega financiranja, kjer je to primerno, ki ga je zagotovila regija glavnega mesta Bruselj ali zvezna vlada.

41

(42)  Zaupen podatek.

42

(43)  Ta obveznost temelji zlasti na členu 156 ter členu 161(1) in 161(2) zakona z dne 24. junija 1988, členu 42(5) zakona o CPAS in točki 3.4 protokola sindikata št. 95/3 z dne 27. oktobra 1995.

43

(44)  Ta obveznost med drugim temelji na zakonu z dne 14. februarja 1961, členu 42(5) zakona o CPAS, zakonu z dne 24. junija 1988 in odloku vlade regije glavnega mesta Bruselj z dne 6. maja 1999.

44

(45)  Ta zvišanja plačilne lestvice so določena v sporazumih št. 2003/1, 2004/10, 2007/1 in 2009/1.

45

(46)  Regija glavnega mesta Bruselj je uvedla krovno omrežje, ki je odgovorno za usklajevanje bolnišničnih dejavnosti bolnišnic IRIS in nadzor nad njimi v skladu s Poglavjem XIIa zakona o CPAS.

46

(47)  Opozoriti je treba, da je bilo za nekatere bolnišnice IRIS to načelo sprva določeno v členu 44 ali 47. Vendar je bilo, kar zadeva vsebino, načelo vedno že navedeno v prvotnih statutih.

47

(48)  Ob ustanovitvi bolnišnic IRIS je bilo to načelo določeno v členu 44 statutov in je bilo ubesedeno, kot sledi: „Poslovni prihodki se razdelijo med partnerje, ki imajo vsaj petino glasov v generalni skupščini, in sicer sorazmerno z njihovo zastopanostjo v generalni skupščini“.

48

(49)  Septembra 2013 je Mutualité Chrétienne, ena od največjih belgijskih organizacij mutuelles (tj. zasebnih neprofitnih organizacij, ki so pristojne za vračilo zdravstvenih stroškov na podlagi socialnega zavarovanja), objavila članek, iz katerega je razvidno, da so leta 2011 prihodki belgijskih bolnišnic v povprečju izhajali iz naslednjih treh virov, kot sledi: (1) proračun finančnih sredstev: 49 %, (2) nacionalni inštitut za zdravstveno in invalidsko zavarovanje: 42 % in (3) pacienti (ali njihove zasebne zavarovalnice): 9 %.

49

Mutualité Chrétienne

mutuelles

(50)  Glej člen 87 in naslednje člene zakona z dne 7. avgusta 1987.

50

(51)  Glej člene od 24 do 87 kraljevega odloka z dne 25. aprila 2002, Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 5. julija 2002, str. 30290.

51

(52)  Glej zakon z dne 9. avgusta 1963, kakor je bil spremenjen, Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 1. novembra 1963, str. 10555.

52

(53)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 27. avgusta 1994, str. 21524.

53

(54)  Glej člene od 133 do 135 zakona z dne 7. avgusta 1987.

54

(55)  Glej člen 140 zakona z dne 7. avgusta 1987.

55

(56)  Glej člen 46 in naslednje člene zakona z dne 7. avgusta 1987.

56

(57)  Glej člen 47 zakona z dne 7. avgusta 1987.

57

(58)  V tem sklepu bo zaradi lažjega sklicevanja enostavno naveden člen 109 zakona LCH, vendar je treba navedbo razumeti kot sklic na člen 125 zakona LCH od začetka veljavnosti zakona z dne 10. julija 2008.

58

(59)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 1. januarja 1964, str. 2; v skladu s tem zakonom je morala 10 % primanjkljaja kriti občina, v kateri je bolnišnica, preostalih 90 % pa belgijske občine, v katerih so prebivali pacienti.

59

(60)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 29. decembra 1973, str. 15027.

60

(61)  Prvotno je bil to kraljevi odlok z dne 8. decembra 1986 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 12. decembra 1986, str. 17023), ki je bil spremenjen s kraljevim odlokom z dne 10. novembra 1989, pozneje pa ga je nadomestil kraljevi odlok z dne 8. marca 2006 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 12. aprila 2006, str. 20232).

61

(62)  Drugi elementi, ki so izključeni iz primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH, so med drugim ocena plačil popravka v okviru proračuna finančnih sredstev, nekatere rezervacije in nekatere vrste amortizacije.

62

(63)  Tako je zato, ker se pri izračunu primanjkljaja na podlagi člena 109 zakona LCH upošteva primanjkljaj, nato pa izključijo nekateri elementi.

63

(64)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 4. septembra 1975, str. 10847.

64

(65)  Glej člena 77 in 78 zakona z dne 7. avgusta 1987.

65

(66)  Glej člene od 80 do 85 zakona z dne 7. avgusta 1987.

66

(67)  Glej člene od 86 do 86b zakona z dne 7. avgusta 1987.

67

(68)  Glej člen 115 zakona z dne 7. avgusta 1987.

68

(69)  Glej sprotno opombo 29.

69

(70)  Te posebne subvencije so bile dodeljene na podlagi Ordonnance z dne 13. februarja 2003 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 5. maja 2003, str. 24098).

70

Ordonnance

(71)  Odločba Komisije v zadevi SA.19864 (ex NN 54/2009) (UL C 74, 24.3.2010, str. 1).

71

(72)  Prav tam, uvodne izjave od 140 do 145.

72

(73)  Prav tam, uvodne izjave od 146 do 150.

73

(74)  Prav tam, uvodne izjave.

74

(75)  Prav tam, uvodne izjave od 151 do 155.

75

(76)  Prav tam, uvodna izjava 156.

76

(77)  Prav tam, uvodne izjave od 175 do 181.

77

(78)  Prav tam, uvodne izjave od 182 do 193.

78

(79)  Prav tam, uvodni izjavi 204 in 205.

79

(80)  Prav tam, uvodna izjava 206.

80

(81)  Prav tam, uvodna izjava 198.

81

(82)  Prav tam, uvodna izjava 199.

82

(83)  Prav tam, uvodna izjava 201.

83

(84)  Glej sprotno opombo 14.

84

(85)  Prav tam, točka 70.

85

(86)  Prav tam, točka 313.

86

(87)  Prav tam, točke od 97 do 188.

87

(88)  Prav tam, točki 119 in 120.

88

(89)  Prav tam, točka 104.

89

(90)  Prav tam, točke od 123 do 151.

90

(91)  Prav tam, točke od 152 do 159.

91

(92)  Prav tam, točke od 174 do 188.

92

(93)  Prav tam, točka 159.

93

(94)  Prav tam, točke od 189 do 244.

94

(95)  Prav tam, točka 194 in točke od 195 do 202.

95

(96)  Prav tam, točka 196.

96

(97)  Prav tam, točka 194.

97

(98)  Prav tam, točke od 203 do 207.

98

(99)  Prav tam, točke od 208 do 211.

99

(100)  Prav tam, točka 215.

100

(101)  Prav tam, točke od 216 do 218.

101

(102)  Prav tam, točke od 231 do 244.

102

(103)  Prav tam, točka 238.

103

(104)  Prav tam, točke od 239 do 244.

104

(105)  Prav tam, točke od 245 do 301.

105

(106)  Prav tam, točke od 253 do 255.

106

(107)  Prav tam, točke 257, 258 in 265.

107

(108)  Prav tam, točke od 259 do 264.

108

(109)  Prav tam, točke od 266 do 278.

109

(110)  Prav tam, točke od 279 do 288.

110

(111)  Prav tam, točka 286.

111

(112)  Prav tam, točka 288.

112

(113)  Prav tam, točka 290.

113

(114)  Prav tam, točka 300.

114

(115)  Prav tam, točka 308.

115

(116)  Glej sprotno opombo 2.

116

(117)  V zvezi s tem glej zadevo T-137/10, točki 310 in 313.

117

(118)  Ali te dejavnosti dejansko pomenijo storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106(2) PDEU in ali so bile bolnišnice ustrezno pooblaščene, bo ocenjeno v nadaljevanju (oddelek 7.3.4).

118

(119)  V zvezi s tem glej zadevo T-137/10, točka 308.

119

(120)  Glej sodbo z dne 25. januarja 2013 v zadevi RG 2010/15534/A, ASBL La Clinique Fond'Roy proti [...] in Uccle in Anderlecht CPAS.

120

(121)  Kraljevi odlok z dne 12. decembra 1996 o nujni zdravstveni oskrbi določa, da urgentnost oceni in potrdi registrirani zdravnik ali zobozdravnik. Urgentnost ni opredeljena z zakonom, ampak jo oceni zdravstveni delavec, ki opravi pregled. Nujna zdravstvena oskrba lahko zato obsega vsako kurativno in preventivno oskrbo, ki se izvede v bolnišnici ali ambulanti, pa tudi izdajanje receptov. Nujna zdravstvena oskrba se torej razlikuje od življenjsko nevarnih nujnih primerov, opisanih v uvodni izjavi 97.

121

(122)  Za kratek opis te organizacije glej sprotno opombo 49.

122

(123)  MC-Informations št. 211 (februar 2004), str. 8–14.

123

(124)  Sporazume domicile de secours so sklenile bolnišnice IRIS in 17 od 19 CPAS v regiji glavnega mesta Bruselj (glej tudi uvodni izjavi 187 in 188). Ti sporazumi določajo ureditve za vračilo stroškov zdravljenja, ki jih CPAS vrne za paciente, ki ne morejo plačati zdravljenja in nimajo zavarovanja, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Med drugim določajo, da morajo bolnišnice IRIS, kolikor je mogoče, zbrati potrebne informacije za t. i. poizvedbe o socialnem položaju (glej tudi uvodni izjavi 210 in 211).

124

domicile de secours

(125)  Člen 2 določa: „Za namene uporabe tega usklajenega zakona se za bolnišnice štejejo: zdravstvene ustanove, v katerih se lahko (pacientom), ki so sprejeti in lahko tam bivajo, ker je za njihovo zdravstveno stanje potrebna ta nega, da premagajo bolezen v najkrajšem možnem času ali da se jim stanje olajša, izboljša, obnovi zdravje ali stabilizirajo razjede, kadar koli zagotovijo ustrezni specializirani zdravniški pregledi in/ali zdravljenja na področju medicine, kirurgije in morda porodništva v multidisciplinarnem okviru v potrebnem in primernem zdravstvenem, zdravstveno-tehničnem, paramedicinskem in logističnem okviru ter okviru zdravstvene nege“.

125

(126)  Mnenje oddelka Državnega sveta za zakonodajo o predhodnem osnutku Ordonnance z dne 13. februarja 2003 o dodelitvi posebnih subvencij za občine regije glavnega mesta Bruselj.

126

Ordonnance

(127)  Za natančno besedilo člena glej uvodno izjavo 19.

127

(128)  Zvezna vlada na podlagi predloga nacionalnega sveta za bolnišnice sprejme načrt bolnišničnih postelj (v nadaljnjem besedilu: bolnišnična organizacija) v skladu z indeksi (zdravstvo, kirurgija, geriatrija, porodnišnica, pediatrija, rehabilitacija, psihiatrija, neonatologija itd.) ob upoštevanju skupnega prebivalstva regij Bruslja, Flandrije in Valonije ter za kraljestvo kot celoto.

128

(129)  Belgijski organi natančneje ugotavljajo, da zakon LCH določa največ ureditve za nadomestilo primanjkljaja, če se javna bolnišnica prenese na zasebnega lastnika, zakon o CPAS pa določa le splošna načela za odprtje in upravljanje ustanov, ki jih ustanovi CPAS.

129

(130)  Belgijski organi ugotavljajo, da je med iskanjem kupca bolnišnica Hôpital Français
  9. maja 2008 nenadoma prenehala sprejemati paciente. Pojasnjujejo, da je ta bolnišnica pred tem zaprla svoj pediatrični in porodniški oddelek. Po njihovih navedbah so bili pacienti na teh oddelkih čez dan premeščeni v druge bolnišnice v regiji Bruselj.

130

Hôpital Français

(131)  Za namene zakona LCH se za bolnišnice IRIS šteje, da jih upravlja CPAS.

131

(132)  Letni znesek je odvisen od sredstev, ki so na voljo v proračunu regije glavnega mesta Bruselj, in zahtevkov zadevnih občin. V obdobju 2003–2014 je posebna subvencija vsako leto znašala 10 milijonov EUR, razen v dveh letih (le 9 milijonov EUR leta 2010 in 9,5 milijona EUR leta 2011).

132

(133)  Belgijski organi v zvezi s tem poudarjajo, da morajo zasebne bolnišnice, ki se ustanovijo na primer na podlagi zakona o neprofitnih organizacijah (v nadaljnjem besedilu: zakon ABSL), po ustanovitvi pri svojem bolnišničnem delovanju prav tako spoštovati zakon LCH. Ker pa zakon ASBL ustanovam, ki jih ureja, ne nalaga nobenih posebnih nalog, naloge teh zasebnih bolnišnic ureja le zakon LCH.

133

(134)  Glej zakon z dne 8. julija 1964, kakor je bil spremenjen, Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 25. julija 1964, str. 8153.

134

(135)  V nasprotju z navedeno nujno zdravstveno oskrbo (glej uvodno izjavo 72), ki vključuje načrtovano oskrbo, se nujna medicinska pomoč nanaša na oskrbo, ki je zaradi življenjsko nevarnega stanja potrebna takoj.

135

(136)  To pomeni, da mora bolnišnica, tudi če ne opravlja nekaterih nalog na področju nujne medicinske pomoči v skladu z zakonom z dne 8. julija 1964, še vedno po najboljših zmožnostih (tj. ob upoštevanju infrastrukture in osebja) zagotoviti pomoč v primerih nujne medicinske pomoči.

136

(137)  Nujno zdravstveno oskrbo urejata člen 57(2) in kraljevi odlok z dne 12. decembra 1996.

137

(138)  Bruseljsko sodišče prve stopnje v svoji sodbi z dne 25. januarja 2013 ugotavlja: „V sistemu na splošno CPAS sam zagotovi nujno zdravstveno oskrbo z zdravljenjem osebe, ki potrebuje nujno oskrbo v bolnišnici, ki jo upravlja, ali pa plača stroške nege te osebe v zasebni bolnišnici. Če se ta pomoč običajno bolj pogosto zagotavlja v ustanovi, ki je odvisna od zadevnega CPAS ali s katero je ta sklenil dogovor, se lahko oseba sprejme v drugo ustanovo zaradi nujnosti, ki izhaja iz položaja osebe, ki jo je treba sprejeti v bolnišnico. V tem primeru ni potrebno predhodno posvetovanje s CPAS in običajno tudi ne z zadevno osebo, namesto tega pa reševalci službe za nujno pomoč, ki je bila poklicana, ali, kot v tem primeru, javni tožilec, hitro sprejmejo enostransko odločitev. Zaradi neobičajne ali izjemne narave tega pospešenega postopka CPAS ne sme zavrniti kritja stroškov bivanja v bolnišnici, ki ni v njegovi lasti“ [poudarek je dodan].

138

ta pomoč običajno bolj pogosto zagotavlja v ustanovi, ki je odvisna od zadevnega CPAS ali s katero je ta sklenil dogovor

Zaradi neobičajne ali izjemne narave tega pospešenega postopka

(139)  Zadeva T-137/10, točke od 208 do 215.

139

(140)  Glej prejšnjo sprotno opombo, točka 217.

140

(141)  Glej prejšnjo sprotno opombo, točka 218.

141

(142)  Pri tem se ocena v tem sklepu razlikuje od razveljavljene odločbe Komisije iz leta 2009, v kateri so bili ukrepi sklada FRBRTC in posebne subvencije v določeni meri ocenjeni ločeno od nadomestila primanjkljaja.

142

(143)  Občine so v povprečju 68–90 % zadevnega primanjkljaja bolnišnic IRIS, ki je nastal v celotnem obdobju 1996–2014, nadomestile s sredstvi iz sklada FRBRTC ali posebno subvencijo regije glavnega mesta Bruselj. Za preostanek so morale občine uporabiti lastna sredstva in konec leta 2014, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 234), še vedno plačati (prav tako z lastnimi sredstvi) dodatna nadomestila primanjkljaja v višini približno 15 milijonov EUR za vseh pet bolnišnic IRIS.

143

(144)  Če so bili za izvedbo te ocene potrebni izračuni, je Komisija uporabila razpoložljive podatke, tj. za obdobje 1996–2014 (za izjeme glej uvodno izjavo 236).

144

(145)  Zadeva C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato in Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, ECLI:EU:C:2006:8, točka 129.

145

(146)  Združene zadeve od C-180/98 do C-184/98, Pavel Pavlov in drugi proti Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, točka 74.

146

(147)  Zadeva C-41/90, Höfner in Fritz Elser proti Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161, točka 21, in združene zadeve od C-180/98 do C-184/98, Pavel Pavlov in drugi proti Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, točka 74.

147

(148)  Zadeva C-118/85, Komisija Evropskih skupnosti proti Italijanski republiki, ECLI:EU:C:1987:283, točka 7, in zadeva C-35/96, Komisija Evropskih skupnosti proti Italijanski republiki, ECLI:EU:C:1998:303, točka 36.

148

(149)  Zadeva C-82/01 P, Aéroports de Paris proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:2002:617, točka 74, in zadeva C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) proti Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, točka 25. Glej tudi Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C-8/02), točka 9.

149

(150)  Zadeva C-49/07,Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) proti Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, točka 27, in zadeva C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie in Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, ECLI:EU:C:1995:392, točka 21.

150

(151)  Zadeva C-157/99, BS.M. Smits, poročena Geraets, proti Stichting Ziekenfonds VGZ in H.T.M. Peerbooms proti Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen, ECLI:EU:C:2001:404, točka 58, v kateri je Sodišče razsodilo, da okoliščina, da bolnišnično zdravljenje neposredno financirajo zdravstvene zavarovalnice na podlagi sporazumov in vnaprej določenih tarif, v nobenem primeru ni taka, da zaradi nje tako zdravljenje ne bi spadalo na področje gospodarskih dejavnosti v smislu PDEU, in da plačila, ki jih opravijo zdravstvene zavarovalnice „čeprav pavšalna, zagotovo pomenijo ekonomsko protistoritev za bolnišnične storitve in za bolnišnico, ki ta plačila prejme in ki opravlja dejavnost z gospodarskimi značilnostmi“. V zvezi s tem je dodalo tudi, da takega nadomestila ni treba plačati tistim, ki storitev koristijo.

151

(152)  Zadeva C-157/99, BS.M. Smits, poročena Geraets, proti Stichting Ziekenfonds VGZ in H.T.M. Peerbooms proti Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen, ECLI:EU:C:2001:404, točka 53, združeni zadevi 286/82 in 26/83, Graziana Luisi in Giuseppe Carbone proti Ministero del Tesoro, ECLI:EU:C:1984:35, točka 16, zadeva C-159/90, The Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd proti Stephen Grogan in drugim, ECLI:EU:C:1991:378, točka 18, zadeva C-368/98, Abdon Vanbraekel in drugi proti Alliance nationale des mutualités chrétiennes (ANMC), ECLI:EU:C:2001:400, točka 43, in zadeva T-167/04, Asklepios Kliniken GmbH proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:T:2007:215, točke od 49 do 55.

152

(153)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C-8/02), točka 24.

153

(154)  Zadeva T-319/99, Federación Nacional de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN) proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:T:2003:50, točka 39. Glej tudi zadevo T-137/10, točki 90 in 91, ter Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C-8/02), točka 22.

154

(155)  V ta namen glej zadevo C-355/00, Freskot AE proti Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, točka 53. V tem primeru se je Sodišče sklicevalo tudi na dejstvo, da je storitve in prispevke na podlagi zadevne obvezne zavarovalne sheme podrobno določil nacionalni zakonodajalec.

155

(156)  Zadeva C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugim, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60, in zadeva C-342/96, Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

156

(157)  Zadeva 173/73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

157

(158)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ob udeležbi Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, ECLI:EU:C:2003:415, točke od 87 do 95.

158

(159)  Zadeva T-289/03, British United Provident Association Ltd (BUPA), BUPA Insurance Ltd in BUPA Ireland Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:T:2008:29, točka 159. Sodišče je odločilo, da se „razlaga, ki jo Sodišče poda o določbi prava Skupnosti, omejuje na razjasnitev ter določitev njenega pomena in dometa, kot bi jo bilo treba razumeti in uporabljati od začetka njene uveljavitve. Iz tega izhaja, da se tako razlagana določba lahko in mora uporabiti celo za pravna razmerja, ki so nastala ter so bila vzpostavljena pred zadevno sodbo, Sodišče pa sme le izjemoma z uporabo splošnega načela pravne varnosti, ki je bistveni del pravnega reda Skupnosti, omejiti možnost vseh zainteresiranih, da bi se sklicevali na določbo, ki jo je razložilo, zaradi izpodbijanja pravnih razmerij, ki so nastala v dobri veri“.

159

(160)  Zadeva C-209/03, The Queen, na predlog Dany Bidar proti London Borough of Ealing in Secretary of State for Education and Skills, ECLI:EU:C:2005:169, točki 66 in 67, in zadeva C-292/04, Wienand Meilicke, Heidi Christa Weyde in Marina Stöffler proti Finanzamt Bonn-Innenstadt, ECLI:EU:C:2007:132, točke od 34 do 36.

160

(161)  Zadeva T-358/94, Compagnie nationale Air France proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:T:1996:194, točka 56.

161

(162)  Zadeva 248/84, Zvezna republika Nemčija proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:1987:437, točka 17, in združeni zadevi T-92/00 in T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (T-92/00), Ramondín, SA in Ramondín Cápsulas, SA (T-103/00) proti Komisiji Evropskih skupnosti, EU:T:2002:61, točka 57.

162

(163)  Zadeva 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11, in združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, od T-600/97 do 607/97, T-1/98, od T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, Alzetta Mauro in drugi proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

163

(164)  Zadeva T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia proti Komisiji, ECLI:EU:T:1999:125, točka 41.

164

(165)  Glej na primer zadevo C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, točka 78, združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, Libert in drugi, ECLI:EU:C:2013:288, točka 78, in zadevo C-518/13, Eventech, ECLI:EU:C:2015:9, točka 67.

165

(166)  Glej na primer zadevo C-279/08, Komisija proti Nizozemski, ECLI:EU:C:2011:551, točka 131.

166

(167)  Glej združene zadeve T-447/93, T-448/93 in T-449/93, AITEC in drugi proti Komisiji, ECLI:EU:C:1995:130, točka 141.

167

(168)  Glej na primer odločitve Komisije v zadevah o državni pomoči N 258/2000, Bazen za rekreacijo Dorsten (UL C 172, 16.6.2001, str. 16), Odločba Komisije 2004/114/ES z dne 29. oktobra 2003 o državni pomoči Nizozemske, namenjeni turističnim pristaniščem brez pridobitnega namena na Nizozemskem (UL L 34, 6.2.2004, str. 63), N 458/2004, Editorial Andaluza Holding (UL C 131, 28.5.2005, str. 12), SA.33243, Jornal de Madeira (UL C 131, 28.5.2005, str. 12), SA.34576, Portugalska – Severnovzhodna enota Jean Piaget za trajno oskrbo, (UL C 73, 13.3.2013, str. 1), N 543/2001, Irska – Davčne olajšave za bolnišnice (UL C 154, 28.6.2002, str. 4), SA.37432, Financiranje javnih bolnišnic v regiji Hradec Králové (UL C 203, 19.6.2015, str. 1), SA.37904, Domnevna državna pomoč za zdravstveni center v Durmersheimu (UL C 188, 5.6.2015, str. 1), SA.33149, Mestna projektna družba „Wirtschaftsbüro Gaarden-Kiel“ (UL C 188, 5.6.2015, str. 1), SA.38035, Domnevna pomoč za specializirano rehabilitacijsko kliniko za ortopedsko medicino in travmatološko kirurgijo (UL C 188, 5.6.2015, str. 1), SA.39403, Nizozemska – Pomoč za naložbe za pristanišče Lauwersoog (UL C 259, 7.8.2015, str. 1), SA.37963, Združeno kraljestvo – Glenmore Lodge (UL C 277, 21.8.2015, str. 1) in SA.38208, Združeno kraljestvo – Golf klubi v lasti članov (UL C 277, 21.8.2015, str. 1).

168

(169)  Glej zadevo N 543/2001, Irska – Davčne olajšave za bolnišnice (UL C 154, 28.6.2002, str. 4), SA.37432, Financiranje javnih bolnišnic v regiji Hradec Králové (UL C 203, 19.6.2015, str. 1), SA.38035, Domnevna pomoč za specializirano rehabilitacijsko kliniko za ortopedsko medicino in travmatološko kirurgijo (UL C 188, 5.6.2015, str. 1).

169

(170)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_European_cities, dostop 8. julija 2015.

170

(171)  Sporočilo Komisije: Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 8, 11.1.2012, str. 15).

171

(172)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

172

(173)  Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

173

(174)  Glej sprotno opombo 13.

174

(175)  Uvodna izjava (8) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

175

(176)  Zadeva C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, ECLI:EU:C:1991:464, točka 27, zadeva C-242/95, GT-Link A/S, ECLI:EU:C:1997:376, točka 53, in zadeva C-266/96, Corsica Ferries France SA, ECLI:EU:C:1998:306, točka 45.

176

(177)  Zadeva T-289/03, BUPA in drugi proti Komisiji, ECLI:EU:T:2008:29, točke od 166 do 169 in 172, zadeva T-17/02, Fred Olsen, ECLI:EU:T:2005:218, točka 216.

177

(178)  Člen 4 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

178

(179)  Člen 4(a) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

179

(180)  Člen 4(b) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

180

(181)  Člen 4(c) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

181

(182)  Člen 4(d) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

182

(183)  Člen 4(e) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

183

(184)  Člen 4(f) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

184

(185)  Zadeva T-137/10, točka 95.

185

(186)  Zadeva C-390/06, Nuova Agricast Srl/Ministero delle Attività Produttive, ECLI:EU:C:2008:224.

186

(187)  Glej uvodno izjavo 25 in zlasti navedbo potrebe po „zagot[avljanju], da se ohrani posebni značaj javnih bolnišnic,
  “ v sporazumu o sodelovanju z dne 19. maja 1994 [poudarek je dodan]. Glej tudi strateški načrt združenja IRIS za obdobje 1996–2001, zlasti navedbi iz oddelka „Strukturne osi“ (str. 3): „da se zdravstvo še naprej zagotavlja brez kakršne koli tržne logike
  “ in oddelka „Prispevajoči cilji“ (str. 54): „
  Osnovni cilj javnih bolnišnic [tj. bolnišnic IRIS] je zagotavljanje socialne medicine; v skladu z njim morajo izpolniti zahteve socialnih nalog
  “ [poudarek je dodan].

187

ohrani posebni značaj javnih bolnišnic,

zdravstvo

brez kakršne koli tržne logike

Osnovni cilj

je zagotavljanje socialne medicine

izpolniti zahteve socialnih nalog

(188)  Glej uvodno izjavo 87 sklepa o začetku postopka.

188

(189)  Za podrobnosti o pooblastitvi za opravljanje teh treh obveznosti glej uvodno izjavo 170 in naslednje uvodne izjave.

189

(190)  Kot je bilo pojasnjeno (glej uvodni izjavi 83 in 91), dokler obstajajo zdravstvene in socialne potrebe, zaradi izpolnjevanja katerih so bile ustanovljene bolnišnice IRIS, javni organi v skladu s sodno prakso belgijskega Državnega sveta ne morejo zapreti bolnišnic IRIS ali jih prenesti na zasebnega lastnika.

190

(191)  Stroški javnega statusa bolnišnic IRIS so vključeni v stroške osnovne bolnišnične naloge in dodatnih obveznosti opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, zato lahko prispevajo k primanjkljaju teh dejavnosti.

191

(192)  Glej zlasti člen 28 kodeksa o deontologiji v zdravstvu, ki ga je pripravil nacionalni svet združenja zdravnikov (različica z dne 27. julija 2015).

192

(193)  Glej sprotno opombo 120.

193

(194)  Dejansko je iz podatkov, ki so jih predložili belgijski organi, razvidno, da v več kot 85 % primerov v regiji glavnega mesta Bruselj nujno zdravstveno oskrbo zagotovijo bolnišnice IRIS. Ta podatek je treba primerjati z dejstvom, da bolnišnice IRIS upravljajo le približno 35 % števila bolnišničnih postelj v regiji (glej tudi opombo 3). V ostalih primerih zdravljenje zagotovijo drugi izvajalci zdravstvenih storitev, vključno s splošnimi zdravniki in zasebnimi bolnišnicami. Med drugim se lahko to nanaša na psihiatrično oskrbo, kot v primeru, opisanem v uvodni izjavi 172, saj bolnišnice IRIS ne zagotavljajo te vrste oskrbe.

194

(195)  Na podobno utemeljitev bi se lahko skliceval na primer izvajalec poštnih storitev, ki opravlja univerzalno poštno storitev. Ta izvajalec je pooblaščen za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, vendar ni dolžan dostavljati pisem brezplačno, če stranka te storitve ne more ali noče plačati.

195

(196)  Glej študijo, ki jo je leta 2008 objavilo združenje Verbruikersateljee, z naslovom „Is uw portemonnee ook ziek? – Een onderzoek naar medische kosten en schulden“.

196

(197)  Prav tam.

197

(198)  Seja belgijskega senata z dne 16. julija 2013, predlog zakona za izboljšanje dostopnosti zdravstvenega varstva, ki so ga predložili Leona Detiège in drugi. Predlog je potekel zaradi zveznih volitev leta 2014.

198

(199)  V praksi so bolnišnice odgovorne za sprejemanje pacientov (za preglede in hospitalizacije), izdajanje računov in spremljanje v primeru neplačila. Večina zdravnikov v bolnišnicah CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, HUDERF in Institut Bordet prejemajo plačo, ostali zdravniki pa so plačani na podlagi računov za zdravljenje, ki ga zagotovijo, ne glede na to, ali pacient plača zdravljenje. Zato noben zdravnik v teh bolnišnicah nima razloga, da bi zavrnil paciente, ki ne morejo plačati. Zdravniki, ki delajo v južnih bolnišnicah IRIS, morajo spoštovati splošna pravila bolnišnice v vsaj 80 % njihovega časa, največ 20 % svojega časa pa lahko porabijo za vodenje zasebne prakse. Med tistimi 80 % morajo zdravniki uporabljati tarife inštituta INAMI in delati na podlagi načela, da je treba vse paciente zdraviti v skladu z obveznostjo bolnišnic IRIS. Tako južne bolnišnice IRIS zagotovijo, da se zdravijo vsi pacienti, ne glede na njihovo plačilno sposobnost.

199

(200)  S členom 57(2) zakona o CPAS je naloga CPAS omejena v dveh posebnih okoliščinah: tj. za tujce, ki v Belgiji prebivajo nezakonito (tj. migranti brez dokumentov), in otroke teh tujcev.

200

(201)  Poudarek je dodan.

201

(202)  Oddelek „Splošni cilji strateškega načrta“ (stran 2). Poudarek je dodan.

202

(203)  Prav tam. Poudarek je dodan.

203

(204)  Oddelek „Prispevajoči cilji“ (stran 52). Poudarek je dodan.

204

(205)  Prav tam (stran 54). Poudarek je dodan.

205

(206)  Oddelek „Strukturne osi“ (str. 3). Poudarek je dodan.

206

(207)  V zvezi s tem glej oddelek „Prispevajoči cilji“ (stran 74): „povečati našo dostopnost vsem slojem prebivalstva in zlasti najbolj prikrajšanim
  “ [poudarek je dodan].

207

zlasti najbolj prikrajšanim

(208)  Glej oddelek „Uvod“ (stran 7).

208

(209)  Prav tam (stran 10).

209

(210)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica – bolnišnica, usmerjena v pacienta“ (stran 79).

210

(211)  Glej oddelek „Posebne naloge javne bolnišnice“ (stran 85) [poudarek je dodan].

211

(212)  Glej oddelek „Uvod“ (str. 12), v katerem je ugotovljeno, da bolnišnice IRIS zdravijo sorazmerno manj pacientov, katerim bolnišnica lahko zaračuna dodatke (ki so dodatni vir prihodka za bolnišnice).

212

(213)  Glej oddelek „Uvod“ (str. 13), v katerem je navedena ocena (iz leta 2001) dodatnih stroškov sprejemanja pacientov s šibkim (šibkejšim) socialno-ekonomskim položajem. Ti stroški so znašali približno 10,4 milijona EUR letno in so se povečevali.

213

(214)  Izjema je Institut Bordet, kjer je odstotek višji od povprečja, kar se lahko pojasni z resnostjo patologije (tj. rak), ki jo obravnavajo v tej bolnišnici.

214

(215)  To so zasebne organizacije, ki so odgovorne za povračilo zdravstvenih stroškov na podlagi belgijskega sistema socialne varnosti (zlasti obveznega zdravstvenega in invalidnega zavarovanja).

215

(216)  V skladu s to razvrstitvijo se dodeli financiranje iz proračuna finančnih sredstev na podlagi oddelka B8 (glej tudi uvodno izjavo 189).

216

(217)  Zvezna javna služba za družbeno vključenost lahko nato CPAS povrne stroške, če so izpolnjeni nekateri pogoji (glej tudi opombo 258 za ustrezno pravno podlago).

217

(218)  V razvrstitvi se upošteva tudi delež pacientov, ki imajo socialno zavarovanje, vendar morajo plačati nižji lastni prispevek bolnišnici, ker so upravičeni do t. i. (1) socialne omejitve računa ali (2) omejitve računa za izolirane paciente z nizkimi prihodki.

218

(219)  V publikaciji Mutualités Chrétiennes so socialni pacienti opredeljeni kot pacienti, ki imajo korist od „socialne oprostitve“ (tj. upokojenci, ki prejemajo zajamčeni prihodek, osebe, ki so upravičene do višjega nadomestila za pomoč ali za invalidne osebe, dodatka za integracijo ali višjih družinskih dodatkov in dolgotrajno brezposelni). Po navedbah belgijskih organov se je pojem „socialne oprostitve“ odpravil že leta 1993, v belgijskem pravu pa ga je nadomestila t. i. socialna omejitev računa.

219

Mutualités Chrétiennes

(220)  To potrjuje dejstvo, da preglednice v tej publikaciji temeljijo na podatkih „zavarovalnih subjektov“, kar se nanaša na organizacije, kot so mutuelles, ki so odgovorne za povračilo zdravstvenih stroškov na podlagi belgijskega socialnega zavarovanja, ki ga ureja inštitut INAMI.

220

mutuelles

(221)  V publikaciji Mutualités Chrétiennes so ti pacienti opredeljeni kot pacienti, registrirani pri CPAS.

221

Mutualités Chrétiennes

(222)  V zvezi s tem je treba poudariti, da bolnišnice IRIS zagotovijo podatke v okviru poizvedbe o socialnem položaju, CPAS pa odločijo, ali je oseba upravičena do povračila stroškov zdravljenja. Sporazum domicile de secours v zvezi s tem določa, da bolnišnice IRIS „v čim večji meri zberejo prve temeljne podatke za poizvedbo o socialnem položaju in jih pošljejo CPAS“.

222

domicile de secours

(223)  Zbiranje informacij za poizvedbe o socialnem položaju je le ena od nalog oddelkov socialne službe bolnišnic IRIS, zato je ta strošek del splošnega bremena obveznosti zagotavljanja obsežnih socialnih storitev bolnišnic IRIS, ki bo obravnavana v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 213).

223

(224)  Komisija ugotavlja, da je obrestna mera, ki so jo uporabile bolnišnice IRIS, očitno v skladu s tržnimi obrestnimi merami v zadevnem obdobju (tj. na začetku leta 2011). Trenutno (leta 2016) so obrestne mere precej nižje, zato so nižji tudi stroški bolnišnic IRIS. Kljub temu je večja zamuda pri plačilu v vsakem primeru breme za bolnišnice IRIS, saj morajo še vedno premostiti likvidnostno vrzel med odhodnimi in dohodnimi plačili.

224

(225)  CPAS stroškov za revne paciente ne povrnejo samodejno, ampak na podlagi ocene posameznega primera, ki jo posamezni CPAS opravi na podlagi poizvedbe o socialnem položaju (za nujno oskrbo). Belgijski organi v zvezi s tem ugotavljajo, da so CPAS v prvih treh četrtinah leta 2015 zavrnili 749 zahtevkov bolnišnic IRIS za povračilo, ki sestavljajo neplačan znesek v višini približno 3 milijonov EUR. Leta 2012 so CPAS zavrnili zahtevke bolnišnic IRIS za povračilo računov v skupnem znesku 4 174 200 EUR. Približno 80 % teh računov se je nanašalo na oskrbo migrantov brez dokumentov.

225

(226)  Natančneje, v poročilu, ki ga je objavila banka Belfius Bank, je navedeno, da so leta 2010 neto stroški odpisanih kratkoročnih dolgov (tj. računov, ki ne bodo plačani) v povprečju znašali 0,28 % prihodka zasebnih bolnišnic v Belgiji in 0,40 % prihodka javnih bolnišnic v Belgiji. Za primerjavo, ta strošek znaša 1,22 % prihodka za bolnišnice IRIS ali trikrat več od povprečja javnih bolnišnic.

226

(227)  Na primer, zasebna bolnišnica Cliniques de l'Europe deluje na lokaciji v občini Uccle in lokaciji v občini Etterbeek, zasebna bolnišnica Cliniques universitaires Saint-Luc pa deluje le na lokaciji v občini Woluwe-Saint-Lambert.

227

Cliniques de l'Europe

Cliniques universitaires Saint-Luc

(228)  Zaradi takšne izbire bi seveda lahko nastali stroški, ki bi jih bilo treba izravnati s povečanjem učinkovitosti ali utemeljiti z drugimi dejavniki, ki bi se upravi zasebnih bolnišnic zdeli ustrezni.

228

(229)  Mehanizem bolnišnične organizacije ne določa le skupnega števila bolnišničnih postelj na regijo, ampak tudi omejitve za posamezno storitev (npr. porodnišnico, geriatrijo, pediatrijo, psihiatrijo itd.).

229

(230)  Na primer, vse zasebne bolnišnice ne nudijo geriatričnih storitev, ki so manj donosne.

230

(231)  Glej oddelek „Strukturne osi“ (str. 6). Poudarek je dodan.

231

(232)  V strateškem načrtu je navedenih devet lokacij namesto enajstih (sedanje število lokacij), ker na dveh bolnišničnih območjih delujeta po dve bolnišnici, tj. HUDERF in CHU-B na lokaciji bolnišnice Victor Horta v Laeknu ter IB in CHU-SP na lokaciji bolnišnice Porte de Hal v mestu Bruselj.

232

Victor Horta

Porte de Hal

(233)  Glej oddelek „Strukturne osi“ (str. 10). Poudarek je dodan.

233

(234)  Glej oddelek „Okvir in okolje“ (str. 21): „[...] javne bolnišnice [tj. bolnišnice IRIS] z dejavnostjo, ki v vsaj 80 % obsega osnovno dejavnost, so bolnišnice v bližini, ki velik del svojih pacientov privabijo iz občine, v kateri so, ali okoliških četrti.“

234

(235)  Glej oddelek „Prispevajoči cilji“ (str. 74). Poudarek je dodan.

235

(236)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica“ (str. 36). Poudarek je dodan.

236

(237)  Opozoriti je treba, da si vsaka od teh dveh specializiranih bolnišnic deli isto območje s še eno bolnišnico IRIS (glej sprotno opombo 231), kar zagotavlja, da se na zadevnih lokacijah nudijo vse storitve osnovne oskrbe. Opomba je dodana.

237

(238)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica“ (str. 53). Poudarek je dodan.

238

(239)  Tako Institut Bordet in HUDERF, ki nudita zlasti specializirano oskrbo, dopolnjujeta ostale tri bolnišnice IRIS, da bi se izpolnile zdravstvene potrebe lokalnega prebivalstva.

239

(240)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica“ (str. 53 in 54).

240

(241)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica“ (str. 62).

241

(242)  Glej oddelek „Projekt bolnišnica“ za opis teh ravni (str. 37) in preglednice (str. 55–59).

242

(243)  V zvezi s tem je v členu 2 sporazuma o sodelovanju med zvezno državo, regijo glavnega mesta Bruselj in Commission Communautaire commune navedeno: „Ta sporazum o prestrukturiranju mora izpolnjevati naslednje pogoje: 1. po eni strani mora zagotoviti, da se ohrani posebni značaj javnih bolnišnic, med drugim z izbiro pravnih struktur in usklajevanjem, ki zagotavljajo prevlado javnega sektorja v organih upravljanja in postopkih odločanja, po drugi strani pa lokalno podlago z večjo zastopanostjo neposredno izvoljenih članov v sestavi organov upravljanja
  “ [poudarek je dodan].

243

Commission Communautaire commune

ohrani posebni značaj javnih bolnišnic

lokalno podlago z večjo zastopanostjo neposredno izvoljenih članov v sestavi organov upravljanja

(244)  V skladu s členom 125 zakona o CPAS morajo subjekti javnega prava imeti vsaj polovico glasov v različnih upravnih organih in organih upravljanja bolnišnic ter krovnem omrežju IRIS.

244

(245)  Poudarek je dodan.

245

(246)  Mediana povprečnega prihodka je za leto 2012 v 19 občinah regije glavnega mesta Bruselj znašala 13 746 EUR na prebivalca. Enajsta bolnišnica IRIS je v občini Ixelles, v kateri povprečni prihodek znaša 14 513 EUR, kar je med mediano in tretjim kvartilom (tj. 75. centilom) regije glavnega mesta Bruselj. Vir: Center za informacije, dokumentacijo in raziskave o Bruslju (http://www.briobrussel.be/ned/webpage.asp?WebpageId=345).

246

(247)  Tri od teh petih bolnišnic so v občinah, v katerih povprečni prihodek na prebivalca presega tretji kvartil (tj. 75. centil) regije glavnega mesta Bruselj.

247

(248)  Prvotni zemljevid je bil objavljen v Tableau de bord de la santé en Région bruxelloise 2010 in prikazuje stanje na dan 1. julija 2009. Komisija je dodala kroge in z zemljevida odstranila eno splošno bolnišnico (Clinique des Deux Alice, ki je bila v občini Uccle), ki se je zaprla konec leta 2011 (njene dejavnosti so se preselile na lokacijo Sainte-Elisabeth zasebne Cliniques de l'Europe). Ena od južnih bolnišnic IRIS (tj. Baron Lambert v Etterbeeku) na zemljevidu ni označena, saj zagotavlja le ambulantno oskrbo in nima bolnišničnih postelj, ki jih obravnava mehanizem bolnišnične organizacije.

248

Tableau de bord de la santé en Région bruxelloise 2010

Cliniques de l'Europe

(249)  Na primer, v Prilogi 19 h kraljevemu odloku z dne 23. oktobra 1964 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 7. novembra 1964, str. 11709) je določeno, da mora biti za nevropsihiatrične storitve za zdravljenje odraslih pacientov vsaj en socialni delavec na 120 pacientov.

249

(250)  Kraljevi odlok z dne 15. decembra 1978, ki določa posebne zahteve za univerzitetne bolnišnice (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 4. julija 1979, str. 7818).

250

(251)  Glej oddelek „Strukturne osi“ (str. 6). Poudarek je dodan.

251

(252)  Glej oddelek „Prispevajoči cilji“ (str. 54 in 55). Poudarek je dodan.

252

(253)  Glej strateški načrt za obdobje 1996–2001 – oddelek „Strukturne osi“ (str. 10). Poudarek je dodan.

253

(254)  Glej oddelek „Posebne naloge javne bolnišnice“ (str. 82). Poudarek je dodan.

254

(255)  RCM je okrajšava za résumé clinique minimum, ki je standardiziran in natančen povzetek pacientove zdravstvene evidence, splošne bolnišnice pa ga morajo registrirati od leta 1990. Med drugim se uporablja za določitev potreb po bolnišnični opremi, opredelitev kvalitativnih in kvantitativnih standardov za izdajo dovoljenj bolnišnicam in za opravljanje bolnišničnih storitev ter organizacijo financiranja bolnišnic. Oznake „V“ se nanašajo na dejavnike, ki vplivajo na zdravstveno stanje pacienta in stik z zdravstvenimi službami. Te oznake se lahko uporabijo za navedbo socialno-ekonomskih, pravnih in družinskih zadev, ki lahko vplivajo na bivanje pacienta v bolnišnici.

255

résumé clinique minimum

(256)  Glej oddelek „Posebne naloge javne bolnišnice“ (str. 83). Poudarek je dodan.

256

(257)  Socialni delavci, zaposleni v bolnišnicah IRIS, so na primer leta 2012 zbrali informacije za 25 749 poizvedb o socialnem položaju. To obsega približno 5,4 % hospitaliziranih pacientov v zadevnem letu.

257

(258)  Ta obveznost izhaja iz člena 60(1) zakona o CPAS, člena 9a zakona z dne 2. aprila 1965 (za morebitno povračilo, ki ga zvezna javna služba za družbeno vključenost vrne CPAS, če so izpolnjeni nekateri pogoji) in okrožnice z dne 25. marca 2010 o poizvedbi o socialnem položaju (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 6. maja 2010, str. 25432).

258

(259)  Podatek pomeni število ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ).

259

(260)  Proračun finančnih sredstev zagotavlja nekaj sredstev za socialne delavce (tj. za področja, kot je geriatrija, za katera je določena minimalna zahteva), vendar so ta leta 2010 znašala le približno 400 000 EUR.

260

(261)  Kraljevi odlok (trenutno kraljevi odlok z dne 8. marca 2006) določa metodo za izračun primanjkljaja, ki ga morajo občine kriti na podlagi člena 109 zakona LCH.

261

(262)  Združenje, ki zastopa zdravnike, zaposlene v zadevni bolnišnici, in, kjer je primerno, univerza Université Libre de Bruxelles in/ali univerza Vrije Universiteit Brussel imajo v lokalnih združenjih bolnišnic IRIS vedno manj kot 20 % glasov. Podobno sta občina Jette in njen CPAS od leta 2000 člana združenja bolnišnice CHU Brugmann, vendar imata manj kot 20 % glasov v navedenem združenju, zato ne prispevata k nadomestilu primanjkljaja. Od računovodskega leta 2014 imata tudi občina Schaerbeek in njen CPAS manj kot 20 % glasov v združenju bolnišnice CHU Brugmann, zato ne prispevata več h kritju primanjkljaja te bolnišnice. To pomeni, da morata od leta 2014 primanjkljaj bolnišnice CHU Brugmann kriti le občina Ville de Bruxelles in njen CPAS.

262

Université Libre de Bruxelles

Vrije Universiteit Brussel

(263)  Vsi stroški, ki nastanejo zaradi opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena in pomožnih dejavnosti, so stroški javne službe, vključno s stroški pomožnih dejavnosti.

263

(264)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 30. aprila 2014, str. 35442. Uporablja se od 10. maja 2014.

264

(265)  Člen 5 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

265

(266)  Člen 5(2)–(9) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

266

(267)  V obdobju 2007–2011 se je s tem financiranjem v povprečju krilo približno [...] % stroškov bolnišnic IRIS.

267

(268)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 29. junija 2007, str. 35929. Uporablja se od 9. julija 2007. Ta kraljevi odlok je nadomestil kraljevi odlok z dne 14. decembra 1987 o letnih računovodskih izkazih bolnišnic, ki je določal zelo podobne zahteve.

268

(269)  V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba tudi nekatere računovodske tokove, povezane z bolnišničnimi dejavnostmi, evidentirati pod številkami od 900 do 999. To se nanaša na nekatere tokove, ki se ne upoštevajo pri določanju financiranja iz proračuna finančnih sredstev (pri katerem se upošteva računovodska metoda na podlagi plačil namesto pristopa računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki se uporablja pri računovodstvu bolnišnice).

269

(270)  V teoriji lahko bolnišnice IRIS od občin zahtevajo, naj plačajo nadomestilo primanjkljaja, ko je znan rezultat poslovnega leta. V praksi bolnišnice IRIS tega niso storile, ker so pod nadzorom občin, ki niso (vedno) imele na voljo sredstev za takojšnje plačilo.

270

(271)  Regionalno financiranje, dodeljeno občinam, dejansko ni zadoščalo za kritje celotnih primanjkljajev, ki so jih bolnišnice IRIS ustvarile v obdobju 1996–2014 (glej tudi opombo 143).

271

(272)  V preglednici 3 je na primer prikazano, da je imela bolnišnica CHU Saint-Pierre primanjkljaj vsako leto od leta 1996, občina pa je prvo nadomestilo primanjkljaja (v višini 3 368 351 EUR) plačala šele leta 2002. Na podlagi preglednice ni mogoče sklepati, kateri od letnih primanjkljajev od leta 1996 se je nadomestil s plačilom leta 2002. Vendar je iz podrobnih informacij, ki so jih Komisiji predložili belgijski organi, razvidno, da je bilo plačilo dejansko namenjeno kritju dela primanjkljaja iz leta 1996.

272

(273)  Za pojasnilo, zakaj ni podatkov za leta 1996, 1997 in 1998, glej uvodno izjavo 236.

273

(274)  Za pojasnilo, zakaj ni podatkov za leta 1996, 1997 in 1998, glej uvodno izjavo 236.

274

(275)  To so zneski, ki so bili dejansko plačani in vrnjeni po upoštevanju vseh plačil nadomestila primanjkljaja, ki jih je občina že izvedla.

275

(276)  Najnovejše računovodsko leto, za katero so bili podatki na voljo, je leto 2014.

276

(277)  Glej člen 5 Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (UL L 195, 29.7.1980, str. 35).

277

(278)  V zvezi s tem glej člen 7 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in člen 8 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

278

(279)  Natančneje, v le štirih od ocenjenih 89 let za vseh pet bolnišnic IRIS je tehnično prekomerno nadomestilo za navedeno leto, obravnavano ločeno, preseglo 10 % zneska letnega nadomestila.

279

(280)  Poleg tega je treba upoštevati, da zneski nadomestila primanjkljaja obsegajo le majhen delež skupnega javnega financiranja, ki so ga bolnišnice IRIS prejele v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravljajo. V obdobju 2007–2011 so povprečna letna plačila iz proračuna finančnih sredstev zvezne vlade znašala približno 323 milijonov EUR za vse bolnišnice IRIS skupaj. V tem istem obdobju so bolnišnice IRIS skupaj poročale o povprečnih računovodskih primanjkljajih v višini 13,4 milijona EUR letno, občine pa so v povprečju plačale nadomestila primanjkljaja v višini 16,4 milijona EUR letno (s katerimi so krile tudi primanjkljaje iz preteklih let). Nadomestila primanjkljaja so torej znašala le približno 5 % financiranja iz zveznega proračuna finančnih sredstev, dodeljenega bolnišnicam IRIS. Če bi se ti precejšnji zneski javnega financiranja iz proračuna finančnih sredstev upoštevali pri izračunu, ali je prekomerno nadomestilo preseglo 10 % nadomestila, plačanega za določeno leto (in ali bi se ga lahko preneslo na naslednje leto, kot to omogoča člen 6(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012), bi bil odstotek prekomernega nadomestila verjetno precej nižji. Ta sklep temelji na relativnem obsegu plačil iz proračuna finančnih sredstev v primerjavi s primanjkljaji in dejstvu, da je tveganje, da bi se zaradi proračuna finančnih sredstev izplačalo prekomerno nadomestilo, minimalno. Proračun finančnih sredstev je v glavnem urejen kot pavšalno financiranje na podlagi dejanskih bolnišničnih stroškov v preteklih letih (brez prekomernega nadomestila). Poleg tega zvezna javna služba za javno zdravje podrobno naknadno preverja dejanske stroške, ki jih je imela posamezna bolnišnica, in preračuna znesek iz proračuna finančnih sredstev, do katerega je bolnišnica upravičena. Opozoriti je treba tudi, da se pri primerjavi nadomestila, ki so ga plačale občine, in računovodskega primanjkljaja, ki so ga imele bolnišnice IRIS, ni upošteval zmerni dobiček.

280

(281)  V zadevnem delu člena 6(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 je navedeno: „Kadar znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska povprečnega letnega nadomestila, se tako prekomerno nadomestilo lahko prenese v naslednje obdobje in odšteje od zneska nadomestila za tisto obdobje.“ Ker dejansko ni bilo prekomernega nadomestila (tj. na skupni osnovi je bila zadevna bolnišnica v vsakem trenutku v obdobju 1996–2014 v položaju, ko ni prejela zadostnega nadomestila), takega prenosa nikoli ni bilo treba izvesti v praksi. Ta pripomba velja za vse bolnišnice IRIS (glej tudi uvodne izjave od 240 do 243).

281

(282)  Če bi bila bolnišnica CHU Saint–Pierre v prihodnjih letih donosna, bi se ta dobiček seveda zadržal in uporabil za izravnavo preteklih izgub. V tem primeru občinam ne bi bilo treba nadomestiti preostalega računovodskega primanjkljaja ali pa bi ga morale nadomestiti le delno. Vendar je tak scenarij hipotetičen, saj je bolnišnica CHU Saint–Pierre v obdobju 1996–2014 o majhnem dobičku poročala le eno leto (tj. leta 2006).

282

(283)  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 104, so sredstva iz sklada FRBRTC in posebne subvencije, ki jih je regija glavnega mesta Bruselj dodelila občinam, ukrepi financiranja na državni ravni, ki so vir sredstev za občinski mehanizem za nadomestilo primanjkljaja. Ti zneski so navedeni v ločenem stolpcu in prikazujejo, da občine ta regionalna sredstva v celoti porabijo za plačila nadomestila primanjkljaja. Te predstavitve ni mogoče razlagati, kot da so se kakršni koli zneski iz sklada FRBRTC ali regije glavnega mesta Bruselj prenesli na bolnišnice IRIS. Ta sredstva so se prenesla na občine, ki so jih nato porabila za financiranje svoje obveznosti glede nadomestila primanjkljaja, ki jo imajo do bolnišnic IRIS.

283

(*1)  Po prištetem zadržanem dobičku v višini 703 624 EUR iz obdobja 1996–1998.

*1

(284)  V zvezi s tem glej člen 6 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in člen 6(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

284

(285)  Člen 6(1) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

285

(286)  Člen 6(2) sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

286

(287)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 6. decembra 1983, str. 15009.

287

(288)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 23. marca 2006, str. 16710.

288

(289)  Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 25. junija 2003, str. 33692.

289

(290)  To obdobje amortizacije je določeno s kraljevim odlokom z dne 19. junija 2007, ki se uporablja za vse belgijske bolnišnice (glej uvodno izjavo 226).

290

(291)  Glej sprotno opombo 264.

291

(292)  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 166, Komisija meni, da se za izvajanje zadevnih treh obveznosti ne bi podelilo pooblastilo, če ne bi bilo osnovne bolnišnične naloge. V zvezi s tem meni, da bi bilo treba oceniti trajanje pooblastila za opravljanje osnovne bolnišnične naloge.

292

(293)  Tj. usklajeni zakon o bolnišnicah z dne 10. julija 2008 (Belgisch Staatsblad/Moniteur Belge z dne 7. novembra 2008, str. 58624).

293

---