# Den Europæiske Unions L 272/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 272 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang7. oktober 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 272

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang7. oktober 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Notifikation om midlertidig anvendelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2016/1776 af 6. oktober 2016 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1777 af 6. oktober 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse tykke plader af ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1778 af 6. oktober 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 33 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1779 af 6. oktober 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 70 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2016/1780 af 29. september 2016 om fastsættelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa, for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for gennemførelsen af nævnte aftale | 72 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1781 af 5. oktober 2016 om ændring af bilag II til beslutning 2007/777/EF for så vidt angår opførelse af Saint-Pierre og Miquelon på listen over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til Unionen
  (meddelt under nummer C(2016) 6287)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1782 af 5. oktober 2016 om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår opførelse af Litauen på listen over medlemsstater, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for Aujeszkys sygdom, og om opdatering af listen over nationale institutter i bilag III
  (meddelt under nummer C(2016) 6288)

   (
  1
  ) | 90 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Notifikation om midlertidig anvendelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2016/1776 af 6. oktober 2016 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1777 af 6. oktober 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse tykke plader af ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1778 af 6. oktober 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

33

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1779 af 6. oktober 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

70

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2016/1780 af 29. september 2016 om fastsættelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa, for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for gennemførelsen af nævnte aftale

72

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1781 af 5. oktober 2016 om ændring af bilag II til beslutning 2007/777/EF for så vidt angår opførelse af Saint-Pierre og Miquelon på listen over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til Unionen
  (meddelt under nummer C(2016) 6287)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 6287)

1

88

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1782 af 5. oktober 2016 om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår opførelse af Litauen på listen over medlemsstater, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for Aujeszkys sygdom, og om opdatering af listen over nationale institutter i bilag III
  (meddelt under nummer C(2016) 6288)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 6288)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/1

---

Notifikation om midlertidig anvendelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side

Den Europæiske Union og Elfenbenskysten har givet meddelelse om afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for midlertidig anvendelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (1), jf. aftalens artikel 75. Aftalen finder derfor midlertidig anvendelse fra den 3. september 2016 mellem Den Europæiske Union og Elfenbenskysten.

1

Indtil anvendelsen af den nye gensidige fælles ordning i aftalens artikel 14, stk. 2, har begge parter aftalt, at de bestemmelser, der er indeholdt i bilag II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1076 af 8. juni 2016 vedrørende definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder for administrativt samarbejde, finder anvendelse.

---

(1)  
  EUT L 59 af 3.3.2009, s. 1.

1

---

FORORDNINGER

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/2

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/1776

af 6. oktober 2016

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning. |
| --- | --- |

(2)

Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.

| (3) | Den 19. januar 2015 blev der indgivet en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler. Medlemsstaterne fik efterfølgende adgang til ansøgningen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 19. januar 2015 blev der indgivet en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler. Medlemsstaterne fik efterfølgende adgang til ansøgningen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008.

| (4) | Sucralose blev i 2000 evalueret af Den Europæiske Unions Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (SCF), der fastsatte et acceptabelt dagligt indtag (ADI) på 15 mg/kg kropsvægt/dag (3). |
| --- | --- |

(4)

Sucralose blev i 2000 evalueret af Den Europæiske Unions Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (SCF), der fastsatte et acceptabelt dagligt indtag (ADI) på 15 mg/kg kropsvægt/dag (3).

| (5) | Anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler øger den samlede intensitet af tyggegummiets smag og bevarer denne intensitet i længere tid, mens tyggegummiet tygges, sammenlignet med andre fødevaretilsætningsstofformuleringer. Ved at øge intensiteten og varigheden af smagen får forbrugeren altså en bedre samlet oplevelse, mens tyggegummiet tygges. |
| --- | --- |

(5)

Anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler øger den samlede intensitet af tyggegummiets smag og bevarer denne intensitet i længere tid, mens tyggegummiet tygges, sammenlignet med andre fødevaretilsætningsstofformuleringer. Ved at øge intensiteten og varigheden af smagen får forbrugeren altså en bedre samlet oplevelse, mens tyggegummiet tygges.

| (6) | Godkendelsen af sucralose med 1 200 mg/kg i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler vil medføre en stigning i indtaget af E 955 inden for følgende grænser: mellem 0 og op til 0,1 % af ADI, når der er tale om gennemsnitsforbrug, og mellem 0 og op til 4,3 % af ADI, når der er tale om højt forbrug. Dette anses for at være en supplerende mindre eksponering af forbrugeren og giver derfor ikke anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder. |
| --- | --- |

(6)

Godkendelsen af sucralose med 1 200 mg/kg i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler vil medføre en stigning i indtaget af E 955 inden for følgende grænser: mellem 0 og op til 0,1 % af ADI, når der er tale om gennemsnitsforbrug, og mellem 0 og op til 4,3 % af ADI, når der er tale om højt forbrug. Dette anses for at være en supplerende mindre eksponering af forbrugeren og giver derfor ikke anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder.

| (7) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis opdateringen ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Da godkendelsen af anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler udgør en opdatering af nævnte liste, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis opdateringen ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Da godkendelsen af anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler udgør en opdatering af nævnte liste, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten.

| (8) | Anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker med højst 1 200 mg/kg i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler (fødevarekategori 5.3) bør derfor godkendes. |
| --- | --- |

(8)

Anvendelsen af sucralose (E 955) som smagsforstærker med højst 1 200 mg/kg i tyggegummi med tilsat sukker eller tilsatte polyoler (fødevarekategori 5.3) bør derfor godkendes.

| (9) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Opinion of the Scientific Committee on Food on sucralose (vedtaget af SCF den 7. september 2000). Foreligger online: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf.

3

---

BILAG

I del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | I fødevarekategorien 5.3, »Tyggegummi«, foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende række indsættes efter rækken vedrørende E 951: | »E 955 | Sucralose | 1 200 | (12) | Kun som smagsforstærker sammen med tilsat sukker eller tilsatte polyoler« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I fødevarekategorien 5.3, »Tyggegummi«, foretages følgende ændringer:

a)

Følgende række indsættes efter rækken vedrørende E 951:

»E 955

Sucralose

1 200

(12)

Kun som smagsforstærker sammen med tilsat sukker eller tilsatte polyoler«

| b) | Fodnote 12 affattes således:






  »(12) | Hvis E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 og E 961 bruges sammen i tyggegummi, reduceres maksimumsværdien for hvert stof proportionalt.« |
| --- | --- | --- |

b)

Fodnote 12 affattes således:

»(12)

---

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1777

af 6. oktober 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse tykke plader af ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 13. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover (»tykke plader«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 13. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover (»tykke plader«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«).

2

| (2) | Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

3

| (3) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af tykke plader. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af tykke plader.

| (4) | Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(4)

Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Registrering

Registrering

| (5) | Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, offentliggjorde Kommissionen den 10. august 2016 gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357 (4), hvorved importen af tykke plader med oprindelse i Folkerepublikken Kina blev gjort til genstand for registrering fra den 11. august 2016 (»registreringsforordningen«). |
| --- | --- |

(5)

Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, offentliggjorde Kommissionen den 10. august 2016 gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357 (4), hvorved importen af tykke plader med oprindelse i Folkerepublikken Kina blev gjort til genstand for registrering fra den 11. august 2016 (»registreringsforordningen«).

4

1.3.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (6) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (7) | De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger ved indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(7)

De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger ved indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (8) | Kommissionen underrettede også producenter i Australien, Brasilien, Canada, Indien, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Mexico, Rusland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine og USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrettede også producenter i Australien, Brasilien, Canada, Indien, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Mexico, Rusland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine og USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage.

| (9) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende USA som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(9)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende USA som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (10) | De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(10)

De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (11) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(11)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (12) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde af samme vare i undersøgelsesperioden, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. |
| --- | --- |

(12)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde af samme vare i undersøgelsesperioden, samtidig med at der sikredes geografisk spredning.

| (13) | Den foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter i tre forskellige medlemsstater, der tegnede sig for over 26 % af det samlede salg af tykke plader fra EU-producenter, der deltog i gennemgangen af repræsentativiteten. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(13)

Den foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter i tre forskellige medlemsstater, der tegnede sig for over 26 % af det samlede salg af tykke plader fra EU-producenter, der deltog i gennemgangen af repræsentativiteten. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

| (14) | Klageren og den stikprøveudtagne virksomhed anførte selv, at det ikke var hensigtsmæssigt, at Metinvest Trametal Spa (»Trametal«) indgik i stikprøven, da denne virksomhed ikke er et integreret stålværk, men snarere et anlæg, der genvalser indkøbte plader fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Ukraine, og som derfor angiveligt ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(14)

Klageren og den stikprøveudtagne virksomhed anførte selv, at det ikke var hensigtsmæssigt, at Metinvest Trametal Spa (»Trametal«) indgik i stikprøven, da denne virksomhed ikke er et integreret stålværk, men snarere et anlæg, der genvalser indkøbte plader fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Ukraine, og som derfor angiveligt ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (15) | EU-erhvervsgrenen består både af integrerede stålværker og af genvalsningsanlæg, og der er begge typer af EU-producenter blandt klagerne. Langt størstedelen af de tykke plader, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, er dog produceret af integrerede stålværker. |
| --- | --- |

(15)

EU-erhvervsgrenen består både af integrerede stålværker og af genvalsningsanlæg, og der er begge typer af EU-producenter blandt klagerne. Langt størstedelen af de tykke plader, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, er dog produceret af integrerede stålværker.

| (16) | Kommissionen fastslog endvidere, at Trametal indkøber pladerne, der er det vigtigste inputmateriale, og som typisk tegner sig for omkring 70 % af de samlede omkostninger, fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Ukraine. Derfor er særligt indikatorerne vedrørende omkostninger og rentabilitet direkte påvirket af denne forbindelse, såvel som udførelsen og den særlige situation for den forretningsmæssigt forbundne ukrainske virksomhed, der leverer pladerne. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen fastslog endvidere, at Trametal indkøber pladerne, der er det vigtigste inputmateriale, og som typisk tegner sig for omkring 70 % af de samlede omkostninger, fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Ukraine. Derfor er særligt indikatorerne vedrørende omkostninger og rentabilitet direkte påvirket af denne forbindelse, såvel som udførelsen og den særlige situation for den forretningsmæssigt forbundne ukrainske virksomhed, der leverer pladerne.

| (17) | Kommissionen bemærker imidlertid, at begge typer EU-producenters situation — integrerede stålværker og genvalsningsanlæg — afspejles fuldt ud i de makroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 105-124. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bemærker imidlertid, at begge typer EU-producenters situation — integrerede stålværker og genvalsningsanlæg — afspejles fuldt ud i de makroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 105-124.

| (18) | Af de grunde, der er anført i betragtning 14-16, finder Kommissionen dog foreløbigt, at Tramels særlige situation ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, og at de mikroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 125-138, ikke burde påvirkes heraf. |
| --- | --- |

(18)

Af de grunde, der er anført i betragtning 14-16, finder Kommissionen dog foreløbigt, at Tramels særlige situation ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, og at de mikroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 125-138, ikke burde påvirkes heraf.

| (19) | Ifølge Kommissionen var denne bemærkning berettiget, og efter at have analyseret de foreløbige tilgængelige oplysninger om skade, fjernede den Trametal fra stikprøven og erstattede virksomheden med Ilsenburger Grobblech GmbH, som er den næststørste EU-producent, set i forhold til EU-salgsmængde i undersøgelsesperioden, som defineret i betragtning 28. |
| --- | --- |

(19)

Ifølge Kommissionen var denne bemærkning berettiget, og efter at have analyseret de foreløbige tilgængelige oplysninger om skade, fjernede den Trametal fra stikprøven og erstattede virksomheden med Ilsenburger Grobblech GmbH, som er den næststørste EU-producent, set i forhold til EU-salgsmængde i undersøgelsesperioden, som defineret i betragtning 28.

| (20) | Kommissionen forelagde den 7. marts 2016 de interesserede parter en note, der redegjorde for årsagerne til at ændre stikprøven, og hvori de virksomheder, der indgik i den reviderede stikprøve, var anført. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den endelige stikprøve. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen forelagde den 7. marts 2016 de interesserede parter en note, der redegjorde for årsagerne til at ændre stikprøven, og hvori de virksomheder, der indgik i den reviderede stikprøve, var anført. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den endelige stikprøve.

1.4.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (21) | Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve.

| (22) | Seks importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Tre af dem blev udtaget til stikprøven. |
| --- | --- |

(22)

Seks importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Tre af dem blev udtaget til stikprøven.

1.4.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (23) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(23)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (24) | 14 eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev derfor bekræftet. |
| --- | --- |

(24)

14 eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev derfor bekræftet.

1.5.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (25) | Syv eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de ønskede at anmode om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Ingen af dem besvarede dog spørgeskemaet, hvorfor der ikke kunne indrømmes en individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(25)

Syv eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de ønskede at anmode om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Ingen af dem besvarede dog spørgeskemaet, hvorfor der ikke kunne indrømmes en individuel undersøgelse.

1.6.   Besvarelser af spørgeskemaet

Besvarelser af spørgeskemaet

| (26) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre EU-producenter, seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører, ti brugere, en gruppe af stålservicecentre, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina samt to producenter i forskellige referencelande. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre EU-producenter, seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører, ti brugere, en gruppe af stålservicecentre, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina samt to producenter i forskellige referencelande.

1.7.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (27) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende parter:






  — | Sammenslutning:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende parter:

—

Sammenslutning:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgien

| — | EU-producenter:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

—

EU-producenter:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Tyskland

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Tyskland

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Det Forenede Kongerige

5

| — | Eksporterende producenter i Kina:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Kina:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

| — | Producent i referencelandet:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australien. |
| --- | --- | --- |

—

Producent i referencelandet:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australien.

1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (28) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(28)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).

| (29) | Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(29)

Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (30) | Den pågældende vare er flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustrift stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 og ex 7225 99 00 (»tykke plader«) og med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(30)

Den pågældende vare er flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustrift stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 og ex 7225 99 00 (»tykke plader«) og med oprindelse i Kina.

| (31) | Tykke plader anvendes til fremstilling af udstyr til byggesektoren, til minedrift og til skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger. |
| --- | --- |

(31)

Tykke plader anvendes til fremstilling af udstyr til byggesektoren, til minedrift og til skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (32) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:






  a) | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(32)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:

a)

den pågældende vare

| b) | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Australien |
| --- | --- |

b)

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Australien

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (33) | Kommissionen har derfor besluttet foreløbigt, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har derfor besluttet foreløbigt, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (34) | En interesseret part hævdede, at varedækningen var defineret for bredt. Parten anførte navnlig, at varedækningen burde være begrænset til de såkaldte »tykke råvareplader«, mens de såkaldte »tykke specialplader« burde være udelukket fra varedækningen. Denne part understøttede primært sin påstand med to argumenter. |
| --- | --- |

(34)

En interesseret part hævdede, at varedækningen var defineret for bredt. Parten anførte navnlig, at varedækningen burde være begrænset til de såkaldte »tykke råvareplader«, mens de såkaldte »tykke specialplader« burde være udelukket fra varedækningen. Denne part understøttede primært sin påstand med to argumenter.

| (35) | For det første fremførte parten, at oplysningerne i klagen hovedsagelig vedrører »tykke råvareplader«, som udgør størstedelen af eksporten fra Kina. For det andet fremførte parten, at varedækningen er bredere end definitionen af samme vare i grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(35)

For det første fremførte parten, at oplysningerne i klagen hovedsagelig vedrører »tykke råvareplader«, som udgør størstedelen af eksporten fra Kina. For det andet fremførte parten, at varedækningen er bredere end definitionen af samme vare i grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (36) | Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at det kun er nødvendigt at fremlægge tilstrækkelige beviser for dumping, skade og en årsagssammenhæng på klage-stadiet. Det er derfor ikke nødvendigt at fremlægge oplysninger om det fuldstændige varesortiment på dette stadium. Det at begrænse analysen til de eksporterede varetyper, som der sælges flest af, betyder ikke, at varedefinitionen også skal begrænses til disse varetyper. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at det kun er nødvendigt at fremlægge tilstrækkelige beviser for dumping, skade og en årsagssammenhæng på klage-stadiet. Det er derfor ikke nødvendigt at fremlægge oplysninger om det fuldstændige varesortiment på dette stadium. Det at begrænse analysen til de eksporterede varetyper, som der sælges flest af, betyder ikke, at varedefinitionen også skal begrænses til disse varetyper.

| (37) | For det andet er det fastsat i grundforordningens artikel 1, stk. 4, at samme vare skal være identisk eller direkte sammenlignelig med den pågældende vare. Dette er dog ikke en henvisning til definitionen af den pågældende vare som sådan. De forskellige typer af den pågældende vare skal blot have de samme grundlæggende egenskaber, hvilket er tilfældet som beskrevet i betragtning 32. |
| --- | --- |

(37)

For det andet er det fastsat i grundforordningens artikel 1, stk. 4, at samme vare skal være identisk eller direkte sammenlignelig med den pågældende vare. Dette er dog ikke en henvisning til definitionen af den pågældende vare som sådan. De forskellige typer af den pågældende vare skal blot have de samme grundlæggende egenskaber, hvilket er tilfældet som beskrevet i betragtning 32.

| (38) | De parametre, som angiveligt adskiller »tykke specialplader« fra »tykke råvareplader«, er den kemiske sammensætning, den mekaniske/teknologiske sammensætning, leveringsbetingelserne, tykkelsen samt certificeringen til og kontrollen i forbindelse med skibsbygningsformål. |
| --- | --- |

(38)

De parametre, som angiveligt adskiller »tykke specialplader« fra »tykke råvareplader«, er den kemiske sammensætning, den mekaniske/teknologiske sammensætning, leveringsbetingelserne, tykkelsen samt certificeringen til og kontrollen i forbindelse med skibsbygningsformål.

| (39) | Med undtagelse af tykkelsen vedrører ingen af disse parametre varens grundlæggende egenskaber. Parten argumenterer for, at alle varer med en tykkelse > 50,8 mm bør udelukkes fra varedækningen. Det eneste argument, som parten fremfører til at underbygge en grænse for tykkelsen, er, at klagen angiveligt kun var rettet mod tykke plader med en tykkelse < 50,8 mm, da de umiddelbare beviser, som er fremlagt i et bilag til klagen, for så vidt angår dumpingberegningen, er begrænset til disse varer. |
| --- | --- |

(39)

Med undtagelse af tykkelsen vedrører ingen af disse parametre varens grundlæggende egenskaber. Parten argumenterer for, at alle varer med en tykkelse > 50,8 mm bør udelukkes fra varedækningen. Det eneste argument, som parten fremfører til at underbygge en grænse for tykkelsen, er, at klagen angiveligt kun var rettet mod tykke plader med en tykkelse < 50,8 mm, da de umiddelbare beviser, som er fremlagt i et bilag til klagen, for så vidt angår dumpingberegningen, er begrænset til disse varer.

| (40) | Det er dog tydeligt, at varedefinitionen i klagen også omfatter produkter med en tykkelse > 50,8 mm, idet varedækningen ikke fastsætter en øvre grænse for tykkelsen. Som nævnt ovenfor er dét, at de umiddelbare beviser for dumping kun omfatter de mest eksporterede varetyper, ikke ensbetydende med, at varedefinitionen er begrænset til disse typer. |
| --- | --- |

(40)

Det er dog tydeligt, at varedefinitionen i klagen også omfatter produkter med en tykkelse > 50,8 mm, idet varedækningen ikke fastsætter en øvre grænse for tykkelsen. Som nævnt ovenfor er dét, at de umiddelbare beviser for dumping kun omfatter de mest eksporterede varetyper, ikke ensbetydende med, at varedefinitionen er begrænset til disse typer.

| (41) | Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at varedefinitionen forbliver uændret. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at varedefinitionen forbliver uændret.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Normal værdi

Normal værdi

3.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

Markedsøkonomisk behandling

| (42) | Hvis en eksporterende producent i Kina opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlægger Kommissionen, som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), den normale værdi for den pågældende virksomhed, jf. artikel 2, stk. 1-6. |
| --- | --- |

(42)

Hvis en eksporterende producent i Kina opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlægger Kommissionen, som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), den normale værdi for den pågældende virksomhed, jf. artikel 2, stk. 1-6.

| (43) | Kommissionen sendte et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til alle eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, for at de kunne anmode om markedsøkonomisk behandling. Ingen af dem besvarede ansøgningsskemaet, og ingen af dem kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen sendte et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til alle eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, for at de kunne anmode om markedsøkonomisk behandling. Ingen af dem besvarede ansøgningsskemaet, og ingen af dem kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.

3.1.2.   Referenceland

Referenceland

| (44) | Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland. |
| --- | --- |

(44)

Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland.

| (45) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den påtænkte at vælge USA som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(45)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den påtænkte at vælge USA som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (46) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte producenter af tykke plader i de lande, der er nævnt i betragtning 8, og der blev modtaget to besvarelser: én fra en producent i Australien og én fra en producent i USA. |
| --- | --- |

(46)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte producenter af tykke plader i de lande, der er nævnt i betragtning 8, og der blev modtaget to besvarelser: én fra en producent i Australien og én fra en producent i USA.

| (47) | Besvarelsen fra producenten i USA dokumenterede produktion og salg på hjemmemarkedet i USA. |
| --- | --- |

(47)

Besvarelsen fra producenten i USA dokumenterede produktion og salg på hjemmemarkedet i USA.

| (48) | I sin spørgeskemabesvarelse meddelte den amerikanske producent Kommissionen, at den normale amerikanske toldafgift på import af tykke plader er nul. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina samt både en antidumpingtold og en antisubsidietold på importen fra Indien, Indonesien og Republikken Korea. |
| --- | --- |

(48)

I sin spørgeskemabesvarelse meddelte den amerikanske producent Kommissionen, at den normale amerikanske toldafgift på import af tykke plader er nul. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina samt både en antidumpingtold og en antisubsidietold på importen fra Indien, Indonesien og Republikken Korea.

| (49) | Der er syv amerikanske producenter på hjemmemarkedet i USA samt import fra Republikken Korea, Tyskland, Frankrig og Canada, der udgjorde en markedsandel på 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Der er syv amerikanske producenter på hjemmemarkedet i USA samt import fra Republikken Korea, Tyskland, Frankrig og Canada, der udgjorde en markedsandel på 20 %.

| (50) | Besvarelsen fra den australske producent indeholdt dokumentation for både produktion og salg på det australske hjemmemarked samt for, at producenten er den eneste af slagsen i Australien. Importen til Australien udgjorde dog en markedsandel på 35 %. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina, Indonesien, Japan, Republikken Korea og Taiwan, men denne told er lav, og for nogle virksomheder er den lig nul. |
| --- | --- |

(50)

Besvarelsen fra den australske producent indeholdt dokumentation for både produktion og salg på det australske hjemmemarked samt for, at producenten er den eneste af slagsen i Australien. Importen til Australien udgjorde dog en markedsandel på 35 %. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina, Indonesien, Japan, Republikken Korea og Taiwan, men denne told er lav, og for nogle virksomheder er den lig nul.

| (51) | Det australske hjemmemarked kan anses for at være mere konkurrencedygtigt, fordi importen udgør en større markedsandel og tolden på importen er lavere. |
| --- | --- |

(51)

Det australske hjemmemarked kan anses for at være mere konkurrencedygtigt, fordi importen udgør en større markedsandel og tolden på importen er lavere.

| (52) | Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Australien er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Australien er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.1.3.   Normal værdi

Normal værdi

| (53) | Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(53)

Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (54) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

| (55) | Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver kinesisk eksporterende producent, der indgår i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(55)

Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver kinesisk eksporterende producent, der indgår i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (56) | På den baggrund var det samlede salg for den samarbejdsvillige eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet i referencelandet repræsentativt. |
| --- | --- |

(56)

På den baggrund var det samlede salg for den samarbejdsvillige eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet i referencelandet repræsentativt.

| (57) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.

| (58) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for referencelandsproducenten på hjemmemarkedet for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen af hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for referencelandsproducenten på hjemmemarkedet for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen af hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

| (59) | Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden for hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. |
| --- | --- |

(59)

Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden for hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

| (60) | Kommissionen fandt, at nogle varetyper var repræsentative på dette grundlag, mens andre ikke var, enten på grund af lave mængder, eller fordi den eksporterede varetype ikke blev solgt på hjemmemarkedet af referencelandsproducenten. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen fandt, at nogle varetyper var repræsentative på dette grundlag, mens andre ikke var, enten på grund af lave mængder, eller fordi den eksporterede varetype ikke blev solgt på hjemmemarkedet af referencelandsproducenten.

| (61) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (62) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:






  1) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, samt |
| --- | --- | --- |

(62)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

1)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, samt

| 2) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (63) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(63)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (64) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:






  1) | mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(64)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

1)

mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| 2) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (65) | Når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder, eller den slet ikke blev solgt, eller når salget ikke var rentabelt på referencelandsproducentens hjemmemarked, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(65)

Når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder, eller den slet ikke blev solgt, eller når salget ikke var rentabelt på referencelandsproducentens hjemmemarked, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (66) | For hver af de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for hver af disse varetyper, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(66)

For hver af de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for hver af disse varetyper, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger.

| (67) | For varetyper, der slet ikke blev solgt, eller hvor salget ikke var rentabelt, på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for samme vare, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for hver varetype. |
| --- | --- |

(67)

For varetyper, der slet ikke blev solgt, eller hvor salget ikke var rentabelt, på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for samme vare, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for hver varetype.

| (68) | I de tilfælde, hvor en varetype slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, blev produktionsomkostningerne fastsat på grundlag af omkostningerne ved den nærmeste, billigere varetype. |
| --- | --- |

(68)

I de tilfælde, hvor en varetype slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, blev produktionsomkostningerne fastsat på grundlag af omkostningerne ved den nærmeste, billigere varetype.

3.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (69) | For hver eksporterende producent i stikprøven blev eksportprisen kontrolleret under kontrolbesøget. Når eksporten til Unionen blev solgt til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde enten direkte eller gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(69)

For hver eksporterende producent i stikprøven blev eksportprisen kontrolleret under kontrolbesøget. Når eksporten til Unionen blev solgt til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde enten direkte eller gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen.

| (70) | En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede tykke plader via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen for dette salg blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9. |
| --- | --- |

(70)

En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede tykke plader via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen for dette salg blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9.

3.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (71) | Kommissionen sammenlignede referencelandsproducentens normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen sammenlignede referencelandsproducentens normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

| (72) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer. |
| --- | --- |

(72)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer.

| (73) | For de stikprøveudtagne eksporterende producenter, som solgte til Unionen via forretningsmæssigt forbundne forhandlere med funktioner svarende til dem, der udøves af en agent, der arbejder på provisionsbasis, blev der foretaget en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). |
| --- | --- |

(73)

For de stikprøveudtagne eksporterende producenter, som solgte til Unionen via forretningsmæssigt forbundne forhandlere med funktioner svarende til dem, der udøves af en agent, der arbejder på provisionsbasis, blev der foretaget en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i).

3.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (74) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(74)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (75) | På dette grundlag er de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

  Tabel 1


  Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

På dette grundlag er de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

Tabel 1

Tabel 1

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, udregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de eksporterende producenter i stikprøven i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. |
| --- | --- |

(76)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, udregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de eksporterende producenter i stikprøven i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6.

| (77) | På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 125,5 %.

| (78) | For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(78)

For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (79) | Kommissionen fastsatte først graden af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina. Graden af samarbejde er baseret på de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra Kina til Unionen. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen fastsatte først graden af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina. Graden af samarbejde er baseret på de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra Kina til Unionen.

| (80) | I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for ca. 87 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(80)

I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for ca. 87 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

| (81) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

  Tabel 2


  Dumpingmargener for alle virksomheder







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven | 125,5 % |
| Alle andre virksomheder | 127,6 % |

(81)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Tabel 2

Tabel 2

Dumpingmargener for alle virksomheder

Dumpingmargener for alle virksomheder

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

125,5 %

Alle andre virksomheder

127,6 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (82) | Den samme vare blev fremstillet af 30 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(82)

Den samme vare blev fremstillet af 30 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (83) | 26 af dem samarbejdede i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. Disse samarbejdsvillige EU-producenter udgør ca. 94 % af den samlede EU-erhvervsgrens produktion og EU-erhvervsgrenens samlede salg af samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(83)

26 af dem samarbejdede i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. Disse samarbejdsvillige EU-producenter udgør ca. 94 % af den samlede EU-erhvervsgrens produktion og EU-erhvervsgrenens samlede salg af samme vare i undersøgelsesperioden.

| (84) | Den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden er på omkring 10,3 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som eksempelvis klagen, de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven og de efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer. |
| --- | --- |

(84)

Den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden er på omkring 10,3 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som eksempelvis klagen, de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven og de efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer.

| (85) | Som nævnt i betragtning 1 blev der udtaget tre EU-producenter til stikprøven, og de tegnede sig for ca. 28,5 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(85)

Som nævnt i betragtning 1 blev der udtaget tre EU-producenter til stikprøven, og de tegnede sig for ca. 28,5 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (86) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats importstatistikker og efterprøvede salgsoplysninger fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats importstatistikker og efterprøvede salgsoplysninger fra EU-erhvervsgrenen.

| (87) | EU-forbruget af tykke plader udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  EU-forbrug (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(87)

EU-forbruget af tykke plader udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

EU-forbrug (ton)

EU-forbrug (ton)

2012

2013

2014

UP (2015)

Samlet EU-forbrug (ton)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (88) | EU-forbruget steg med 5 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 6 % mellem 2012 og 2013 og derefter en genrejsning i 2014 og i undersøgelsesperioden på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton. |
| --- | --- |

(88)

EU-forbruget steg med 5 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 6 % mellem 2012 og 2013 og derefter en genrejsning i 2014 og i undersøgelsesperioden på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton.

| (89) | EU-producenters bundne anvendelse er ubetydelig, da den tegner sig for mindre end 0,5 % af EU-forbruget i den betragtede periode. Skadesindikatorerne vurderes derfor for hele EU-markedet, inklusive EU-producenternes bundne anvendelse. |
| --- | --- |

(89)

EU-producenters bundne anvendelse er ubetydelig, da den tegner sig for mindre end 0,5 % af EU-forbruget i den betragtede periode. Skadesindikatorerne vurderes derfor for hele EU-markedet, inklusive EU-producenternes bundne anvendelse.

4.3.   Importens omfang og markedsandel

Importens omfang og markedsandel

| (90) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87.

| (91) | Importen af tykke plader til Unionen udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (ton) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Kinas markedsandel | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(91)

Importen af tykke plader til Unionen udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Importmængde fra Kina (ton)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Kinas markedsandel

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (92) | Importmængden fra Kina til Unionen steg med 231 % i den betragtede periode. Efter et fald på 16 % mellem 2012 og 2013 steg importen fra Kina igen betydeligt i 2014 med 85 procentpoint og fortsatte med at stige i undersøgelsesperioden med yderligere 162 procentpoint. |
| --- | --- |

(92)

Importmængden fra Kina til Unionen steg med 231 % i den betragtede periode. Efter et fald på 16 % mellem 2012 og 2013 steg importen fra Kina igen betydeligt i 2014 med 85 procentpoint og fortsatte med at stige i undersøgelsesperioden med yderligere 162 procentpoint.

| (93) | Det første fald i eksporten fra Kina mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. Efter 2013 oplevede EU-markedet et dynamisk opsving, og det steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Denne stigning i forbruget blev næsten udelukkende dækket af importen fra Kina, der på tilsvarende vis steg med over 1 mio. ton i denne periode. |
| --- | --- |

(93)

Det første fald i eksporten fra Kina mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. Efter 2013 oplevede EU-markedet et dynamisk opsving, og det steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Denne stigning i forbruget blev næsten udelukkende dækket af importen fra Kina, der på tilsvarende vis steg med over 1 mio. ton i denne periode.

| (94) | Markedsandelen for importen fra Kina blev også mere end tredoblet fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(94)

Markedsandelen for importen fra Kina blev også mere end tredoblet fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden.

4.3.1.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

Priser på importen fra Kina og prisunderbud

| (95) | Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser for tykke plader til Unionen fra Kina udviklede sig således:

  Tabel 5


  Importpriser (i EUR/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen fra Kina | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Kilde: Eurostat |

(95)

Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser for tykke plader til Unionen fra Kina udviklede sig således:

Tabel 5

Tabel 5

Importpriser (i EUR/ton)

Importpriser (i EUR/ton)

2012

2013

2014

UP (2015)

Priser på importen fra Kina

647

539

488

460

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (96) | De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 29 % i den betragtede periode. Der var et konstant fald fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(96)

De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 29 % i den betragtede periode. Der var et konstant fald fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden.

| (97) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  1) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre EU-producenter i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, samt |
| --- | --- | --- |

(97)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

1)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre EU-producenter i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, samt

| 2) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de tre stikprøveudtagne producenter i Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, som fastsat på cif-basis, med passende justeringer for omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

2)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de tre stikprøveudtagne producenter i Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, som fastsat på cif-basis, med passende justeringer for omkostninger efter importen.

| (98) | Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de tre EU-producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(98)

Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de tre EU-producenter, der indgik i stikprøven.

| (99) | Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med gennemsnitligt 29 %. |
| --- | --- |

(99)

Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med gennemsnitligt 29 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (100) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(100)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (101) | Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(101)

Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

| (102) | Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger, vækst, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter tidligere dumping) for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, EU-producenterne og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). De makroøkonomiske data vedrørte alle EU-producenter. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger, vækst, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter tidligere dumping) for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, EU-producenterne og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). De makroøkonomiske data vedrørte alle EU-producenter.

| (103) | Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) på grundlag af oplysninger fra spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven, som var behørigt kontrolleret, samt tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). Oplysningerne vedrørte EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) på grundlag af oplysninger fra spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven, som var behørigt kontrolleret, samt tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). Oplysningerne vedrørte EU-producenterne i stikprøven.

| (104) | Kommissionen bemærker, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter indstillede produktionen af tykke plader i december 2015. Denne indstilling har ingen indvirkning på nogen skadesindikatorer, da det skete i slutningen af undersøgelsesperioden, og begge datasæt blev derfor anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen bemærker, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter indstillede produktionen af tykke plader i december 2015. Denne indstilling har ingen indvirkning på nogen skadesindikatorer, da det skete i slutningen af undersøgelsesperioden, og begge datasæt blev derfor anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (105) | Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(105)

Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

UP (2015)

Produktionsmængde (ton)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Produktionskapacitet (ton)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Kapacitetsudnyttelse

69 %

63 %

66 %

62 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (106) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Efter et fald på 12 % mellem 2012 og 2013 steg produktionsmængden en anelse i 2014 med 5 procentpoint for så at falde med 5 procentpoint igen i 2015 og dermed komme tilbage til samme niveau som i 2013. |
| --- | --- |

(106)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Efter et fald på 12 % mellem 2012 og 2013 steg produktionsmængden en anelse i 2014 med 5 procentpoint for så at falde med 5 procentpoint igen i 2015 og dermed komme tilbage til samme niveau som i 2013.

| (107) | Det første fald i produktionsmængden mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens forbruget steg med 11 % eller over 1 mio. ton, steg EU-erhvervsgrenens produktion kun en smule og kun kortvarigt i 2014 og faldt i undersøgelsesperioden ned til det lave niveau for 2013. |
| --- | --- |

(107)

Det første fald i produktionsmængden mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens forbruget steg med 11 % eller over 1 mio. ton, steg EU-erhvervsgrenens produktion kun en smule og kun kortvarigt i 2014 og faldt i undersøgelsesperioden ned til det lave niveau for 2013.

| (108) | Tallene for EU-erhvervsgrenens indberettede produktionskapacitet vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige, og som vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. |
| --- | --- |

(108)

Tallene for EU-erhvervsgrenens indberettede produktionskapacitet vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige, og som vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger.

| (109) | På dette grundlag faldt produktionskapaciteten moderat med 2 % i løbet af den betragtede periode i et marked, der voksede med 6 % i samme periode. |
| --- | --- |

(109)

På dette grundlag faldt produktionskapaciteten moderat med 2 % i løbet af den betragtede periode i et marked, der voksede med 6 % i samme periode.

| (110) | Da faldet i produktionsmængden er større end faldet i produktionskapaciteten, faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 10 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

Da faldet i produktionsmængden er større end faldet i produktionskapaciteten, faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 10 % i den betragtede periode.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (111) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(111)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

EU-erhvervsgrenens markedsandel

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (112) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 7 % i den betragtede periode. Efter et fald på 7 % mellem 2012 og 2013 og et yderligere fald i 2014 på 2 procentpoint steg salgsmængden en smule med 2 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(112)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 7 % i den betragtede periode. Efter et fald på 7 % mellem 2012 og 2013 og et yderligere fald i 2014 på 2 procentpoint steg salgsmængden en smule med 2 procentpoint i undersøgelsesperioden.

| (113) | Ligesom for udviklingen i produktionsmængden skyldtes det oprindelige fald i salgsmængden mellem 2012 og 2013 det faldende forbrug på EU-markedet, som forklaret i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens EU-forbruget steg med over 1 mio. ton, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på det lave niveau for 2013. |
| --- | --- |

(113)

Ligesom for udviklingen i produktionsmængden skyldtes det oprindelige fald i salgsmængden mellem 2012 og 2013 det faldende forbrug på EU-markedet, som forklaret i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens EU-forbruget steg med over 1 mio. ton, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på det lave niveau for 2013.

| (114) | Da salgsmængden faldt med 7 % på et marked, der voksede med 5 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(114)

Da salgsmængden faldt med 7 % på et marked, der voksede med 5 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 % i den betragtede periode.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (115) | EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (fuldtidsbeskæftigelse/FTE) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Produktivitet (ton/FTE) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(115)

EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

UP (2015)

Antal ansatte (fuldtidsbeskæftigelse/FTE)

22 622

20 920

19 688

18 722

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Produktivitet (ton/FTE)

521

495

554

553

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (116) | EU-erhvervsgrenen reducerede beskæftigelsen med 17 % i den betragtede periode. Det skyldtes primært to ting:






  — | Reduktionen på 12 % i produktionsmængden som følge af de stigende mængder dumpingimport fra Kina |
| --- | --- | --- |

(116)

EU-erhvervsgrenen reducerede beskæftigelsen med 17 % i den betragtede periode. Det skyldtes primært to ting:

—

Reduktionen på 12 % i produktionsmængden som følge af de stigende mængder dumpingimport fra Kina

| — | EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på grund af den voksende konkurrence fra dumpingimporten fra Kina. Effektivitetsgevinster øgede produktiviteten med 6 %. |
| --- | --- |

—

EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på grund af den voksende konkurrence fra dumpingimporten fra Kina. Effektivitetsgevinster øgede produktiviteten med 6 %.

| (117) | Kommissionen bemærker, at forbruget på EU-markedet steg med 5 % i den betragtede periode. Uden de stigende mængder af dumpingimport fra Kina ville EU-erhvervsgrenens derfor have været i stand til at opretholde beskæftigelsen, da effektivitetsgevinsterne ville være blevet opvejet af den øgede efterspørgsel. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bemærker, at forbruget på EU-markedet steg med 5 % i den betragtede periode. Uden de stigende mængder af dumpingimport fra Kina ville EU-erhvervsgrenens derfor have været i stand til at opretholde beskæftigelsen, da effektivitetsgevinsterne ville være blevet opvejet af den øgede efterspørgsel.

4.4.2.4.   Arbejdskraftomkostninger

| (118) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (fuldtidsækvivalent) | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. årsværk (EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(118)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (fuldtidsækvivalent)

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (fuldtidsækvivalent)

2012

2013

2014

UP (2015)

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. årsværk (EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (119) | På grund af de betydelige reduktioner i arbejdsstyrken, som anført i betragtning 115, steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 13 % i den betragtede periode. Selv om en vis del af de øgede arbejdskraftomkostninger vedrørte obligatoriske lønstigninger i henhold til kollektive overenskomster skyldes stigningen overvejende de omkostninger, der var ved at reducere arbejdsstyrken og arbejdstiden. Disse omkostninger omfatter fratrædelsesgodtgørelser og de højere omkostninger, der er forbundet med deltidsarbejde på grund af faldende produktion som følge af de stadigt stigende mængder af dumpingimport. |
| --- | --- |

(119)

På grund af de betydelige reduktioner i arbejdsstyrken, som anført i betragtning 115, steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 13 % i den betragtede periode. Selv om en vis del af de øgede arbejdskraftomkostninger vedrørte obligatoriske lønstigninger i henhold til kollektive overenskomster skyldes stigningen overvejende de omkostninger, der var ved at reducere arbejdsstyrken og arbejdstiden. Disse omkostninger omfatter fratrædelsesgodtgørelser og de højere omkostninger, der er forbundet med deltidsarbejde på grund af faldende produktion som følge af de stadigt stigende mængder af dumpingimport.

4.4.2.5.   Vækst

| (120) | EU-forbruget faldt først fra 2012 til 2013 med 6 % eller med ca. 600 000 ton. Dette fald havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvad angår salgs- og produktionsmængder. |
| --- | --- |

(120)

EU-forbruget faldt først fra 2012 til 2013 med 6 % eller med ca. 600 000 ton. Dette fald havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvad angår salgs- og produktionsmængder.

| (121) | Mellem 2013 og undersøgelsesperioden var situationen en anden. EU-forbruget oplevede en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke drage fordel af denne dynamiske vækst. Produktions- og salgsmængderne forblev derimod på det meget lave niveau i 2013. Al væksten på EU-markedet blev dækket af de stigende mængder dumpingimport til lave priser fra Kina, som også steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 91. |
| --- | --- |

(121)

Mellem 2013 og undersøgelsesperioden var situationen en anden. EU-forbruget oplevede en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke drage fordel af denne dynamiske vækst. Produktions- og salgsmængderne forblev derimod på det meget lave niveau i 2013. Al væksten på EU-markedet blev dækket af de stigende mængder dumpingimport til lave priser fra Kina, som også steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 91.

4.4.2.6.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (122) | Dumpingmargenerne for alle eksporterende producenter fra Kina oversteg 100 %. Virkningen af de høje dumpingmargeners omfang på EU-erhvervsgrenen var meget alvorlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina. |
| --- | --- |

(122)

Dumpingmargenerne for alle eksporterende producenter fra Kina oversteg 100 %. Virkningen af de høje dumpingmargeners omfang på EU-erhvervsgrenen var meget alvorlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

| (123) | I 2000 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien og Rumænien. Disse foranstaltninger omfattede en varedækning, der var meget lig varedækningen i denne undersøgelse. Foranstaltningerne udløb den 11. august 2005. |
| --- | --- |

(123)

I 2000 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien og Rumænien. Disse foranstaltninger omfattede en varedækning, der var meget lig varedækningen i denne undersøgelse. Foranstaltningerne udløb den 11. august 2005.

| (124) | Som anført i betragtning 221 opnåede EU-erhvervsgrenen en rentabilitet, der oversteg målfortjenesten. Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen opnåede genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(124)

Som anført i betragtning 221 opnåede EU-erhvervsgrenen en rentabilitet, der oversteg målfortjenesten. Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen opnåede genrejsning efter tidligere dumping.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (125) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Salgspriser i Unionen | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris (EUR/ton) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(125)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2012

2013

2014

UP (2015)

Salgspris (EUR/ton)

821

691

658

617

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

836

784

705

680

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (126) | De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven faldt med 25 %, mens de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger faldt med 19 % i den betragtede periode. Salgspriserne er faldet hurtigere og har i gennemsnit ligget konstant lavere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(126)

De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven faldt med 25 %, mens de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger faldt med 19 % i den betragtede periode. Salgspriserne er faldet hurtigere og har i gennemsnit ligget konstant lavere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (127) | For at begrænse tabet af markedsandel var EU-producenterne nødt til at følge den nedadgående prisspiral og reducere deres salgspriser betydeligt. Dette prisfald er betydeligt større end faldet i produktionsomkostningerne, hvilket hovedsagelig skyldtes faldet i råvarepriserne i den betragtede periode og de produktivitetsgevinster, der blev opnået gennem reduktion af arbejdsstyrken som anført i betragtning 115. |
| --- | --- |

(127)

For at begrænse tabet af markedsandel var EU-producenterne nødt til at følge den nedadgående prisspiral og reducere deres salgspriser betydeligt. Dette prisfald er betydeligt større end faldet i produktionsomkostningerne, hvilket hovedsagelig skyldtes faldet i råvarepriserne i den betragtede periode og de produktivitetsgevinster, der blev opnået gennem reduktion af arbejdsstyrken som anført i betragtning 115.

4.4.3.2.   Lagerbeholdninger

| (128) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(128)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

UP (2015)

Slutlagre (ton)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Slutlagre i procent af produktionen

9 %

10 %

10 %

12 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (129) | Slutlagrene hos de tre EU-producenter i stikprøven steg støt med 26 % i den betragtede periode. Samtidig voksede deres slutlagre i procent af produktionen også støt med 35 %. |
| --- | --- |

(129)

Slutlagrene hos de tre EU-producenter i stikprøven steg støt med 26 % i den betragtede periode. Samtidig voksede deres slutlagre i procent af produktionen også støt med 35 %.

| (130) | Den største årsag til stigningen i lagerbeholdningerne var, at selv om EU-erhvervsgrenen forsøgte at forhindre den faldende produktionsmængde, faldt salgsmængderne endnu hurtigere, fordi EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet på grund af de stigende mængder af dumpingimport til lave priser. |
| --- | --- |

(130)

Den største årsag til stigningen i lagerbeholdningerne var, at selv om EU-erhvervsgrenen forsøgte at forhindre den faldende produktionsmængde, faldt salgsmængderne endnu hurtigere, fordi EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet på grund af de stigende mængder af dumpingimport til lave priser.

4.4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (131) | Kommissionen beregnede rentabilitet for EU-producenterne i stikprøven som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen beregnede rentabilitet for EU-producenterne i stikprøven som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

| (132) | De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Likviditet
  (1 000 EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Investeringer
  (1 000 EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Investeringsafkast | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(132)

De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

UP (2015)

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Likviditet

(1 000 EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Investeringer

(1 000 EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Investeringsafkast

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (133) | Rentabiliteten faldt med 758 % i den betragtede periode. Efter at have opnået en rentabilitet på 1,6 % i 2012 blev EU-producenterne i stikprøven tabsgivende i de følgende år. |
| --- | --- |

(133)

Rentabiliteten faldt med 758 % i den betragtede periode. Efter at have opnået en rentabilitet på 1,6 % i 2012 blev EU-producenterne i stikprøven tabsgivende i de følgende år.

| (134) | Mens det store tab på 12,2 % i 2013 var delvist forårsaget af den meget lave efterspørgsel det år, kunne EU-erhvervsgrenen ikke udnytte den efterfølgende dynamiske vækst i EU-forbruget på 11 procentpoint på grund af det betydelige pris- og mængdemæssige pres, som den stigende import fra Kina i 2014 og i undersøgelsesperioden, udgjorde. Som anført i betragtning 93 blev denne stigning i EU-forbruget næsten fuldstændigt dækket af dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(134)

Mens det store tab på 12,2 % i 2013 var delvist forårsaget af den meget lave efterspørgsel det år, kunne EU-erhvervsgrenen ikke udnytte den efterfølgende dynamiske vækst i EU-forbruget på 11 procentpoint på grund af det betydelige pris- og mængdemæssige pres, som den stigende import fra Kina i 2014 og i undersøgelsesperioden, udgjorde. Som anført i betragtning 93 blev denne stigning i EU-forbruget næsten fuldstændigt dækket af dumpingimporten fra Kina.

| (135) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten faldt med 226 % i den betragtede periode. Efter et fald på 310 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede likviditeten sig og blev en anelse positiv i 2014. Ikke desto mindre fortsatte den negative tendens i undersøgelsesperioden, hvor likviditeten igen blev meget negativ. |
| --- | --- |

(135)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten faldt med 226 % i den betragtede periode. Efter et fald på 310 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede likviditeten sig og blev en anelse positiv i 2014. Ikke desto mindre fortsatte den negative tendens i undersøgelsesperioden, hvor likviditeten igen blev meget negativ.

| (136) | Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet faldt med 282 % i den betragtede periode. Efter det dramatiske fald på 397 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede det sig en anelse i 2014 og i undersøgelsesperioden, men forblev dog negativt. |
| --- | --- |

(136)

Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet faldt med 282 % i den betragtede periode. Efter det dramatiske fald på 397 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede det sig en anelse i 2014 og i undersøgelsesperioden, men forblev dog negativt.

| (137) | Som følge heraf reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 31 % i den betragtede periode. Efter at have øget investeringerne med 7 % mellem 2012 og 2013 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere dem i 2014 med 26 procentpoint og i undersøgelsesperioden med 12 procentpoint. Som anført i tabel 6 i betragtning 105 blev disse investeringer ikke brugt til at øge produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(137)

Som følge heraf reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 31 % i den betragtede periode. Efter at have øget investeringerne med 7 % mellem 2012 og 2013 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere dem i 2014 med 26 procentpoint og i undersøgelsesperioden med 12 procentpoint. Som anført i tabel 6 i betragtning 105 blev disse investeringer ikke brugt til at øge produktionskapaciteten.

| (138) | Evnen til at rejse kapital blev påvirket af tabene i den betragtede periode og har i sidste instans ført til en indstilling af driften hos en af EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(138)

Evnen til at rejse kapital blev påvirket af tabene i den betragtede periode og har i sidste instans ført til en indstilling af driften hos en af EU-producenterne i stikprøven.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (139) | Den betragtede periode er kendetegnet ved to særskilte perioder: fra 2012 til 2013 og fra 2014 til udgangen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(139)

Den betragtede periode er kendetegnet ved to særskilte perioder: fra 2012 til 2013 og fra 2014 til udgangen af undersøgelsesperioden.

| (140) | I første omgang faldt EU-forbruget markant med 6 % mellem 2012 og 2013. Dette faldende forbrug havde en negativ indvirkning på mange skadesindikatorer, såsom salgsmængde og -priser, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, produktivitet, rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. |
| --- | --- |

(140)

I første omgang faldt EU-forbruget markant med 6 % mellem 2012 og 2013. Dette faldende forbrug havde en negativ indvirkning på mange skadesindikatorer, såsom salgsmængde og -priser, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, produktivitet, rentabilitet, likviditet og investeringsafkast.

| (141) | Efterfølgende oplevede EU-forbruget en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton i 2014 og i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke udnytte denne vækst, som blev dækket af de stigende mængder dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(141)

Efterfølgende oplevede EU-forbruget en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton i 2014 og i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke udnytte denne vækst, som blev dækket af de stigende mængder dumpingimport fra Kina.

| (142) | Selv ikke med en stigning i EU-forbruget formåede EU-erhvervsgrenens at øge salgs- eller produktionsmængden, og kapacitetsudnyttelsen faldt endda en smule på et marked i vækst. |
| --- | --- |

(142)

Selv ikke med en stigning i EU-forbruget formåede EU-erhvervsgrenens at øge salgs- eller produktionsmængden, og kapacitetsudnyttelsen faldt endda en smule på et marked i vækst.

| (143) | Forsøgene på at bevare produktionsniveauet resulterede i en stigning i lagerbeholdningerne på 24 procentpoint. EU-erhvervsgrenen mistede også 9,3 procentpoint af sin markedsandel til importen fra Kina, hvis markedsandel steg med 10,3 procentpoint i samme periode. Enhedssalgspriserne faldt med 9 procentpoint, og produktionsomkostningerne faldt med 13 procentpoint. |
| --- | --- |

(143)

Forsøgene på at bevare produktionsniveauet resulterede i en stigning i lagerbeholdningerne på 24 procentpoint. EU-erhvervsgrenen mistede også 9,3 procentpoint af sin markedsandel til importen fra Kina, hvis markedsandel steg med 10,3 procentpoint i samme periode. Enhedssalgspriserne faldt med 9 procentpoint, og produktionsomkostningerne faldt med 13 procentpoint.

| (144) | Dette førte til en mindre forbedring af de finansielle indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, som dog i vid udstrækning forblev negativt i hele perioden. Beskæftigelsen faldt med 9 procentpoint, mens EU-erhvervsgrenen formåede at øge produktiviteten med 11 procentpoint. Desuden var EU-erhvervsgrenen nødt til at reducere investeringerne med 38 procentpoint på grund af den kontinuerligt negative rentabilitet og ditto investeringsafkast. |
| --- | --- |

(144)

Dette førte til en mindre forbedring af de finansielle indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, som dog i vid udstrækning forblev negativt i hele perioden. Beskæftigelsen faldt med 9 procentpoint, mens EU-erhvervsgrenen formåede at øge produktiviteten med 11 procentpoint. Desuden var EU-erhvervsgrenen nødt til at reducere investeringerne med 38 procentpoint på grund af den kontinuerligt negative rentabilitet og ditto investeringsafkast.

| (145) | EU-erhvervsgrenen begrænsede overordnet set sin produktion som helhed og tog reelle skridt til at forbedre effektiviteten ved at skære ned på arbejdsstyrken og produktionskapaciteten og formåede også at reducere produktionsomkostningerne betydeligt. |
| --- | --- |

(145)

EU-erhvervsgrenen begrænsede overordnet set sin produktion som helhed og tog reelle skridt til at forbedre effektiviteten ved at skære ned på arbejdsstyrken og produktionskapaciteten og formåede også at reducere produktionsomkostningerne betydeligt.

| (146) | På trods af EU-erhvervsgrenens indsats i den betragtede periode for at forbedre det generelle resultat forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation betydeligt, da tabene begyndte at stige fra og med 2013. |
| --- | --- |

(146)

På trods af EU-erhvervsgrenens indsats i den betragtede periode for at forbedre det generelle resultat forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation betydeligt, da tabene begyndte at stige fra og med 2013.

| (147) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(147)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (148) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(148)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.

| (149) | Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet, EU-erhvervsgrenens lave kapacitetsudnyttelse, import fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og konkurrence mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet, EU-erhvervsgrenens lave kapacitetsudnyttelse, import fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og konkurrence mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (150) | Salgspriserne for de eksporterende producenter fra Kina faldt i gennemsnit med 25 % fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra Kina øge deres markedsandel betydeligt fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(150)

Salgspriserne for de eksporterende producenter fra Kina faldt i gennemsnit med 25 % fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra Kina øge deres markedsandel betydeligt fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden.

| (151) | Mens faldet i efterspørgslen påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt mellem 2012 og 2013, har den efterfølgende næsten konstante stigning i importen fra Kina til underbudspriser haft en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. |
| --- | --- |

(151)

Mens faldet i efterspørgslen påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt mellem 2012 og 2013, har den efterfølgende næsten konstante stigning i importen fra Kina til underbudspriser haft en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater.

| (152) | Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og nød godt af faldet i råvarepriser, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele, selv om det var på bekostning af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(152)

Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og nød godt af faldet i råvarepriser, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele, selv om det var på bekostning af rentabiliteten.

| (153) | Selv om der var små forbedringer i EU-erhvervsgrenens rentabilitet i form af lavere tab i 2014, steg importmængden yderligere, og priserne faldt endnu mere i undersøgelsesperioden, hvilket førte til et yderligere fald i EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet. |
| --- | --- |

(153)

Selv om der var små forbedringer i EU-erhvervsgrenens rentabilitet i form af lavere tab i 2014, steg importmængden yderligere, og priserne faldt endnu mere i undersøgelsesperioden, hvilket førte til et yderligere fald i EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet.

| (154) | Desuden har den gradvise opbremsning af økonomien og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at omdirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne (6), og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. |
| --- | --- |

(154)

Desuden har den gradvise opbremsning af økonomien og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at omdirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne (6), og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked.

6

| (155) | Et stort antal andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte eller overvejer at indføre foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder tykke plader (7), fordi priserne er sænket kunstigt som følge af illoyal import, hvilket fører til en usund konkurrence. |
| --- | --- |

(155)

Et stort antal andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte eller overvejer at indføre foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder tykke plader (7), fordi priserne er sænket kunstigt som følge af illoyal import, hvilket fører til en usund konkurrence.

7

| (156) | Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er EU-markedet blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport til skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(156)

Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er EU-markedet blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport til skade for EU-erhvervsgrenen.

| (157) | Denne konklusion underbygges af de seneste importstatistikker fra Eurostat, som viser, at importen fra Kina er steget endnu mere siden udgangen af undersøgelsesperioden. Importmængderne fra perioden marts til maj 2016 steg med ca. 15 % sammenlignet med importmængderne i undersøgelsesperioden, samtidig med at gennemsnitspriserne på denne import fortsatte med at falde med ca. 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Denne konklusion underbygges af de seneste importstatistikker fra Eurostat, som viser, at importen fra Kina er steget endnu mere siden udgangen af undersøgelsesperioden. Importmængderne fra perioden marts til maj 2016 steg med ca. 15 % sammenlignet med importmængderne i undersøgelsesperioden, samtidig med at gennemsnitspriserne på denne import fortsatte med at falde med ca. 30 %.

5.2.   Virkninger af andre faktorer

Virkninger af andre faktorer

5.2.1.   Skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet

Skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet

| (158) | En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke skyldes import fra Kina, men problemer med efterspørgslen på EU-markedet. Parten hævdede, at selv om efterspørgslen i Unionen steg igen i 2014 og i undersøgelsesperioden, så var den i 2012 på 32 % under det højeste niveau i 2007, og i 2014 var den på 17 % under niveauet i 2004, som angiveligt var et »normalt« år. |
| --- | --- |

(158)

En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke skyldes import fra Kina, men problemer med efterspørgslen på EU-markedet. Parten hævdede, at selv om efterspørgslen i Unionen steg igen i 2014 og i undersøgelsesperioden, så var den i 2012 på 32 % under det højeste niveau i 2007, og i 2014 var den på 17 % under niveauet i 2004, som angiveligt var et »normalt« år.

| (159) | Denne ringe efterspørgsel resulterede angiveligt i skærpet konkurrence med hensyn til de begrænsede mængder, som der er behov for på markedet, hvilket har lagt et stort pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(159)

Denne ringe efterspørgsel resulterede angiveligt i skærpet konkurrence med hensyn til de begrænsede mængder, som der er behov for på markedet, hvilket har lagt et stort pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser.

| (160) | Den skærpede konkurrence, der var forårsaget af de angivelige problemer med efterspørgslen, havde dog ikke en negativ indvirkning på de kinesiske eksportørers evne til at sælge stadigt større mængder af tykke plader til dumpingpriser på EU-markedet, hvor deres markedsandel steg fra 4,6 % til 14,4 %, hvilket medførte et næsten tilsvarende tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen, og det udøvede et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket førte til dens negative rentabilitet. |
| --- | --- |

(160)

Den skærpede konkurrence, der var forårsaget af de angivelige problemer med efterspørgslen, havde dog ikke en negativ indvirkning på de kinesiske eksportørers evne til at sælge stadigt større mængder af tykke plader til dumpingpriser på EU-markedet, hvor deres markedsandel steg fra 4,6 % til 14,4 %, hvilket medførte et næsten tilsvarende tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen, og det udøvede et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket førte til dens negative rentabilitet.

| (161) | Mens problemerne med efterspørgslen i første omgang havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater i 2013, var det dumpingimporten fra Kina, som var den væsentligste årsag til den skærpede konkurrence på EU-markedet, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(161)

Mens problemerne med efterspørgslen i første omgang havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater i 2013, var det dumpingimporten fra Kina, som var den væsentligste årsag til den skærpede konkurrence på EU-markedet, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden.

| (162) | EU-erhvervsgrenen kunne faktisk godt have udnyttet opsvinget på markedet i 2014 og i undersøgelsesperioden. Men den blev forhindret i at gøre det på grund af den betydelige stigning i importen fra Kina, som blev mere end tredoblet på disse to år, og som erobrede væsentlige markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(162)

EU-erhvervsgrenen kunne faktisk godt have udnyttet opsvinget på markedet i 2014 og i undersøgelsesperioden. Men den blev forhindret i at gøre det på grund af den betydelige stigning i importen fra Kina, som blev mere end tredoblet på disse to år, og som erobrede væsentlige markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen.

| (163) | Kommissionen konkluderer derfor, at problemerne med efterspørgslen på EU-markedet ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen konkluderer derfor, at problemerne med efterspørgslen på EU-markedet ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.2.   EU-producenternes lave kapacitetsudnyttelse

EU-producenternes lave kapacitetsudnyttelse

| (164) | En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, også skyldes lav kapacitetsudnyttelse som følge af EU-producenternes betydelige overkapacitet. Parten hævdede, at allerede i 2012, hvor importen fra Kina var på et relativt lavt niveau, var kapacitetsudnyttelsen allerede meget lav, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde reduceret deres kapacitet i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(164)

En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, også skyldes lav kapacitetsudnyttelse som følge af EU-producenternes betydelige overkapacitet. Parten hævdede, at allerede i 2012, hvor importen fra Kina var på et relativt lavt niveau, var kapacitetsudnyttelsen allerede meget lav, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde reduceret deres kapacitet i overensstemmelse hermed.

| (165) | Efterspørgslen i Unionen steg dog betydeligt efterfølgende, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, hvor efterspørgselsniveauet var 6 % højere end i 2012. I mangel af de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina ville denne stigende efterspørgsel have ført til en øget kapacitetsudnyttelse hos EU-erhvervsgrenen, især fordi den reducerede sin produktionskapacitet med 2 % på et marked i vækst. |
| --- | --- |

(165)

Efterspørgslen i Unionen steg dog betydeligt efterfølgende, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, hvor efterspørgselsniveauet var 6 % højere end i 2012. I mangel af de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina ville denne stigende efterspørgsel have ført til en øget kapacitetsudnyttelse hos EU-erhvervsgrenen, især fordi den reducerede sin produktionskapacitet med 2 % på et marked i vækst.

| (166) | Kommissionen konkluderer derfor, at den lave kapacitetsudnyttelse, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, primært skyldes de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen konkluderer derfor, at den lave kapacitetsudnyttelse, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, primært skyldes de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina.

5.2.3.   Import fra andre tredjelande

Import fra andre tredjelande

| (167) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Ud over Kina kom importen primært fra Ukraine og Rusland. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Ud over Kina kom importen primært fra Ukraine og Rusland. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87.

| (168) | Importen til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  Import fra andre tredjelande (ton) og markedsandel | | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraine | Importmængde (ton) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Markedsandel | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Gennemsnitspris | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Rusland | Importmængde (ton) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Markedsandel | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Gennemsnitspris | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| I alt — alle andre tredjelande end Kina | Importmængde (ton) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Markedsandel | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Gennemsnitspris | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Kilde: Eurostat |

(168)

Importen til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

Import fra andre tredjelande (ton) og markedsandel

Import fra andre tredjelande (ton) og markedsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Ukraine

Importmængde (ton)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Markedsandel

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Gennemsnitspris

574

477

470

451

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Rusland

Importmængde (ton)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Markedsandel

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Gennemsnitspris

513

461

446

412

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

I alt — alle andre tredjelande end Kina

Importmængde (ton)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Markedsandel

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Gennemsnitspris

621

516

505

505

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (169) | Markedsandelen for importen fra andre tredjelande var forholdsvis stabil i den betragtede periode, mens importen fra Kina steg med 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Markedsandelen for importen fra andre tredjelande var forholdsvis stabil i den betragtede periode, mens importen fra Kina steg med 214 %.

| (170) | Desuden steg markedsandelen for Ukraine og Rusland kun lidt i den betragtede periode. Markedsandelen for Ukraine steg fra 4,7 % til 6,2 %, og for Rusland steg den fra 1,7 % til 2,4 % og kun på bekostning af andre importerende lande end Kina. |
| --- | --- |

(170)

Desuden steg markedsandelen for Ukraine og Rusland kun lidt i den betragtede periode. Markedsandelen for Ukraine steg fra 4,7 % til 6,2 %, og for Rusland steg den fra 1,7 % til 2,4 % og kun på bekostning af andre importerende lande end Kina.

| (171) | Når EU-forbruget steg med 5 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint i den betragtede periode, betyder det, at importen fra Kina kun vandt markedsandele fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(171)

Når EU-forbruget steg med 5 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint i den betragtede periode, betyder det, at importen fra Kina kun vandt markedsandele fra EU-erhvervsgrenen.

| (172) | Som følge heraf udgør importen fra Kina ca. 54 % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden, mens importen fra Ukraine udgør ca. 23 % og fra Rusland ca. 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Som følge heraf udgør importen fra Kina ca. 54 % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden, mens importen fra Ukraine udgør ca. 23 % og fra Rusland ca. 9 %.

| (173) | Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande faldt meget langsommere end importpriserne fra Kina. De faldt med 19 %, mens importpriserne fra Kina faldt med 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande faldt meget langsommere end importpriserne fra Kina. De faldt med 19 %, mens importpriserne fra Kina faldt med 29 %.

| (174) | Selv om priserne på importen fra Ukraine og Rusland i gennemsnit stadig kun er en smule lavere end importpriserne fra Kina, faldt de meget langsommere end importpriserne fra Kina i den betragtede periode. Priserne er desuden ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, eftersom gennemsnitsprisen også påvirkes af forskellige varesortimenter. |
| --- | --- |

(174)

Selv om priserne på importen fra Ukraine og Rusland i gennemsnit stadig kun er en smule lavere end importpriserne fra Kina, faldt de meget langsommere end importpriserne fra Kina i den betragtede periode. Priserne er desuden ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, eftersom gennemsnitsprisen også påvirkes af forskellige varesortimenter.

| (175) | Desuden er importmængderne fra især Ukraine og Rusland eller fra alle andre tredjelande generelt set ikke steget i så betydelig grad, som det er tilfældet fra Kina. Mens mængden af dumpingimport fra Kina steg med næsten 1 mio. ton i den betragtede periode steg importmængden fra Ukraine med ca. 160 000 ton, fra Rusland med ca. 75 000 ton, og fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) med omkring 90 000 ton. |
| --- | --- |

(175)

Desuden er importmængderne fra især Ukraine og Rusland eller fra alle andre tredjelande generelt set ikke steget i så betydelig grad, som det er tilfældet fra Kina. Mens mængden af dumpingimport fra Kina steg med næsten 1 mio. ton i den betragtede periode steg importmængden fra Ukraine med ca. 160 000 ton, fra Rusland med ca. 75 000 ton, og fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) med omkring 90 000 ton.

| (176) | Ud fra ovenstående og i betragtning af at importmængderne fra Ukraine og Rusland var meget små sammenlignet med mængderne fra Kina, er der ingen indikation af, at importen fra disse to lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(176)

Ud fra ovenstående og i betragtning af at importmængderne fra Ukraine og Rusland var meget små sammenlignet med mængderne fra Kina, er der ingen indikation af, at importen fra disse to lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

| (177) | Importen fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) er — i gennemsnit — dyrere end importen fra Kina, og den udviste kun en ubetydelig stigning i markedsandelen på 1 procentpoint. |
| --- | --- |

(177)

Importen fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) er — i gennemsnit — dyrere end importen fra Kina, og den udviste kun en ubetydelig stigning i markedsandelen på 1 procentpoint.

| (178) | Kommissionen konkluderer derfor, at importen af tykke plader fra tredjelande ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen konkluderer derfor, at importen af tykke plader fra tredjelande ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.4.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (179) | EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 14


  Eksportresultater | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EU-erhvervsgrenen) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)

  Producenter i stikprøven | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Kilde: Efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(179)

EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 14

Tabel 14

Eksportresultater

Eksportresultater

2012

2013

2014

UP (2015)

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EU-erhvervsgrenen)

(EU-erhvervsgrenen)

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)

Producenter i stikprøven

Producenter i stikprøven

1 002

831

814

764

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Kilde: Efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (180) | Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder uden for Unionen faldt med 18 % i den betragtede periode. Efter at være faldet med 28 % mellem 2012 og 2013, steg den med 25 procentpoint i 2014 og faldt igen i undersøgelsesperioden med 15 procentpoint. |
| --- | --- |

(180)

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder uden for Unionen faldt med 18 % i den betragtede periode. Efter at være faldet med 28 % mellem 2012 og 2013, steg den med 25 procentpoint i 2014 og faldt igen i undersøgelsesperioden med 15 procentpoint.

| (181) | Hvad angår priserne, faldt de betydeligt med 24 % i den betragtede periode, i tråd med prisfaldet på EU-markedet (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Hvad angår priserne, faldt de betydeligt med 24 % i den betragtede periode, i tråd med prisfaldet på EU-markedet (– 25 %).

| (182) | Samlet set afspejler EU-erhvervsgrenens eksportresultater i vid udstrækning dens resultater på EU-markedet. EU-markedet er dog af langt større betydning for EU-erhvervsgrenen end eksportmarkederne er. I hele den betragtede periode var salget på EU-markedet ca. 4 gange højere end eksportsalget. |
| --- | --- |

(182)

Samlet set afspejler EU-erhvervsgrenens eksportresultater i vid udstrækning dens resultater på EU-markedet. EU-markedet er dog af langt større betydning for EU-erhvervsgrenen end eksportmarkederne er. I hele den betragtede periode var salget på EU-markedet ca. 4 gange højere end eksportsalget.

| (183) | Kommissionen mener derfor, at på grund af eksportsalgets begrænsede betydning, kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen mener derfor, at på grund af eksportsalgets begrænsede betydning, kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.5.   Konkurrencen mellem vertikalt integrerede EU-producenter og genvalsningsanlæg i Unionen

Konkurrencen mellem vertikalt integrerede EU-producenter og genvalsningsanlæg i Unionen

| (184) | En interesseret part hævdede, at de vertikalt integrerede EU-producenters fortjenstmargen svækkes af de lavere priser, som genvalsningsanlæg i Unionen tilbyder, der angiveligt ligger 6-9 % under de vertikalt integrerede producenters priser. |
| --- | --- |

(184)

En interesseret part hævdede, at de vertikalt integrerede EU-producenters fortjenstmargen svækkes af de lavere priser, som genvalsningsanlæg i Unionen tilbyder, der angiveligt ligger 6-9 % under de vertikalt integrerede producenters priser.

| (185) | Et genvalsningsanlæg er en virksomhed, der ikke fremstiller sit eget inputmateriale, dvs. stålplader. Alle EU-producenter i stikprøven fremstiller deres egne stålplader og er derfor vertikalt integrerede producenter. |
| --- | --- |

(185)

Et genvalsningsanlæg er en virksomhed, der ikke fremstiller sit eget inputmateriale, dvs. stålplader. Alle EU-producenter i stikprøven fremstiller deres egne stålplader og er derfor vertikalt integrerede producenter.

| (186) | I denne forbindelse konstaterer Kommissionen, at priserne på dumpingimporten fra Kina i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens med 29 % i undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 99. I lyset heraf ville priserne på dumpingimporten fra Kina stadig være mindst 20 % lavere end priserne fra genvalsningsanlæg i Unionen. |
| --- | --- |

(186)

I denne forbindelse konstaterer Kommissionen, at priserne på dumpingimporten fra Kina i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens med 29 % i undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 99. I lyset heraf ville priserne på dumpingimporten fra Kina stadig være mindst 20 % lavere end priserne fra genvalsningsanlæg i Unionen.

| (187) | Den samme part hævdede også, at de mængder, der blev fremstillet af genvalsningsanlæg i EU, er faldende, fordi mange af dem er afhængige af at få leveret stålplader fra Ukraine. Leveringen fra Ukraine er imidlertid faldet på grund af forsyningsproblemer i den betragtede periode, og dette fald i leveringen er ikke blevet opvejet af produktionen hos andre EU-producenter til trods for deres lave kapacitetsudnyttelse. |
| --- | --- |

(187)

Den samme part hævdede også, at de mængder, der blev fremstillet af genvalsningsanlæg i EU, er faldende, fordi mange af dem er afhængige af at få leveret stålplader fra Ukraine. Leveringen fra Ukraine er imidlertid faldet på grund af forsyningsproblemer i den betragtede periode, og dette fald i leveringen er ikke blevet opvejet af produktionen hos andre EU-producenter til trods for deres lave kapacitetsudnyttelse.

| (188) | I den forbindelse leverede parten ingen dokumentation for, at EU-producenterne ikke var interesserede i eller villige til at levere disse ekstra mængder. Det er derfor tydeligt, at det især var disse prisfølsomme kunder, der fravalgte EU-erhvervsgrenens varer til fordel for den billigere dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(188)

I den forbindelse leverede parten ingen dokumentation for, at EU-producenterne ikke var interesserede i eller villige til at levere disse ekstra mængder. Det er derfor tydeligt, at det især var disse prisfølsomme kunder, der fravalgte EU-erhvervsgrenens varer til fordel for den billigere dumpingimport fra Kina.

| (189) | Kommissionen konkluderer derfor, at de vertikalt integrerede EU-producenters faldende rentabilitet kun i meget begrænset omfang er påvirket af de faldende mængder af tykke plader til moderate priser. der fremstilles af genvalsningsanlæg i Unionen. Kommissionen konkluderer også, at deres faldende rentabilitet i overvejende grad skyldes den meget billigere dumpingimport fra Kina, der også steg betydeligt i mængde. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen konkluderer derfor, at de vertikalt integrerede EU-producenters faldende rentabilitet kun i meget begrænset omfang er påvirket af de faldende mængder af tykke plader til moderate priser. der fremstilles af genvalsningsanlæg i Unionen. Kommissionen konkluderer også, at deres faldende rentabilitet i overvejende grad skyldes den meget billigere dumpingimport fra Kina, der også steg betydeligt i mængde.

5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (190) | Der blev midlertidigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(190)

Der blev midlertidigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra Kina.

| (191) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten.

| (192) | Det blev ikke foreløbigt konstateret, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den skærpede konkurrence, der var forårsaget af problemer med efterspørgslen, den lave kapacitetsudnyttelse, importen fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, konkurrencen mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg, bryder årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning. |
| --- | --- |

(192)

Det blev ikke foreløbigt konstateret, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den skærpede konkurrence, der var forårsaget af problemer med efterspørgslen, den lave kapacitetsudnyttelse, importen fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, konkurrencen mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg, bryder årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning.

| (193) | Det midlertidige fald i forbruget i 2013 kan til en vis grad have bidraget til skaden det år, men i mangel af de stadigt stigende mængder af dumpingimport til konstant faldende priser ville EU-erhvervsgrenen bestemt have været i stand til at udnytte væksten på markedet i de efterfølgende år. Navnlig ville salgsmængderne været steget igen, salgspriserne ville ikke være faldet til så lave niveauer, og der ville være opnået bedre rentabilitet. |
| --- | --- |

(193)

Det midlertidige fald i forbruget i 2013 kan til en vis grad have bidraget til skaden det år, men i mangel af de stadigt stigende mængder af dumpingimport til konstant faldende priser ville EU-erhvervsgrenen bestemt have været i stand til at udnytte væksten på markedet i de efterfølgende år. Navnlig ville salgsmængderne været steget igen, salgspriserne ville ikke være faldet til så lave niveauer, og der ville være opnået bedre rentabilitet.

| (194) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(194)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (195) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(195)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (196) | EU-erhvervsgrenen er beliggende i 14 medlemsstater (Østrig, Belgien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige) og beskæftigede direkte 20 000 personer i forbindelse med tykke plader i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(196)

EU-erhvervsgrenen er beliggende i 14 medlemsstater (Østrig, Belgien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige) og beskæftigede direkte 20 000 personer i forbindelse med tykke plader i den betragtede periode.

| (197) | 26 EU-producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af de kendte producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(197)

26 EU-producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af de kendte producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

| (198) | Kommissionen forventer, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen forventer, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri.

| (199) | EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Kommissionen minder om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, f.eks. rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. |
| --- | --- |

(199)

EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Kommissionen minder om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, f.eks. rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.

| (200) | Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller i det mindste ikke-skadevoldende niveau, så alle producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Uden foranstaltninger synes der at være stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværres yderligere. |
| --- | --- |

(200)

Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller i det mindste ikke-skadevoldende niveau, så alle producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Uden foranstaltninger synes der at være stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværres yderligere.

| (201) | Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (202) | Som angivet i betragtning 22, samarbejdede seks importører i forbindelse med undersøgelsen, og tre af dem blev udtaget til stikprøven. En af importørerne i stikprøven kan tilslutte sig foranstaltningerne, mens de to andre importører i stikprøven er imod indførelsen af foranstaltninger. De resterende tre ikke-stikprøveudtagne importører gav ikke udtryk for deres holdning. |
| --- | --- |

(202)

Som angivet i betragtning 22, samarbejdede seks importører i forbindelse med undersøgelsen, og tre af dem blev udtaget til stikprøven. En af importørerne i stikprøven kan tilslutte sig foranstaltningerne, mens de to andre importører i stikprøven er imod indførelsen af foranstaltninger. De resterende tre ikke-stikprøveudtagne importører gav ikke udtryk for deres holdning.

| (203) | Undersøgelsen viste, at en stigning i priserne som følge af foranstaltningerne ikke ville have en direkte indvirkning på disse ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Tykke plader udgør 20 % eller mindre af deres forretning. |
| --- | --- |

(203)

Undersøgelsen viste, at en stigning i priserne som følge af foranstaltningerne ikke ville have en direkte indvirkning på disse ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Tykke plader udgør 20 % eller mindre af deres forretning.

| (204) | Hertil kommer, at de fleste importører handler med varer fra flere kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Der er intet, der tyder på, at importørerne ikke vil være i stand til fortsat at betjene deres kunder, hvis der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(204)

Hertil kommer, at de fleste importører handler med varer fra flere kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Der er intet, der tyder på, at importørerne ikke vil være i stand til fortsat at betjene deres kunder, hvis der indføres foranstaltninger.

| (205) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen derfor foreløbigt, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(205)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen derfor foreløbigt, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foranstaltninger.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (206) | De største slutbrugerindustrier for tykke plader er inden for byggesektoren, minedrift og skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger. |
| --- | --- |

(206)

De største slutbrugerindustrier for tykke plader er inden for byggesektoren, minedrift og skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger.

| (207) | Syv brugere og tre forhandlere/stålservicecentre indsendte en spørgeskemabesvarelse for brugere. Fire af svarene var dog særdeles mangelfulde, og kun to af dem var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen kan imidlertid ikke behandle disse indsendelser som repræsentative af følgende grunde:






  — | de udgør kun 0,3 % af EU-forbruget |
| --- | --- | --- |

(207)

Syv brugere og tre forhandlere/stålservicecentre indsendte en spørgeskemabesvarelse for brugere. Fire af svarene var dog særdeles mangelfulde, og kun to af dem var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen kan imidlertid ikke behandle disse indsendelser som repræsentative af følgende grunde:

—

de udgør kun 0,3 % af EU-forbruget

| — | de to brugere, der var imod indførelsen af foranstaltninger, importerer overhovedet ikke fra Kina, så de ville højst blive indirekte berørt af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

—

de to brugere, der var imod indførelsen af foranstaltninger, importerer overhovedet ikke fra Kina, så de ville højst blive indirekte berørt af foranstaltningerne.

| (208) | Kommissionen bemærker endvidere, at tolden bør være med til at sikre en kontinuerlig forsyningssikkerhed på EU-markedet. Uden told vil nogle af EU-producenterne måske være nødt til at lukke/reducere deres produktionsaktiviteter og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen bemærker endvidere, at tolden bør være med til at sikre en kontinuerlig forsyningssikkerhed på EU-markedet. Uden told vil nogle af EU-producenterne måske være nødt til at lukke/reducere deres produktionsaktiviteter og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder.

| (209) | En af producenterne i stikprøven indstillede netop sin produktion af tykke plader ved slutningen af undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 104. |
| --- | --- |

(209)

En af producenterne i stikprøven indstillede netop sin produktion af tykke plader ved slutningen af undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 104.

| (210) | Derudover vil foranstaltningernes omfang sikre lige konkurrencevilkår for alle producenter i Unionen og i tredjelande, hvilket kan give denne EU-producent mulighed for at genoptage produktionen af tykke plader. |
| --- | --- |

(210)

Derudover vil foranstaltningernes omfang sikre lige konkurrencevilkår for alle producenter i Unionen og i tredjelande, hvilket kan give denne EU-producent mulighed for at genoptage produktionen af tykke plader.

| (211) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at det ikke vil have uforholdsmæssigt negative virkninger for brugerne, hvis der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(211)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at det ikke vil have uforholdsmæssigt negative virkninger for brugerne, hvis der indføres foranstaltninger.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (212) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning og give mulighed for øgede investeringer, således at producenterne af tykke plader i Unionen bliver bedre rustet til fremtiden, og deres konkurrenceevne styrkes. |
| --- | --- |

(212)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning og give mulighed for øgede investeringer, således at producenterne af tykke plader i Unionen bliver bedre rustet til fremtiden, og deres konkurrenceevne styrkes.

| (213) | EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres en told, vil nogle af EU-producenterne af tykke plader måske være nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med tykke plader, afskedige hundredvis af medarbejdere og efterlade mange EU-brugere med begrænsede forsyningskilder. |
| --- | --- |

(213)

EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres en told, vil nogle af EU-producenterne af tykke plader måske være nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med tykke plader, afskedige hundredvis af medarbejdere og efterlade mange EU-brugere med begrænsede forsyningskilder.

| (214) | Indvirkningen af foranstaltningerne på de få andre parter i Unionen, der gav sig til kende, kan ikke anses for at være væsentlig. Intet i sagen viser, at den potentielle indvirkning på andre berørte parter end de, der gav sig til kende, kan opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. Slutbrugere og forbrugere forventes at få gavn af et fair, konkurrencedygtigt marked, herunder en lokal forsyningskilde, der er fuldt ud i stand til at efterkomme deres behov og anmodninger. Prisen vil fortsat have stor betydning, men på et fair grundlag. |
| --- | --- |

(214)

Indvirkningen af foranstaltningerne på de få andre parter i Unionen, der gav sig til kende, kan ikke anses for at være væsentlig. Intet i sagen viser, at den potentielle indvirkning på andre berørte parter end de, der gav sig til kende, kan opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. Slutbrugere og forbrugere forventes at få gavn af et fair, konkurrencedygtigt marked, herunder en lokal forsyningskilde, der er fuldt ud i stand til at efterkomme deres behov og anmodninger. Prisen vil fortsat have stor betydning, men på et fair grundlag.

| (215) | Alt i alt konkluderer Kommissionen på dette tidspunkt i undersøgelsen, at der ikke er nogen tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger for importen af tykke plader med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(215)

Alt i alt konkluderer Kommissionen på dette tidspunkt i undersøgelsen, at der ikke er nogen tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger for importen af tykke plader med oprindelse i Kina.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (216) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(216)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel

Skadestærskel

| (217) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(217)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (218) | Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(218)

Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (219) | For at fastsætte den rimelige fortjeneste, der kunne være opnået på normale konkurrencevilkår, anmodede Kommissionen EU-producenterne i stikprøven om at fremlægge oplysninger om rentabilitet i forbindelse med den samme vare ved salg på EU-markedet i årene fra 2006 til undersøgelsesperioden. Denne information blev fremlagt og behørigt efterprøvet. |
| --- | --- |

(219)

For at fastsætte den rimelige fortjeneste, der kunne være opnået på normale konkurrencevilkår, anmodede Kommissionen EU-producenterne i stikprøven om at fremlægge oplysninger om rentabilitet i forbindelse med den samme vare ved salg på EU-markedet i årene fra 2006 til undersøgelsesperioden. Denne information blev fremlagt og behørigt efterprøvet.

| (220) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens fortjenesten i 2012 var en anelse positiv på 1,6 %, var der allerede en betydelig tilstedeværelse af dumpingimport fra Kina, og denne fortjenstmargen var meget lavere end den fortjenstmargen, der blev opnået i de foregående år. |
| --- | --- |

(220)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens fortjenesten i 2012 var en anelse positiv på 1,6 %, var der allerede en betydelig tilstedeværelse af dumpingimport fra Kina, og denne fortjenstmargen var meget lavere end den fortjenstmargen, der blev opnået i de foregående år.

| (221) | Det foregående år 2011 viste imidlertid en fortjenstmargen på 7,9 %, hvilket er højere end fortjenstmargenen i 2009 og 2010, dvs. de år, hvor finanskrisen var mest intens, men lavere end fortjenstmargenen i 2006-2008, altså årene før finanskrisen. Det er desuden de senest tilgængelige pålidelige oplysninger, hvor importen fra Kina til Unionen endnu ikke havde fundet sted i betydelige mængder. Kommissionen mener derfor, at denne fortjenstmargen med rimelighed kunne opnås under normale konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(221)

Det foregående år 2011 viste imidlertid en fortjenstmargen på 7,9 %, hvilket er højere end fortjenstmargenen i 2009 og 2010, dvs. de år, hvor finanskrisen var mest intens, men lavere end fortjenstmargenen i 2006-2008, altså årene før finanskrisen. Det er desuden de senest tilgængelige pålidelige oplysninger, hvor importen fra Kina til Unionen endnu ikke havde fundet sted i betydelige mængder. Kommissionen mener derfor, at denne fortjenstmargen med rimelighed kunne opnås under normale konkurrencevilkår.

| (222) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven i Kina, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som EU-producenterne i stikprøven solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven i Kina, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som EU-producenterne i stikprøven solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (223) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 76-80. |
| --- | --- |

(223)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 76-80.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (224) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(224)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (225) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig told |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Alle andre virksomheder | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig told

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Alle andre virksomheder

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(226)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen.

| (227) | Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(227)

Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (228) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (8). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(228)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (8). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

8

Den Europæiske Unions Tidende

| (229) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(229)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (230) | Som nævnt i betragtning 5 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357. |
| --- | --- |

(230)

Som nævnt i betragtning 5 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357.

| (231) | Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. Registreringen af importen bør ophøre. Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(231)

Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. Registreringen af importen bør ophøre. Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (232) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(232)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (233) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(233)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustrift stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 og ex 7225 99 00 (Taric-kode 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig toldsats | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 70,6 % | |
| Alle andre virksomheder | 73,7 % | C999 |

Virksomhed

Midlertidig toldsats

Taric-tillægskode

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

70,6 %

Alle andre virksomheder

73,7 %

C999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357.

2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er indført højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Med virkning fra den 20. juli 2016 er Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 blevet erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21). Sidstnævnte forordning er i det følgende benævnt »grundforordningen«.

2

(3)  
  EUT C 58 af 13.2.2016, s. 20.

3

(4)  
  EUT L 215 af 10.8.2016, s. 23.

4

(5)  Den 11. april 2016 solgte Tata Steel sin »Long Products Europe«-afdeling, herunder tykke plader, til Greybull Capital. Som følge heraf blev British Steel oprettet.

5

(6)  Se f.eks. meddelelse fra Kommissionen — »Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa« (COM(2016)155 final af 16. marts 2016)

6

(7)  De tredjelande, der har indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger mod tykke plader fra Kina, omfatter Australien, Brasilien, Canada, Indonesien, Malaysia, Mexico, Thailand og USA.

7

(8)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

8

---

BILAG

Kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgår i stikprøven

| Navn | By | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Navn

By

Taric-tillægskode

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/33

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1778

af 6. oktober 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7, stk. 4,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 4. januar 2016 indgav European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) en klage på vegne af producenter, der tegner sig for over 90 % af den samlede produktion i Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende trussel om væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. januar 2016 indgav European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) en klage på vegne af producenter, der tegner sig for over 90 % af den samlede produktion i Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende trussel om væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

| (2) | Efter denne klage indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) den 13. februar 2016 en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(2)

Efter denne klage indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) den 13. februar 2016 en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«).

2

Den Europæiske Unions Tidende

3

| (3) | Herefter indledte Kommissionen også følgende to undersøgelser:






  a) | Den 13. maj 2016 (4) blev en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina indledt |
| --- | --- | --- |

(3)

Herefter indledte Kommissionen også følgende to undersøgelser:

a)

Den 13. maj 2016 (4) blev en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina indledt

4

| b) | Den 7. juli 2016 (5) blev en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine indledt |
| --- | --- |

b)

Den 7. juli 2016 (5) blev en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine indledt

5

1.2.   Registrering

Registrering

| (4) | Den 5. april 2016 indgav klageren en anmodning om registrering af importen af den pågældende vare fra Kina. Den 2. juni 2016 opdaterede klageren sin anmodning ved at fremsende nyere finansielle data, men trak den tilbage igen den 11. august 2016. |
| --- | --- |

(4)

Den 5. april 2016 indgav klageren en anmodning om registrering af importen af den pågældende vare fra Kina. Den 2. juni 2016 opdaterede klageren sin anmodning ved at fremsende nyere finansielle data, men trak den tilbage igen den 11. august 2016.

1.3.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (5) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(5)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (6) | De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (8) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den ville udtage en stikprøve af EU-producenter på grund af det store antal af dem. Kommissionen udtog efterfølgende stikprøven på grundlag af de største repræsentative produktions- og salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Kommissionen underrettede de foreløbigt udtagne virksomheder samt klageren. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den ville udtage en stikprøve af EU-producenter på grund af det store antal af dem. Kommissionen udtog efterfølgende stikprøven på grundlag af de største repræsentative produktions- og salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Kommissionen underrettede de foreløbigt udtagne virksomheder samt klageren. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

| (9) | Én foreløbigt udtagen EU-producent meddelte Kommissionen, at den ikke ville være i stand til at samarbejde. Desuden bemærkede både Italian Iron and Steel Association (Federacciai) og Eurofer, at Sydeuropa ikke var repræsenteret i den foreløbige stikprøve. For at sikre en bedre geografisk spredning erstattede Kommissionen den EU-producent, der besluttede ikke at samarbejde, med en EU-producent fra Sydeuropa. |
| --- | --- |

(9)

Én foreløbigt udtagen EU-producent meddelte Kommissionen, at den ikke ville være i stand til at samarbejde. Desuden bemærkede både Italian Iron and Steel Association (Federacciai) og Eurofer, at Sydeuropa ikke var repræsenteret i den foreløbige stikprøve. For at sikre en bedre geografisk spredning erstattede Kommissionen den EU-producent, der besluttede ikke at samarbejde, med en EU-producent fra Sydeuropa.

| (10) | Den endelige stikprøve bestod dermed af fem EU-producenter i fem forskellige medlemsstater. Den tegner sig for over 45 % af EU-produktionen. |
| --- | --- |

(10)

Den endelige stikprøve bestod dermed af fem EU-producenter i fem forskellige medlemsstater. Den tegner sig for over 45 % af EU-produktionen.

1.4.2.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (11) | Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve.

| (12) | Fire importører indsendte de ønskede oplysninger. Det var derfor ikke nødvendigt med en stikprøveudtagning, og der blev sendt spørgeskemaer for importører til dem alle. |
| --- | --- |

(12)

Fire importører indsendte de ønskede oplysninger. Det var derfor ikke nødvendigt med en stikprøveudtagning, og der blev sendt spørgeskemaer for importører til dem alle.

| (13) | Selv om Kommissionen kontaktede dem for at indsamle relevante oplysninger, var der dog ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der fremsendte et udfyldt spørgeskema i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(13)

Selv om Kommissionen kontaktede dem for at indsamle relevante oplysninger, var der dog ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der fremsendte et udfyldt spørgeskema i forbindelse med denne undersøgelse.

1.4.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (14) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning i Kina, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelserne angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(14)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning i Kina, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelserne angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (15) | 13 grupper af eksporterende producenter i Kina indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen foreslog en stikprøve bestående af tre grupper af virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Kommissionen opfordrede alle kendte berørte eksporterende producenter samt myndighederne i Kina om at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. |
| --- | --- |

(15)

13 grupper af eksporterende producenter i Kina indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen foreslog en stikprøve bestående af tre grupper af virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Kommissionen opfordrede alle kendte berørte eksporterende producenter samt myndighederne i Kina om at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve.

| (16) | Én eksporterende producent, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (»Tiangong Tools«), fremførte, at den burde udtages til stikprøven, da den i modsætning til de udtagne eksporterende producenter, producerer værktøjsstål og hurtigstål. Producenten fremførte, at hvis dens produkt betragtes som den pågældende vare, burde stikprøven være mere repræsentativ og omfatte den. |
| --- | --- |

(16)

Én eksporterende producent, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (»Tiangong Tools«), fremførte, at den burde udtages til stikprøven, da den i modsætning til de udtagne eksporterende producenter, producerer værktøjsstål og hurtigstål. Producenten fremførte, at hvis dens produkt betragtes som den pågældende vare, burde stikprøven være mere repræsentativ og omfatte den.

| (17) | Anmodningen blev afvist. Tiangong Tools eksporterede kun små mængder af en bestemt varetype til Unionen. Derfor ville inklusionen af denne eksporterende producent i stikprøven ikke have gjort stikprøven mere repræsentativ. Kommissionen analyserede spørgsmålet om repræsentativitet yderligere inden for rammerne af produktionens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(17)

Anmodningen blev afvist. Tiangong Tools eksporterede kun små mængder af en bestemt varetype til Unionen. Derfor ville inklusionen af denne eksporterende producent i stikprøven ikke have gjort stikprøven mere repræsentativ. Kommissionen analyserede spørgsmålet om repræsentativitet yderligere inden for rammerne af produktionens anvendelsesområde.

| (18) | I overensstemmelse hermed besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve bestående af tre grupper af eksporterende producenter. De eksporterende producenter i stikprøven tegner sig for 57 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra Kina og for 58 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse hermed besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve bestående af tre grupper af eksporterende producenter. De eksporterende producenter i stikprøven tegner sig for 57 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra Kina og for 58 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter.

1.5.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (19) | Kun én eksporterende producent, Tiangong Tools, anmodede om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet til dette formål. Kommissionen godkendte foreløbigt denne anmodning og efterprøvede oplysningerne på stedet. |
| --- | --- |

(19)

Kun én eksporterende producent, Tiangong Tools, anmodede om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet til dette formål. Kommissionen godkendte foreløbigt denne anmodning og efterprøvede oplysningerne på stedet.

| (20) | Undersøgelsen viste dog, at virksomheden kun fremstiller og eksporterer værktøjsstål og hurtigstål til Unionen. Da Kommissionen, som forklaret i betragtning 29-35, har besluttet foreløbigt at udelukke værktøjsstål og hurtigstål fra denne undersøgelses anvendelsesområde, er der ikke blevet fastsat en midlertidig dumpingmargen for Tiangong Tools. Men hvis Kommissionen ender med at ændre sin beslutning vedrørende varedækningen i den endelige fase, vil anmodningen om individuel undersøgelse af denne eksporterende producent blive taget op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelsen viste dog, at virksomheden kun fremstiller og eksporterer værktøjsstål og hurtigstål til Unionen. Da Kommissionen, som forklaret i betragtning 29-35, har besluttet foreløbigt at udelukke værktøjsstål og hurtigstål fra denne undersøgelses anvendelsesområde, er der ikke blevet fastsat en midlertidig dumpingmargen for Tiangong Tools. Men hvis Kommissionen ender med at ændre sin beslutning vedrørende varedækningen i den endelige fase, vil anmodningen om individuel undersøgelse af denne eksporterende producent blive taget op til fornyet overvejelse.

1.6.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (21) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra Eurofer, fra fem EU-producenter og deres forretningsmæssigt forbundne stålservicecentre, én bruger, tre grupper af eksporterende producenter i Kina og en producent i et referenceland. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra Eurofer, fra fem EU-producenter og deres forretningsmæssigt forbundne stålservicecentre, én bruger, tre grupper af eksporterende producenter i Kina og en producent i et referenceland.

1.7.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (22) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende trussel om skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutninger: | Sammenslutning af EU-producenter






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende trussel om skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutninger:

Sammenslutning af EU-producenter

—

Eurofer, Bruxelles, Belgien

| | EU-producenter:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

EU-producenter:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederlandene

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Det Forenede Kongerige

| — | ArcelorMittal France S.A., Frankrig, som ejer følgende datterselskaber:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrig |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Frankrig, som ejer følgende datterselskaber:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrig

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Frankrig |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Frankrig

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien

| | Bruger:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien |
| --- | --- | --- |

Bruger:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien

| | Eksporterende producenter i Kina og deres forretningsmæssigt forbundne forhandlere:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kina |
| --- | --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Kina og deres forretningsmæssigt forbundne forhandlere:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kina

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapore

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kina

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kina

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kina

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, Kina

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kina

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kina

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kina |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kina

| — | Duferco SA, Lugano, Schweiz |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Schweiz

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kina

| | Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italien |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italien

| | Producent i referencelandet:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, USA |
| --- | --- | --- |

Producent i referencelandet:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, USA

1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (23) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af tendenser med relevans for vurderingen af skaden omfattede perioden fra 1. januar 2012 til undersøgelsesperiodens slutning (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af tendenser med relevans for vurderingen af skaden omfattede perioden fra 1. januar 2012 til undersøgelsesperiodens slutning (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (24) | Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, også i oprullet stand (herunder »afkortede produkter« og »smalt båndjern«), kun varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne.
  Den pågældende vare omfatter ikke:






  — | produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål |
| --- | --- | --- |

(24)

Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, også i oprullet stand (herunder »afkortede produkter« og »smalt båndjern«), kun varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne.

Den pågældende vare omfatter ikke:

—

produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål

| — | produkter af værktøjsstål og hurtigstål (6) |
| --- | --- |

—

produkter af værktøjsstål og hurtigstål (6)

6

| — | produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt |
| --- | --- |

—

produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt

| — | produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover men ikke over 10 mm og af bredde 2 050 mm og derover. |
| --- | --- |

—

produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover men ikke over 10 mm og af bredde 2 050 mm og derover.

Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 og 7226 91 99 og med oprindelse i Kina.

| (25) | Varmvalsede flade produkter af stål fremstilles gennem varmvalsning. Dette er en metalforarbejdende proces, hvor det varme metal ledes gennem et eller flere par varme valser for at reducere tykkelsen og gøre den ensartet, hvorved metallets temperatur er højere end dets rekrystalliseringstemperatur. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olieret eller ikke olieret, dekaperet eller ikke dekaperet), i afskårne længder (plader) eller som smalt båndjern. |
| --- | --- |

(25)

Varmvalsede flade produkter af stål fremstilles gennem varmvalsning. Dette er en metalforarbejdende proces, hvor det varme metal ledes gennem et eller flere par varme valser for at reducere tykkelsen og gøre den ensartet, hvorved metallets temperatur er højere end dets rekrystalliseringstemperatur. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olieret eller ikke olieret, dekaperet eller ikke dekaperet), i afskårne længder (plader) eller som smalt båndjern.

| (26) | Der er to primære formål, som varmvalsede flade produkter af stål anvendes til. Det første er som råmateriale til fremstilling af forskellige stålprodukter med en merværdi i de efterfølgende produktionsled, begyndende med koldvalsede (7) flade og overtrukne produkter af stål. Det andet er som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, biler, trykbeholdere og energirørledninger. |
| --- | --- |

(26)

Der er to primære formål, som varmvalsede flade produkter af stål anvendes til. Det første er som råmateriale til fremstilling af forskellige stålprodukter med en merværdi i de efterfølgende produktionsled, begyndende med koldvalsede (7) flade og overtrukne produkter af stål. Det andet er som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, biler, trykbeholdere og energirørledninger.

7

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (27) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:






  a) | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(27)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:

a)

den pågældende vare

| b) | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og i USA |
| --- | --- |

b)

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og i USA

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (28) | Kommissionens besluttede på dette stadium, at disse produkter er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionens besluttede på dette stadium, at disse produkter er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (29) | Én eksporterende producent (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) og én importør, der var forretningsmæssigt forbundet med en anden kinesisk eksporterende producent (Duferco S.A.), anmodede om, at visse typer varmvalsede flade produkter af stål, der er kendt i branchen som værktøjsstål og hurtigstål, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at værktøjsstål og hurtigstål har markant forskellige egenskaber og priser, forskellige specifikationer samt anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(29)

Én eksporterende producent (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) og én importør, der var forretningsmæssigt forbundet med en anden kinesisk eksporterende producent (Duferco S.A.), anmodede om, at visse typer varmvalsede flade produkter af stål, der er kendt i branchen som værktøjsstål og hurtigstål, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at værktøjsstål og hurtigstål har markant forskellige egenskaber og priser, forskellige specifikationer samt anvendelsesformål.

| (30) | Den 21. april 2016 blev der afholdt en høring med den kinesiske eksporterende producent under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. Den 22. juni 2016 blev der desuden afholdt en høring med importøren om dens anmodning om udelukkelse fra varedækningen. |
| --- | --- |

(30)

Den 21. april 2016 blev der afholdt en høring med den kinesiske eksporterende producent under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. Den 22. juni 2016 blev der desuden afholdt en høring med importøren om dens anmodning om udelukkelse fra varedækningen.

| (31) | Klageren var af den opfattelse, at disse påstande ikke var velbegrundede, og at der er risiko for omgåelse, hvis disse anmodninger blev accepteret af Kommissionen. |
| --- | --- |

(31)

Klageren var af den opfattelse, at disse påstande ikke var velbegrundede, og at der er risiko for omgåelse, hvis disse anmodninger blev accepteret af Kommissionen.

| (32) | Kommissionen konstaterede, at der ganske rigtigt er store fysiske og kemiske forskelle mellem andre typer af den pågældende vare end værktøjsstål og hurtigstål, sammenlignet med værktøjsstål og hurtigstål. Der er adskillige kemiske elementer (8), som er naturligt til stede i værktøjsstål og hurtigstål, som ikke findes i den pågældende vare. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen konstaterede, at der ganske rigtigt er store fysiske og kemiske forskelle mellem andre typer af den pågældende vare end værktøjsstål og hurtigstål, sammenlignet med værktøjsstål og hurtigstål. Der er adskillige kemiske elementer (8), som er naturligt til stede i værktøjsstål og hurtigstål, som ikke findes i den pågældende vare.

8

| (33) | Desuden er der forskelle i fremstillingsprocessen, forskellige anvendelser og betydelige prisforskelle mellem værktøjsstål og hurtigstål på den ene side og andre typer af den pågældende vare. F.eks. anvendes værktøjsstål og hurtigstål, i modsætning til andre typer af den pågældende vare, til bearbejdning, maskinbehandling, strengpresning, skæring, stansning og perforering af andre materialer, som ikke er den sædvanlige anvendelse af andre typer af den pågældende vare. Derudover følger fremstillingen af værktøjsstål en anden fremstillingsproces, hvorved de særlige egenskaber opnås under alle faserne af fremstillingsprocessen. Denne forskel i fremstillingsprocessen gør fremstillingsprocessen for værktøjsstål og hurtigstål mere omkostningskrævende, hvilket også til dels forklarer forskellen i salgspriser sammenlignet med andre typer af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(33)

Desuden er der forskelle i fremstillingsprocessen, forskellige anvendelser og betydelige prisforskelle mellem værktøjsstål og hurtigstål på den ene side og andre typer af den pågældende vare. F.eks. anvendes værktøjsstål og hurtigstål, i modsætning til andre typer af den pågældende vare, til bearbejdning, maskinbehandling, strengpresning, skæring, stansning og perforering af andre materialer, som ikke er den sædvanlige anvendelse af andre typer af den pågældende vare. Derudover følger fremstillingen af værktøjsstål en anden fremstillingsproces, hvorved de særlige egenskaber opnås under alle faserne af fremstillingsprocessen. Denne forskel i fremstillingsprocessen gør fremstillingsprocessen for værktøjsstål og hurtigstål mere omkostningskrævende, hvilket også til dels forklarer forskellen i salgspriser sammenlignet med andre typer af den pågældende vare.

| (34) | Import af værktøjsstål og hurtigstål udgør mængdemæssigt omkring 1,25 % af den samlede kinesiske import i 2015. Værktøjsstål og hurtigstål henhører også under forskellige specifikke KN-koder. |
| --- | --- |

(34)

Import af værktøjsstål og hurtigstål udgør mængdemæssigt omkring 1,25 % af den samlede kinesiske import i 2015. Værktøjsstål og hurtigstål henhører også under forskellige specifikke KN-koder.

| (35) | Kommissionen har derfor foreløbigt udelukket værktøjsstål og hurtigstål, samtidigt med at de nationale toldmyndigheder er adviseret om mulig risiko for omgåelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen har derfor foreløbigt udelukket værktøjsstål og hurtigstål, samtidigt med at de nationale toldmyndigheder er adviseret om mulig risiko for omgåelse af foranstaltningerne.

| (36) | Den 5. august 2016 hævdede én italiensk bruger, Marcegaglia Carbon Steel Spa, at følgende typer af den pågældende vare burde udelukkes fra varedækningen: Stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål. Begrundelsen for anmodningen om at udelukke disse typer fra varedækningen var primært som følger:






  a) | Disse varetyper har markant forskellige egenskaber, anvendelsesformål og priser sammenlignet med alle andre typer af den pågældende vare. |
| --- | --- | --- |

(36)

Den 5. august 2016 hævdede én italiensk bruger, Marcegaglia Carbon Steel Spa, at følgende typer af den pågældende vare burde udelukkes fra varedækningen: Stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål. Begrundelsen for anmodningen om at udelukke disse typer fra varedækningen var primært som følger:

a)

Disse varetyper har markant forskellige egenskaber, anvendelsesformål og priser sammenlignet med alle andre typer af den pågældende vare.

| b) | Varerne er ikke indbyrdes substituerbare med andre typer af den pågældende vare. |
| --- | --- |

b)

Varerne er ikke indbyrdes substituerbare med andre typer af den pågældende vare.

| (37) | Den samme bruger anmodede også om, at de varetyper, som anvendes til koldvalsning, udelukkes på grundlag af deres videre anvendelse i efterfølgende produktionsled. |
| --- | --- |

(37)

Den samme bruger anmodede også om, at de varetyper, som anvendes til koldvalsning, udelukkes på grundlag af deres videre anvendelse i efterfølgende produktionsled.

| (38) | Hvad angår anmodningen om udelukkelse fra varedækningen af følgende typer af den pågældende vare: stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål, så fandt Kommissionen, at det ikke var blevet godtgjort, at disse produkter har forskellige egenskaber og anvendelsesformål. Desuden blev den endelige, detaljerede anmodning om udelukkelse fra varedækningen først fremsendt på et meget sent tidspunkt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning på nuværende stadium, men vil fortsætte med at undersøge denne påstand. |
| --- | --- |

(38)

Hvad angår anmodningen om udelukkelse fra varedækningen af følgende typer af den pågældende vare: stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål, så fandt Kommissionen, at det ikke var blevet godtgjort, at disse produkter har forskellige egenskaber og anvendelsesformål. Desuden blev den endelige, detaljerede anmodning om udelukkelse fra varedækningen først fremsendt på et meget sent tidspunkt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning på nuværende stadium, men vil fortsætte med at undersøge denne påstand.

| (39) | Hvad angår de varetyper, som anvendes til genvalsning, er dette et af de vigtigste anvendelsesformål for den pågældende vare, som nævnt i betragtning 26. Et andet anvendelsesformål er ikke i sig selv en grund til udelukkelse. En udelukkelse af disse varetyper ville desuden føre til udelukkelse af størstedelen af alle importerede varetyper af den pågældende vare, for ikke at tale om, at det ville være en meget kompleks — hvis ikke umulig — administrativ overvågning, der skulle til for at adskille de af den pågældende vare, der anvendes til genvalsning, fra de, der ikke gør. På dette stadium afviste Kommissionen derfor denne anmodning. |
| --- | --- |

(39)

Hvad angår de varetyper, som anvendes til genvalsning, er dette et af de vigtigste anvendelsesformål for den pågældende vare, som nævnt i betragtning 26. Et andet anvendelsesformål er ikke i sig selv en grund til udelukkelse. En udelukkelse af disse varetyper ville desuden føre til udelukkelse af størstedelen af alle importerede varetyper af den pågældende vare, for ikke at tale om, at det ville være en meget kompleks — hvis ikke umulig — administrativ overvågning, der skulle til for at adskille de af den pågældende vare, der anvendes til genvalsning, fra de, der ikke gør. På dette stadium afviste Kommissionen derfor denne anmodning.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (40) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i nævnte forordnings artikel 2, stk. 7, litra c), og som kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede dog om en sådan behandling. |
| --- | --- |

(40)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i nævnte forordnings artikel 2, stk. 7, litra c), og som kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede dog om en sådan behandling.

| (41) | Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(41)

Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (42) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den påtænkte at anvende et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte producenter i de 11 lande med markedsøkonomi, som var nævnt i indledningsmeddelelsen (9), og til otte andre lande, hvor der var tegn på produktion og salg af samme vare, nemlig Argentina, Australien, Egypten, Iran, Japan, Sydafrika, Republikken Korea og Taiwan. I alt blev 62 producenter i 19 potentielle referencelande kontaktet. Der var dog kun én virksomhed i USA (ArcelorMittal USA), der gav udtryk for at ville samarbejde, og som indsendte et besvaret spørgeskema. |
| --- | --- |

(42)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den påtænkte at anvende et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte producenter i de 11 lande med markedsøkonomi, som var nævnt i indledningsmeddelelsen (9), og til otte andre lande, hvor der var tegn på produktion og salg af samme vare, nemlig Argentina, Australien, Egypten, Iran, Japan, Sydafrika, Republikken Korea og Taiwan. I alt blev 62 producenter i 19 potentielle referencelande kontaktet. Der var dog kun én virksomhed i USA (ArcelorMittal USA), der gav udtryk for at ville samarbejde, og som indsendte et besvaret spørgeskema.

9

| (43) | USA betragtes som et egnet referenceland, fordi det er et åbent marked med ti indenlandske producenter af samme vare, og importen fra andre lande udgør over 10 % af det samlede forbrug. Derfor, og da der kun var én producent i USA, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev USA foreløbigt valgt som et passende referenceland. |
| --- | --- |

(43)

USA betragtes som et egnet referenceland, fordi det er et åbent marked med ti indenlandske producenter af samme vare, og importen fra andre lande udgør over 10 % af det samlede forbrug. Derfor, og da der kun var én producent i USA, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev USA foreløbigt valgt som et passende referenceland.

| (44) | Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til dette valg. Da der ikke blev modtaget nogen bemærkninger, blev USA valgt som referenceland. |
| --- | --- |

(44)

Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til dette valg. Da der ikke blev modtaget nogen bemærkninger, blev USA valgt som referenceland.

| (45) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i USA var repræsentativt. Det konstateredes, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(45)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i USA var repræsentativt. Det konstateredes, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.

| (46) | Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den amerikanske producents produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden blev derfor fastsat. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den amerikanske producents produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden blev derfor fastsat.

| (47) | For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var rentabelt eller ej. |
| --- | --- |

(47)

For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var rentabelt eller ej.

| (48) | I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de rentable hjemmemarkedssalg for denne varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(48)

I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de rentable hjemmemarkedssalg for denne varetype i undersøgelsesperioden.

| (49) | Hvad angår de varetyper, der ikke var rentable, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at lægge den amerikanske producents produktionsomkostninger til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt den amerikanske producents fortjeneste på de varetyper, der var fortjenstgivende. |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår de varetyper, der ikke var rentable, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at lægge den amerikanske producents produktionsomkostninger til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt den amerikanske producents fortjeneste på de varetyper, der var fortjenstgivende.

| (50) | Nogle af de varetyper, der er fremstillet i referencelandet, kunne ikke sammenlignes med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Unionen, fordi de ikke sælges af den amerikanske producent. Derfor blev den normale værdi for de ikke-sammenlignelige varetyper nødt til at blive beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger. Kommissionen tog omkostningerne for den vare, der lignede mest, og justerede dem for omkostningen ved det ændringsarbejde (langsnit eller skæring), der var nødvendigt, for at sikre en rimelig sammenligning. Kommissionen tilføjede dernæst et rimeligt beløb til SA&G-omkostninger (7-13 %), baseret på faktiske tal for produktion og salg, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen tilføjede til sidst en rimelig fortjeneste (10-15 %) ved at anvende den gennemsnitlige fortjenstmargen for salg af rentable varer. |
| --- | --- |

(50)

Nogle af de varetyper, der er fremstillet i referencelandet, kunne ikke sammenlignes med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Unionen, fordi de ikke sælges af den amerikanske producent. Derfor blev den normale værdi for de ikke-sammenlignelige varetyper nødt til at blive beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger. Kommissionen tog omkostningerne for den vare, der lignede mest, og justerede dem for omkostningen ved det ændringsarbejde (langsnit eller skæring), der var nødvendigt, for at sikre en rimelig sammenligning. Kommissionen tilføjede dernæst et rimeligt beløb til SA&G-omkostninger (7-13 %), baseret på faktiske tal for produktion og salg, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen tilføjede til sidst en rimelig fortjeneste (10-15 %) ved at anvende den gennemsnitlige fortjenstmargen for salg af rentable varer.

3.2.   Eksportpriser

Eksportpriser

| (51) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen både direkte til uafhængige kunder og gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. |
| --- | --- |

(51)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen både direkte til uafhængige kunder og gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder.

| (52) | Hvad angår det direkte salg blev eksportpriserne baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår det direkte salg blev eksportpriserne baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (53) | For de transaktioner, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg. |
| --- | --- |

(53)

For de transaktioner, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg.

3.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (54) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de eksporterende producenter i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi. |
| --- | --- |

(54)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de eksporterende producenter i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.

| (55) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(55)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (56) | På den baggrund blev der foretaget justeringer, hvor det er relevant, for transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger (4 %), bankgebyrer (0,02 %), kreditomkostninger (0,05 %), provision (0,6 %) og indirekte beskatning (4 %). |
| --- | --- |

(56)

På den baggrund blev der foretaget justeringer, hvor det er relevant, for transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger (4 %), bankgebyrer (0,02 %), kreditomkostninger (0,05 %), provision (0,6 %) og indirekte beskatning (4 %).

3.4.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (57) | For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare i USA sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(57)

For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare i USA sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (58) | Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev fastsat i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet som et vejet gennemsnit på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(58)

Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev fastsat i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet som et vejet gennemsnit på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.

| (59) | For alle de andre kinesiske eksporterende producenters vedkommende fastsatte Kommissionen graden af samarbejde i Kina. Den blev målt ved at vurdere andelen af de samarbejdsvillige producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen. |
| --- | --- |

(59)

For alle de andre kinesiske eksporterende producenters vedkommende fastsatte Kommissionen graden af samarbejde i Kina. Den blev målt ved at vurdere andelen af de samarbejdsvillige producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen.

| (60) | Samarbejdsniveauet var højt. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina midlertidigt fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(60)

Samarbejdsniveauet var højt. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina midlertidigt fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.

| (61) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

  Tabel 1


  Dumpingmargener, Kina







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 100,1 % |
| Alle andre virksomheder | 106,9 % |

(61)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Tabel 1

Tabel 1

Dumpingmargener, Kina

Dumpingmargener, Kina

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

100,1 %

Alle andre virksomheder

106,9 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (62) | I Unionen fremlagde 17 virksomheder produktions- og salgsdata som led i gennemgangen af repræsentativiteten og anførte, at de fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. Baseret på oplysningerne i klagen udgør disse 17 virksomheder omkring 90 % af produktionen af samme vare i Unionen. |
| --- | --- |

(62)

I Unionen fremlagde 17 virksomheder produktions- og salgsdata som led i gennemgangen af repræsentativiteten og anførte, at de fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. Baseret på oplysningerne i klagen udgør disse 17 virksomheder omkring 90 % af produktionen af samme vare i Unionen.

| (63) | Ud over disse 17 virksomheder var der fem andre virksomheder, der fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(63)

Ud over disse 17 virksomheder var der fem andre virksomheder, der fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden.

| (64) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 74,7 mio. ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom oplysninger fra klageren og alle kendte EU-producenter. Fem EU-producenter, der tegnede sig for 45 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10. Dette er en repræsentativ stikprøve. |
| --- | --- |

(64)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 74,7 mio. ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom oplysninger fra klageren og alle kendte EU-producenter. Fem EU-producenter, der tegnede sig for 45 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10. Dette er en repræsentativ stikprøve.

| (65) | De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og er i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(65)

De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og er i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«.

| (66) | EU-producenternes forretningsmodel og deres grad af vertikal integration varierer. Ikke desto mindre kan EU-erhvervsgrenen dog generelt betegnes som en sektor med en høj grad af vertikal integration, som nærmere forklaret i betragtning 68. |
| --- | --- |

(66)

EU-producenternes forretningsmodel og deres grad af vertikal integration varierer. Ikke desto mindre kan EU-erhvervsgrenen dog generelt betegnes som en sektor med en høj grad af vertikal integration, som nærmere forklaret i betragtning 68.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (67) | Som nævnt i betragtning 24 henhører den pågældende vare under en række KN-koder, der omfatter visse ex-koder. For ikke at undervurdere EU-forbruget og i betragtning af den tilsyneladende marginale indvirkning af sådanne koder på det samlede forbrug, indgår importmængderne for KN ex-koderne ved beregningen af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(67)

Som nævnt i betragtning 24 henhører den pågældende vare under en række KN-koder, der omfatter visse ex-koder. For ikke at undervurdere EU-forbruget og i betragtning af den tilsyneladende marginale indvirkning af sådanne koder på det samlede forbrug, indgår importmængderne for KN ex-koderne ved beregningen af EU-forbruget.

| (68) | Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og den pågældende vare betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled — begyndende med koldvalsede produkter — blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og den pågældende vare betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled — begyndende med koldvalsede produkter — blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat.

| (69) | Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser. |
| --- | --- |

(69)

Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser.

| (70) | For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med samme vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 60 % af den samlede EU-produktion var bestemt til bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(70)

For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med samme vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 60 % af den samlede EU-produktion var bestemt til bunden anvendelse.

4.2.1.   Det bundne forbrug på EU-markedet

Det bundne forbrug på EU-markedet

| (71) | Kommissionen fastsatte det bundne forbrug i Unionen på grundlag af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen. På dette grundlag udviklede det bundne forbrug på EU-markedet sig som følger:

  Tabel 2


  Det bundne forbrug på EU-markedet (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Det bundne forbrug | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(71)

Kommissionen fastsatte det bundne forbrug i Unionen på grundlag af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen. På dette grundlag udviklede det bundne forbrug på EU-markedet sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Det bundne forbrug på EU-markedet (ton)

Det bundne forbrug på EU-markedet (ton)

2012

2013

2014

UP

Det bundne forbrug

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (72) | I løbet af den betragtede periode steg det bundne EU-forbrug på EU-markedet med ca. 4 %. Denne stigning skyldes hovedsagelig en stigning på de bundne markeder, herunder enkeltdele til fremstilling f.eks. inden for bilindustrien. |
| --- | --- |

(72)

I løbet af den betragtede periode steg det bundne EU-forbrug på EU-markedet med ca. 4 %. Denne stigning skyldes hovedsagelig en stigning på de bundne markeder, herunder enkeltdele til fremstilling f.eks. inden for bilindustrien.

4.2.2.   Forbrug på det frie marked i Unionen

Forbrug på det frie marked i Unionen

| (73) | Kommissionen fastsatte forbruget på det frie marked i Unionen på grundlag af a) salget på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen og b) importen til Unionen fra alle tredjelande, som oplyst af Eurostat, og tog samtidig højde for de oplysninger, der blev afgivet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land. På dette grundlag udviklede det frie forbrug på EU-markedet sig som følger:

  Tabel 3


  Forbrug på det frie marked (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug på det frie marked | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(73)

Kommissionen fastsatte forbruget på det frie marked i Unionen på grundlag af a) salget på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen og b) importen til Unionen fra alle tredjelande, som oplyst af Eurostat, og tog samtidig højde for de oplysninger, der blev afgivet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land. På dette grundlag udviklede det frie forbrug på EU-markedet sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Forbrug på det frie marked (ton)

Forbrug på det frie marked (ton)

2012

2013

2014

UP

Forbrug på det frie marked

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (74) | I løbet af den betragtede periode steg forbruget på det frie marked i Unionen med ca. 12 %. Stigningen skyldes hovedsagelig den økonomiske genopretning af aftagerindustrien. |
| --- | --- |

(74)

I løbet af den betragtede periode steg forbruget på det frie marked i Unionen med ca. 12 %. Stigningen skyldes hovedsagelig den økonomiske genopretning af aftagerindustrien.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (75) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med det frie forbrug på EU-markedet, som angivet i betragtning 73. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med det frie forbrug på EU-markedet, som angivet i betragtning 73.

| (76) | Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Kinas markedsandel | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Kilde: Eurostat |

(76)

Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2012

2013

2014

UP

Importmængde fra Kina

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Kinas markedsandel

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (77) | Tabellen ovenfor viser, at importen fra det pågældende land i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode. Samtidig blev den samlede markedsandel for importen fra Kina til Unionen mere end femdoblet i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(77)

Tabellen ovenfor viser, at importen fra det pågældende land i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode. Samtidig blev den samlede markedsandel for importen fra Kina til Unionen mere end femdoblet i den betragtede periode.

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (78) | Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 5


  Importpriser (EUR/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspriserne på dumpingimporten | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Kilde: Eurostat |

(78)

Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2012

2013

2014

UP

Gennemsnitspriserne på dumpingimporten

600

505

463

404

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (79) | De gennemsnitlige priser på importen faldt fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt dumpingimportens gennemsnitlige enhedspris med ca. 33 %. |
| --- | --- |

(79)

De gennemsnitlige priser på importen faldt fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt dumpingimportens gennemsnitlige enhedspris med ca. 33 %.

| (80) | Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fem EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder Unionens marked, justeret til et ab fabrik-niveau samt |
| --- | --- | --- |

(80)

Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fem EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder Unionens marked, justeret til et ab fabrik-niveau samt

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i det pågældende land ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i det pågældende land ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen.

| (81) | Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden. De vigtigste tilpasninger var relateret til leveringsomkostninger (mellem 2,7 % og 6,3 % for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter) og rabatter (mellem 0,1 % og 19,5 %). Da ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende i denne undersøgelse, blev der tilføjet 7 EUR pr. ton for omkostninger efter importen, som var den justering, der blev foretaget i undersøgelsen af visse koldvalsede flade produkter af stål (10). Dette blev vurderet at være den mest hensigtsmæssige måde, fordi den pågældende vare i den nuværende undersøgelse i mange henseender svarer til visse koldvalsede flade produkter af stål, som anført i betragtning 221. |
| --- | --- |

(81)

Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden. De vigtigste tilpasninger var relateret til leveringsomkostninger (mellem 2,7 % og 6,3 % for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter) og rabatter (mellem 0,1 % og 19,5 %). Da ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende i denne undersøgelse, blev der tilføjet 7 EUR pr. ton for omkostninger efter importen, som var den justering, der blev foretaget i undersøgelsen af visse koldvalsede flade produkter af stål (10). Dette blev vurderet at være den mest hensigtsmæssige måde, fordi den pågældende vare i den nuværende undersøgelse i mange henseender svarer til visse koldvalsede flade produkter af stål, som anført i betragtning 221.

10

| (82) | Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 2,7 % og 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 2,7 % og 5,6 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (83) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (84) | De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, lagerbeholdning, vækst, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, lagerbeholdning, vækst, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat).

| (85) | Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet. |
| --- | --- |

(85)

Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.

| (86) | For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af den pågældende vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Ved visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg, markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet og likviditet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at se på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne opnå et fuldstændigt overblik over EU-erhvervsgrenens skade, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles for henholdsvis det bundne salg og det frie salg. |
| --- | --- |

(86)

For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af den pågældende vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Ved visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg, markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet og likviditet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at se på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne opnå et fuldstændigt overblik over EU-erhvervsgrenens skade, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles for henholdsvis det bundne salg og det frie salg.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (87) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Produktionskapacitet (ton) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Kapacitetsudnyttelse | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(87)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

UP

Produktionsmængde (ton)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Produktionskapacitet (ton)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Kapacitetsudnyttelse

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (88) | I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 2 % til trods for det faktum, at én italiensk EU-producent reducerede sin produktion betydeligt i samme periode (– 3 mio. ton). |
| --- | --- |

(88)

I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 2 % til trods for det faktum, at én italiensk EU-producent reducerede sin produktion betydeligt i samme periode (– 3 mio. ton).

| (89) | De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode, fordi produktionen blev indstillet i Belgien og i Italien. |
| --- | --- |

(89)

De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode, fordi produktionen blev indstillet i Belgien og i Italien.

| (90) | Den forøgede kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes en svag stigning i produktionsmængden, som primært skyldtes stigningen i det bundne forbrug (+ 4 %) og det frie forbrug (+ 12 %), på trods af den betydelige reduktion af produktionsmængden hos især én italiensk EU-producent. |
| --- | --- |

(90)

Den forøgede kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes en svag stigning i produktionsmængden, som primært skyldtes stigningen i det bundne forbrug (+ 4 %) og det frie forbrug (+ 12 %), på trods af den betydelige reduktion af produktionsmængden hos især én italiensk EU-producent.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (91) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel på det frie marked udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel (frie marked) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (i ton) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Markedsandel | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(91)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel på det frie marked udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel (frie marked)

Salgsmængde og markedsandel (frie marked)

2012

2013

2014

UP

Salgsmængde (i ton)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Markedsandel

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (92) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev relativt stabil i den betragtede periode, dvs. mellem 27 og 28 mio. ton. |
| --- | --- |

(92)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev relativt stabil i den betragtede periode, dvs. mellem 27 og 28 mio. ton.

| (93) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med hensyn til EU-forbruget med mere end 9 procentpoint, dvs. fra 86,8 % til 77,7 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var betydeligt større end den lave stigning i dens salgstal for det frie forbrug på EU-markedet. |
| --- | --- |

(93)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med hensyn til EU-forbruget med mere end 9 procentpoint, dvs. fra 86,8 % til 77,7 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var betydeligt større end den lave stigning i dens salgstal for det frie forbrug på EU-markedet.

| (94) | For så vidt angår det bundne forbrug på EU-markedet udviklede salgsmængden og markedsandelen sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Det bundne forbrug på EU-markedet (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den bundne mængde på EU-markedet (ton) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| EU-erhvervsgrenens samlede produktion (ton) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| % af den bundne mængde i forhold til den samlede produktion | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(94)

For så vidt angår det bundne forbrug på EU-markedet udviklede salgsmængden og markedsandelen sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Det bundne forbrug på EU-markedet (ton)

Det bundne forbrug på EU-markedet (ton)

2012

2013

2014

UP

Den bundne mængde på EU-markedet (ton)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

EU-erhvervsgrenens samlede produktion (ton)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

% af den bundne mængde i forhold til den samlede produktion

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (95) | EU-erhvervsgrenens bundne salgsmængde (bestående af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet) på EU-markedet steg med 4 % i den betragtede periode, fra ca. 40,7 mio. ton i 2011 til 42,2 mio. ton i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(95)

EU-erhvervsgrenens bundne salgsmængde (bestående af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet) på EU-markedet steg med 4 % i den betragtede periode, fra ca. 40,7 mio. ton i 2011 til 42,2 mio. ton i undersøgelsesperioden.

| (96) | EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked (udtrykt som en procentdel af den samlede produktion) forblev stabil i den betragtede periode og lå på mellem 55,7 % og 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked (udtrykt som en procentdel af den samlede produktion) forblev stabil i den betragtede periode og lå på mellem 55,7 % og 56,7 %.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (97) | Beskæftigelsen blev beregnet ved kun at medregne de ansatte, der direkte arbejdede med samme vare i EU-producenternes forskellige stålværker. Denne metode har givet nøjagtige data, der er forholdsvis lette at beregne. |
| --- | --- |

(97)

Beskæftigelsen blev beregnet ved kun at medregne de ansatte, der direkte arbejdede med samme vare i EU-producenternes forskellige stålværker. Denne metode har givet nøjagtige data, der er forholdsvis lette at beregne.

| (98) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal medarbejdere
  (fuldtidsbeskæftigelse/ansat) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(98)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

UP

Antal medarbejdere

(fuldtidsbeskæftigelse/ansat)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Produktivitet (ton/ansat)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (99) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt i den betragtede periode med henblik på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på baggrund af den voksende konkurrence fra den kinesiske — samt anden — import på markedet. Dette førte til en reduktion af arbejdsstyrken med 5 % i den betragtede periode, uden at medregne den indirekte beskæftigelse. Som følge heraf, og i betragtning af den svagt stigende produktionsmængde (+ 2 %) i den betragtede periode, steg produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, betydeligt mere (+ 7 %) end stigningen i den faktiske produktion. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen var villig til at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår for at forblive konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(99)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt i den betragtede periode med henblik på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på baggrund af den voksende konkurrence fra den kinesiske — samt anden — import på markedet. Dette førte til en reduktion af arbejdsstyrken med 5 % i den betragtede periode, uden at medregne den indirekte beskæftigelse. Som følge heraf, og i betragtning af den svagt stigende produktionsmængde (+ 2 %) i den betragtede periode, steg produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, betydeligt mere (+ 7 %) end stigningen i den faktiske produktion. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen var villig til at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår for at forblive konkurrencedygtig.

4.4.2.4.   Lagerbeholdninger

| (100) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer |

(100)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

UP

Slutlagre (ton)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Slutlagre i procent af produktionen

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

Kilde:

| (101) | I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang en smule. De fleste typer af den samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Derfor betragtes lagerbeholdninger ikke som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Som det fremgår ovenfor, blev denne indikator liggende forholdsvis stabilt på ca. 3,5 % til 4 % af produktionsmængden. |
| --- | --- |

(101)

I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang en smule. De fleste typer af den samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Derfor betragtes lagerbeholdninger ikke som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Som det fremgår ovenfor, blev denne indikator liggende forholdsvis stabilt på ca. 3,5 % til 4 % af produktionsmængden.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse

| (102) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(102)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land.

4.4.2.6.   Vækst

| (103) | EU-forbruget (på det frie marked) steg med ca. 12 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev stabilt. EU-erhvervsgrenen oplevede dermed et tab i markedsandele, hvorimod markedsandelen for importen fra det pågældende land steg i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(103)

EU-forbruget (på det frie marked) steg med ca. 12 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev stabilt. EU-erhvervsgrenen oplevede dermed et tab i markedsandele, hvorimod markedsandelen for importen fra det pågældende land steg i den betragtede periode.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (104) | EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser på det frie marked i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Salgspriser på det frie marked i Unionen | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris (EUR/ton) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(104)

EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser på det frie marked i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Salgspriser på det frie marked i Unionen

Salgspriser på det frie marked i Unionen

2012

2013

2014

UP

Salgspris (EUR/ton)

553

498

471

427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

572

511

469

431

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (105) | Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne på det frie marked i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. Salgspriserne var i gennemsnit lavere end enhedsproduktionsomkostningerne, med undtagelse af i 2014, hvor markedet begyndte at tage fart, og hvor den kinesiske imports markedsandel var lavere end i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(105)

Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne på det frie marked i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. Salgspriserne var i gennemsnit lavere end enhedsproduktionsomkostningerne, med undtagelse af i 2014, hvor markedet begyndte at tage fart, og hvor den kinesiske imports markedsandel var lavere end i undersøgelsesperioden.

| (106) | I 2012 og 2013 påvirkede eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen — samt en faldende efterspørgsel efter stål i 2012 — EU-erhvervsgrenens resultater negativt. I 2014 samt i første halvår af 2015 begyndte EU-erhvervsgrenen at rejse sig igen på grund af dens indsats for at forblive konkurrencedygtig, navnlig ved at øge produktiviteten hos EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, som anført i betragtning 99, hvilket resulterede i produktivitetsstigninger og i en forbedret kapacitetsudnyttelse. |
| --- | --- |

(106)

I 2012 og 2013 påvirkede eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen — samt en faldende efterspørgsel efter stål i 2012 — EU-erhvervsgrenens resultater negativt. I 2014 samt i første halvår af 2015 begyndte EU-erhvervsgrenen at rejse sig igen på grund af dens indsats for at forblive konkurrencedygtig, navnlig ved at øge produktiviteten hos EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, som anført i betragtning 99, hvilket resulterede i produktivitetsstigninger og i en forbedret kapacitetsudnyttelse.

| (107) | Til trods for disse bestræbelser forblev produktionsomkostningerne generelt højere end de faldende salgspriser, og for at begrænse tabet af markedsandel fulgte EU-producenterne den nedadgående prisspiral og reducerede deres salgspriser betydeligt, især i 2015. Da den pågældende vare er en råvare, var EU-producenterne nødt til at følge den faldende prisspiral. |
| --- | --- |

(107)

Til trods for disse bestræbelser forblev produktionsomkostningerne generelt højere end de faldende salgspriser, og for at begrænse tabet af markedsandel fulgte EU-producenterne den nedadgående prisspiral og reducerede deres salgspriser betydeligt, især i 2015. Da den pågældende vare er en råvare, var EU-producenterne nødt til at følge den faldende prisspiral.

| (108) | Når producenterne i stikprøven overførte eller leverede visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, der var beregnet til bunden anvendelse, til overførselspriser med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, anvendte de forskellige prispolitikker (omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden). Derfor kan der ikke drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(108)

Når producenterne i stikprøven overførte eller leverede visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, der var beregnet til bunden anvendelse, til overførselspriser med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, anvendte de forskellige prispolitikker (omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden). Derfor kan der ikke drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (109) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(109)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2012

2013

2014

UP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (110) | I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat med 4 %. |
| --- | --- |

(110)

I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat med 4 %.

4.4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (111) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen på det frie marked (% af omsætningen) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Likviditet (1 000 EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Investeringer (1 000 EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Investeringsafkast | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(111)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen på det frie marked (% af omsætningen)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Likviditet (1 000 EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Investeringer (1 000 EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Investeringsafkast

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (112) | Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare på det frie EU-marked udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare på det frie EU-marked udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

| (113) | Rentabiliteten faldt i den betragtede periode: der var tab i alle tre år, med undtagelse af 2014. Selv om tabene i årene 2012 og 2013 er delvis forbundet med eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet (sammen med en faldende efterspørgsel på stål i 2012), kunne EU-producenterne delvist rejse sig i løbet af 2014 og første halvår af 2015. |
| --- | --- |

(113)

Rentabiliteten faldt i den betragtede periode: der var tab i alle tre år, med undtagelse af 2014. Selv om tabene i årene 2012 og 2013 er delvis forbundet med eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet (sammen med en faldende efterspørgsel på stål i 2012), kunne EU-producenterne delvist rejse sig i løbet af 2014 og første halvår af 2015.

| (114) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten varierer betydeligt i den betragtede periode, men forblev generelt positiv, hvilket primært skyldtes ikke-kontante omkostninger såsom afskrivninger. |
| --- | --- |

(114)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten varierer betydeligt i den betragtede periode, men forblev generelt positiv, hvilket primært skyldtes ikke-kontante omkostninger såsom afskrivninger.

| (115) | Eftersom det samlede investeringsafkast forblev negativt i alle årene, med undtagelse af 2014, reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 13 % mellem 2012 og 2015. Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode, hvilket fremgår af faldet i investeringer. |
| --- | --- |

(115)

Eftersom det samlede investeringsafkast forblev negativt i alle årene, med undtagelse af 2014, reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 13 % mellem 2012 og 2015. Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode, hvilket fremgår af faldet i investeringer.

| (116) | Tabellen nedenfor indeholder en oversigt over kvartalerne af 2015, idet klageren hævdede i sin klage, at der skete en betydelig forværring i andet halvår af 2015. Oplysningerne i tabellen bekræfter netop en betydelig forværring i andet halvår af 2015 hvad angår rentabiliteten og nettosalgsprisen på grund af yderligere faldende salgspriser på det frie EU-marked.

  Tabel 14


  Rentabilitet pr. kvartal for EU-producenterne i stikprøven










  Kvartal af 2015 | Rentabilitet (tab) pr. kvartal for virksomhederne (i mio. EUR) | Nettosalgspris pr. ton | Nettosalget på det frie marked
  (i mio. EUR) | Rentabilitet i procent |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Første | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Andet | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Tredje | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Fjerde | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| I alt | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(116)

Tabellen nedenfor indeholder en oversigt over kvartalerne af 2015, idet klageren hævdede i sin klage, at der skete en betydelig forværring i andet halvår af 2015. Oplysningerne i tabellen bekræfter netop en betydelig forværring i andet halvår af 2015 hvad angår rentabiliteten og nettosalgsprisen på grund af yderligere faldende salgspriser på det frie EU-marked.

Tabel 14

Tabel 14

Rentabilitet pr. kvartal for EU-producenterne i stikprøven

Rentabilitet pr. kvartal for EU-producenterne i stikprøven

Kvartal af 2015

Rentabilitet (tab) pr. kvartal for virksomhederne (i mio. EUR)

Nettosalgspris pr. ton

Nettosalget på det frie marked

(i mio. EUR)

Rentabilitet i procent

Første

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Andet

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Tredje

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Fjerde

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

I alt

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

4.4.4.   Konklusion vedrørende væsentlig skade

Konklusion vedrørende væsentlig skade

| (117) | På den ene side kunne hele EU-erhvervsgrenen øge sin produktionsmængde en smule (på trods af den betydelige reduktion af produktionen hos især én stor italiensk producent) og forbedre sin kapacitetsudnyttelsesgrad som følge af stigningen i det bundne og det frie marked. Der blev også taget konkrete skridt til at forbedre effektiviteten ved at sikre et stramt greb om produktionsomkostningerne (hovedsagelig råmaterialer) og ved at øge produktionen pr. ansat. Som følge heraf faldt produktionsomkostningerne med 25 %. Desuden forblev dens likviditeten positiv i hele den betragtede periode. EU-producenterne i stikprøven kunne stadig foretage investeringer på ca. 250-330 mio. EUR om året i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(117)

På den ene side kunne hele EU-erhvervsgrenen øge sin produktionsmængde en smule (på trods af den betydelige reduktion af produktionen hos især én stor italiensk producent) og forbedre sin kapacitetsudnyttelsesgrad som følge af stigningen i det bundne og det frie marked. Der blev også taget konkrete skridt til at forbedre effektiviteten ved at sikre et stramt greb om produktionsomkostningerne (hovedsagelig råmaterialer) og ved at øge produktionen pr. ansat. Som følge heraf faldt produktionsomkostningerne med 25 %. Desuden forblev dens likviditeten positiv i hele den betragtede periode. EU-producenterne i stikprøven kunne stadig foretage investeringer på ca. 250-330 mio. EUR om året i den betragtede periode.

| (118) | Men på trods af EU-erhvervsgrenens bestræbelser for at forbedre sine overordnede resultater har der på den anden side været andre skadesindikatorer, der viste en forværring af situationen på det frie marked: Med undtagelse af 2014 og begyndelsen af 2015, hvor EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig en smule igen, led den — i hele den betragtede periode — tab, som nåede uholdbare niveauer i andet halvår af 2015. Til trods for at salgsmængden var forholdsvis stabil på det frie EU-marked, mistede EU-erhvervsgrenen markedsandel og var nødt til at reducere sine investeringer på grund af det negative investeringsafkast. |
| --- | --- |

(118)

Men på trods af EU-erhvervsgrenens bestræbelser for at forbedre sine overordnede resultater har der på den anden side været andre skadesindikatorer, der viste en forværring af situationen på det frie marked: Med undtagelse af 2014 og begyndelsen af 2015, hvor EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig en smule igen, led den — i hele den betragtede periode — tab, som nåede uholdbare niveauer i andet halvår af 2015. Til trods for at salgsmængden var forholdsvis stabil på det frie EU-marked, mistede EU-erhvervsgrenen markedsandel og var nødt til at reducere sine investeringer på grund af det negative investeringsafkast.

| (119) | I lyset af ovenstående konkluderes det derfor på nuværende tidspunkt, at ovenstående oplysninger viser, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en sårbar situation ved undersøgelsesperiodens afslutning, men ikke i et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(119)

I lyset af ovenstående konkluderes det derfor på nuværende tidspunkt, at ovenstående oplysninger viser, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en sårbar situation ved undersøgelsesperiodens afslutning, men ikke i et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   TRUSSEL OM SKADE

TRUSSEL OM SKADE

5.1.   Indledning

Indledning

| (120) | I analysen af, om der foreligger en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, tages der hensyn til faktorer såsom:






  i) | en betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen |
| --- | --- | --- |

(120)

I analysen af, om der foreligger en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, tages der hensyn til faktorer såsom:

i)

en betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen

| ii) | hvorvidt der er tilstrækkelig ledig kapacitet hos eksportøren eller en umiddelbart forestående betydelig forøgelse heraf, som indebærer sandsynlighed for en betydelig forøgelse af dumpingeksporten til Unionen, idet der tages hensyn til andre eksportmarkeders evne til at absorbere eventuel yderligere udførsel |
| --- | --- |

ii)

hvorvidt der er tilstrækkelig ledig kapacitet hos eksportøren eller en umiddelbart forestående betydelig forøgelse heraf, som indebærer sandsynlighed for en betydelig forøgelse af dumpingeksporten til Unionen, idet der tages hensyn til andre eksportmarkeders evne til at absorbere eventuel yderligere udførsel

| iii) | om de pågældende varer indføres til priser, som har til følge, at priserne i væsentlig grad trykkes, eller prisforhøjelser, som ellers ville have fundet sted, hindres, samt at det må påregnes, at efterspørgslen efter indførte varer vil blive øget, og |
| --- | --- |

iii)

om de pågældende varer indføres til priser, som har til følge, at priserne i væsentlig grad trykkes, eller prisforhøjelser, som ellers ville have fundet sted, hindres, samt at det må påregnes, at efterspørgslen efter indførte varer vil blive øget, og

| iv) | lagerbeholdningernes størrelse. |
| --- | --- |

iv)

lagerbeholdningernes størrelse.

| (121) | Som det indikeres med ordlyden »såsom« inden de fire faktorer, jf. artikel 3, stk. 9, andet afsnit, kan andre faktorer også undersøges til konstatering af en trussel om skade. Kommissionen analyserede navnlig faktorer som rentabilitet og ordretilgang, hvor der var oplysninger tilgængelige fra under samt efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(121)

Som det indikeres med ordlyden »såsom« inden de fire faktorer, jf. artikel 3, stk. 9, andet afsnit, kan andre faktorer også undersøges til konstatering af en trussel om skade. Kommissionen analyserede navnlig faktorer som rentabilitet og ordretilgang, hvor der var oplysninger tilgængelige fra under samt efter undersøgelsesperioden.

| (122) | Hvad angår den betragtede periode, gennemgik Kommissionen igen de indsamlede oplysninger for 2012-2015, da det er nødvendigt med en forståelse af den nuværende situation for EU-erhvervsgrenen for at kunne afgøre, om der foreligger en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen (11). Kommissionen foretog derefter en fremadrettet analyse for alle faktorer. Det blev desuden muligt at indhente data vedrørende dumpingimport, kinesisk kapacitet og importpriser for perioden januar-juni 2016 for at bekræfte eller afkræfte prognoserne, som krævet af Domstolen (12). Med hensyn til rentabilitet og ordretilgang var omfattende data ikke tilgængelige for perioden januar-juni 2016, og der var kun delvise data tilgængelige frem til udgangen af marts 2016. For lagerbeholdningernes størrelse kunne der ikke findes omfattende data frem til udgangen af juni 2016, navnlig for EU-erhvervsgrenen. Ikke desto mindre vil disse oplysninger blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. På nuværende tidspunkt er oplysningerne for rentabilitet, ordretilgang og lagerbeholdningernes størrelse de bedste tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(122)

Hvad angår den betragtede periode, gennemgik Kommissionen igen de indsamlede oplysninger for 2012-2015, da det er nødvendigt med en forståelse af den nuværende situation for EU-erhvervsgrenen for at kunne afgøre, om der foreligger en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen (11). Kommissionen foretog derefter en fremadrettet analyse for alle faktorer. Det blev desuden muligt at indhente data vedrørende dumpingimport, kinesisk kapacitet og importpriser for perioden januar-juni 2016 for at bekræfte eller afkræfte prognoserne, som krævet af Domstolen (12). Med hensyn til rentabilitet og ordretilgang var omfattende data ikke tilgængelige for perioden januar-juni 2016, og der var kun delvise data tilgængelige frem til udgangen af marts 2016. For lagerbeholdningernes størrelse kunne der ikke findes omfattende data frem til udgangen af juni 2016, navnlig for EU-erhvervsgrenen. Ikke desto mindre vil disse oplysninger blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. På nuværende tidspunkt er oplysningerne for rentabilitet, ordretilgang og lagerbeholdningernes størrelse de bedste tilgængelige oplysninger.

11

12

| (123) | Endelig kræves det i grundforordningens artikel 3, stk. 9, første afsnit, andet punktum, at ændringen i omstændighederne klart skal have kunnet forudses og være umiddelbart forestående. |
| --- | --- |

(123)

Endelig kræves det i grundforordningens artikel 3, stk. 9, første afsnit, andet punktum, at ændringen i omstændighederne klart skal have kunnet forudses og være umiddelbart forestående.

5.2.   Trussel om skade

Trussel om skade

5.2.1.   En betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen

En betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen

| (124) | Importen fra det pågældende land steg betydeligt fra 246 720 ton til 1 519 304 ton mellem 2012 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabellen i betragtning 76. Denne import har konsekvent fundet sted til konstant faldende priser. Den væsentlige stigning i markedsandelen for den kinesiske dumpingimport (+ 550 %) bekræfter, at udviklingen af denne import ikke kun var en følge af en stigning i efterspørgslen (+ 12 %). De kinesiske eksporterende producenter er trængt ind på et nyt marked og har vundet markedsandele med billig import på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Mængden af import fra Kina steg yderligere med 8,5 % i første halvår af 2016 (773 275 ton) (kilde: Eurostat) i forhold til første halvår af 2015 (712 390 ton). De tilgængelige data oplysninger viser, at dumpingimporten fra Kina ikke blot steg væsentligt i den betragtede periode, men at denne udviklingstendens også fortsatte i perioden efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(124)

Importen fra det pågældende land steg betydeligt fra 246 720 ton til 1 519 304 ton mellem 2012 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabellen i betragtning 76. Denne import har konsekvent fundet sted til konstant faldende priser. Den væsentlige stigning i markedsandelen for den kinesiske dumpingimport (+ 550 %) bekræfter, at udviklingen af denne import ikke kun var en følge af en stigning i efterspørgslen (+ 12 %). De kinesiske eksporterende producenter er trængt ind på et nyt marked og har vundet markedsandele med billig import på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Mængden af import fra Kina steg yderligere med 8,5 % i første halvår af 2016 (773 275 ton) (kilde: Eurostat) i forhold til første halvår af 2015 (712 390 ton). De tilgængelige data oplysninger viser, at dumpingimporten fra Kina ikke blot steg væsentligt i den betragtede periode, men at denne udviklingstendens også fortsatte i perioden efter undersøgelsesperioden.

5.2.2.   En tilstrækkelig ledig kapacitet

En tilstrækkelig ledig kapacitet

5.2.2.1.   Kapaciteten i Kina (råstål og samme vare)

| (125) | Hvad angår kapaciteten i Kina for råstål, så fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at den kinesiske stålkapacitet har været hastigt stigende i lang tid. Hvor Kina tegnede sig for 25,6 % af den samlede verdensproduktion af råstål i 2004 (13), så fordoblede landet næsten sin faktiske produktion og tegnede sig for 50,3 % i 2015. I den henseende fastslås det i stålmeddelelsen fra Kommissionen at: ...der har været en dramatisk stigning i ledig produktionskapacitet i visse tredjelande, navnlig i Kina. Her alene anslås overkapaciteten til omkring 350 millioner ton, hvilket er knap halvdelen af EU's årlige produktion (14). |
| --- | --- |

(125)

Hvad angår kapaciteten i Kina for råstål, så fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at den kinesiske stålkapacitet har været hastigt stigende i lang tid. Hvor Kina tegnede sig for 25,6 % af den samlede verdensproduktion af råstål i 2004 (13), så fordoblede landet næsten sin faktiske produktion og tegnede sig for 50,3 % i 2015. I den henseende fastslås det i stålmeddelelsen fra Kommissionen at: ...der har været en dramatisk stigning i ledig produktionskapacitet i visse tredjelande, navnlig i Kina. Her alene anslås overkapaciteten til omkring 350 millioner ton, hvilket er knap halvdelen af EU's årlige produktion (14).

13

14

| (126) | I den forbindelse anslår OECD den samlede kinesiske kapacitet til stålfremstilling til 1 140 mio. ton (15) i 2014, mens den faktiske kinesiske produktion blev beregnet til 822,8 mio. ton (16). Som følge heraf må den tilgængelige kinesiske overkapacitet i hvert fald være mere end 300 mio. ton. |
| --- | --- |

(126)

I den forbindelse anslår OECD den samlede kinesiske kapacitet til stålfremstilling til 1 140 mio. ton (15) i 2014, mens den faktiske kinesiske produktion blev beregnet til 822,8 mio. ton (16). Som følge heraf må den tilgængelige kinesiske overkapacitet i hvert fald være mere end 300 mio. ton.

15

16

| (127) | En sådan overkapacitet for stål er hverken i trit med efterspørgslen efter samme vare i Kina eller i andre lande. Faktisk er der en opbremsning i væksten på efterspørgslen på de globale markeder, og ifølge en nylig OECD-undersøgelse er kløften mellem kapacitet og efterspørgsel blevet større (17). |
| --- | --- |

(127)

En sådan overkapacitet for stål er hverken i trit med efterspørgslen efter samme vare i Kina eller i andre lande. Faktisk er der en opbremsning i væksten på efterspørgslen på de globale markeder, og ifølge en nylig OECD-undersøgelse er kløften mellem kapacitet og efterspørgsel blevet større (17).

17

| (128) | Den omstændighed, at det pågældende land har en massiv overkapacitet for stål, er ikke blevet anfægtet af de kinesiske myndigheder: For det første fremsatte det kinesiske statsråd den 1. februar 2016 en »Udtalelse om at afhjælpe overkapacitet i stålindustrien«, der fastsætter den generelle kinesiske tilgang til mere resolut at håndtere overkapaciteten i den kinesiske stålindustri. Foranstaltningerne vil bl.a. være en reduktion af kapaciteten til råstål med 100-150 mio. ton over 5 år og et strengt forbud mod ny produktionskapacitet. For det andet nævner China Iron & Steel Association (»CISA«) også i sin indsendelse af oplysninger, at i løbet af de sidste par år har den kinesiske regering og den kinesiske stålsammenslutning (Chinese Steel Association) indført virkningsfulde foranstaltninger... Siden 2011 har Kina aktivt elimineret overflødig kapacitet og styrket energibesparende foranstaltninger (18). |
| --- | --- |

(128)

Den omstændighed, at det pågældende land har en massiv overkapacitet for stål, er ikke blevet anfægtet af de kinesiske myndigheder: For det første fremsatte det kinesiske statsråd den 1. februar 2016 en »Udtalelse om at afhjælpe overkapacitet i stålindustrien«, der fastsætter den generelle kinesiske tilgang til mere resolut at håndtere overkapaciteten i den kinesiske stålindustri. Foranstaltningerne vil bl.a. være en reduktion af kapaciteten til råstål med 100-150 mio. ton over 5 år og et strengt forbud mod ny produktionskapacitet. For det andet nævner China Iron & Steel Association (»CISA«) også i sin indsendelse af oplysninger, at i løbet af de sidste par år har den kinesiske regering og den kinesiske stålsammenslutning (Chinese Steel Association) indført virkningsfulde foranstaltninger... Siden 2011 har Kina aktivt elimineret overflødig kapacitet og styrket energibesparende foranstaltninger (18).

18

| (129) | For nylig blev der dog rapporteret om uoverensstemmelser mellem den ovennævnte kinesiske meddelelse om en reduktion af kapaciteten i perioden efter undersøgelsesperioden og den faktiske situation, som følger:






  — | Der er forlydender om, at der findes »zombie«-stålværker (19) i det pågældende land. Begrebet dækker over møller, som man bliver ved at sige er døende, men som aldrig dør. |
| --- | --- | --- |

(129)

For nylig blev der dog rapporteret om uoverensstemmelser mellem den ovennævnte kinesiske meddelelse om en reduktion af kapaciteten i perioden efter undersøgelsesperioden og den faktiske situation, som følger:

—

Der er forlydender om, at der findes »zombie«-stålværker (19) i det pågældende land. Begrebet dækker over møller, som man bliver ved at sige er døende, men som aldrig dør.

19

| — | En anden kilde rapporterede også, at 41 højovne er blevet genåbnet, og ifølge nye rapporter er over 50 mio. ton stålkapacitet blevet genoptaget i Kina siden begyndelsen af 2016 (20). |
| --- | --- |

—

En anden kilde rapporterede også, at 41 højovne er blevet genåbnet, og ifølge nye rapporter er over 50 mio. ton stålkapacitet blevet genoptaget i Kina siden begyndelsen af 2016 (20).

20

| — | For det første halvår af 2016 udtalte World Steel Association følgende om den globale produktion af råstål: I første halvår af 2016 var den globale produktion af råstål på 794,8 mio. ton, hvilket er et fald på – 1.9 % sammenlignet med det første halvår af 2015... Produktionen af råstål... faldt med – 6,1 % i EU's 28 medlemsstater... Kinas produktion af råstål i juni 2016 var på 69,5 mio. ton, hvilket er en stigning på 1,7 % sammenlignet med juni 2015...
   (21) |
| --- | --- |

—

For det første halvår af 2016 udtalte World Steel Association følgende om den globale produktion af råstål: I første halvår af 2016 var den globale produktion af råstål på 794,8 mio. ton, hvilket er et fald på – 1.9 % sammenlignet med det første halvår af 2015... Produktionen af råstål... faldt med – 6,1 % i EU's 28 medlemsstater... Kinas produktion af råstål i juni 2016 var på 69,5 mio. ton, hvilket er en stigning på 1,7 % sammenlignet med juni 2015...
   (21)

I første halvår af 2016 var den globale produktion af råstål på 794,8 mio. ton, hvilket er et fald på – 1.9 % sammenlignet med det første halvår af 2015... Produktionen af råstål... faldt med – 6,1 % i EU's 28 medlemsstater... Kinas produktion af råstål i juni 2016 var på 69,5 mio. ton, hvilket er en stigning på 1,7 % sammenlignet med juni 2015...

21

| (130) | Kommissionen analyserede også de kinesiske myndigheders tilsagn og forpligtelser som nævnt i betragtning 128. Til trods for de udmeldinger, der kom i begyndelsen af 2016, er de endnu ikke blevet til virkelighed. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen analyserede også de kinesiske myndigheders tilsagn og forpligtelser som nævnt i betragtning 128. Til trods for de udmeldinger, der kom i begyndelsen af 2016, er de endnu ikke blevet til virkelighed.

| (131) | Som følge heraf betragtes problemet med overkapacitet i den kinesiske stålsektor som alment kendt, og det anerkender de kinesiske myndigheder også. |
| --- | --- |

(131)

Som følge heraf betragtes problemet med overkapacitet i den kinesiske stålsektor som alment kendt, og det anerkender de kinesiske myndigheder også.

| (132) | Samme vare vurderes som værende en stor del af den samlede produktion af råstål af følgende grund: hvor den samlede kinesiske produktion af råstål i henholdsvis 2013 og 2014 var på 822 000 mio. ton og 822 698 mio. ton, var den samlede kinesiske produktion af varmvalsede flade produkter på 311 564 mio. ton (ca. 37,9 % af den samlede produktion af råstål) og på 317 387 mio. ton (ca. 38,6 % af den samlede produktion af råstål) (22). Ovennævnte oplysninger om råstål giver derfor også et godt fingerpeg om overkapacitet af samme vare i Kina. |
| --- | --- |

(132)

Samme vare vurderes som værende en stor del af den samlede produktion af råstål af følgende grund: hvor den samlede kinesiske produktion af råstål i henholdsvis 2013 og 2014 var på 822 000 mio. ton og 822 698 mio. ton, var den samlede kinesiske produktion af varmvalsede flade produkter på 311 564 mio. ton (ca. 37,9 % af den samlede produktion af råstål) og på 317 387 mio. ton (ca. 38,6 % af den samlede produktion af råstål) (22). Ovennævnte oplysninger om råstål giver derfor også et godt fingerpeg om overkapacitet af samme vare i Kina.

22

| (133) | For det andet henvises der til tabellen i betragtning 185, hvor den faktiske produktion af samme vare i Kina sammenlignes med den faktiske produktion i andre lande for årene 2014 og 2013. Tabellen viser eksempelvis, at i 2014 var den faktiske produktion af samme vare i Kina (317,4 mio. ton) ca. 5 gange så høj som den samlede produktion i Rusland, Ukraine, Iran og Brasilien (57,4 mio. ton). Dette vidner om den enorme produktionskapacitet af samme vare i Kina. |
| --- | --- |

(133)

For det andet henvises der til tabellen i betragtning 185, hvor den faktiske produktion af samme vare i Kina sammenlignes med den faktiske produktion i andre lande for årene 2014 og 2013. Tabellen viser eksempelvis, at i 2014 var den faktiske produktion af samme vare i Kina (317,4 mio. ton) ca. 5 gange så høj som den samlede produktion i Rusland, Ukraine, Iran og Brasilien (57,4 mio. ton). Dette vidner om den enorme produktionskapacitet af samme vare i Kina.

| (134) | For det tredje bekræftede undersøgelsen, at i undersøgelsesperioden kørte de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina i gennemsnit med en kapacitetsudnyttelse på 65 %. Bare for de tre virksomheder giver det over 14 mio. ton i fri kapacitet til rådighed for den pågældende vare. Dette er endnu et tegn på den uudnyttede produktionskapacitet for samme vare. Hvis det samme er tilfældet for andre kinesiske producenter af varmvalsede flade produkter af stål, kan der antages at være en meget høj uudnyttet kapacitet herfor i Kina. |
| --- | --- |

(134)

For det tredje bekræftede undersøgelsen, at i undersøgelsesperioden kørte de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina i gennemsnit med en kapacitetsudnyttelse på 65 %. Bare for de tre virksomheder giver det over 14 mio. ton i fri kapacitet til rådighed for den pågældende vare. Dette er endnu et tegn på den uudnyttede produktionskapacitet for samme vare. Hvis det samme er tilfældet for andre kinesiske producenter af varmvalsede flade produkter af stål, kan der antages at være en meget høj uudnyttet kapacitet herfor i Kina.

| (135) | EU-markedet er desuden et åbent marked med en høj grad af import fra flere lande, som vist i tabellen i betragtning 177. Som vist i tabel 4 i betragtning 76 har de kinesiske eksporterende producenter eksporteret til EU-markedet primært fra 2012 og fremefter og vandt hurtigt markedsandele med import af varer til lave priser på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Dette beviser, at det var relativt ukompliceret at komme ind på EU-markedet, hvilket lykkedes de kinesiske eksporterende producenter i den betragtede periode, og det er et tegn på, at EU-markedet er attraktivt for kinesiske og andre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(135)

EU-markedet er desuden et åbent marked med en høj grad af import fra flere lande, som vist i tabellen i betragtning 177. Som vist i tabel 4 i betragtning 76 har de kinesiske eksporterende producenter eksporteret til EU-markedet primært fra 2012 og fremefter og vandt hurtigt markedsandele med import af varer til lave priser på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Dette beviser, at det var relativt ukompliceret at komme ind på EU-markedet, hvilket lykkedes de kinesiske eksporterende producenter i den betragtede periode, og det er et tegn på, at EU-markedet er attraktivt for kinesiske og andre eksporterende producenter.

5.2.2.2.   Tredjelandes absorptionskapacitet

| (136) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, litra b), analyserede Kommissionen andre eksportmarkeders evne til at absorbere de kinesiske eksporterende producenters eventuelle yderligere udførsel. |
| --- | --- |

(136)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, litra b), analyserede Kommissionen andre eksportmarkeders evne til at absorbere de kinesiske eksporterende producenters eventuelle yderligere udførsel.

| (137) | Nogle (store) eksportmarkeder bliver det sværere og sværere for de kinesiske eksporterende producenter at få adgang til på grund af handelsbeskyttelsesforanstaltninger (lande som USA, Malaysia, Indien og Mexico) og/eller undersøgelser (lande som Thailand) eller forhøjede toldafgifter (Sydafrika). |
| --- | --- |

(137)

Nogle (store) eksportmarkeder bliver det sværere og sværere for de kinesiske eksporterende producenter at få adgang til på grund af handelsbeskyttelsesforanstaltninger (lande som USA, Malaysia, Indien og Mexico) og/eller undersøgelser (lande som Thailand) eller forhøjede toldafgifter (Sydafrika).

| (138) | Statistiske eksportdata — for 2015 og første halvår af 2016 — til en stikprøve (23) for KN-koder vedrørende samme vare — viser dog en status quo for den kinesiske eksport til resten af verden. |
| --- | --- |

(138)

Statistiske eksportdata — for 2015 og første halvår af 2016 — til en stikprøve (23) for KN-koder vedrørende samme vare — viser dog en status quo for den kinesiske eksport til resten af verden.

23

| (139) | For det første eksporterede det pågældende land omtrent det samme i første halvår af 2016 som i 2015, hvis tallene blev omregnet til årsbasis. Ikke desto mindre var den gennemsnitlige enhedssalgspris lavere i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015. For det andet opvejes tabet af markedsandele i visse lande (f.eks. Indonesien og Vietnam) i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015 af en stigning i markedsandel i andre lande (som f.eks. Bangladesh og Den Demokratiske Folkerepublik Korea). Kommissionen konkluderede derfor, at det ikke er sandsynligt, at tredjelande alene vil kunne absorbere den enorme mængde ledig kinesiske kapacitet. Selv om der i øjeblikket er en status quo i den kinesiske eksport til andre tredjelande, forventes det attraktive EU-marked, som nævnt i betragtning 135, fortsat at være blandt de primære mål for kinesisk dumpingeksport. |
| --- | --- |

(139)

For det første eksporterede det pågældende land omtrent det samme i første halvår af 2016 som i 2015, hvis tallene blev omregnet til årsbasis. Ikke desto mindre var den gennemsnitlige enhedssalgspris lavere i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015. For det andet opvejes tabet af markedsandele i visse lande (f.eks. Indonesien og Vietnam) i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015 af en stigning i markedsandel i andre lande (som f.eks. Bangladesh og Den Demokratiske Folkerepublik Korea). Kommissionen konkluderede derfor, at det ikke er sandsynligt, at tredjelande alene vil kunne absorbere den enorme mængde ledig kinesiske kapacitet. Selv om der i øjeblikket er en status quo i den kinesiske eksport til andre tredjelande, forventes det attraktive EU-marked, som nævnt i betragtning 135, fortsat at være blandt de primære mål for kinesisk dumpingeksport.

5.2.2.3.   Kinas absorptionskapacitet

| (140) | Der er ikke tilstrækkelig absorptionskapacitet i Kina. Efterspørgslen efter stål på det kinesiske hjemmemarked er faldende: Ifølge World Steel Association forventedes Kinas efterspørgsel efter stål først at falde med – 3,5 % i 2015 og med – 2,0 % i 2016, efter at den havde været på sit højeste i 2013 (24). Tallene blev dog justeret efterfølgende af den samme organisation til følgende: faldet i Kinas efterspørgsel efter stål forventes at være på – 4 % i 2016 og på – 3 % i 2017. Dette indikerer, at der vil være en efterspørgsel på 626,1 mio. ton stål (15 % lavere end i 2013) i 2017, hvilket er et fald på 41,9 % af den globale stålanvendelse, der var på 47,9 % i 2009 og på 44,8 % i 2015 (25). |
| --- | --- |

(140)

Der er ikke tilstrækkelig absorptionskapacitet i Kina. Efterspørgslen efter stål på det kinesiske hjemmemarked er faldende: Ifølge World Steel Association forventedes Kinas efterspørgsel efter stål først at falde med – 3,5 % i 2015 og med – 2,0 % i 2016, efter at den havde været på sit højeste i 2013 (24). Tallene blev dog justeret efterfølgende af den samme organisation til følgende: faldet i Kinas efterspørgsel efter stål forventes at være på – 4 % i 2016 og på – 3 % i 2017. Dette indikerer, at der vil være en efterspørgsel på 626,1 mio. ton stål (15 % lavere end i 2013) i 2017, hvilket er et fald på 41,9 % af den globale stålanvendelse, der var på 47,9 % i 2009 og på 44,8 % i 2015 (25).

24

25

5.2.2.4.   Konklusion om kapacitet

| (141) | Som konklusion er det sandsynligt, at betydelige mængder af den eksisterende massive overkapacitet af stål, herunder for samme vare, fortsat vil blive rettet mod EU-markedet. Den nuværende overkapacitet og den utilstrækkelige absorptionskapacitet i både tredjelande og Kina viser sandsynligheden for en betydelig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, hvor indtrængen har vist sig relativt ukompliceret og vellykket i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(141)

Som konklusion er det sandsynligt, at betydelige mængder af den eksisterende massive overkapacitet af stål, herunder for samme vare, fortsat vil blive rettet mod EU-markedet. Den nuværende overkapacitet og den utilstrækkelige absorptionskapacitet i både tredjelande og Kina viser sandsynligheden for en betydelig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, hvor indtrængen har vist sig relativt ukompliceret og vellykket i den betragtede periode.

5.2.3.   Prisniveauet for import

Prisniveauet for import

| (142) | I løbet af den betragtede periode, som anført i betragtning 78, faldt det pågældende lands gennemsnitlige importpriser med 33 %, fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i 2015. |
| --- | --- |

(142)

I løbet af den betragtede periode, som anført i betragtning 78, faldt det pågældende lands gennemsnitlige importpriser med 33 %, fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i 2015.

| (143) | I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige enhedspriser på importen fra Kina med enhedspriser hos de fem EU-producenter i stikprøven:

  Tabel 15


  Salgspriser på det frie EU-marked sammenlignet med priserne på importen fra Kina i den betragtede periode | Se betragtning | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De fem stikprøveudtagne EU-producenters salgspris (EUR/ton) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ifølge Eurostat
  (EUR/ton) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Forskel (EUR/ton) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven og fra eksporterende producenter, samt Eurostat |

(143)

I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige enhedspriser på importen fra Kina med enhedspriser hos de fem EU-producenter i stikprøven:

Tabel 15

Tabel 15

Salgspriser på det frie EU-marked sammenlignet med priserne på importen fra Kina i den betragtede periode

Salgspriser på det frie EU-marked sammenlignet med priserne på importen fra Kina i den betragtede periode

Se betragtning

2012

2013

2014

UP

De fem stikprøveudtagne EU-producenters salgspris (EUR/ton)

(104)

553

498

471

427

Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ifølge Eurostat

(EUR/ton)

(78)

600

505

463

404

Forskel (EUR/ton)

– 47

– 7

+ 8

+ 23

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven og fra eksporterende producenter, samt Eurostat

Kilde:

| (144) | De gennemsnitlige kinesiske priser lå betydeligt højere end EU-producenternes priser i 2012. Men i 2015 var priserne på den kinesiske import betydeligt lavere (404 EUR/ton) end EU-producenternes priser (427 EUR/ton). Det bekræftes af analysen af underbud i betragtning 82. |
| --- | --- |

(144)

De gennemsnitlige kinesiske priser lå betydeligt højere end EU-producenternes priser i 2012. Men i 2015 var priserne på den kinesiske import betydeligt lavere (404 EUR/ton) end EU-producenternes priser (427 EUR/ton). Det bekræftes af analysen af underbud i betragtning 82.

| (145) | Følgende tabel viser en fortsat nedgang i de kinesiske enhedspriser i perioden efter undersøgelsesperioden (januar-juni 2016), når varerne indføres på EU-markedet.

  Tabel 16


  Kinesiske importpriser i perioden efter undersøgelsesperioden












  Gennemsnitlig kinesisk importpris
  (EUR/ton) | Januar 2016 | Februar 2016 | Marts 2016 | April 2016 | Maj 2016 | Juni 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Kilde: Eurostat |

(145)

Følgende tabel viser en fortsat nedgang i de kinesiske enhedspriser i perioden efter undersøgelsesperioden (januar-juni 2016), når varerne indføres på EU-markedet.

Tabel 16

Tabel 16

Kinesiske importpriser i perioden efter undersøgelsesperioden

Kinesiske importpriser i perioden efter undersøgelsesperioden

Gennemsnitlig kinesisk importpris

(EUR/ton)

Januar 2016

Februar 2016

Marts 2016

April 2016

Maj 2016

Juni 2016

326

318

313

303

299

308

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (146) | De lave priser på den kinesiske import har to negative virkninger:






  i) | den betydelige prisforskel vil sandsynligvis forårsage et (yderligere) skift i retning mod dumpingimporten, fordi brugerne vil være mere tilbøjelige til at købe større mængder af varer, der sælges til lave priser |
| --- | --- | --- |

(146)

De lave priser på den kinesiske import har to negative virkninger:

i)

den betydelige prisforskel vil sandsynligvis forårsage et (yderligere) skift i retning mod dumpingimporten, fordi brugerne vil være mere tilbøjelige til at købe større mængder af varer, der sælges til lave priser

| ii) | derudover kan det forventes, at tilstedeværelsen af disse lave priser på markedet vil blive brugt af købere som et forhandlingsredskab til at presse priserne hos EU-producenter og andre kilder længere ned og dermed få en yderligere sænkende virkning i form af både faldende mængder og lavere priser. Denne indvirkning kan diskuteres i situationer, hvor prisforskellene ikke er væsentlige, men i nærværende tilfælde og i betragtning af det konstaterede prisunderbud forventes den deraf resulterende skade for EU-erhvervsgrenen at være alvorlig. |
| --- | --- |

ii)

derudover kan det forventes, at tilstedeværelsen af disse lave priser på markedet vil blive brugt af købere som et forhandlingsredskab til at presse priserne hos EU-producenter og andre kilder længere ned og dermed få en yderligere sænkende virkning i form af både faldende mængder og lavere priser. Denne indvirkning kan diskuteres i situationer, hvor prisforskellene ikke er væsentlige, men i nærværende tilfælde og i betragtning af det konstaterede prisunderbud forventes den deraf resulterende skade for EU-erhvervsgrenen at være alvorlig.

5.2.4.   Lagerbeholdningernes størrelse

Lagerbeholdningernes størrelse

| (147) | Kommissionen fandt, at denne faktor ikke var særlig betydningsfuld for analysen, da det normalt er forhandlerne og ikke i så høj grad producenterne, der har lagrene. Desuden fremstiller EU-producenterne hovedsageligt efter ordre, hvilket gør dem i stand til at holde deres lagerbeholdninger på så lavt et niveau som muligt. Ikke desto mindre undersøgte Kommissionen denne faktor, der er udtrykkeligt nævnt i grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, (se betragtning 120). |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen fandt, at denne faktor ikke var særlig betydningsfuld for analysen, da det normalt er forhandlerne og ikke i så høj grad producenterne, der har lagrene. Desuden fremstiller EU-producenterne hovedsageligt efter ordre, hvilket gør dem i stand til at holde deres lagerbeholdninger på så lavt et niveau som muligt. Ikke desto mindre undersøgte Kommissionen denne faktor, der er udtrykkeligt nævnt i grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, (se betragtning 120).

| (148) | Der blev konstateret et fald i lagerbeholdningerne, både i Kina og på EU-markedet (26) ved udgangen af undersøgelsesperioden. Dette kan måske forklares i lyset af prisfaldet i 2015 og i 2016, for hvis en producent eller en forhandler forventer, at priserne vil stige, bør denne opbygge lagre hurtigt for at kunne opnå et proportionalt større overskud, når priserne stiger. |
| --- | --- |

(148)

Der blev konstateret et fald i lagerbeholdningerne, både i Kina og på EU-markedet (26) ved udgangen af undersøgelsesperioden. Dette kan måske forklares i lyset af prisfaldet i 2015 og i 2016, for hvis en producent eller en forhandler forventer, at priserne vil stige, bør denne opbygge lagre hurtigt for at kunne opnå et proportionalt større overskud, når priserne stiger.

26

| (149) | Kommissionen var ikke i stand til at finde omfattende oplysninger om perioden efter undersøgelsesperioden hvad angår lagre til trods for anmodninger herom samt egne undersøgelser. Ikke desto mindre fandt Kommissionen at det var sandsynligt, at lagerbeholdningerne af den pågældende vare forbliver forholdsvis lav i EU i begyndelsen af 2016: Hvad angår eksempelvis Tyskland, så faldt lagerbeholdningerne af flade produkter af stål ved udgangen af sidste år til det laveste niveau siden december 2003 ifølge den tyske sammenslutning af stålforhandlere (BDS). De seneste data viste en vis forbedring, men lagrene af flade produkter af stål var i februar på 1,4 mio. ton og var dermed fortsat 7 % lavere end på samme tidspunkt året før (27). |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen var ikke i stand til at finde omfattende oplysninger om perioden efter undersøgelsesperioden hvad angår lagre til trods for anmodninger herom samt egne undersøgelser. Ikke desto mindre fandt Kommissionen at det var sandsynligt, at lagerbeholdningerne af den pågældende vare forbliver forholdsvis lav i EU i begyndelsen af 2016: Hvad angår eksempelvis Tyskland, så faldt lagerbeholdningerne af flade produkter af stål ved udgangen af sidste år til det laveste niveau siden december 2003 ifølge den tyske sammenslutning af stålforhandlere (BDS). De seneste data viste en vis forbedring, men lagrene af flade produkter af stål var i februar på 1,4 mio. ton og var dermed fortsat 7 % lavere end på samme tidspunkt året før (27).

27

| (150) | For Kinas vedkommende faldt lagrene af stål i varelagrene i 40 større kinesiske byer angiveligt til 8,86 ton i slutningen af juni 2016, hvilket er en nedgang fra 9,47 ton i slutningen af maj 2016. Til sammenligning lå tallet på 12,86 ton ved slutningen af juni 2015. I maj 2016 udgjorde lagrene af stål for 80 større kinesiske stålværker 14,17 ton. Til sammenligning lå tallet på 16,71 ton i slutningen af maj 2015 (28). |
| --- | --- |

(150)

For Kinas vedkommende faldt lagrene af stål i varelagrene i 40 større kinesiske byer angiveligt til 8,86 ton i slutningen af juni 2016, hvilket er en nedgang fra 9,47 ton i slutningen af maj 2016. Til sammenligning lå tallet på 12,86 ton ved slutningen af juni 2015. I maj 2016 udgjorde lagrene af stål for 80 større kinesiske stålværker 14,17 ton. Til sammenligning lå tallet på 16,71 ton i slutningen af maj 2015 (28).

28

| (151) | Som konklusion faldt lagerbeholdningerne af stål både ved udgangen af undersøgelsesperioden og i perioden efter undersøgelsesperioden. Selv om denne faktor ikke er afgørende for analysen, kan den indikere et muligt yderligere prisfald, hvilket øger truslen om skade. |
| --- | --- |

(151)

Som konklusion faldt lagerbeholdningerne af stål både ved udgangen af undersøgelsesperioden og i perioden efter undersøgelsesperioden. Selv om denne faktor ikke er afgørende for analysen, kan den indikere et muligt yderligere prisfald, hvilket øger truslen om skade.

5.2.5.   Andre forhold: Rentabilitet og ordretilgange i Unionen for EU-erhvervsgrenen

Andre forhold: Rentabilitet og ordretilgange i Unionen for EU-erhvervsgrenen

| (152) | EU-erhvervsgrenen har behov for bæredygtig fortjeneste. Denne skadesindikator er derfor meget vigtig. Ordretilgangen består af bekræftede tilsagn fra kunder, og den viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens salg i de kommende måneder. Kommissionen var i stand til at indsamle og analysere data om fortjeneste og ordretilgange for både undersøgelsesperioden og perioden efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(152)

EU-erhvervsgrenen har behov for bæredygtig fortjeneste. Denne skadesindikator er derfor meget vigtig. Ordretilgangen består af bekræftede tilsagn fra kunder, og den viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens salg i de kommende måneder. Kommissionen var i stand til at indsamle og analysere data om fortjeneste og ordretilgange for både undersøgelsesperioden og perioden efter undersøgelsesperioden.

| (153) | Som anført i betragtning 113 begyndte EU-producenterne at rejse sig en smule igen i 2014 samt i de to første kvartaler af 2015, for så vidt angår rentabilitet. Som anført i betragtning 116 blev EU-rentabiliteten tabsgivende i det andet halvår af 2015 og faldt til det uholdbare niveau – 10 % i 4. kvartal af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(153)

Som anført i betragtning 113 begyndte EU-producenterne at rejse sig en smule igen i 2014 samt i de to første kvartaler af 2015, for så vidt angår rentabilitet. Som anført i betragtning 116 blev EU-rentabiliteten tabsgivende i det andet halvår af 2015 og faldt til det uholdbare niveau – 10 % i 4. kvartal af undersøgelsesperioden.

| (154) | For perioden efter undersøgelsesperioden var der ikke rentabilitetstal tilgængelige for hele EU-erhvervsgrenen endnu. Rentabilitetstallene blev dog indsamlet for klagerne, som tegner sig for ca. 90 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion, som nævnt i betragtning 62. Disse oplysninger vil blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. I denne fase af undersøgelsen var oplysningerne vedrørende rentabilitet og ordretilgangen de bedste foreliggende oplysninger. |
| --- | --- |

(154)

For perioden efter undersøgelsesperioden var der ikke rentabilitetstal tilgængelige for hele EU-erhvervsgrenen endnu. Rentabilitetstallene blev dog indsamlet for klagerne, som tegner sig for ca. 90 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion, som nævnt i betragtning 62. Disse oplysninger vil blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. I denne fase af undersøgelsen var oplysningerne vedrørende rentabilitet og ordretilgangen de bedste foreliggende oplysninger.

| (155) | Som det fremgår af tabellen i betragtning 145 faldt de kinesiske eksportpriser yderligere i første halvår af 2016 og lå under EU-producenternes produktionsomkostninger. Dette viser en aggressiv kinesisk prisfastsættelse på EU-markedet, som EU-producenterne ikke kan klare i fremtiden. Dette bekræftes af tabellen nedenfor, som giver oplysninger om klagernes rentabilitet. Undersøgelsen viste en yderligere forværring af klagernes rentabilitet.

  Tabel 17


  Udviklingen i klagernes rentabilitet og ordretilgang











  Periode | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | April 2015 — marts 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 til – 5 % | – 5 % til – 7 % |
| Ordretilgang | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Kilde: Eurofer |

(155)

Som det fremgår af tabellen i betragtning 145 faldt de kinesiske eksportpriser yderligere i første halvår af 2016 og lå under EU-producenternes produktionsomkostninger. Dette viser en aggressiv kinesisk prisfastsættelse på EU-markedet, som EU-producenterne ikke kan klare i fremtiden. Dette bekræftes af tabellen nedenfor, som giver oplysninger om klagernes rentabilitet. Undersøgelsen viste en yderligere forværring af klagernes rentabilitet.

Tabel 17

Tabel 17

Udviklingen i klagernes rentabilitet og ordretilgang

Udviklingen i klagernes rentabilitet og ordretilgang

Periode

2012

2013

2014

2015

April 2015 — marts 2016

Rentabilitet

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 til – 5 %

– 5 % til – 7 %

Ordretilgang

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Kilde: Eurofer

Kilde:

5.2.6.   Ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående

Ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående

| (156) | I grundforordningens artikel 3, stk. 9, hedder det: »Den ændring i omstændighederne, der vil kunne skabe en situation, hvor den pågældende dumping vil forvolde skade, skal klart have kunnet forudses og være umiddelbart forestående.« |
| --- | --- |

(156)

I grundforordningens artikel 3, stk. 9, hedder det: »Den ændring i omstændighederne, der vil kunne skabe en situation, hvor den pågældende dumping vil forvolde skade, skal klart have kunnet forudses og være umiddelbart forestående.«

| (157) | Alle ovennævnte faktorer er blevet undersøgt og efterprøvet hvad angår undersøgelsesperioden. Især faldt rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven til et uholdbart niveau på – 10 % i 4. kvartal 2015, hvor det kinesiske pristryk var på sit højeste. Endvidere viste oplysningerne fra perioden efter undersøgelsesperioden, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. Hvis udviklingen fortsætter, vil EU-erhvervsgrenens skrøbelige situation blive omdannet til væsentlig skade i løbet af kort tid. Baseret på data fra undersøgelsesperioden konkluderede Kommissionen, at der var en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående ved udgangen af undersøgelsesperioden, hvilket vil skabe en situation, hvori dumpingen vil forårsage skade. |
| --- | --- |

(157)

Alle ovennævnte faktorer er blevet undersøgt og efterprøvet hvad angår undersøgelsesperioden. Især faldt rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven til et uholdbart niveau på – 10 % i 4. kvartal 2015, hvor det kinesiske pristryk var på sit højeste. Endvidere viste oplysningerne fra perioden efter undersøgelsesperioden, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. Hvis udviklingen fortsætter, vil EU-erhvervsgrenens skrøbelige situation blive omdannet til væsentlig skade i løbet af kort tid. Baseret på data fra undersøgelsesperioden konkluderede Kommissionen, at der var en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående ved udgangen af undersøgelsesperioden, hvilket vil skabe en situation, hvori dumpingen vil forårsage skade.

5.3.   Konklusion vedrørende trussel om skade

Konklusion vedrørende trussel om skade

| (158) | Selv om EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i løbet af 2014 og i det første halvår af 2015, begyndte næsten alle skadesindikatorer at falde drastisk i andet halvår af 2015. Undersøgelsen viste, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. EU-erhvervsgrenens prognose for fremtidig rentabilitet og fremtidigt salg er negativ og kan bekræftes (se tabel 17 i betragtning 155). Faldende salg og lavere/negative fortjenstmargener vil formentlig medføre store tab, mistede ordrer og lavere beskæftigelse. Som følge heraf peger alle faktorer, som er vurderet inden for rammerne af grundforordningens artikel 3, stk. 9, især den betydelige stigning i dumpingimporten i 2015 (som fortsatte i 2016) til stadigt faldende priser, den enorme overskudskapacitet i Kina og den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, i samme retning. |
| --- | --- |

(158)

Selv om EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i løbet af 2014 og i det første halvår af 2015, begyndte næsten alle skadesindikatorer at falde drastisk i andet halvår af 2015. Undersøgelsen viste, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. EU-erhvervsgrenens prognose for fremtidig rentabilitet og fremtidigt salg er negativ og kan bekræftes (se tabel 17 i betragtning 155). Faldende salg og lavere/negative fortjenstmargener vil formentlig medføre store tab, mistede ordrer og lavere beskæftigelse. Som følge heraf peger alle faktorer, som er vurderet inden for rammerne af grundforordningens artikel 3, stk. 9, især den betydelige stigning i dumpingimporten i 2015 (som fortsatte i 2016) til stadigt faldende priser, den enorme overskudskapacitet i Kina og den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, i samme retning.

| (159) | I lyset af denne analyse konkluderede Kommissionen på dette stadium, at der var en trussel om en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående, for EU-erhvervsgrenen ved udgangen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(159)

I lyset af denne analyse konkluderede Kommissionen på dette stadium, at der var en trussel om en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående, for EU-erhvervsgrenen ved udgangen af undersøgelsesperioden.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (160) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have været en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen sikrede, at en eventuel trussel om skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise og faldet i efterspørgslen efter stål, omkostningerne til råvarer, der forårsagede faldet i salgspriserne, importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og påstanden om, at én EU-producent i sig selv er skadevoldende for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(160)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have været en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen sikrede, at en eventuel trussel om skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise og faldet i efterspørgslen efter stål, omkostningerne til råvarer, der forårsagede faldet i salgspriserne, importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og påstanden om, at én EU-producent i sig selv er skadevoldende for EU-erhvervsgrenen.

6.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (161) | Salgspriserne for de kinesiske eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 33 %). Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode — som anført i betragtning 76 — kunne de kinesiske eksporterende producenter øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,79 %) til undersøgelsesperioden (4,32 %). Det skal især nævnes, at i undersøgelsesperioden var der en betydelig stigning i importen fra Kina sammenlignet med de foregående år. |
| --- | --- |

(161)

Salgspriserne for de kinesiske eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 33 %). Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode — som anført i betragtning 76 — kunne de kinesiske eksporterende producenter øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,79 %) til undersøgelsesperioden (4,32 %). Det skal især nævnes, at i undersøgelsesperioden var der en betydelig stigning i importen fra Kina sammenlignet med de foregående år.

| (162) | Mens faldet i efterspørgslen efter stål og eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt i 2012 og 2013, var EU-erhvervsgrenen i stand til at rejse sig lidt igen i 2014. Men især fra andet halvår af 2015 og fremefter havde den fortsatte stigning i importen fra det pågældende land til underbudspriser en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger i 2015 gennem produktivitetsgevinster, herunder gennem reduktioner i beskæftigelsen og ved at udnytte faldet i råvarepriserne, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenens rentabilitet viste små tegn på forbedringer ved reducerede tab i 2014 og i første halvår af 2015, vendte tendensen helt fra andet halvår af 2015 og fremefter: mængden af den kinesiske import steg yderligere, og de kinesiske priser faldt endnu mere, mens EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet faldt yderligere. |
| --- | --- |

(162)

Mens faldet i efterspørgslen efter stål og eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt i 2012 og 2013, var EU-erhvervsgrenen i stand til at rejse sig lidt igen i 2014. Men især fra andet halvår af 2015 og fremefter havde den fortsatte stigning i importen fra det pågældende land til underbudspriser en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger i 2015 gennem produktivitetsgevinster, herunder gennem reduktioner i beskæftigelsen og ved at udnytte faldet i råvarepriserne, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenens rentabilitet viste små tegn på forbedringer ved reducerede tab i 2014 og i første halvår af 2015, vendte tendensen helt fra andet halvår af 2015 og fremefter: mængden af den kinesiske import steg yderligere, og de kinesiske priser faldt endnu mere, mens EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet faldt yderligere.

| (163) | I lyset af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den fortsatte vækst i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele og prisfald, der førte til yderligere tab, særlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(163)

I lyset af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den fortsatte vækst i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele og prisfald, der førte til yderligere tab, særlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation.

| (164) | Desuden har den gradvise opbremsning i den kinesiske økonomi og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at dirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne, og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. Andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte netop foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder varmvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(164)

Desuden har den gradvise opbremsning i den kinesiske økonomi og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at dirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne, og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. Andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte netop foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder varmvalsede flade produkter af stål.

| (165) | Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er det sandsynligt, at EU-markedet er blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport af den pågældende vare til skade for EU-erhvervsgrenen. Denne konklusion bekræftes af:






  — | importstatistikker fra Eurostat, som viser, at den kinesiske import fortsat er på et betydeligt niveau efter udløbet af undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- |

(165)

Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er det sandsynligt, at EU-markedet er blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport af den pågældende vare til skade for EU-erhvervsgrenen. Denne konklusion bekræftes af:

—

importstatistikker fra Eurostat, som viser, at den kinesiske import fortsat er på et betydeligt niveau efter udløbet af undersøgelsesperioden

| — | den lavere interne kinesiske efterspørgsel efter stål. |
| --- | --- |

—

den lavere interne kinesiske efterspørgsel efter stål.

6.2.   Virkninger af andre faktorer

Virkninger af andre faktorer

6.2.1.   Den økonomiske krise

Den økonomiske krise

| (166) | Faldet i efterspørgslen efter stål, der primært skete i 2012, samt eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen påvirkede EU-stålindustriens resultater negativ i 2012 og 2013. Som anført i betragtning 106 anerkender Kommissionen denne negative virkning. Det bemærkes dog, at EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i 2014 og 2015. |
| --- | --- |

(166)

Faldet i efterspørgslen efter stål, der primært skete i 2012, samt eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen påvirkede EU-stålindustriens resultater negativ i 2012 og 2013. Som anført i betragtning 106 anerkender Kommissionen denne negative virkning. Det bemærkes dog, at EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i 2014 og 2015.

| (167) | Selv om EU-erhvervsgrenen derfor på den ene side var påvirket af gældskrisen i eurozonen, nemlig i årene 2012-2013, var markedet langsomt ved at forbedre sig og der fulgte en relativt stabil — endda stigende — efterspørgsel på EU-markedet fra 2013 og fremefter. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenen kunne have udnyttet dette opsving på markedet mellem 2014 og 2015 mere, var det ikke muligt på grund af den hastige stigning i importen fra Kina. Den kinesiske import til lave priser steg gradvist og erobrede markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Det konstante pres fra importen begyndte at kunne mærkes fuldt ud fra og med andet halvår af 2015. |
| --- | --- |

(167)

Selv om EU-erhvervsgrenen derfor på den ene side var påvirket af gældskrisen i eurozonen, nemlig i årene 2012-2013, var markedet langsomt ved at forbedre sig og der fulgte en relativt stabil — endda stigende — efterspørgsel på EU-markedet fra 2013 og fremefter. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenen kunne have udnyttet dette opsving på markedet mellem 2014 og 2015 mere, var det ikke muligt på grund af den hastige stigning i importen fra Kina. Den kinesiske import til lave priser steg gradvist og erobrede markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Det konstante pres fra importen begyndte at kunne mærkes fuldt ud fra og med andet halvår af 2015.

| (168) | Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at gældskrisen i eurozonen havde haft en negativ indvirkning primært i årene 2012 og 2013 af den betragtede periode og i tiden før undersøgelsesperioden. Den bidrog dog ikke til den trussel om skade, der blev konstateret ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at gældskrisen i eurozonen havde haft en negativ indvirkning primært i årene 2012 og 2013 af den betragtede periode og i tiden før undersøgelsesperioden. Den bidrog dog ikke til den trussel om skade, der blev konstateret ved udgangen af 2015.

6.2.2.   Faldet i omkostningerne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til den pågældende vare/samme vare

Faldet i omkostningerne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til den pågældende vare/samme vare

| (169) | En interesseret part fremførte, at prisen på den pågældende vare og den samme vare ville følge den globale pristendens og i bund og grund afspejle de faldende priser på jernmalm. Det var derfor ikke den kinesiske eksport, men en global tendens, som udøvede prispresset og forårsagede den deraf følgende trussel om skade. |
| --- | --- |

(169)

En interesseret part fremførte, at prisen på den pågældende vare og den samme vare ville følge den globale pristendens og i bund og grund afspejle de faldende priser på jernmalm. Det var derfor ikke den kinesiske eksport, men en global tendens, som udøvede prispresset og forårsagede den deraf følgende trussel om skade.

| (170) | Kommissionen analyserede udviklingen i råvarepriserne for varmvalsede flade produkter af stål i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen analyserede udviklingen i råvarepriserne for varmvalsede flade produkter af stål i den betragtede periode.

| (171) | For det første konkurrerer indenlandske producenter med mange importkilder på de etablerede stålmarkeder, herunder EU-markedet, som anført i tabel 18 i betragtning 177, hvilket medfører et stigende pristryk og dermed et fald i priserne. |
| --- | --- |

(171)

For det første konkurrerer indenlandske producenter med mange importkilder på de etablerede stålmarkeder, herunder EU-markedet, som anført i tabel 18 i betragtning 177, hvilket medfører et stigende pristryk og dermed et fald i priserne.

| (172) | For det andet er der en betydelig overkapacitet i Kina, til trods for at landet har det højeste forbrug af stål i verden. Kinesiske producenter har derved et incitament til at eksportere deres overskydende produktion til lave priser til de mest attraktive markeder, herunder EU-markedet. Derfor er udviklingen i priserne på råvarer ikke den eneste faktor, der påvirker priserne på verdensplan. |
| --- | --- |

(172)

For det andet er der en betydelig overkapacitet i Kina, til trods for at landet har det højeste forbrug af stål i verden. Kinesiske producenter har derved et incitament til at eksportere deres overskydende produktion til lave priser til de mest attraktive markeder, herunder EU-markedet. Derfor er udviklingen i priserne på råvarer ikke den eneste faktor, der påvirker priserne på verdensplan.

| (173) | For det tredje erkendes det, at priserne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til fremstilling af varmvalsede flade produkter af stål faldt betydeligt mellem 2012 og 2015:






  — | prisen på jernmalm faldt fra ca. 141 USD pr. ton til 56 USD pr. ton, dvs. et fald på 60 % |
| --- | --- | --- |

(173)

For det tredje erkendes det, at priserne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til fremstilling af varmvalsede flade produkter af stål faldt betydeligt mellem 2012 og 2015:

—

prisen på jernmalm faldt fra ca. 141 USD pr. ton til 56 USD pr. ton, dvs. et fald på 60 %

| — | prisen på skrot faldt fra ca. 327 EUR pr. ton til 159 EUR pr. ton, dvs. et fald på 51 % |
| --- | --- |

—

prisen på skrot faldt fra ca. 327 EUR pr. ton til 159 EUR pr. ton, dvs. et fald på 51 %

| — | prisen på kokskul faldt fra ca. 252 USD pr. ton til 121 USD pr. ton, dvs. et fald på 52 %. |
| --- | --- |

—

prisen på kokskul faldt fra ca. 252 USD pr. ton til 121 USD pr. ton, dvs. et fald på 52 %.

| (174) | Men ved analysen af produktionsomkostningerne for den største EU-producent i stikprøven viste det sig, at virkningen af de faldende priser på råvarer er meget mindre end den nævnte prisudvikling. Udviklingen afspejler gennemsnit og ikke EU-producenternes faktiske omkostningerne, der også afhænger af kvalitet, kvantitet og kontraktlige relationer. F.eks. udgjorde input fra de tre ovennævnte råvarer ca. 60 % af de samlede produktionsomkostninger hos én stor producent i 2012, men 50 % af producentens samlede produktionsomkostninger i 2015. Dette viser, at der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem faldet i råvarepriserne og et fald i produktionsomkostningerne for varmvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(174)

Men ved analysen af produktionsomkostningerne for den største EU-producent i stikprøven viste det sig, at virkningen af de faldende priser på råvarer er meget mindre end den nævnte prisudvikling. Udviklingen afspejler gennemsnit og ikke EU-producenternes faktiske omkostningerne, der også afhænger af kvalitet, kvantitet og kontraktlige relationer. F.eks. udgjorde input fra de tre ovennævnte råvarer ca. 60 % af de samlede produktionsomkostninger hos én stor producent i 2012, men 50 % af producentens samlede produktionsomkostninger i 2015. Dette viser, at der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem faldet i råvarepriserne og et fald i produktionsomkostningerne for varmvalsede flade produkter af stål.

| (175) | Desuden er produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen faldet med i alt 25 % i den betragtede periode (se betragtning 104), hvilket ikke kun skyldtes lavere omkostninger for råvarer, men også EU-producenternes effektivitetsgevinster. Derudover faldt den gennemsnitlige importpris med en højere procentsats, dvs. med 33 % i den samme periode (se betragtning 78-79). |
| --- | --- |

(175)

Desuden er produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen faldet med i alt 25 % i den betragtede periode (se betragtning 104), hvilket ikke kun skyldtes lavere omkostninger for råvarer, men også EU-producenternes effektivitetsgevinster. Derudover faldt den gennemsnitlige importpris med en højere procentsats, dvs. med 33 % i den samme periode (se betragtning 78-79).

| (176) | På rimelige markedsbetingelser kunne EU-erhvervsgrenen have opretholdt sit salgsprisniveau med henblik på at høste fordelene ved en nedbringelse af omkostningerne og på ny opnå rentabilitet. EU-producenterne var dog nødt til at følge prisudviklingen på EU-markedet, og det betød lavere priser. I undersøgelsesperioden blev EU-producenterne endda tvunget til at sælge til priser, der ikke dækkede deres omkostninger, til trods for at de havde formået at reducere produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(176)

På rimelige markedsbetingelser kunne EU-erhvervsgrenen have opretholdt sit salgsprisniveau med henblik på at høste fordelene ved en nedbringelse af omkostningerne og på ny opnå rentabilitet. EU-producenterne var dog nødt til at følge prisudviklingen på EU-markedet, og det betød lavere priser. I undersøgelsesperioden blev EU-producenterne endda tvunget til at sælge til priser, der ikke dækkede deres omkostninger, til trods for at de havde formået at reducere produktionsomkostningerne.

6.2.3.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (177) | Importmængden fra tredjelande og deres markedsandel (set i forhold til den samlede import) udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 18


  Tredjelandes mængde, enhedspriser og markedsandele | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Importmængde fra Brasilien | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Enhedsimportpris fra Brasilien | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Markedsandel | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Andel af den samlede importmængde til Unionen | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAN |
| Importmængde fra Iran | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Enhedsimportpris fra Iran | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Markedsandel | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Andel af den samlede importmængde til Unionen | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RUSLAND |
| Importmængde fra Rusland | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Enhedsimportpris fra Rusland | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Markedsandel | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Andel af den samlede importmængde til Unionen | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SERBIEN |
| Importmængde fra Serbien | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Enhedsimportpris fra Serbien | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Markedsandel | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Andel af den samlede importmængde til Unionen | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAINE |
| Importmængde fra Ukraine | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Enhedsimportpris fra Ukraine | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Markedsandel | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Andel af den samlede importmængde til Unionen | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Kilde: Eurostat |

(177)

Importmængden fra tredjelande og deres markedsandel (set i forhold til den samlede import) udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 18

Tabel 18

Tredjelandes mængde, enhedspriser og markedsandele

Tredjelandes mængde, enhedspriser og markedsandele

2012

2013

2014

UP

BRASILIEN

Importmængde fra Brasilien

69 457

41 895

108 973

580 525

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Enhedsimportpris fra Brasilien

515

461

433

386

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Markedsandel

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Andel af den samlede importmængde til Unionen

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAN

Importmængde fra Iran

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Enhedsimportpris fra Iran

499

454

415

369

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Markedsandel

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Andel af den samlede importmængde til Unionen

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RUSLAND

Importmængde fra Rusland

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Enhedsimportpris fra Rusland

500

448

431

387

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Markedsandel

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Andel af den samlede importmængde til Unionen

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SERBIEN

Importmængde fra Serbien

156 894

155 055

211 835

427 558

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Enhedsimportpris fra Serbien

523

468

442

400

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Markedsandel

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Andel af den samlede importmængde til Unionen

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAINE

Importmængde fra Ukraine

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Enhedsimportpris fra Ukraine

478

429

415

370

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Markedsandel

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Andel af den samlede importmængde til Unionen

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (178) | Som angivet i tabellen i betragtning 76 steg importen fra Kina med 516 % i den betragtede periode. Selv om vækstraten i den betragtede periode var endnu højere for Brasilien (+ 736 %) og Iran (+ 952 %), var omfanget af deres import (580 525 ton fra Brasilien og 1 015 088 ton fra Iran) meget lavere end importen fra Kina i absolutte tal (1 519 304 ton fra Kina) i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(178)

Som angivet i tabellen i betragtning 76 steg importen fra Kina med 516 % i den betragtede periode. Selv om vækstraten i den betragtede periode var endnu højere for Brasilien (+ 736 %) og Iran (+ 952 %), var omfanget af deres import (580 525 ton fra Brasilien og 1 015 088 ton fra Iran) meget lavere end importen fra Kina i absolutte tal (1 519 304 ton fra Kina) i undersøgelsesperioden.

| (179) | Når man derudover sammenligner de absolutte eksporttal, bemærkes det, at det pågældende land var den næststørste eksportør til EU-markedet i undersøgelsesperioden (med Rusland som den største). Den russiske import (29) kan have bidraget til truslen om skade, men brød ikke årsagssammenhængen baseret på følgende betragtninger. |
| --- | --- |

(179)

Når man derudover sammenligner de absolutte eksporttal, bemærkes det, at det pågældende land var den næststørste eksportør til EU-markedet i undersøgelsesperioden (med Rusland som den største). Den russiske import (29) kan have bidraget til truslen om skade, men brød ikke årsagssammenhængen baseret på følgende betragtninger.

29

| (180) | For det første er Kinas vækstrate i den betragtede periode (+ 516 %) langt højere end Ruslands (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

For det første er Kinas vækstrate i den betragtede periode (+ 516 %) langt højere end Ruslands (+ 28 %).

| (181) | For det andet indhentede Kina næsten Rusland i første halvår af 2016, hvor Rusland eksporterede 773 686 ton (kilde: Eurostat) og Kina eksporterede 773 275 ton (kilde: Eurostat). |
| --- | --- |

(181)

For det andet indhentede Kina næsten Rusland i første halvår af 2016, hvor Rusland eksporterede 773 686 ton (kilde: Eurostat) og Kina eksporterede 773 275 ton (kilde: Eurostat).

| (182) | For det tredje er den overskydende kapacitet i Rusland ikke så stor som den overskydende kapacitet i Kina, som vist i nedenstående tabel:

  Tabel 19


  Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)











  Land | Anslået råstålskapacitet i 2014 | Råstålsproduktion i 2013 | Råstålsproduktion i 2014 | Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013 | Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusland | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| Kina | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD ()


  Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 () |

(182)

For det tredje er den overskydende kapacitet i Rusland ikke så stor som den overskydende kapacitet i Kina, som vist i nedenstående tabel:

Tabel 19

Tabel 19

Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)

Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)

Land

Anslået råstålskapacitet i 2014

Råstålsproduktion i 2013

Råstålsproduktion i 2014

Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013

Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014

Rusland

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

Kina

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD ()

Kilde til kapacitetsoplysninger:

Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 ()

| (183) | Selv om tallene for kapaciteten udelukkende vedrører råstål, og selv ud fra den meget usandsynlige antagelse at al råstål i Rusland ville blive anvendt til at fremstille samme vare, er den overskydende kapacitet i Rusland (selv i dette usandsynlige scenarium) meget lavere end den overskydende kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(183)

Selv om tallene for kapaciteten udelukkende vedrører råstål, og selv ud fra den meget usandsynlige antagelse at al råstål i Rusland ville blive anvendt til at fremstille samme vare, er den overskydende kapacitet i Rusland (selv i dette usandsynlige scenarium) meget lavere end den overskydende kapacitet i Kina.

| (184) | Desuden vurderede Kommissionen priserne og markedsandelene for importen fra tredjelande. Kommissionen bemærkede at importen af samme vare fra visse andre lande, såsom Iran, Rusland og Ukraine, var endnu billigere end importen fra det pågældende land. Men ved at analysere udviklingstendenserne og importmængderne bliver det tydeligt, at importen fra Iran var meget mindre end importen fra Kina i undersøgelsesperioden, og at importen fra Rusland og Ukraine faktisk steg mængdemæssigt i den betragtede periode, men i et meget langsommere tempo end importen fra Kina. I modsætning til importen fra Kina mistede importen fra Rusland og Ukraine med en betydelig andel af EU's samlede importmængde i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(184)

Desuden vurderede Kommissionen priserne og markedsandelene for importen fra tredjelande. Kommissionen bemærkede at importen af samme vare fra visse andre lande, såsom Iran, Rusland og Ukraine, var endnu billigere end importen fra det pågældende land. Men ved at analysere udviklingstendenserne og importmængderne bliver det tydeligt, at importen fra Iran var meget mindre end importen fra Kina i undersøgelsesperioden, og at importen fra Rusland og Ukraine faktisk steg mængdemæssigt i den betragtede periode, men i et meget langsommere tempo end importen fra Kina. I modsætning til importen fra Kina mistede importen fra Rusland og Ukraine med en betydelig andel af EU's samlede importmængde i den betragtede periode.

| (185) | Endelig har Kommissionen sammenlignet tredjelandes faktiske produktion med produktion i det pågældende land, der viser, at Kina overgår alle andre lande både i produktion af samme vare, og i råstålskapacitet.

  Tabel 20


  Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)












  Land | Anslået råstålskapacitet i 2014 (1) | Råstålsproduktion i 2013 | Råstålsproduktion i 2014 (2) | Teoretisk overskudskapacitet i 2014 (1) | Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013 | Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusland | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| Kina | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukraine | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iran | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brasilien | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD ()


  Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 () |

(185)

Endelig har Kommissionen sammenlignet tredjelandes faktiske produktion med produktion i det pågældende land, der viser, at Kina overgår alle andre lande både i produktion af samme vare, og i råstålskapacitet.

Tabel 20

Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)

Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton)

Land

Anslået råstålskapacitet i 2014 (1)

Råstålsproduktion i 2013

Råstålsproduktion i 2014 (2)

Teoretisk overskudskapacitet i 2014 (1)

Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013

Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014

Rusland

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

Kina

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukraine

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iran

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brasilien

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD ()

Kilde til kapacitetsoplysninger:

Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 ()

| (186) | Ovennævnte produktionstal for samme vare viser, at det pågældende land langt overgår alle andre store eksporterende lande. Ovennævnte tal for råstålskapacitet viser også, at det kun er Kina, der har en enorm overkapacitet. |
| --- | --- |

(186)

Ovennævnte produktionstal for samme vare viser, at det pågældende land langt overgår alle andre store eksporterende lande. Ovennævnte tal for råstålskapacitet viser også, at det kun er Kina, der har en enorm overkapacitet.

| (187) | Kommissionen fandt derfor, at Kina udgjorde en trussel om en umiddelbart forestående skade for EU-erhvervsgrenen. Som tidligere nævnt er denne trussel om skade kun blevet endnu mere realistisk af, at den kinesiske efterspørgsel efter stål er faldende, samtidig med at andre kinesiske eksportmarkeder gradvist er ved at blive mere vanskelige at få adgang til. Som følge heraf vil en del af de kinesiske mængder sandsynligvis fortsætte med at blive rettet mod Unionen i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen fandt derfor, at Kina udgjorde en trussel om en umiddelbart forestående skade for EU-erhvervsgrenen. Som tidligere nævnt er denne trussel om skade kun blevet endnu mere realistisk af, at den kinesiske efterspørgsel efter stål er faldende, samtidig med at andre kinesiske eksportmarkeder gradvist er ved at blive mere vanskelige at få adgang til. Som følge heraf vil en del af de kinesiske mængder sandsynligvis fortsætte med at blive rettet mod Unionen i den nærmeste fremtid.

| (188) | Det er dog også sandsynligt, at importen fra Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine har bidraget til truslen om væsentlig skade. Ikke desto mindre er den underliggende produktion, importtendenserne og den præcise importmængde i absolutte tal ikke af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem den stadigt stigende og stadigt billigere dumpingimport fra Kina og truslen om skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(188)

Det er dog også sandsynligt, at importen fra Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine har bidraget til truslen om væsentlig skade. Ikke desto mindre er den underliggende produktion, importtendenserne og den præcise importmængde i absolutte tal ikke af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem den stadigt stigende og stadigt billigere dumpingimport fra Kina og truslen om skade for EU-erhvervsgrenen.

6.2.4.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (189) | De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 21


  Eksportmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hos EU-producenterne i stikprøven | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Gennemsnitlig pris i EUR/ton | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(189)

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 21

Tabel 21

Eksportmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hos EU-producenterne i stikprøven

Eksportmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hos EU-producenterne i stikprøven

2012

2013

2014

UP

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Gennemsnitlig pris i EUR/ton

516

463

459

391

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (190) | Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 3 % i undersøgelsesperioden. Hvad angår priser, faldt de betydeligt med – 24 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(190)

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 3 % i undersøgelsesperioden. Hvad angår priser, faldt de betydeligt med – 24 % i den betragtede periode.

| (191) | Eksportsalget udgjorde ikke mere end 4 % af den samlede EU-produktion og 22 % af det samlede salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i undersøgelsesperioden. Faldet i eksportpriserne fulgte også den samme procentvise tendens som EU-producenternes salgspriser på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at EU-producenternes eksportresultater bidrog til erhvervsgrenens dårlige situation. Denne faktor kunne dog heller ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(191)

Eksportsalget udgjorde ikke mere end 4 % af den samlede EU-produktion og 22 % af det samlede salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i undersøgelsesperioden. Faldet i eksportpriserne fulgte også den samme procentvise tendens som EU-producenternes salgspriser på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at EU-producenternes eksportresultater bidrog til erhvervsgrenens dårlige situation. Denne faktor kunne dog heller ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.

6.2.5.   Én italiensk EU-producents særlige situation

Én italiensk EU-producents særlige situation

| (192) | Én interesseret part hævdede, at en italiensk producent måske påførte EU-erhvervsgrenen skade. Parten hævdede, at den italienske producent nød godt af ulovlig statsstøtte til skade for de øvrige EU-producenter på EU-markedet, eventuelt i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Parten hævdede også, at den italienske producents faktiske produktion faldt betydeligt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(192)

Én interesseret part hævdede, at en italiensk producent måske påførte EU-erhvervsgrenen skade. Parten hævdede, at den italienske producent nød godt af ulovlig statsstøtte til skade for de øvrige EU-producenter på EU-markedet, eventuelt i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Parten hævdede også, at den italienske producents faktiske produktion faldt betydeligt i den betragtede periode.

| (193) | For det første er definitionen og analysen af EU-erhvervsgrenen baseret på hele EU-erhvervsgrenen, herunder den italienske producent. På trods af at denne italienske producent reducerede sin produktion væsentligt i den betragtede periode, steg EU-erhvervsgrenens samlede produktion (se betragtning 87) med 2 %. Det betød, at alle andre EU-producenter øgede deres produktion i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(193)

For det første er definitionen og analysen af EU-erhvervsgrenen baseret på hele EU-erhvervsgrenen, herunder den italienske producent. På trods af at denne italienske producent reducerede sin produktion væsentligt i den betragtede periode, steg EU-erhvervsgrenens samlede produktion (se betragtning 87) med 2 %. Det betød, at alle andre EU-producenter øgede deres produktion i den betragtede periode.

| (194) | For det andet bliver påstanden om, at den italienske producent nyder godt af ulovlig statsstøtte, undersøgt af Kommissionen indtil 2017. Indledningen af en undersøgelse har ikke indflydelse på udfaldet af sagen. Som følge heraf kan der endnu ikke drages konklusioner vedrørende denne påstand. Ikke desto mindre bemærkede Kommissionen dog, at salgspriserne fra den italienske producent var lavere end den gennemsnitlige salgspris i Unionen i undersøgelsesperioden. Hvis den italienske producent havde en betydelig indvirkning på salgspriserne i Unionen, kunne det forventes, at de gennemsnitlige EU-priser ville være steget, efter producenten reducerede sin produktion. Dette var imidlertid ikke tilfældet. |
| --- | --- |

(194)

For det andet bliver påstanden om, at den italienske producent nyder godt af ulovlig statsstøtte, undersøgt af Kommissionen indtil 2017. Indledningen af en undersøgelse har ikke indflydelse på udfaldet af sagen. Som følge heraf kan der endnu ikke drages konklusioner vedrørende denne påstand. Ikke desto mindre bemærkede Kommissionen dog, at salgspriserne fra den italienske producent var lavere end den gennemsnitlige salgspris i Unionen i undersøgelsesperioden. Hvis den italienske producent havde en betydelig indvirkning på salgspriserne i Unionen, kunne det forventes, at de gennemsnitlige EU-priser ville være steget, efter producenten reducerede sin produktion. Dette var imidlertid ikke tilfældet.

| (195) | For det tredje kan det, at visse EU-producenter klarer sig bedre på EU-markedet end andre, være et resultat af mange forskellige faktorer, men det påvirker ikke den foreløbige konklusion om, at EU-erhvervsgrenen som helhed lider under dumpingimporten. |
| --- | --- |

(195)

For det tredje kan det, at visse EU-producenter klarer sig bedre på EU-markedet end andre, være et resultat af mange forskellige faktorer, men det påvirker ikke den foreløbige konklusion om, at EU-erhvervsgrenen som helhed lider under dumpingimporten.

| (196) | Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at den italienske producents særlige situation ikke har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at den italienske producents særlige situation ikke har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation.

6.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (197) | Der blev fastslået en foreløbig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den kraftige stigning i især niveauet af dumpingimport til konstant faldende priser fra Kina og forværringen af EU's resultater, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter. EU-erhvervsgrenen havde ikke andet valg end at følge det prisniveau, som dumpingimporten fastsatte, for at undgå et yderligere tab af markedsandel. Dette førte til en tabsgivende situation, der sandsynligvis vil forværres yderligere. |
| --- | --- |

(197)

Der blev fastslået en foreløbig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den kraftige stigning i især niveauet af dumpingimport til konstant faldende priser fra Kina og forværringen af EU's resultater, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter. EU-erhvervsgrenen havde ikke andet valg end at følge det prisniveau, som dumpingimporten fastsatte, for at undgå et yderligere tab af markedsandel. Dette førte til en tabsgivende situation, der sandsynligvis vil forværres yderligere.

| (198) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, der forårsagede truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen som helhed ved udgangen af undersøgelsesperioden. Den italienske producents situation har ikke bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation. Det blev ikke fundet, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den økonomiske krise, omkostningerne til råvarer, import fra tredjelande eller EU-producenternes eksportresultater, brød årsagssammenhængen mellem truslen om væsentlig skade og den kinesiske dumpingimport. I betragtning af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stadium, at dumpingimporten fra Kina var en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6. Det blev ikke fundet, at andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina, som samtidig havde en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, der forårsagede truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen som helhed ved udgangen af undersøgelsesperioden. Den italienske producents situation har ikke bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation. Det blev ikke fundet, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den økonomiske krise, omkostningerne til råvarer, import fra tredjelande eller EU-producenternes eksportresultater, brød årsagssammenhængen mellem truslen om væsentlig skade og den kinesiske dumpingimport. I betragtning af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stadium, at dumpingimporten fra Kina var en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6. Det blev ikke fundet, at andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina, som samtidig havde en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, brød årsagssammenhængen.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (199) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde. Fokus var især på behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(199)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde. Fokus var især på behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (200) | EU-erhvervsgrenen er beliggende i adskillige medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland, Tjekkiet, Slovakiet, Italien, Luxembourg, Belgien, Polen, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien), og ca. 18 000 ansatte er direkte beskæftiget i sektoren for varmvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(200)

EU-erhvervsgrenen er beliggende i adskillige medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland, Tjekkiet, Slovakiet, Italien, Luxembourg, Belgien, Polen, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien), og ca. 18 000 ansatte er direkte beskæftiget i sektoren for varmvalsede flade produkter af stål.

| (201) | 17 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Som vist ovenfor i analysen af skadesindikatorerne viste hele EU-erhvervsgrenen nogle tegn på skade i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, eksempelvis rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Producenterne oplevede en forværring af situationen, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, og blev negativt påvirket af dumpingimporten, som forårsagede den trussel om skade, der blev umiddelbart forestående ved undersøgelsesperiodens afslutning. |
| --- | --- |

(201)

17 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Som vist ovenfor i analysen af skadesindikatorerne viste hele EU-erhvervsgrenen nogle tegn på skade i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, eksempelvis rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Producenterne oplevede en forværring af situationen, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, og blev negativt påvirket af dumpingimporten, som forårsagede den trussel om skade, der blev umiddelbart forestående ved undersøgelsesperiodens afslutning.

| (202) | Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller et ikke-skadevoldende niveau, så alle de forskellige producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det meget sandsynligt, at truslen om skade vil blive til virkelighed, og at der vil ske en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Negative resultater i segmentet for varmvalsede flade produkter af stål vil få indflydelse på segmenterne i tidligere og efterfølgende produktionsled for mange EU-producenter, da kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med disse segmenter er tæt forbundet med produktionen af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(202)

Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller et ikke-skadevoldende niveau, så alle de forskellige producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det meget sandsynligt, at truslen om skade vil blive til virkelighed, og at der vil ske en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Negative resultater i segmentet for varmvalsede flade produkter af stål vil få indflydelse på segmenterne i tidligere og efterfølgende produktionsled for mange EU-producenter, da kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med disse segmenter er tæt forbundet med produktionen af den undersøgte vare.

| (203) | Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold. |
| --- | --- |

(203)

Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

7.2.   Importørernes interesser

Importørernes interesser

| (204) | Som nævnt i betragtning 11-13 var der ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der udfyldte spørgeskemaet eller gav Kommissionen oplysninger, der viste, i hvilket omfang importørerne ville lide skade som følge af indførelsen af foranstaltninger. Derfor — og under hensyntagen til, at der ud over Kina er mange andre lande, der eksporterer til EU — konkluderede Kommissionen foreløbigt, at det er sandsynligt, at en indførelse af foranstaltninger ikke vil være i importørernes interesse. |
| --- | --- |

(204)

Som nævnt i betragtning 11-13 var der ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der udfyldte spørgeskemaet eller gav Kommissionen oplysninger, der viste, i hvilket omfang importørerne ville lide skade som følge af indførelsen af foranstaltninger. Derfor — og under hensyntagen til, at der ud over Kina er mange andre lande, der eksporterer til EU — konkluderede Kommissionen foreløbigt, at det er sandsynligt, at en indførelse af foranstaltninger ikke vil være i importørernes interesse.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (205) | Varmvalsede flade produkter af stål anvendes som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, trykbeholdere og energirørledninger. |
| --- | --- |

(205)

Varmvalsede flade produkter af stål anvendes som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, trykbeholdere og energirørledninger.

| (206) | Kun én bruger fra Italien (Marcegaglia Carbon Spa), der importerede fra det pågældende land, og som bl.a. fremstiller rør og efterfølgende stålprodukter, indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den pågældende vare/samme vare er en omkostning for denne bruger. |
| --- | --- |

(206)

Kun én bruger fra Italien (Marcegaglia Carbon Spa), der importerede fra det pågældende land, og som bl.a. fremstiller rør og efterfølgende stålprodukter, indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den pågældende vare/samme vare er en omkostning for denne bruger.

| (207) | Denne italienske bruger hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra det pågældende land ville føre til en situation, hvor brugeren ikke længere ville have adgang til pålidelige forsyninger af den pågældende vare på EU-markedet, især hvad angår ruller af høj kvalitet, der anvendes til genvalsning. Brugeren hævdede, at 88 % af Unionens samlede produktion kommer fra kun 16 virksomheder, der er en del af otte store grupper, hvor den største del af produktionen (ca. 70 %) bliver anvendt på det bundne marked. Derfor kan EU-producenterne angiveligt stadig udøve et stærkt pres på både markedet for den pågældende vare samt på det efterfølgende marked på grund af deres forholdsvis høje markedsandel. |
| --- | --- |

(207)

Denne italienske bruger hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra det pågældende land ville føre til en situation, hvor brugeren ikke længere ville have adgang til pålidelige forsyninger af den pågældende vare på EU-markedet, især hvad angår ruller af høj kvalitet, der anvendes til genvalsning. Brugeren hævdede, at 88 % af Unionens samlede produktion kommer fra kun 16 virksomheder, der er en del af otte store grupper, hvor den største del af produktionen (ca. 70 %) bliver anvendt på det bundne marked. Derfor kan EU-producenterne angiveligt stadig udøve et stærkt pres på både markedet for den pågældende vare samt på det efterfølgende marked på grund af deres forholdsvis høje markedsandel.

| (208) | Kommissionen bemærkede for det første, at formålet med antidumpingtolden ikke er at lukke EU-markedet for import, men at genskabe rimelige handelsvilkår ved at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. Importen fra Kina forventes derfor ikke at stoppe helt, men at fortsætte, om end til ikke-dumpede priser. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen bemærkede for det første, at formålet med antidumpingtolden ikke er at lukke EU-markedet for import, men at genskabe rimelige handelsvilkår ved at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. Importen fra Kina forventes derfor ikke at stoppe helt, men at fortsætte, om end til ikke-dumpede priser.

| (209) | For det andet konstaterede Kommissionen, at brugeren ikke udelukkende var afhængig af kinesisk import, men at denne i undersøgelsesperioden også købte den pågældende vare fra EU-producenter og fra andre producenter i andre tredjelande end det pågældende land. |
| --- | --- |

(209)

For det andet konstaterede Kommissionen, at brugeren ikke udelukkende var afhængig af kinesisk import, men at denne i undersøgelsesperioden også købte den pågældende vare fra EU-producenter og fra andre producenter i andre tredjelande end det pågældende land.

| (210) | For det tredje ville det kun påvirke denne italienske brugers produktionsomkostninger med ca. 3 %, hvis priserne på den pågældende vare fra Kina steg med ca. 30 %. En sådan påvirkning anses for begrænset. |
| --- | --- |

(210)

For det tredje ville det kun påvirke denne italienske brugers produktionsomkostninger med ca. 3 %, hvis priserne på den pågældende vare fra Kina steg med ca. 30 %. En sådan påvirkning anses for begrænset.

| (211) | For det fjerde er påstanden om, at en indførelse af en antidumpingtold vil betyde, at EU-erhvervsgrenen får mulighed for at udøve et kraftigt pristryk ubegrundet, fordi importen fra det pågældende land og fra andre lande forventes at fortsætte efter indførelsen af antidumpingtold, og fordi der stadig findes alternative forsyningskilder. EU-erhvervsgrenen består af 23 producenter, hvilket giver brugeren en lang række forsyningsmuligheder inden for Unionen, og derudover er der mulighed for import fra andre tredjelande, som producerer og eksporterer samme vare. Kommissionen afviste derfor på dette stadium påstanden om, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til udbudsmangler for den pågældende vare/samme vare. |
| --- | --- |

(211)

For det fjerde er påstanden om, at en indførelse af en antidumpingtold vil betyde, at EU-erhvervsgrenen får mulighed for at udøve et kraftigt pristryk ubegrundet, fordi importen fra det pågældende land og fra andre lande forventes at fortsætte efter indførelsen af antidumpingtold, og fordi der stadig findes alternative forsyningskilder. EU-erhvervsgrenen består af 23 producenter, hvilket giver brugeren en lang række forsyningsmuligheder inden for Unionen, og derudover er der mulighed for import fra andre tredjelande, som producerer og eksporterer samme vare. Kommissionen afviste derfor på dette stadium påstanden om, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til udbudsmangler for den pågældende vare/samme vare.

| (212) | Med hensyn til eventuelle negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet er det rigtigt, at EU's konkurrenceregler fastsætter strengere normer for adfærden hos virksomheder, der har en betydelig markedsandel. Det er dog i sidste ende op til de kompetente nationale myndigheder at fastslå, om der er tale om en dominerende stilling, og hvorvidt denne position bliver misbrugt. |
| --- | --- |

(212)

Med hensyn til eventuelle negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet er det rigtigt, at EU's konkurrenceregler fastsætter strengere normer for adfærden hos virksomheder, der har en betydelig markedsandel. Det er dog i sidste ende op til de kompetente nationale myndigheder at fastslå, om der er tale om en dominerende stilling, og hvorvidt denne position bliver misbrugt.

| (213) | I betragtning af ovenstående konkluderes det på nuværende tidspunkt, at indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, men at det ikke ville få en uforholdsmæssig stor negativ indvirkning på dem. Der blev især taget hensyn til den brede række af forsyningskilder, der er tilgængelige på markedet, og det at undersøgelsen viste, at foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne for de brugere, der gav sig til kende, var mindre omfattende end hævdet. |
| --- | --- |

(213)

I betragtning af ovenstående konkluderes det på nuværende tidspunkt, at indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, men at det ikke ville få en uforholdsmæssig stor negativ indvirkning på dem. Der blev især taget hensyn til den brede række af forsyningskilder, der er tilgængelige på markedet, og det at undersøgelsen viste, at foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne for de brugere, der gav sig til kende, var mindre omfattende end hævdet.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (214) | Kommissionen konkluderede på dette stadium, at indførelsen af foranstaltninger ville bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning hvad angår rentabilitet. Indførelsen af foranstaltninger ville give EU-producenterne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer og FoU, så udstyret til at fremstille varmvalsede flade produkter af stål bliver bedre rustet til fremtiden, og de får styrket deres konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen konkluderede på dette stadium, at indførelsen af foranstaltninger ville bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning hvad angår rentabilitet. Indførelsen af foranstaltninger ville give EU-producenterne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer og FoU, så udstyret til at fremstille varmvalsede flade produkter af stål bliver bedre rustet til fremtiden, og de får styrket deres konkurrenceevne.

| (215) | EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes truslen om den umiddelbart forestående skade ved undersøgelsesperiodens afslutning at blive til virkelighed. Visse EU-producenter af varmvalsede flade produkter af stål vil muligvis blive nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med varmvalsede flade produkter af stål, afskedige medarbejdere og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder. |
| --- | --- |

(215)

EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes truslen om den umiddelbart forestående skade ved undersøgelsesperiodens afslutning at blive til virkelighed. Visse EU-producenter af varmvalsede flade produkter af stål vil muligvis blive nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med varmvalsede flade produkter af stål, afskedige medarbejdere og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder.

| (216) | Hvad angår de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser, konkluderede Kommissionen på dette stadium, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kun ville få en begrænset indvirkning. Helt specifikt ville hverken priserne, rentabiliteten eller beskæftigelsen i brugerindustrien blive ramt uforholdsmæssigt hårdt. Indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau har derfor kun en begrænset indvirkning på priserne i forsyningskæden og på brugernes resultater. Foranstaltningernes omfang vil sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra det pågældende land til rimelige priser. |
| --- | --- |

(216)

Hvad angår de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser, konkluderede Kommissionen på dette stadium, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kun ville få en begrænset indvirkning. Helt specifikt ville hverken priserne, rentabiliteten eller beskæftigelsen i brugerindustrien blive ramt uforholdsmæssigt hårdt. Indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau har derfor kun en begrænset indvirkning på priserne i forsyningskæden og på brugernes resultater. Foranstaltningernes omfang vil sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra det pågældende land til rimelige priser.

| (217) | Efter at have afvejet og sammenholdt de betydelige interesser hos en vigtig EU-erhvervsgren, der skal beskyttes mod urimelig praksis, med de begrænsede virkninger, foranstaltningerne sandsynligvis vil få for ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere (som fortsat har glæde af en bred række af forsyningskilder i Unionen) konkluderede Kommissionen på dette stadium, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land. |
| --- | --- |

(217)

Efter at have afvejet og sammenholdt de betydelige interesser hos en vigtig EU-erhvervsgren, der skal beskyttes mod urimelig praksis, med de begrænsede virkninger, foranstaltningerne sandsynligvis vil få for ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere (som fortsat har glæde af en bred række af forsyningskilder i Unionen) konkluderede Kommissionen på dette stadium, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (218) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, trussel om skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at den umiddelbart forestående trussel om væsentlig skade, som EU-erhvervsgrenen påføres som følge af dumpingimport, bliver til virkelighed. |
| --- | --- |

(218)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, trussel om skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at den umiddelbart forestående trussel om væsentlig skade, som EU-erhvervsgrenen påføres som følge af dumpingimport, bliver til virkelighed.

8.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (219) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe truslen om væsentlig skade. Ifølge retspraksis er målprisen den pris, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. Ved Kommissionens praksis fra tidligere afgørelser er målprisen normalt blevet beregnet ved at fastslå omkostningerne i forbindelse med fremstillingen af samme vare og tilføje den fortjenstmargen, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(219)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe truslen om væsentlig skade. Ifølge retspraksis er målprisen den pris, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. Ved Kommissionens praksis fra tidligere afgørelser er målprisen normalt blevet beregnet ved at fastslå omkostningerne i forbindelse med fremstillingen af samme vare og tilføje den fortjenstmargen, som EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport.

| (220) | Hvad angår fastsættelsen af en målfortjeneste, analyserede Kommissionen først forslaget til klageren, der foreslog 12,9 % — et tal, der er anvendt i en af Kommissionens beslutninger om samme vare (30). Denne beslutning er dog fra år 2000, og oplysninger fra over 15 år siden kan ikke længere anses for repræsentative i lyset af de teknologiske og økonomiske ændringer, som EU-erhvervsgrenen har oplevet siden da. |
| --- | --- |

(220)

Hvad angår fastsættelsen af en målfortjeneste, analyserede Kommissionen først forslaget til klageren, der foreslog 12,9 % — et tal, der er anvendt i en af Kommissionens beslutninger om samme vare (30). Denne beslutning er dog fra år 2000, og oplysninger fra over 15 år siden kan ikke længere anses for repræsentative i lyset af de teknologiske og økonomiske ændringer, som EU-erhvervsgrenen har oplevet siden da.

30

| (221) | Kommissionen anvendte i stedet rentabilitetstal fra år 2008, som kunne betragtes som det mest repræsentative år for en vare i et efterfølgende produktionsled, dvs. koldvalsede flade produkter af stål (31). Den pågældende vare i den nuværende undersøgelse svarer i mange henseender til visse koldvalsede flade produkter af stål (koldvalsede produkter) af følgende årsager:






  a) | For begge varer (jernmalm og kokskul) er visse legeringer en stor del af produktionsomkostningerne og gennemgår tilsvarende processer (ovnproces, varmvalseværk). |
| --- | --- | --- |

(221)

Kommissionen anvendte i stedet rentabilitetstal fra år 2008, som kunne betragtes som det mest repræsentative år for en vare i et efterfølgende produktionsled, dvs. koldvalsede flade produkter af stål (31). Den pågældende vare i den nuværende undersøgelse svarer i mange henseender til visse koldvalsede flade produkter af stål (koldvalsede produkter) af følgende årsager:

31

a)

For begge varer (jernmalm og kokskul) er visse legeringer en stor del af produktionsomkostningerne og gennemgår tilsvarende processer (ovnproces, varmvalseværk).

| b) | Som anført i betragtning 26 er den pågældende vare det primære materiale til fremstilling af forskellige stålprodukter i efterfølgende produktionsled med høj værditilvækst, begyndende med koldvalsede produkter. |
| --- | --- |

b)

Som anført i betragtning 26 er den pågældende vare det primære materiale til fremstilling af forskellige stålprodukter i efterfølgende produktionsled med høj værditilvækst, begyndende med koldvalsede produkter.

På dette grundlag nåede Kommissionen frem til en fortjenstmargen på 14,4 %.

| (222) | Der er dog forskellige elementer i sagen vedrørende skadevoldende dumping fra Kina og Rusland, som ikke gør sig gældende i denne sag, hvor Kommissionen konstaterede en trussel om skade fra den kinesiske eksport, som indebar en fremadrettet analyse. Navnlig var det tilfældet i nævnte sag, at importen af varer til lave priser fra de undersøgte lande havde fundet sted i hele den fireårige periode forud for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(222)

Der er dog forskellige elementer i sagen vedrørende skadevoldende dumping fra Kina og Rusland, som ikke gør sig gældende i denne sag, hvor Kommissionen konstaterede en trussel om skade fra den kinesiske eksport, som indebar en fremadrettet analyse. Navnlig var det tilfældet i nævnte sag, at importen af varer til lave priser fra de undersøgte lande havde fundet sted i hele den fireårige periode forud for undersøgelsesperioden.

| (223) | Kommissionen forsøgte derefter at fastsætte en målfortjeneste gennem en simulation af, hvordan EU-erhvervsgrenens genrejsning efter den økonomiske afmatning som følge af den økonomiske og finansielle krise i 2009 kunne have udviklet sig, hvis denne udvikling ikke var blevet forstyrret af de store mængder af billig kinesisk import, der pressede priserne ned. Til denne øvelse, anvendte Kommissionen nyere data og en fremadrettet analyse, der blev fremlagt for OECD's Stålkomité i december 2013. I en undersøgelse med titlen Skabelse af grundlaget for en økonomisk sund industri analyserede en ekspert rentabiliteten i den globale stålindustri i de seneste år og fastsatte en langtrækkende bæredygtighedsgrænse for fortjeneste. I undersøgelsen blev der især argumenteret for en margen på 17 % for den globale gennemsnitlige indtjening før renter, skat, af- og nedskrivninger (32). I rapporten refereres der desuden til et gennemsnit på 7 % for investeringsomkostninger og 3 % for gældsomkostninger. På baggrund af disse to indlæg fastsatte Kommissionen niveauet til at være på 7 % for indtjening før skat. I mangel af andre pålidelige data overførte Kommissionen disse tal for stålindustrien som helhed til den pågældende vare, da varmvalsede flade produkter af stål udgør en stor andel af produktionen af råstål. |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen forsøgte derefter at fastsætte en målfortjeneste gennem en simulation af, hvordan EU-erhvervsgrenens genrejsning efter den økonomiske afmatning som følge af den økonomiske og finansielle krise i 2009 kunne have udviklet sig, hvis denne udvikling ikke var blevet forstyrret af de store mængder af billig kinesisk import, der pressede priserne ned. Til denne øvelse, anvendte Kommissionen nyere data og en fremadrettet analyse, der blev fremlagt for OECD's Stålkomité i december 2013. I en undersøgelse med titlen Skabelse af grundlaget for en økonomisk sund industri analyserede en ekspert rentabiliteten i den globale stålindustri i de seneste år og fastsatte en langtrækkende bæredygtighedsgrænse for fortjeneste. I undersøgelsen blev der især argumenteret for en margen på 17 % for den globale gennemsnitlige indtjening før renter, skat, af- og nedskrivninger (32). I rapporten refereres der desuden til et gennemsnit på 7 % for investeringsomkostninger og 3 % for gældsomkostninger. På baggrund af disse to indlæg fastsatte Kommissionen niveauet til at være på 7 % for indtjening før skat. I mangel af andre pålidelige data overførte Kommissionen disse tal for stålindustrien som helhed til den pågældende vare, da varmvalsede flade produkter af stål udgør en stor andel af produktionen af råstål.

32

| (224) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at der kan anvendes en målfortjeneste på 7 % til at beregne margenen for truslen om skade for EU-erhvervsgrenen for varmvalsede flade produkter af stål, men Kommissionen vil undersøge yderligere, om der kan findes mere præcise data for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at der kan anvendes en målfortjeneste på 7 % til at beregne margenen for truslen om skade for EU-erhvervsgrenen for varmvalsede flade produkter af stål, men Kommissionen vil undersøge yderligere, om der kan findes mere præcise data for den pågældende vare.

8.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (225) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk.2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(225)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk.2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (226) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Alle andre virksomheder | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig antidumpingtold

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Alle andre virksomheder

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(227)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (228) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (33). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktionen, indenlandsk salg og eksportsalg i forbindelse med eksempelvis navneændringen eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Kommissionen opdaterer listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor. |
| --- | --- |

(228)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (33). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktionen, indenlandsk salg og eksportsalg i forbindelse med eksempelvis navneændringen eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Kommissionen opdaterer listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor.

33

| (229) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(229)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (230) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(230)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (231) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er midlertidige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(231)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er midlertidige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, også i oprullet stand (herunder »afkortede produkter« og »smalt båndjern«), kun varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne.

Den pågældende vare omfatter ikke:

| — | produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål |
| --- | --- |

—

produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål

| — | produkter af værktøjsstål og hurtigstål |
| --- | --- |

—

produkter af værktøjsstål og hurtigstål

| — | produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt |
| --- | --- |

—

produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt

| — | produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover men ikke over 10 mm og af bredde 2 050 mm og derover. |
| --- | --- |

—

produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover men ikke over 10 mm og af bredde 2 050 mm og derover.

Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-kode 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-kode 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-kode 7226191090), 7226 91 91 og 7226 91 99 og med oprindelse i Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Midlertidig toldsats | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I | 18,0 % | Se bilaget |
| Alle andre virksomheder | 22,6 % | C999 |

Land

Virksomhed

Midlertidig toldsats

Taric-tillægskode

Kina

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I

18,0 %

Se bilaget

Alle andre virksomheder

22,6 %

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd:
  »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«
  Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Med virkning fra den 20. juli 2016 blev denne forordning erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (kodificeret udgave).

2

(3)  
  EUT C 58 af 13.2.2016, s. 9.

3

(4)  Meddelelse om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern, ulegeret stål eller andre former for stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 172 af 13.5.2016, s. 29).

4

(5)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine (EUT C 246/08 af 7.7.2016, s. 7).

5

(6)  Disse produkter er ikke medtaget på grundlag af en anmodning om udelukkelse fra varedækningen (jf. betragtning 29 ff.).

6

(7)  Koldvalsning foregår ved, at en plade eller et bånd — som forinden er blevet varmvalset og dekaperet — passerer gennem kolde valser, dvs. under metallets blødgøringstemperatur.

7

(8)  Disse kemiske elementer er blandt andet: Wolfram, molybden, krom og vanadium.

8

(9)  Canada, Sydafrika, Thailand, Indien, Malaysia, Mexico, Vietnam, Tyrkiet, Rusland, Ukraine og Brasilien.

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328 (EUT L 210 af 4.8.2016, s. 20).

10

(11)  Verdenshandelsorganisationen (WTO), WT/DS132/R af 28. januar 2000, Mexico — Antidumpingundersøgelse af højfruktose majssirup fra USA — Panelrapport, pkt. 7.140, s. 214. WTO-panelet udtalte følgende: »for at kunne konkludere, at der er en trussel om væsentlig skade hos en indenlandsk industri, der ikke umiddelbart har lidt skade til trods for virkningerne af dumpingimporten i undersøgelsesperioden, er det nødvendigt at forstå industriens nuværende situation til baggrundsoplysninger. Det, at dumpingimporten vil stige og vil have en negativ indvirkning på prisen, leder ikke i sig selv til den konklusion, at den indenlandske industri vil blive skadet — hvis industrien er i meget god stand, eller hvis der er andre faktorer på spil, er dumpingimporten måske ikke en trussel om skade
  «
  .

11

leder ikke i sig selv til den konklusion, at den indenlandske industri vil blive skadet — hvis industrien er i meget god stand, eller hvis der er andre faktorer på spil, er dumpingimporten måske ikke en trussel om skade

.

(12)  Domstolens dom af 7. april 2016, sag C-186/14, præmis 72, som bekræfter Rettens dom af 29. januar 2014 i sag T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mod Rådet for Den Europæiske Union.

12

(13)  World Steel in figures 2015 (Globale tal for stålindustrien i 2015), World Steel Association, s. 14, http://www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

(14)  COM(2016) 155 final af 16.3.2016. Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og DenEuropæiske Investeringsbank, Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa, s. 2.

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry (Globale udviklinger i kapaciteten i stålindustrien), tabel 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

(16)  World Steel Association, World Steel in Figures 2016 (Globale tal for stålindustrien i 2016), Tabel: »major steel-producting countries 2014 and 2015«, s. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  OECD Directorate for Science, Technology and Innovation (2015): »Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects«, OECD Science, Technology and Industry Policy Papers, nr. 18, OECD Publishing, s. 5 og 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

(18)  Dentons indsendelse af oplysninger på vegne af CISA og dens medlemmer, samt bemærkninger i antidumpingproceduren vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, 21. marts 2016, punkt 24, s. 7.

18

(19)  Reuters, avisartikel, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut (Kinas zombie-stålværker fyrer op og forværrer den globale overflod), http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

(20)  Reuters, avisartikel, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China (Ifølge BHP er over 50 mio. ton stålkapacitet blevet genoptaget i Kina), http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

(21)  June 2016 crude steel production (Juni 2016, produktion af råstål), World Steel Association, mediecenter, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

(22)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (statistisk årbog om stål for 2015), tabel 1 på side 2, og tabel 13 på side 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

(23)  Stikprøven bestod af 679,4 mio. ton kinesisk eksport af samme vare i 2015 og af 343,8 mio. ton kinesisk eksport af samme vare i første halvår af 2016.

23

(24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014 (Globale korttidsudsigter for stål 2014-2015), World Steel Association, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Se også betragtning 103 om det lille fald i lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven, der er udtrykt i procent af produktionen.

25

(26)  Se også betragtning 100 om det lille fald i lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven, der er udtrykt i procent af produktionen.

26

(27)  European steel producers on the offensive, but will price increases stick? (De europæiske stålproducenter er i offensiven, men vil prisstigningeren holde?) Artikel, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

(28)  World Steel Association, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members (Den kinesiske stålindustri, En månedlig opdatering medlemmer af World Steel), nr. 115, juni 2016.

28

(29)  Som nævnt i betragtning 3 indledte Kommissionen den 7. juli 2016 en undersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i bl.a. Rusland. Indledningen har dog ikke indflydelse på udfaldet af undersøgelsen.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry (Globale udviklinger i kapaciteten i stålindustrien), tabel 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

(*2)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (statistisk årbog om stål for 2015), tabel 1 på side 1-2 og tabel 13 på side 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry (Globale udviklinger i kapaciteten i stålindustrien), tabel 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

(*4)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (statistisk årbog om stål for 2015), tabel 1 på side 1-2, og tabel 13 på side 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  Se Kommissionens beslutning nr. 284/2000/EKSF af 4. februar 2000 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmvalsede, med oprindelse i Indien og Taiwan, om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Sydafrika (EUT L 31 af 5.2.2000, s. 44, betragtning 338).

30

(31)  Se Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328 af 29. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation (EUT L 210 af 4.8.2016, s. 1, betragtning 156).

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry (Skabelse af grundlaget for en økonomisk sund industri), OECD-møde i stålkomitéen den 5. december 2013, s. 7.

32

(33)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

33

---

BILAG

| Land | Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Kina | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Kina | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| Kina | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| Kina | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| Kina | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Kina | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Kina | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| Kina | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| Kina | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| Kina | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Land

Navn

Taric-tillægskode

Kina

Angang Steel Company Limited

C150

Kina

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

Kina

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

Kina

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

Kina

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Kina

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Kina

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

Kina

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

Kina

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

Kina

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/70

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1779

af 6. oktober 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/72

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2016/1780

af 29. september 2016

om fastsættelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa, for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for gennemførelsen af nævnte aftale

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved artikel 12 i aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa (1) (»aftalen«) nedsættes der et blandet udvalg (»det blandende udvalg«). Artiklen foreskriver, at det blandede udvalg navnlig skal føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 12 i aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa (1) (»aftalen«) nedsættes der et blandet udvalg (»det blandende udvalg«). Artiklen foreskriver, at det blandede udvalg navnlig skal føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 (2) blev der fastsat procedurer og betingelser for udstedelse af visa til transit gennem eller forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage for en periode på 180 dage. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 (2) blev der fastsat procedurer og betingelser for udstedelse af visa til transit gennem eller forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage for en periode på 180 dage.

| (3) | Der er behov for fælles retningslinjer for at sikre en fuld ud harmoniseret gennemførelse af aftalen hos medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer og for at præcisere forholdet mellem aftalens bestemmelser og de af aftaleparternes retsbestemmelser, der fortsat finder anvendelse for visa, som ikke er omfattet af aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Der er behov for fælles retningslinjer for at sikre en fuld ud harmoniseret gennemførelse af aftalen hos medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer og for at præcisere forholdet mellem aftalens bestemmelser og de af aftaleparternes retsbestemmelser, der fortsat finder anvendelse for visa, som ikke er omfattet af aftalen.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i det blandede udvalg for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for aftalens gennemførelse. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i det blandede udvalg for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for aftalens gennemførelse.

| (5) | Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(5)

Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.

| (6) | Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(6)

Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (7) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark — |
| --- | --- |

(7)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 12 i aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa, for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for gennemførelsen af nævnte aftale, baseres på det udkast til det blandede udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2016.

På Rådets vegne

P. ŽIGA

Formand

---

(1)  
  EUT L 52 af 25.2.2011, s. 34.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeksen) (EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

4

---

UDKAST TIL

AFGØRELSE Nr. .../... VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG GEORGIEN, OM LETTELSE AF UDSTEDELSEN AF VISA

af

for så vidt angår vedtagelsen af fælles retningslinjer for gennemførelsen af nævnte aftale

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa (1) (»aftalen«), særlig artikel 12, og

under henvisning til, at aftalen trådte i kraft den 1. marts 2011 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De fælles retningslinjer for gennemførelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa fastsættes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i ...

For Den Europæiske Union

For Georgien

---

(1)  
  EUT L 52 af 25.2.2011, s. 34.

1

BILAG

FÆLLES RETNINGSLINJER FOR GENNEMFØRELSEN AF AFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG GEORGIEN OM LETTELSE AF UDSTEDELSEN AF VISA

Formålet med aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om lettelse af udstedelsen af visa (»aftalen«), som trådte i kraft den 1. marts 2011, er på basis af princippet om gensidighed at lette udstedelsen af visa til georgiske statsborgere for et forventet ophold på højst 90 dage for hver periode på 180 dage.

Aftalen fastsætter på basis af princippet om gensidighed retligt bindende rettigheder og forpligtelser med henblik på at lette procedurerne for udstedelsen af visa til georgiske statsborgere.

Disse retningslinjer, som er vedtaget af det ved aftalens artikel 12 nedsatte blandede udvalg (»det blandede udvalg«), har som mål at sikre en harmoniseret gennemførelse af aftalens bestemmelser i Unionens medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer (»medlemsstater«). Disse retningslinjer er ikke en del af aftalen og er derfor ikke retligt bindende. Det anbefales imidlertid stærkt, at diplomatisk og konsulært personale konsekvent følger dem, når de gennemfører aftalen.

Det er hensigten, at disse retningslinjer skal opdateres i lyset af erfaringerne med gennemførelsen af aftalen under det blandede udvalgs ansvar.

For at sikre en fortsat og harmoniseret gennemførelse af aftalen og i overensstemmelse med forretningsordenen for det blandede udvalg om lettelse af udstedelsen af visa har parterne aftalt at holde uformel kontakt mellem de formelle møder i det blandede udvalg for at behandle hastende sager. På det efterfølgende møde i det blandede udvalg om lettelse af udstedelsen af visa vil der blive fremlagt udførlige redegørelser om disse emner og de uformelle kontakter.

I.   GENERELLE ANLIGGENDER

1.1.   Formål og anvendelsesområde

Det hedder i aftalens artikel 1, stk. 1, at:

»1.   Formålet med denne aftale er at lette udstedelsen af visa til georgiske statsborgere for et forventet ophold på højst 90 dage for hver periode på 180 dage.«

Aftalen finder anvendelse for alle georgiske statsborgere, som ansøger om visum til kortvarigt ophold, uanset i hvilket land de er bosat.

Aftalen finder ikke anvendelse på statsløse personer, der er indehavere af en opholdstilladelse, der er udstedt af Georgien. Denne personkategori er omfattet af den gældende EU-rets bestemmelser på visumområdet.

Det hedder i aftalens artikel 1, stk. 2, at:

»2.   Hvis Georgien genindfører visumkravet for statsborgere i alle medlemsstater eller for bestemte kategorier af statsborgere i alle medlemsstater, vil de samme lettelser, som indrømmes georgiske statsborgere i henhold til denne aftale, automatisk gælde for de pågældende unionsborgere på basis af princippet om gensidighed.«

Fra den 1. juni 2006 har alle Unionsborgere og statsløse personer, der er indehavere af en opholdstilladelse udstedt af en medlemsstat, været fritaget for visumpligten ved rejser til Georgien af en varighed på højst 90 dage for hver periode på 180 dage eller ved transit gennem Georgiens område.

For at undgå at Georgien forskelsbehandler statsborgere i en eller flere medlemsstater eller visse kategorier af statsborgere i en eller flere medlemsstater, har Unionen i den erklæring, der er knyttet som bilag til aftalen, meddelt, at den suspenderer gennemførelsen af aftalen, hvis Georgien genindfører visumpligt for statsborgere i en eller flere medlemsstater eller for visse kategorier af statsborgere i en eller flere medlemsstater.

1.2.   Aftalens anvendelsesområde

Det hedder i aftalens artikel 2, at:

»1.   De i denne aftale indeholdte visumlettelser finder kun anvendelse på georgiske statsborgere i det omfang, de ikke i henhold til Unionens eller medlemsstaternes love og regler, denne aftale eller andre internationale aftaler er fritaget for visumpligt.

2.   Georgiens eller medlemsstaternes nationale lovgivning eller EU-retten finder anvendelse på spørgsmål, der ikke er omfattet af denne aftale, herunder afslag på visumansøgninger, anerkendelse af rejsedokumenter, dokumentation for tilstrækkelige subsistensmidler, nægtelse af indrejse og udsendelsesforanstaltninger.«

Uden at det berører aftalens artikel 10 påvirker aftalen ikke de gældende regler om visumpligt og visumfritagelse. Det foreskrives f.eks. i artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 (1), at medlemsstaterne, blandt andre personkategorier, kan fritage medlemmer af besætningen inden for civil luftfart og skibsfart for visumpligt. Siden Schweiz og Liechtensteins associering i Schengenområdet trådte i kraft henholdsvis den 13. december 2008 og den 7. marts 2011, anerkendes opholdstilladelser udstedt af Schweiz og Liechtenstein som svarende til Schengenvisa til både transit og kortvarigt ophold.

1

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 (»visumkodeksen«) (2) anvendes på alle anliggender, som ikke er dækket af aftalen, såsom fastlæggelsen af, hvilken Schengenmedlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en visumansøgning, begrundelsen for at afslå at udstede et visum, retten til at klage over en negativ afgørelse og de generelle bestemmelser vedrørende den personlige samtale med visumansøgeren. Derudover finder Schengenreglerne og, når det er relevant, den nationale ret fortsat også anvendelse på anliggender, som ikke er omfattet af aftalen, såsom på anerkendelsen af rejsedokumenter, dokumentation for tilstrækkelige subsistensmidler, nægtelse af indrejse i medlemsstaterne og udsendelsesforanstaltninger. Det er i den forbindelse nødvendigt at give nøjagtige oplysninger om disse anliggender (3).

2

3

Selv om betingelserne i aftalen er opfyldt, f.eks. med hensyn til visumansøgerens fremlæggelse af dokumentation for rejsens formål for de kategorier, der er fastsat i aftalens artikel 4, kan udstedelse af visa stadig afvises, hvis betingelserne i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 (4) (»Schengengrænsekodeksen«) ikke er opfyldt, dvs. hvis personen ikke er i besiddelse af et gyldigt rejsedokument, er indberettet i Schengeninformationssystemet (SIS) som uønsket eller betragtes som en trussel mod den offentlige orden, den indre sikkerhed osv.

4

Anden fleksibilitet i forbindelse med udstedelsen af visa, som er fastsat i visumkodeksen, gør sig fortsat gældende. Visa til flere indrejser med en lang gyldighedsperiode — op til fem år — kan f.eks. udstedes til andre personkategorier end dem, der er omhandlet i aftalens artikel 5, hvis betingelserne i visumkodeksens artikel 24 er opfyldt. Ligeledes finder bestemmelserne om gebyrfritagelse eller gebyrnedsættelse i visumkodeksens artikel 16, stk. 5 og 6, fortsat anvendelse.

1.3.   Visumtyper, der er omfattet af aftalens anvendelsesområde

I aftalens artikel 3, litra d), defineres et visum som »en tilladelse udstedt af en medlemsstat med henblik på transit gennem eller forventet ophold på medlemsstaternes område af en varighed på højst 90 dage for hver given periode på 180 dage regnet fra datoen for første indrejse på medlemsstaternes område.«

De lettelser, der følger af aftalen, finder anvendelse for både ensartede visa og visa med begrænset territorial gyldighed, som er udstedt til transit eller kortvarigt ophold.

1.4.   Beregning af længden af det ophold, som visummet tillader, herunder spørgsmålet om hvordan perioden på seks måneder beregnes

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 610/2013 (5) har omdefineret begrebet kortvarigt ophold. Den nuværende definition på kortvarigt ophold lyder som følger: »højst 90 dage inden for en periode på 180 dage, hvorved perioden på 180 dage forud for hver opholdsdag tages i betragtning«. Definitionen trådte i kraft den 18. oktober 2013 og er indeholdt i Schengengrænsekodeksen.

5

Indrejsedagen vil blive fastsat som den første dag med ophold på medlemsstaternes område, og udrejsedagen vil blive fastsat som den sidste dag med ophold på medlemsstaternes område. Begrebet »inden for en periode på 180 dage« indebærer, at der anvendes en »rullende« referenceperiode på 180 dage, hvor hver dag i opholdet sammenholdes med den seneste periode på 180 dage for at sikre, at kravet om højst 90 dage inden for en periode på 180 dage fortsat er overholdt. Det betyder, at et fravær i en uafbrudt periode på 90 dage giver mulighed for et nyt ophold på højst 90 dage.

Eksempel på beregning af et ophold på grundlag af den gældende definition:

En person med et visum til flere indrejser med et års gyldighed (18.4.2010-18.4.2011) indrejser for første gang den 19.4.2010 og bliver i 3 dage. Den pågældende person indrejser igen den 18.6.2010 og bliver i 86 dage. Hvordan ser situationen ud på de specifikke datoer? Hvornår vil vedkommende kunne indrejse igen?

Den 11.9.2010: i løbet af de seneste 180 dage (16.3.2010–11.9.2010) har vedkommende haft ophold i 3 dage (19.4.2010–21.4.2010) plus 86 dage (18.6.2010–11.9.2010) = 89 dage = ingen overskridelse. Vedkommende kan stadig blive 1 dag.

Fra den 16.10.2010: vedkommende kan indrejse med henblik på et ophold på yderligere 3 dage (den 16.10.2010 bliver opholdet den 19.4.2010 irrelevant (uden for perioden på 180 dage); den 17.10.2010 bliver opholdet den 20.4.2010 irrelevant (uden for perioden på 180 dage, osv.)).

Fra den 15.12.2010: vedkommende kan indrejse med henblik på et ophold på yderligere 86 dage (den 15.12.2010 bliver opholdet den 18.6.2010 irrelevant (uden for perioden på 180 dage); den 16.12.2010 bliver opholdet den 19.6.2010 irrelevant, osv.)).

1.5.   Situationen for de medlemsstater, der tiltrådte Unionen i 2004 og 2007, men som endnu ikke er fuldt integreret i Schengenområdet, de medlemsstater, der ikke deltager i Unionens fælles visumpolitik, og de associerede lande

Kun Bulgarien, Kroatien, Cypern og Rumænien har endnu ikke gennemført Schengenreglerne fuldt ud. De vil fortsat udstede nationale visa med en gyldighed begrænset til deres nationale område. Når disse medlemsstater anvender Schengenreglerne fuldt ud, vil de fortsat anvende aftalen.

National ret finder fortsat anvendelse på alle spørgsmål, der ikke er omfattet af aftalen, indtil det tidspunkt hvor disse medlemsstater gennemfører Schengenreglerne fuldt ud. Fra det tidspunkt vil Schengenreglerne og/eller national ret finde anvendelse på spørgsmål, der ikke er omfattet af aftalen.

Bulgarien, Kroatien, Cypern og Rumænien kan anerkende opholdstilladelser, D-visa og visa til kortvarigt ophold, der er udstedt af Schengenmedlemsstater og associerede lande med henblik på kortvarige ophold på deres område (6).

6

Ifølge artikel 21 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (7) skal alle Schengenmedlemsstater anerkende visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser, som de andre medlemsstater har udstedt, som gyldige til kortvarige ophold på hinandens område. Schengenmedlemsstaterne anerkender opholdstilladelser, D-visa og visa til kortvarigt ophold fra associerede lande til indrejse og kortvarigt ophold og vice versa.

7

Aftalen finder ikke anvendelse i Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige, men omfatter fælles erklæringer, hvori disse medlemsstater opfordres til at indgå bilaterale aftaler om lettelse af udstedelsen af visa med Georgien.

Selv om Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz er associerede med Schengen, er de ikke bundet af aftalen.

1.6.   Aftalen og bilaterale aftaler

Det hedder i aftalens artikel 13, at:

»Denne aftale har fra sin ikrafttrædelse forrang for bestemmelser i enhver bilateral eller multilateral aftale indgået mellem de enkelte medlemsstater og Georgien, for så vidt bestemmelserne i sidstnævnte aftaler omhandler spørgsmål omfattet af denne aftale.«

Fra datoen for aftalens ikrafttræden ophørte bestemmelserne i de gældende bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og Georgien om spørgsmål, der er omfattet af aftalen, med at finde anvendelse. I overensstemmelse med EU-retten skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger til at fjerne uoverensstemmelser mellem deres bilaterale aftaler og aftalen.

Hvis en medlemsstat har indgået en bilateral aftale eller ordning med Georgien om spørgsmål, der ikke er omfattet af aftalen, f.eks. om fritagelse fra visumpligt for indehavere af tjenestepas, finder nævnte fritagelse fortsat anvendelse efter aftalens ikrafttræden.

Følgende medlemsstater har indgået bilaterale aftaler med Georgien om fritagelse fra visumpligt for indehavere af tjenestepas: Bulgarien, Cypern, Letland, Ungarn, Rumænien og Slovakiet.

Når en medlemsstat indrømmer visumfritagelse for indehavere af tjenestepas, gælder fritagelsen kun rejser på den pågældende medlemsstats område og ikke rejser til andre Schengenmedlemsstater.

1.7.   Fælles erklæring om harmonisering af oplysninger om procedurer for udstedelse af visa til kortvarigt ophold og dokumentation, som skal fremlægges ved ansøgning om visa til kortvarigt ophold

Der er knyttet en fælles erklæring som bilag til aftalen, som henviser til parternes vilje til at give de georgiske statsborgere sammenhængende og ensartede oplysninger om adgangen til medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer og om procedurer og betingelser for udstedelse af visa samt gyldigheden af de udstedte visa. Disse oplysninger findes på webstedet for Den Europæiske Unions delegation i Georgien: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Det fastsættes i visumkodeksens artikel 47, at medlemsstaternes centrale myndigheder og konsulater giver den brede offentlighed alle relevante oplysninger i forbindelse med ansøgningen om visum.

Medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer anmodes om at formidle disse oplysninger bredt (på konsulaters informationstavler, i brochurer, på websteder, osv.) og om også at formidle præcise oplysninger om betingelserne for udstedelse af visa, medlemsstaternes repræsentation i Georgien og deres liste over dokumenter, som skal indgives ved ansøgning om visa.

1.8.   Oplysninger fra de georgiske myndigheder om aftalen

For at give de georgiske statsborgere korrekte oplysninger om fordelene ved aftalen og om medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer, hvor visumansøgningerne kan indgives, har Georgiens udenrigsministerium oprettet et særligt websted, hvor disse oplysninger er tilgængelige. Adressen på webstedet er:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

2.1.   Regler, der finder anvendelse på alle visumansøgere

Der mindes om, at de lettelser, der er nævnt nedenfor vedrørende visumgebyr, frist for behandling af visumansøgninger og forlængelse af visa under ekstraordinære omstændigheder, finder anvendelse for alle visumansøgere, herunder turister.

2.1.1.   Visumgebyr

Det hedder i aftalens artikel 6, stk. 1, første afsnit, at:

»1.   Gebyret for behandling af georgiske statsborgeres visumansøgninger udgør 35 EUR.«

I henhold til aftalens artikel 6, stk. 1, udgør gebyret for behandling af en visumansøgning 35 EUR. Dette gebyr gælder alle georgiske visumansøgere (herunder turister) og angår visa til kortvarigt ophold uanset antal indrejser.

Det hedder i aftalens artikel 6, stk. 2, at:

»2.   Hvis medlemsstater samarbejder med en ekstern serviceudbyder, kan der opkræves et ekstra servicegebyr. Servicegebyret skal være proportionelt med de omkostninger, som den eksterne serviceudbyder har afholdt ved udførelsen af sine opgaver, og må ikke overstige 30 EUR. Den eller de pågældende medlemsstater skal fortsat give alle ansøgere adgang til at indgive ansøgninger direkte til deres konsulater.«

Hvad angår ordningerne for samarbejdet med eksterne serviceudbydere er der fastsat nærmere oplysninger om deres opgaver i visumkodeksens artikel 43.

Det hedder i aftalens artikel 6, stk. 3, at:

»3.   For følgende personkategorier beregnes der ikke gebyr for behandling af visumansøgninger:

| a) | pensionister« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres status som pensionist. Gebyrfritagelsen er ikke berettiget i tilfælde, hvor formålet med rejsen er at udøve lønnet beskæftigelse.) |
| --- | --- |

a)

pensionister« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres status som pensionist. Gebyrfritagelsen er ikke berettiget i tilfælde, hvor formålet med rejsen er at udøve lønnet beskæftigelse.)

| »b) | børn under 12 år« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres alder.) |
| --- | --- |

»b)

børn under 12 år« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres alder.)

| »c) | medlemmer af nationale og regionale regeringer og af forfatningsdomstole og højesteretter, såfremt de ikke er fritaget for visumpligten i medfør af denne aftale« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation fra de georgiske myndigheder, som dokumenterer deres stilling.) |
| --- | --- |

»c)

medlemmer af nationale og regionale regeringer og af forfatningsdomstole og højesteretter, såfremt de ikke er fritaget for visumpligten i medfør af denne aftale« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation fra de georgiske myndigheder, som dokumenterer deres stilling.)

| »d) | handicappede og deres eventuelt nødvendige ledsagere« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal der fremlægges dokumentation for, at begge visumansøgere henhører under denne kategori.)
  For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori, skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres handicap (første eller andet grad) udstedt af det georgiske ministerium for sundhed, beskæftigelse og sociale anliggender eller et certifikat, der er udstedt af offentlige eller private hospitaler eller klinikker. I tilfælde, hvor visumansøgernes handicap er åbenlyst (blinde personer, personer, som mangler et ben), er visuel godkendelse på konsulatet tilladt. I princippet er der ikke krav om yderligere dokumentation fra ledsagerne.
  I berettigede tilfælde kan visumansøgningen indgives af en repræsentant eller værge for den handicappede. |
| --- | --- |

»d)

handicappede og deres eventuelt nødvendige ledsagere« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal der fremlægges dokumentation for, at begge visumansøgere henhører under denne kategori.)

For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori, skal visumansøgere fremlægge dokumentation for deres handicap (første eller andet grad) udstedt af det georgiske ministerium for sundhed, beskæftigelse og sociale anliggender eller et certifikat, der er udstedt af offentlige eller private hospitaler eller klinikker. I tilfælde, hvor visumansøgernes handicap er åbenlyst (blinde personer, personer, som mangler et ben), er visuel godkendelse på konsulatet tilladt. I princippet er der ikke krav om yderligere dokumentation fra ledsagerne.

I berettigede tilfælde kan visumansøgningen indgives af en repræsentant eller værge for den handicappede.

| »e) | nære pårørende — ægtefæller, børn (herunder adopterede), forældre (herunder formyndere), bedsteforældre og børnebørn — som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område«.
  Aftalens artikel 6, stk. 3, litra e), regulerer situationen for nære georgiske pårørende, der rejser til medlemsstaterne for at besøge georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område. |
| --- | --- |

»e)

nære pårørende — ægtefæller, børn (herunder adopterede), forældre (herunder formyndere), bedsteforældre og børnebørn — som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område«.

Aftalens artikel 6, stk. 3, litra e), regulerer situationen for nære georgiske pårørende, der rejser til medlemsstaterne for at besøge georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område.

| »f) | medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien, skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt i arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område |
| --- | --- |

»f)

medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien, skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt i arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område

| g) | elever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og medfølgende lærere, der rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer og andre uddannelsesrelaterede aktiviteter |
| --- | --- |

g)

elever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og medfølgende lærere, der rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer og andre uddannelsesrelaterede aktiviteter

| h) | journalister og godkendte professionelle ledsagere« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for, at de er medlem af professionelle journalist- eller medieorganisationer.) |
| --- | --- |

h)

journalister og godkendte professionelle ledsagere« (N.B. For at kunne drage fordel af gebyrfritagelsen for denne kategori skal visumansøgere fremlægge dokumentation for, at de er medlem af professionelle journalist- eller medieorganisationer.)

| »i) | deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere« (N.B. Tilhængere vil ikke blive betragtet som ledsagere.) |
| --- | --- |

»i)

deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere« (N.B. Tilhængere vil ikke blive betragtet som ledsagere.)

| »j) | repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer |
| --- | --- |

»j)

repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer

| k) | personer, der deltager i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer |
| --- | --- |

k)

personer, der deltager i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer

| l) | personer, der kan dokumentere, at deres rejse er nødvendig af humanitære grunde, f.eks. for at få presserende lægebehandling, samt disse personers ledsagere, eller for at deltage i en nær pårørendes begravelse eller besøge en nær pårørende, der er alvorligt syg.« |
| --- | --- |

l)

personer, der kan dokumentere, at deres rejse er nødvendig af humanitære grunde, f.eks. for at få presserende lægebehandling, samt disse personers ledsagere, eller for at deltage i en nær pårørendes begravelse eller besøge en nær pårørende, der er alvorligt syg.«

Der er fuld gebyrfritagelse for ovennævnte personkategorier. Derudover er der gebyrfritagelse i henhold til visumkodeksens artikel 16, stk. 4.

Der står i visumkodeksens artikel 16, stk. 6, at »I individuelle tilfælde kan det undlades at opkræve visumgebyr, eller det kan nedsættes, når dette har til formål at fremme kulturelle eller sportslige interesser samt interesser på området udenrigspolitik, udviklingspolitik og andre områder af vital offentlig interesse eller af humanitære årsager.«

Visumkodeksens artikel 16, stk. 7, fastsætter, at visumgebyret skal opkræves i euro, i den lokale valuta i tredjelandet eller i den valuta, der normalt anvendes i det tredjeland, hvor ansøgningen indgives, og at det kun refunderes i tilfælde, hvor en visumansøgning ikke kan antages, eller hvor konsulatet ikke er kompetent.

Opkræves gebyret i en anden valuta end euro, fastsættes størrelsen af det visumgebyr, der opkræves i den pågældende valuta, efter den referencekurs for euro, som Den Europæiske Centralbank har fastsat, og den revideres med jævne mellemrum. Det beløb, der opkræves, kan rundes op, og konsulaterne sikrer inden for rammerne af lokale Schengensamarbejdsordninger, at de opkræver lige store gebyrer.

For at undgå uoverensstemmelser, som kan føre til visumshopping, bør medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer i Georgien sikre ensartede visumgebyrer for alle georgiske visumansøgere, når disse opkræves i fremmed valuta.

De georgiske visaansøgere skal i overensstemmelse med visumkodeksens artikel 16, stk. 8, modtage en kvittering for det betalte visumgebyr.

2.1.2.   Frist for behandling af visumansøgninger

Det hedder i aftalens artikel 7, at:

»1.   Medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer træffer afgørelse om ansøgningen inden for en frist på 10 kalenderdage regnet fra datoen for modtagelsen af ansøgningen og den for visumudstedelsen krævede dokumentation.

2.   Fristen for at træffe afgørelse om en visumansøgning kan forlænges op til 30 kalenderdage i enkelttilfælde, navnlig når der er behov for nærmere granskning af ansøgningen.

3.   Fristen for at træffe afgørelse om en visumansøgning kan afkortes til to arbejdsdage eller derunder i hastende tilfælde.«

En afgørelse om en visumansøgning vil i princippet blive truffet inden for 10 kalenderdage fra datoen for modtagelse af en antagelig visumansøgning.

Denne frist kan forlænges op til 30 kalenderdage, når der er behov for nærmere granskning af ansøgningen, f.eks. høring af centrale myndigheder.

Alle disse frister begynder først at løbe, når visumansøgningen er fuldstændig, dvs. fra datoen for modtagelse af visumansøgningen og dokumentationen.

For de af medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer, der har et tidsbestillingssystem, indgår den tid, der medgår for at få en aftale, ikke som en del af behandlingstiden. De generelle bestemmelser i visumkodeksens artikel 9 finder både anvendelse på dette spørgsmål og for andre praktiske ordninger vedrørende indgivelse af en visumansøgning. Navnlig hvis der kræves en aftale for indgivelse af en visumansøgning, skal den som hovedregel finde sted inden to uger fra det tidspunkt, hvor der blev anmodet om en aftale.

Når der aftales tid, bør der tages højde for eventuelle hastetilfælde, som visumansøgeren anfører. Beslutningen om at afkorte fristen for at træffe afgørelse om en visumansøgning, jf. aftalens artikel 7, stk. 3, træffes af den konsulære medarbejder.

I overensstemmelse med håndbogen om behandling af visumansøgninger og ændring af udstedte visa (del 2, punkt 3.2.2) bør kapaciteten i medlemsstaternes konsulater i Georgien, hvad angår behandling af visumansøgninger, tilpasses, så den i visumkodeksen fastsatte frist på to uger kan overholdes, også i spidsbelastningsperioder.

I begrundede hastetilfælde (hvor forhold, som ansøgeren ikke kunne forudse, har gjort det umuligt for visumansøgeren at søge tidligere) bør der straks aftales tid (jf. visumkodeksens artikel 9, stk. 3) eller gives direkte adgang til indlevering af ansøgningen.

Derudover kan et konsulat beslutte at indføre en hasteprocedure for indgivelse af visumansøgninger fra bestemte kategorier af visumansøgere.

2.1.3.   Forlængelse af visum under ekstraordinære omstændigheder

Det hedder i aftalens artikel 9, at:

»Gyldighedsperioden og/eller varigheden af et visum udstedt til en georgisk statsborger forlænges, hvis en medlemsstats kompetente myndighed finder, at visumindehaveren har fremlagt dokumentation for force majeure eller humanitære årsager, der forhindrer vedkommende i at forlade medlemsstaternes område før udløbet af gyldighedsperioden eller varigheden af det ophold, hvortil der er udstedt visum. Der opkræves ikke gebyr for en sådan forlængelse.«

Hvad angår muligheden for at forlænge gyldigheden af et visum på grund af behørigt begrundede personlige årsager, hvor visumindehaveren ikke har mulighed for at forlade medlemsstaternes område inden den dato, der er anført på visummet, finder bestemmelserne i visumkodeksens artikel 33 anvendelse, i det omfang de er forenelige med aftalen. Ifølge aftalen kræves der imidlertid ikke gebyr for forlængelse af et visum i tilfælde af force majeure eller humanitære årsager.

2.2.   Regler, der finder anvendelse på visse kategorier af visumansøgere

visse

2.2.1.   Dokumentation for rejsens formål

For alle de personkategorier, der er omhandlet i aftalens artikel 4, stk. 1, vil der kun blive krævet den angivne dokumentation vedrørende rejsens formål. Som anført i aftalens artikel 4, stk. 3, er der ingen andre krav om dokumentation, indbydelse eller attestering af rejsens formål. Dette er dog ikke ensbetydende med en fritagelse fra det generelle krav om personligt fremmøde ved indgivelse af visumansøgningen og dokumentationen for tilstrækkelige subsistensmidler, som forbliver uændret.

Hvis der i konkrete tilfælde hersker tvivl om ægtheden af dokumentationen for rejsens formål, kan visumansøgeren blive indkaldt til en supplerende uddybende samtale på ambassaden/konsulatet, hvor ansøgeren kan blive udspurgt om det egentlige formål med besøget eller ansøgerens hensigt om at rejse tilbage (jf. visumkodeksens artikel 21, stk. 8). I sådanne konkrete tilfælde kan visumansøgeren fremlægge yderligere dokumentation eller i ekstraordinære tilfælde anmodes herom af den konsulære medarbejder. Det blandede udvalg vil nøje overvåge dette spørgsmål.

For de personkategorier, der ikke er omhandlet i aftalens artikel 4, stk. 1, (f.eks. turister) finder de generelle regler om dokumentation for rejsens formål fortsat anvendelse. Det samme gælder dokumenter vedrørende forældres samtykke til, at børn under 18 år rejser.

Schengenreglerne og national ret finder anvendelse på spørgsmål, der ikke er omfattet af denne aftale, f.eks. anerkendelse af rejsedokumenter og garantier vedrørende hjemrejse og subsistensmidler.

I princippet vil den oprindelige indbydelse, anmodning eller attestering eller det oprindelige bevis, dokument eller brev, der kræves i henhold til aftalens artikel 4, stk. 1, blive indgivet sammen med visumansøgningen. Konsulatet kan imidlertid begynde behandlingen af visumansøgningen på grundlag af faxer eller kopier af indbydelsen, anmodningen, attesteringen, beviset, dokumentet eller brevet. Konsulatet kan ikke desto mindre anmode om det originale dokument ved den første visumansøgning og vil anmode om det i konkrete tilfælde, hvor der opstår tvivl.

Det hedder i aftalens artikel 4, stk. 1, at:

»1.   For følgende kategorier af georgiske statsborgere er følgende dokumenter tilstrækkelig dokumentation for formålet med rejsen til den anden part:

| a) | for nære pårørende — ægtefæller, børn (herunder adopterede), forældre (herunder formyndere), bedsteforældre og børnebørn — som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område:






  — | en skriftlig indbydelse fra værten« |
| --- | --- | --- |

a)

for nære pårørende — ægtefæller, børn (herunder adopterede), forældre (herunder formyndere), bedsteforældre og børnebørn — som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område:

—

en skriftlig indbydelse fra værten«

Aftalens artikel 4, stk. 1, litra a), regulerer situationen for nære georgiske pårørende, der rejser til medlemsstaterne for at besøge georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område. Lettelsen finder ikke anvendelse på unionsborgere, der bor i Unionen, og som inviterer familiemedlemmer fra Georgien.

Ægtheden af den inviterende persons underskrift skal dokumenteres af den kompetente myndighed i henhold til den nationale lovgivning i bopælslandet.

Det er ligeledes nødvendigt at dokumentere den inviterende persons lovlige ophold og familietilknytningen; f.eks. ved sammen med den skriftlige indbydelse fra værten at fremlægge kopier af dokumenter, der viser vedkommendes status, f.eks. en fotokopi af opholdstilladelsen og et dokument, der bekræfter familietilknytningen.

Den nævnte bestemmelse finder også anvendelse for pårørende til personale ved diplomatiske og konsulære repræsentationer, der rejser med henblik på familiebesøg på højst 90 dage på medlemsstaternes område, bortset fra kravet om dokumentation for lovligt ophold og familietilknytning.

| »b) | for medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt i arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område:






  — | et brev udfærdiget af en georgisk myndighed, hvoraf det fremgår, at ansøgeren er medlem af en delegation på rejse til medlemsstaternes område med det formål at deltage i de angivne arrangementer, ledsaget af en kopi af den officielle indbydelse«. |
| --- | --- | --- |

»b)

for medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt i arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område:

—

et brev udfærdiget af en georgisk myndighed, hvoraf det fremgår, at ansøgeren er medlem af en delegation på rejse til medlemsstaternes område med det formål at deltage i de angivne arrangementer, ledsaget af en kopi af den officielle indbydelse«.

Visumansøgerens navn skal angives på brevet fra den kompetente myndighed og bekræfte, at personen er medlem af den delegation, der rejser til den anden parts område for at deltage i det officielle møde. Visumansøgerens navn behøver ikke at blive angivet på den officielle indbydelse til at deltage i mødet, selv om det kan være nødvendigt, når den officielle indbydelse er stilet til en bestemt person.

Den nævnte bestemmelse finder anvendelse på medlemmer af officielle delegationer, uanset hvilken type pas (tjenestepas eller almindeligt pas) de har.

| »c) | for elever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og medfølgende lærere, der rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer og andre uddannelsesrelaterede aktiviteter:






  — | en skriftlig indbydelse eller et optagelsesbevis fra værtsuniversitetet, -akademiet, -instituttet, -læreanstalten eller -skolen eller studiekort eller beviser på de kurser, der skal følges«. |
| --- | --- | --- |

»c)

for elever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og medfølgende lærere, der rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer og andre uddannelsesrelaterede aktiviteter:

—

en skriftlig indbydelse eller et optagelsesbevis fra værtsuniversitetet, -akademiet, -instituttet, -læreanstalten eller -skolen eller studiekort eller beviser på de kurser, der skal følges«.

Et studiekort kan kun accepteres som dokumentation for rejsens formål, hvis det er udstedt af det værtsuniversitet eller den værtslæreanstalt eller -skole, hvor studierne skal finde sted.

| »d) | for personer, der rejser af lægelige årsager, og for de nødvendige ledsagende personer:






  — | et officielt dokument fra den behandlende institution, som bekræfter behovet for behandling på denne institution og for at være ledsaget, og dokumentation for, at vedkommende har tilstrækkelige finansielle midler til at betale for lægebehandlingen«. |
| --- | --- | --- |

»d)

for personer, der rejser af lægelige årsager, og for de nødvendige ledsagende personer:

—

et officielt dokument fra den behandlende institution, som bekræfter behovet for behandling på denne institution og for at være ledsaget, og dokumentation for, at vedkommende har tilstrækkelige finansielle midler til at betale for lægebehandlingen«.

Det officielle dokument fra den behandlende institution, som bekræfter de tre elementer (behovet for behandling på denne institution, behovet for at være ledsaget, og dokumentationen for, at vedkommende har tilstrækkelige finansielle midler til at betale for lægebehandlingen) skal indgives.

| »e) | for journalister og godkendte professionelle ledsagere:






  — | attestering eller anden dokumentation udstedt af en faglig organisation for, at den pågældende person er uddannet journalist eller dennes professionelle ledsager, samt et dokument udstedt af vedkommendes arbejdsgiver, hvoraf det fremgår, at formålet med rejsen er at udføre journalistisk arbejde eller at bistå i sådant arbejde«. |
| --- | --- | --- |

»e)

for journalister og godkendte professionelle ledsagere:

—

attestering eller anden dokumentation udstedt af en faglig organisation for, at den pågældende person er uddannet journalist eller dennes professionelle ledsager, samt et dokument udstedt af vedkommendes arbejdsgiver, hvoraf det fremgår, at formålet med rejsen er at udføre journalistisk arbejde eller at bistå i sådant arbejde«.

Denne kategori dækker ikke freelancejournalister og deres assistenter.

Der skal fremlægges attestering eller anden dokumentation for, at visumansøgeren er uddannet journalist eller er dennes godkendte professionelle ledsager, samt et originalt dokument udstedt af den nævnte persons arbejdsgiver, hvoraf det fremgår, at formålet med rejsen er at udføre journalistisk arbejde eller at bistå i sådant arbejde.

Der findes p.t. ingen professionelle medieorganisationer, centre, institutioner, forbund eller lignende sammenslutninger i Georgien, som kan varetage journalisters eller godkendte professionelle ledsageres interesser, og som kan attestere, at en given person er professionel journalist eller godkendt professionel ledsager i et givet område. Indtil sådanne organisationer bliver oprettet, kan konsulaterne godtage attesteringer fra arbejdsgiveren og presseakkreditering til en af medlemsstaternes organisationer.

| »f) | for deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere:






  — | en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, de kompetente myndigheder, det nationale sportsforbund eller de nationale olympiske komitéer i medlemsstaterne«. |
| --- | --- | --- |

»f)

for deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere:

—

en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, de kompetente myndigheder, det nationale sportsforbund eller de nationale olympiske komitéer i medlemsstaterne«.

Listen over ledsagere i forbindelse med internationale sportsbegivenheder vil være begrænset til de personer, der ledsager sportsudøveren i arbejdsøjemed: trænere, massører, direktører, lægeligt personale og leder af sportsklubben. Tilhængere vil følgelig ikke blive betragtet som ledsagere.

| »g) | for forretningsfolk og repræsentanter for erhvervsorganisationer:






  — | en skriftlig indbydelse fra værten, der skal være en juridisk person, virksomhed, organisation eller en filial eller afdeling heraf, en statslig eller lokal myndighed i medlemsstaterne eller en arrangør af handelsmesser eller udstillinger, konferencer eller symposier på medlemsstaternes område, påtegnet af Georgiens statslige registreringskontor«. |
| --- | --- | --- |

»g)

for forretningsfolk og repræsentanter for erhvervsorganisationer:

—

en skriftlig indbydelse fra værten, der skal være en juridisk person, virksomhed, organisation eller en filial eller afdeling heraf, en statslig eller lokal myndighed i medlemsstaterne eller en arrangør af handelsmesser eller udstillinger, konferencer eller symposier på medlemsstaternes område, påtegnet af Georgiens statslige registreringskontor«.

Det nationale agentur for folkeregistrering udsteder et dokument, som bekræfter eksistensen af erhvervsorganisationen.

| »h) | for medlemmer af erhverv, der deltager i internationale udstillinger, konferencer, symposier, seminarer eller andre lignende arrangementer, der afholdes på medlemsstaternes område:






  — | en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, som bekræfter, at den pågældende person deltager i arrangementet |
| --- | --- | --- |

»h)

for medlemmer af erhverv, der deltager i internationale udstillinger, konferencer, symposier, seminarer eller andre lignende arrangementer, der afholdes på medlemsstaternes område:

—

en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, som bekræfter, at den pågældende person deltager i arrangementet

| i) | for repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer:






  — | en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, en bekræftelse af, at den pågældende person repræsenterer en civilsamfundsorganisation, og en etableringsattest for organisationen fra det relevante register og udstedt af en statslig myndighed i overensstemmelse med national lovgivning«. |
| --- | --- | --- |

i)

for repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer:

—

en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen, en bekræftelse af, at den pågældende person repræsenterer en civilsamfundsorganisation, og en etableringsattest for organisationen fra det relevante register og udstedt af en statslig myndighed i overensstemmelse med national lovgivning«.

Der skal fremlægges et dokument fra civilsamfundsorganisationen, som bekræfter, at visumansøgeren repræsenterer organisationen.

Den kompetente statslige myndighed i Georgien, som udsteder etableringsattester for civilsamfundsorganisationer, er det nationale agentur for folkeregistrering.

Etableringsattesterne for civilsamfundsorganisationer er registreret hos det nationale agentur for folkeregistrering. Justitsministeriet og det nationale agentur for folkeregistrering arbejder sammen med de lokale myndigheder om at udvikle en elektronisk database over NGO'er, som ved sin færdiggørelse vil være tilgængelig via justitsministeriets websted: https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Medlemmer af sådanne civilsamfundsorganisationer er ikke omfatter af aftalen.

| »j) | for personer, der skal deltage i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer:






  — | en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen til at deltage i disse aktiviteter |
| --- | --- | --- |

»j)

for personer, der skal deltage i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer:

—

en skriftlig indbydelse fra værtsorganisationen til at deltage i disse aktiviteter

| k) | for chauffører i international gods- eller passagertransport til medlemsstaternes område i køretøjer indregistreret i Georgien:






  — | en skriftlig anmodning fra den nationale virksomhed eller forening af transportvirksomheder i Georgien, som foretager international transport ad landevej, med angivelse af turenes formål, varighed og hyppighed«. |
| --- | --- | --- |

k)

for chauffører i international gods- eller passagertransport til medlemsstaternes område i køretøjer indregistreret i Georgien:

—

en skriftlig anmodning fra den nationale virksomhed eller forening af transportvirksomheder i Georgien, som foretager international transport ad landevej, med angivelse af turenes formål, varighed og hyppighed«.

Der er p.t. to nationale foreninger af transportvirksomheder i Georgien, der er kompetente til at udstede skriftlige anmodninger til professionelle chauffører: Georgian International Road Carriers Association (GIRCA) og Georgian Association of Carriers of Passengers by Road (GACPR). Transportvirksomheder, som ikke er medlem af nævnte foreninger, kan fremlægge en anmodning udstedt af agenturet for landtransport, i det georgiske ministerium for økonomi og bæredygtig udvikling. Hvis det drejer sig om velkendte transportvirksomheder, kan konsulaterne godtage en skriftlig anmodning fra den georgiske transportvirksomhed eller det georgiske transportselskab, som har føreren ansat. Anmodningen skal indeholde angivelse af turenes formål, varighed og hyppighed.

| »l) | for deltagere i officielle udvekslingsprogrammer arrangeret af venskabsbyer:






  — | en skriftlig indbydelse fra kommunaldirektøren/borgmesteren i disse byer eller kommuner«. |
| --- | --- | --- |

»l)

for deltagere i officielle udvekslingsprogrammer arrangeret af venskabsbyer:

—

en skriftlig indbydelse fra kommunaldirektøren/borgmesteren i disse byer eller kommuner«.

Den kommunaldirektør/borgmester i byen eller anden kommunale enhed, der har kompetence til at udstede den skriftlige indbydelse, er kommunaldirektøren/borgmesteren i den værtsby eller -kommune, hvor venskabsarrangementet skal finde sted. Denne kategori dækker kun officielle venskabsarrangementer.

| »m) | for deltagere i besøg på militære og civile gravsteder:






  — | et officielt dokument, der bekræfter gravstedets eksistens og bevarelse samt slægtskab eller andet tilhørsforhold mellem ansøgeren og den begravede«. |
| --- | --- | --- |

»m)

for deltagere i besøg på militære og civile gravsteder:

—

et officielt dokument, der bekræfter gravstedets eksistens og bevarelse samt slægtskab eller andet tilhørsforhold mellem ansøgeren og den begravede«.

Aftalen præciserer ikke, om ovennævnte officielle dokument bør udstedes af myndighederne i det land, hvor gravstedet er beliggende, eller af myndighederne i det land, hvor den person, der ønsker at besøge gravstedet, er bosiddende. Det bør accepteres, at de kompetente myndigheder i begge lande kan udstede et sådant officielt dokument.

Ovennævnte officielle dokument, der bekræfter gravstedets eksistens og bevarelse samt slægtskab eller andet tilhørsforhold mellem visumansøgeren og den begravede, skal fremlægges.

Aftalen skaber ikke nye forpligtelser for de fysiske eller juridiske personer, der udsteder den skriftlige indbydelse. Den respektive EU-ret og/eller nationale ret finder anvendelse i tilfælde af udstedelse af falske indbydelser.

2.2.2.   Udstedelse af visa til flere indrejser

Når visumansøgeren ofte skal rejse til medlemsstaternes område, kan der blive udstedt visum til kortvarigt ophold til flere besøg, forudsat at varigheden af disse besøg ikke overstiger 90 dage for hver periode på 180 dage.

Det hedder i aftalens artikel 5, at:

»1.   Medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer udsteder visa til flere indrejser gældende i op til fem år til følgende kategorier af personer:

| a) | ægtefæller, børn (herunder adopterede), der er under 21 år eller forsørgelsesberettigede, og forældre, som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område, med en gyldighed begrænset til varigheden af det lovlige ophold |
| --- | --- |

a)

ægtefæller, børn (herunder adopterede), der er under 21 år eller forsørgelsesberettigede, og forældre, som besøger georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område, med en gyldighed begrænset til varigheden af det lovlige ophold

| b) | medlemmer af nationale og regionale regeringer og af forfatningsdomstole og højesteretter, såfremt de ikke er fritaget for visumpligten i medfør af nærværende aftale, når de rejser i embeds medfør, med en gyldighed begrænset til deres mandatperiode, hvis denne er under fem år |
| --- | --- |

b)

medlemmer af nationale og regionale regeringer og af forfatningsdomstole og højesteretter, såfremt de ikke er fritaget for visumpligten i medfør af nærværende aftale, når de rejser i embeds medfør, med en gyldighed begrænset til deres mandatperiode, hvis denne er under fem år

| c) | faste medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien regelmæssigt skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område«. |
| --- | --- |

c)

faste medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Georgien regelmæssigt skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstaternes område«.

I betragtning af nævnte personkategoriers erhvervsmæssige status eller deres familierelation til en statsborger i Georgien, som har lovligt ophold på medlemsstaternes område, er det berettiget at indrømme dem visum til flere indrejser med en gyldighed på fem år eller med en gyldighed begrænset til mandatperioden eller til deres lovlige ophold, hvis disse er under fem år.

Personer, der er omfattet af aftalens artikel 5, stk. 1, litra a), skal fremlægge dokumentation for den inviterende persons lovlige ophold.

For personer, der er omfattet af aftalens artikel 5, stk. 1, litra b), skal der fremlægges bekræftelse på deres erhvervsmæssige status og varigheden af deres mandatperiode.

Den nævnte bestemmelse finder ikke anvendelse på personer, der er omfattet af aftalens artikel 5, stk. 1, litra b), hvis de ifølge aftalen er fritaget for visumpligt, dvs. hvis de er indehavere af et diplomatpas.

Personer, der er omfattet af aftalens artikel 5, stk. 1, litra c), skal fremlægge dokumentation for deres status som fast medlem af den officielle delegation og behovet for regelmæssigt at deltage i møder, høringer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer.

»2.   Medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer og konsulater udsteder visa til flere indrejser med en gyldighed på op til et år til følgende kategorier af personer, forudsat at de i det foregående år har fået udstedt mindst ét visum, har gjort brug af det i overensstemmelse med reglerne om indrejse og ophold på den besøgte medlemsstats område og har grund til at ansøge om et visum til flere indrejser:

| a) | medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse regelmæssigt skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstatens område |
| --- | --- |

a)

medlemmer af officielle delegationer, der efter en officiel indbydelse regelmæssigt skal deltage i møder, konsultationer, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på medlemsstatens område

| b) | repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der regelmæssigt rejser til medlemsstaterne med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer |
| --- | --- |

b)

repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der regelmæssigt rejser til medlemsstaterne med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer

| c) | medlemmer af erhverv, der deltager i internationale udstillinger, konferencer, symposier, seminarer eller andre lignende arrangementer, og som regelmæssigt rejser til medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

medlemmer af erhverv, der deltager i internationale udstillinger, konferencer, symposier, seminarer eller andre lignende arrangementer, og som regelmæssigt rejser til medlemsstaterne

| d) | personer, der deltager i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer, og som regelmæssigt rejser til medlemsstaterne |
| --- | --- |

d)

personer, der deltager i videnskabelige, kulturelle eller kunstneriske aktiviteter, herunder universitets- og andre udvekslingsprogrammer, og som regelmæssigt rejser til medlemsstaterne

| e) | studerende og universitetsuddannede under videreuddannelse, der regelmæssigt rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer |
| --- | --- |

e)

studerende og universitetsuddannede under videreuddannelse, der regelmæssigt rejser i studie- eller uddannelsesøjemed, herunder inden for rammerne af udvekslingsprogrammer

| f) | deltagere i officielle udvekslingsprogrammer arrangeret af venskabsbyer eller kommunale myndigheder |
| --- | --- |

f)

deltagere i officielle udvekslingsprogrammer arrangeret af venskabsbyer eller kommunale myndigheder

| g) | personer, der regelmæssigt kommer på besøg af lægelige årsager, og de nødvendige ledsagende personer |
| --- | --- |

g)

personer, der regelmæssigt kommer på besøg af lægelige årsager, og de nødvendige ledsagende personer

| h) | journalister og godkendte professionelle ledsagere |
| --- | --- |

h)

journalister og godkendte professionelle ledsagere

| i) | forretningsfolk og repræsentanter for erhvervsorganisationer, der regelmæssigt rejser til medlemsstaterne |
| --- | --- |

i)

forretningsfolk og repræsentanter for erhvervsorganisationer, der regelmæssigt rejser til medlemsstaterne

| j) | deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere |
| --- | --- |

j)

deltagere i internationale sportsarrangementer og deres professionelle ledsagere

| k) | chauffører i international gods- eller passagertransport til medlemsstaternes område i køretøjer indregistreret i Georgien. |
| --- | --- |

k)

chauffører i international gods- eller passagertransport til medlemsstaternes område i køretøjer indregistreret i Georgien.

3.   Medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer udsteder visa til flere indrejser med en gyldighed på mindst to år og højst fem år til de i stk. 2 nævnte personkategorier, forudsat at de i de foregående to år har gjort brug af et visum til flere indrejser med etårig gyldighed i overensstemmelse med reglerne om indrejse og ophold på den besøgte medlemsstats område og stadig har gyldig grund til at ansøge om et visum til flere indrejser.

4.   De i stk. 1, 2 og 3 omhandlede personers samlede ophold på medlemsstaternes område må ikke overstige 90 dage for hver periode på 180 dage.«

Der udstedes i princippet visa til flere indrejser med en gyldighed på et år til ovennævnte kategorier af visumansøgere, hvis visumansøgeren i det foregående år (12 måneder) har fået mindst et visum og gjort brug af det i overensstemmelse med lovgivningen for indrejse og ophold i de(n) besøgte medlemsstat(er)s område(r) (f.eks. må vedkommende ikke have overskredet visummets gyldighedsperiode), og hvis der er grund til at anmode om et visum til flere indrejser. I tilfælde, hvor det ikke er berettiget at udstede et visum med en gyldighed på et år, f.eks. hvis udvekslingsprogrammets varighed er på under et år, eller hvis personen ikke skal rejse i et helt år, vil visummets gyldighed være på under et år, forudsat at de andre krav for udstedelse af visum er opfyldt.

Der udstedes visa til flere indrejser med en gyldighed fra to år op til fem år til de kategorier af visumansøgere, der er omhandlet i aftalens artikel 5, stk. 2, forudsat at de i de foregående to år (24 måneder) har gjort brug af de to etårige visa til flere indrejser i overensstemmelse med lovgivningen om indrejse og ophold på de(n) besøgte medlemsstat(er)s område, og grunden til at ansøge om et visum til flere indrejser stadig er gyldig. Det skal bemærkes, at et visum med en gyldighed på to til fem år kun vil blive udstedt, hvis visumansøgeren har fået udstedt to visa med en gyldighed på mindst et år i løbet af de to foregående år, og hvis nævnte person har gjort brug af disse visa i overensstemmelse med lovgivningen om indrejse og ophold på de(n) besøgte medlemsstat(er)s område. De diplomatiske og konsulære repræsentationer vil ud fra en vurdering af hver enkelt visumansøgning træffe afgørelse om gyldighedsperioden for disse visa, dvs. fra to til fem år.

Hvad angår definitionen af betingelserne i aftalens artikel 5, stk. 2, »forudsat at de ... har grund til at ansøge om et visum til flere indrejser« og aftalens artikel 5, stk. 3, »forudsat at de ... stadig har gyldig grund til at ansøge om et visum til flere indrejser« finder visumkodeksens kriterier for udstedelse af visum til flere indrejser anvendelse. Således skal personen dokumentere behovet for ofte at rejse til en eller flere medlemsstater, f.eks. i forretningsøjemed.

Der er ingen forpligtelse til at udstede et visum til flere indrejser, hvis visumansøgeren ikke har gjort brug af et tidligere udstedt visum.

2.2.3.   Indehavere af diplomatpas

Det hedder i aftalens artikel 10, at:

»1.   Georgiske statsborgere, der er i besiddelse af gyldigt diplomatpas, har ret til indrejse i, udrejse af og transit gennem medlemsstaternes område uden visum.

2.   De i stk. 1 omhandlede personer kan opholde sig på medlemsstaternes område i højst 90 dage for hver periode på 180 dage.«

Procedurerne vedrørende udstationering af diplomater i medlemsstaterne er ikke reguleret af aftalen. Den sædvanlige akkrediteringsprocedure finder anvendelse.

III.   SAMARBEJDE OM DOKUMENTSIKKERHED

Det fremgår af den fælles erklæring, der er knyttet som bilag til aftalen, at parterne er enige om, at det blandede udvalg bør vurdere, hvilken betydning de respektive rejsedokumenters sikkerhedsniveau har på den måde, hvorpå aftalen fungerer. Parterne er i den henseende enige om regelmæssigt at underrette hinanden om de foranstaltninger, der træffes for at undgå et stort antal forskellige rejsedokumenter, for at udvikle de tekniske sikkerhedsaspekter af rejsedokumenter, samt om de foranstaltninger, der træffes i forbindelse med personliggørelsesprocessen ved udstedelsen af rejsedokumenter.

IV.   STATISTIK

For at gøre det muligt for det blandede udvalg effektivt at føre tilsyn med aftalens gennemførelse, fremsender medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer statistikker til Kommissionen hver sjette måned med angivelse pr. måned, navnlig og så vidt muligt af:

| — | hvor mange visa til flere indrejser, der er udstedt |
| --- | --- |

—

hvor mange visa til flere indrejser, der er udstedt

| — | hvor mange visa, der er udstedt vederlagsfrit. |
| --- | --- |

—

hvor mange visa, der er udstedt vederlagsfrit.

V.   DEN EUROPÆISKE UNIONS ERKLÆRING OM LETTELSE AF VISUMREGLERNE FOR FAMILIEMEDLEMMER

Selvom aftalen ikke indeholder retligt bindende rettigheder og forpligtelser med henblik på at lette bevægelsesfriheden for en større gruppe georgiske statsborgere, som er familiemedlemmer til georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område, noterer Den Europæiske Union sig Georgiens forslag om at anvende en bredere definition af begrebet familiemedlemmer, der bør kunne drage fordel af lettelsen af udstedelsen af visa, og den betydning, Georgien tillægger en forenkling af reglerne for bevægelsesfriheden for denne personkategori.

For at forbedre bevægelsesfriheden for et større antal personer med familiebånd (navnlig søskende og deres børn) til georgiske statsborgere med lovligt ophold på medlemsstaternes område opfordrer Den Europæiske Union derfor i en erklæring, der er knyttet til aftalen, medlemsstaternes konsulater til fuldt ud at udnytte de eksisterende muligheder i EU-retten for at lette udstedelsen af visa til denne personkategori, herunder navnlig en forenkling af den dokumentation, der kræves af ansøgeren, fritagelse for gebyrer til behandling af ansøgningen og i givet fald til udstedelse af visa til flere indrejser.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1), senest ændret ved forordning (EU) nr. 1211/2010 (EUT L 339 af 22.12.2010).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Se også punkt 1.7.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 610/2013 af 26. juni 2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks), konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen, Rådets forordning (EF) nr. 1683/95 og (EF) nr. 539/2001 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 og (EF) nr. 810/2009 (EUT L 182 af 29.6 2013, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 565/2014/EU af 15. maj 2014 om indførelse af en forenklet ordning for personkontrol ved de ydre grænser, som bygger på, at Bulgarien, Kroatien, Cypern og Rumænien ensidigt anerkender visse dokumenter som ligestillede med deres nationale visa til transit gennem eller forventet ophold på deres område af en varighed på højst 90 dage inden for en given periode på 180 dage og om ophævelse af beslutning nr. 895/2006/EF og nr. 582/2008/EF (EUT L 157 af 27.5.2014, s. 23).

6

(7)  
  EUT L 239 af 22.9.2000, s. 19.

7

---

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/88

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/1781

af 5. oktober 2016

om ændring af bilag II til beslutning 2007/777/EF for så vidt angår opførelse af Saint-Pierre og Miquelon på listen over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til Unionen

(meddelt under nummer C(2016) 6287)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 8, indledningen, artikel 8, nr. 1), første afsnit, artikel 8, nr. 4), og artikel 9, stk. 4, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2007/777/EF (2) er der blandt andet fastsat betingelser for indførsel til Unionen af sendinger af visse kødprodukter og af behandlede maver, blærer og tarme, der er blevet underkastet en af de behandlinger, der er opført i del 4 i bilag II til beslutningen (i det følgende benævnt »varerne«), herunder en liste over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at importere varerne til Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2007/777/EF (2) er der blandt andet fastsat betingelser for indførsel til Unionen af sendinger af visse kødprodukter og af behandlede maver, blærer og tarme, der er blevet underkastet en af de behandlinger, der er opført i del 4 i bilag II til beslutningen (i det følgende benævnt »varerne«), herunder en liste over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at importere varerne til Unionen.

| (2) | Del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF indeholder listen over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre varerne til Unionen, forudsat at de er blevet underkastet en relevant behandling, som der henvises til i nævnte del af bilag II. Formålet med behandlingerne er at eliminere visse dyresundhedsmæssige risici, der er forbundet med de pågældende varer. I del 4 i bilaget er der fastsat en ikke-specifik behandling »A« og særlige behandlinger »B« til »F«, der er anført i faldende orden efter intensiteten af den dyresundhedsmæssige risiko, der er forbundet med den enkelte vare. |
| --- | --- |

(2)

Del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF indeholder listen over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre varerne til Unionen, forudsat at de er blevet underkastet en relevant behandling, som der henvises til i nævnte del af bilag II. Formålet med behandlingerne er at eliminere visse dyresundhedsmæssige risici, der er forbundet med de pågældende varer. I del 4 i bilaget er der fastsat en ikke-specifik behandling »A« og særlige behandlinger »B« til »F«, der er anført i faldende orden efter intensiteten af den dyresundhedsmæssige risiko, der er forbundet med den enkelte vare.

| (3) | Saint-Pierre og Miquelon har anmodet om at blive opført på listen i del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF som lande, hvorfra det er tilladt at indføre fjerkrækødprodukter til Unionen. I løbet af fremstillingsprocessen for fjerkrækød i Saint-Pierre og Miquelon bliver det pågældende fjerkrækødprodukt underkastet varmebehandling i overensstemmelse med den særlige behandling »D«, der er omhandlet i del 4 i bilag II til afgørelse 2007/777/EF. |
| --- | --- |

(3)

Saint-Pierre og Miquelon har anmodet om at blive opført på listen i del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF som lande, hvorfra det er tilladt at indføre fjerkrækødprodukter til Unionen. I løbet af fremstillingsprocessen for fjerkrækød i Saint-Pierre og Miquelon bliver det pågældende fjerkrækødprodukt underkastet varmebehandling i overensstemmelse med den særlige behandling »D«, der er omhandlet i del 4 i bilag II til afgørelse 2007/777/EF.

| (4) | Saint-Pierre og Miquelon har indgivet omfattende og tilfredsstillende dokumentation for sundhedssituationen for fjerkræ og for de eksisterende systemer for sygdomsforebyggelse og -kontrol. |
| --- | --- |

(4)

Saint-Pierre og Miquelon har indgivet omfattende og tilfredsstillende dokumentation for sundhedssituationen for fjerkræ og for de eksisterende systemer for sygdomsforebyggelse og -kontrol.

| (5) | Saint-Pierre og Miquelon bør derfor opføres på listen over tredjelande eller dele af tredjelande i del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF med angivelse af behandling »D« i kolonnen for fjerkræ og opdrættet fuglevildt (undtagen strudsefugle). |
| --- | --- |

(5)

Saint-Pierre og Miquelon bør derfor opføres på listen over tredjelande eller dele af tredjelande i del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF med angivelse af behandling »D« i kolonnen for fjerkræ og opdrættet fuglevildt (undtagen strudsefugle).

| (6) | Del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag II til beslutning 2007/777/EF ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2007/777/EF af 29. november 2007 om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af visse kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til konsum og om ophævelse af beslutning 2005/432/EF (EUT L 312 af 30.11.2007, s. 49).

2

---

BILAG

I del 2 i bilag II til beslutning 2007/777/EF indsættes følgende række vedrørende Saint-Pierre og Miquelon mellem rækken for New Zealand og rækken for Paraguay:

| »PM | Saint-Pierre og Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

»PM

Saint-Pierre og Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX«

---

| 7.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 272/90

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/1782

af 5. oktober 2016

om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår opførelse af Litauen på listen over medlemsstater, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for Aujeszkys sygdom, og om opdatering af listen over nationale institutter i bilag III

(meddelt under nummer C(2016) 6288)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 64/432/EØF er der fastsat regler for handel i Unionen med kvæg og svin. I henhold til direktivets artikel 5, stk. 1, skal svin under transport ledsages af et sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med model 2 i bilag F til nævnte direktiv (i det følgende benævnt »model 2«). I henhold til direktivets artikel 9, stk. 1, kan en medlemsstat, der har et obligatorisk nationalt bekæmpelsesprogram for udryddelse af Aujeszkys sygdom, forelægge Kommissionen dette program til godkendelse. Der er ved artikel 9, stk. 2, fastsat kriterier for denne godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 64/432/EØF er der fastsat regler for handel i Unionen med kvæg og svin. I henhold til direktivets artikel 5, stk. 1, skal svin under transport ledsages af et sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med model 2 i bilag F til nævnte direktiv (i det følgende benævnt »model 2«). I henhold til direktivets artikel 9, stk. 1, kan en medlemsstat, der har et obligatorisk nationalt bekæmpelsesprogram for udryddelse af Aujeszkys sygdom, forelægge Kommissionen dette program til godkendelse. Der er ved artikel 9, stk. 2, fastsat kriterier for denne godkendelse.

| (2) | Ved Kommissionens beslutning 2008/185/EF (2) er der fastsat supplerende garantier med hensyn til flytning af svin mellem medlemsstaterne. Disse garantier har betydning for klassifikationen af medlemsstaterne for så vidt angår deres sygdomsstatus for Aujeszkys sygdom. Bilag II til beslutningen indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for udryddelse af Aujeszkys sygdom. I artikel 7 i beslutning 2008/185/EF er det også beskrevet, hvilke oplysninger der skal indsættes i model 2 for så vidt angår henvisningerne til beslutningen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens beslutning 2008/185/EF (2) er der fastsat supplerende garantier med hensyn til flytning af svin mellem medlemsstaterne. Disse garantier har betydning for klassifikationen af medlemsstaterne for så vidt angår deres sygdomsstatus for Aujeszkys sygdom. Bilag II til beslutningen indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for udryddelse af Aujeszkys sygdom. I artikel 7 i beslutning 2008/185/EF er det også beskrevet, hvilke oplysninger der skal indsættes i model 2 for så vidt angår henvisningerne til beslutningen.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/798/EU (3) blev direktiv 64/432/EØF, herunder model 2, ændret. Det er derfor nødvendigt at ændre artikel 7 i beslutning 2008/185/EF. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/798/EU (3) blev direktiv 64/432/EØF, herunder model 2, ændret. Det er derfor nødvendigt at ændre artikel 7 i beslutning 2008/185/EF.

| (4) | Litauen har fremlagt dokumentation for Kommissionen vedrørende dets obligatoriske nationale bekæmpelsesprogram for udryddelse af Aujeszkys sygdom i hele landet og ansøgt om opførelse på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF. |
| --- | --- |

(4)

Litauen har fremlagt dokumentation for Kommissionen vedrørende dets obligatoriske nationale bekæmpelsesprogram for udryddelse af Aujeszkys sygdom i hele landet og ansøgt om opførelse på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF.

| (5) | Som følge af evalueringen af den dokumentation, som Litauen har fremlagt, bør denne medlemsstat opføres på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF som en medlemsstat eller region deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for udryddelse af Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af evalueringen af den dokumentation, som Litauen har fremlagt, bør denne medlemsstat opføres på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF som en medlemsstat eller region deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer for udryddelse af Aujeszkys sygdom.

| (6) | Bilag III til beslutning 2008/185/EF indeholder en liste over de institutter, der er ansvarlige for at evaluere ELISA-test (Enzyme Linked Immunosorbent Assay) og -udstyr og dermed kontrollere kvaliteten af ELISA-metoden til påvisning af antistoffer mod Aujeszkys sygdom-virus i hver medlemsstat, og navnlig for at producere og standardisere nationale referencesera i overensstemmelse med fællesskabsreferenceseraene. Visse medlemsstater har oplyst Kommissionen om relevante ændringer af navne på og adresser for de nationale institutter på listen. Bilag III til beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Bilag III til beslutning 2008/185/EF indeholder en liste over de institutter, der er ansvarlige for at evaluere ELISA-test (Enzyme Linked Immunosorbent Assay) og -udstyr og dermed kontrollere kvaliteten af ELISA-metoden til påvisning af antistoffer mod Aujeszkys sygdom-virus i hver medlemsstat, og navnlig for at producere og standardisere nationale referencesera i overensstemmelse med fællesskabsreferenceseraene. Visse medlemsstater har oplyst Kommissionen om relevante ændringer af navne på og adresser for de nationale institutter på listen. Bilag III til beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres.

| (7) | Beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2008/185/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 7, stk. 2, affattes således:

  »2.   For svin bestemt for medlemsstater eller regioner, der er anført i bilag I og II, skal nummeret på den relevante artikel i nærværende afgørelse indsættes i det tomme felt, der skal udfyldes under punkt II.3.3.1 i del C i det sundhedscertifikat, der er fastsat i model 2 i bilag F til direktiv 64/432/EØF, og som ledsager de pågældende dyr.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 7, stk. 2, affattes således:

»2.   For svin bestemt for medlemsstater eller regioner, der er anført i bilag I og II, skal nummeret på den relevante artikel i nærværende afgørelse indsættes i det tomme felt, der skal udfyldes under punkt II.3.3.1 i del C i det sundhedscertifikat, der er fastsat i model 2 i bilag F til direktiv 64/432/EØF, og som ledsager de pågældende dyr.«

| 2) | Bilag II og III ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilag II og III ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2008/185/EF af 21. februar 2008 om supplerende garantier med hensyn til Aujeszkys sygdom i medlemsstaternes samhandel med svin og om kriterier for de oplysninger, der skal gives om sygdommen (EUT L 59 af 4.3.2008, s. 19).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/798/EU af 13. november 2014 om ændring af bilag F til Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår formatet for standardsundhedscertifikaterne for samhandel inden for Unionen med kvæg og svin og de yderligere sundhedskrav vedrørende trikiner i forbindelse med handel inden for Unionen med tamsvin (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 50).

3

---

BILAG

I bilag II og III til beslutning 2008/185/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag II affattes således:



  »BILAG II

  Medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom








  ISO-kode | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Spanien | Alle regioner |
| LT | Litauen | Alle regioner |
| PL | Polen | Alle regioner« |

1)

Bilag II affattes således:

»BILAG II

Medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom

ISO-kode

Medlemsstat

Regioner

ES

Spanien

Alle regioner

LT

Litauen

Alle regioner

PL

Polen

Alle regioner«

| 2) | Bilag III, punkt 2, litra d), affattes således:






  »d) | Nedenstående institutter er derudover ansvarlige for at kontrollere kvaliteten af ELISA-metoden i hver medlemsstat og producere og standardisere nationale referencesera i overensstemmelse med fællesskabsreferenceseraene:






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tlf. +43 (0) 505 55-38112 |
| Fax +43 (0) 505 55-38108 |
| E-mail: vetmed.moedling@ages.at |

2)

Bilag III, punkt 2, litra d), affattes således:

»d)

Nedenstående institutter er derudover ansvarlige for at kontrollere kvaliteten af ELISA-metoden i hver medlemsstat og producere og standardisere nationale referencesera i overensstemmelse med fællesskabsreferenceseraene:

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tlf. +43 (0) 505 55-38112

Fax +43 (0) 505 55-38108

E-mail: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tlf. 585 557 111 |
| Fax 585 222 394 |
| E-mail: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tlf. 585 557 111

Fax 585 222 394

E-mail: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald — Insel Riems |
| Tlf. + 49 38351 7-0 |
| Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald — Insel Riems

Tlf. + 49 38351 7-0

Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| Denmark |
| Tlf. +45 88 60 00 |
| Fax +45 88 79 01 |
| E-mail: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

Denmark

Tlf. +45 88 60 00

Fax +45 88 79 01

E-mail: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estonia |
| Tlf. + 372 7 386 100 |
| Fax + 372 7 386 102 |
| E-mail: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estonia

Tlf. + 372 7 386 100

Fax + 372 7 386 102

E-mail: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tlf. +34 916 290 300 |
| Fax +34 (916) 290 55598 |
| E-mail: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tlf. +34 916 290 300

Fax +34 (916) 290 55598

E-mail: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finland |
| E-mail: info@evira.fi |
| Tlf. +358 20 772 003 (exchange) |
| Fax +358 (20) 772 55598 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finland

E-mail: info@evira.fi

Tlf. +358 20 772 003 (exchange)

Fax +358 (20) 772 55598

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest — |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest —

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tlf. + 44-1932 7341111 |
| Fax +44-1932 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tlf. + 44-1932 7341111

Fax +44-1932 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| 153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tlf. +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tlf. +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Adresse: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Postadresse: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tlf. +36 1 460-6300 |
| Fax +36 1 252-5177 |
| E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Adresse: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Postadresse: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tlf. +36 1 460-6300

Fax +36 1 252-5177

E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky — |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9; |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky —

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9;

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| B-1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

B-1180 Brussels

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts »BIOR« |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| Tlf. +371 7620513 |
| Fax +371 7620434 |
| E-mail: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts »BIOR«

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

Tlf. +371 7620513

Fax +371 7620434

E-mail: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tlf. +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tlf. +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny — Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tlf. +48 81 889 30 00 |
| Fax +48 81 886 25 95 |
| E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny — Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tlf. +48 81 889 30 00

Fax +48 81 886 25 95

E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| Tlf. 0374.322.015 |
| Fax 0214.113.394 |
| E-mail: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

Tlf. 0374.322.015

Fax 0214.113.394

E-mail: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| S-751 89 Uppsala |
| Tlf. (46-18) 67 40 00 |
| Fax (46-18) 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

S-751 89 Uppsala

Tlf. (46-18) 67 40 00

Fax (46-18) 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika« |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika«

---