# Službeni list L 310/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 310 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.17. studenoga 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 310

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.17. studenoga 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2005 оd 16. studenoga 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje | 1 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2006 оd 16. studenoga 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 22 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/2007 оd 1. veljače 2016. o državnoj potpori SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN i 2013/N) koju je Mađarska djelomično provela i planira provesti u korist trgovačkog društva AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 405)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2008 оd 15. studenoga 2016. o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7023)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2009 оd 15. studenoga 2016. o odobravanju programa cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koje podnose države članice
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7219)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2010 оd 16. studenoga 2016. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Mađarskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7506)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2011 оd 16. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7508)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2012 оd 16. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Austriji
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7512)

   (
  1
  ) | 81 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2005 оd 16. studenoga 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje

1

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2006 оd 16. studenoga 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

22

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/2007 оd 1. veljače 2016. o državnoj potpori SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN i 2013/N) koju je Mađarska djelomično provela i planira provesti u korist trgovačkog društva AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 405)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 405)

1

24

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2008 оd 15. studenoga 2016. o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7023)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7023)

1

51

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2009 оd 15. studenoga 2016. o odobravanju programa cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koje podnose države članice
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7219)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7219)

1

66

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2010 оd 16. studenoga 2016. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Mađarskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7506)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7506)

1

69

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2011 оd 16. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7508)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7508)

1

73

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2012 оd 16. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Austriji
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7512)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7512)

1

81

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 138/16/COL od 28. lipnja 2016. o odobrenju odstupanja Islandu od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u smislu postojećih odredbi o izdavanju certifikata o plovidbenosti za uvezene zrakoplove [2016/2013] | 84 |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 139/16/COL od 28. lipnja 2016. o odobrenju Norveškoj da, za zračnog prijevoznika Widerøes Flyselskap AS, odstupi od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odredbe o ograničenju vremena letenja [2016/2014] | 87 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 138/16/COL od 28. lipnja 2016. o odobrenju odstupanja Islandu od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u smislu postojećih odredbi o izdavanju certifikata o plovidbenosti za uvezene zrakoplove [2016/2013]

84

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 139/16/COL od 28. lipnja 2016. o odobrenju Norveškoj da, za zračnog prijevoznika Widerøes Flyselskap AS, odstupi od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odredbe o ograničenju vremena letenja [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2005

оd 16. studenoga 2016.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) 18. veljače 2016. pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Koreje („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) 18. veljače 2016. pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Koreje („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

2

Službenom listu Europske unije

3

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva koji je 4. siječnja 2016. podnijela ETPA (Europsko udruženje za termalni papir) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenog laganog termalnog papira u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva koji je 4. siječnja 2016. podnijela ETPA (Europsko udruženje za termalni papir) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenog laganog termalnog papira u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

1.2   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (3) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije službeno obavijestila proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, korejska nadležna tijela, poznate joj uvoznike i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije službeno obavijestila proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, korejska nadležna tijela, poznate joj uvoznike i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje.

| (4) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima („službenik za saslušanja”). |
| --- | --- |

(4)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima („službenik za saslušanja”).

| (5) | Održana su dva saslušanja sa službenikom za saslušanja na zahtjev poduzeća Hansol Group, kojoj pripadaju dva povezana proizvođača izvoznika koji surađuju. Tijekom prvog saslušanja u ožujku 2016. zatraženo je izuzeće od odgovaranja na upitnik za određeni broj povezanih prerađivača. Nakon saslušanja i posjeta radi provjere jednom od povezanih prerađivača kako bi se preispitali argumenti na kojima se temelji zahtjev za izuzeće, Komisija je smatrala da jedan povezani prerađivač treba ispuniti upitnik, dok je trojici ostalih povezanih prerađivača pružila izuzeće. Na drugom saslušanju u rujnu 2016. dva proizvođača izvoznika koji surađuju, određeni broj nepovezanih uvoznika i korisnika te predstavnici korejske vlade iznijeli su niz tvrdnji u pogledu definicije predmetnog proizvoda, zahtjeva, štete, uzročno-posljedične veze i interesa Unije. |
| --- | --- |

(5)

Održana su dva saslušanja sa službenikom za saslušanja na zahtjev poduzeća Hansol Group, kojoj pripadaju dva povezana proizvođača izvoznika koji surađuju. Tijekom prvog saslušanja u ožujku 2016. zatraženo je izuzeće od odgovaranja na upitnik za određeni broj povezanih prerađivača. Nakon saslušanja i posjeta radi provjere jednom od povezanih prerađivača kako bi se preispitali argumenti na kojima se temelji zahtjev za izuzeće, Komisija je smatrala da jedan povezani prerađivač treba ispuniti upitnik, dok je trojici ostalih povezanih prerađivača pružila izuzeće. Na drugom saslušanju u rujnu 2016. dva proizvođača izvoznika koji surađuju, određeni broj nepovezanih uvoznika i korisnika te predstavnici korejske vlade iznijeli su niz tvrdnji u pogledu definicije predmetnog proizvoda, zahtjeva, štete, uzročno-posljedične veze i interesa Unije.

(a)   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (6) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (7) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije iz dviju različitih država članica. Među poduzećima koja su se javila tijekom ispitivanja reprezentativnosti i u procijenjenom ukupnom obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji proizvođači iz Unije uključeni u uzorak sudjelovali su u obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji s između 75 % i 95 % (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Nijedna strana nije podnijela primjedbu na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije iz dviju različitih država članica. Među poduzećima koja su se javila tijekom ispitivanja reprezentativnosti i u procijenjenom ukupnom obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji proizvođači iz Unije uključeni u uzorak sudjelovali su u obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji s između 75 % i 95 % (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Nijedna strana nije podnijela primjedbu na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

4

Odabir uzorka uvoznika

| (8) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (9) | Jedan je nepovezani prerađivač s uvoznim aktivnostima dostavio zatražene podatke i pristao na to da ga se uključi u uzorak. Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban zbog malog broja odgovora. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Jedan je nepovezani prerađivač s uvoznim aktivnostima dostavio zatražene podatke i pristao na to da ga se uključi u uzorak. Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban zbog malog broja odgovora. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

(b)   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (10) | Komisija je poslala upitnike dvama povezanim proizvođačima izvoznicima, poduzećima Hansol Paper Co., Ltd. („Hansol Paper”) i Hansol Artone Paper Co., Ltd („Artone”), koji pripadaju Hansol Groupu i njihovu povezanom trgovcu Hansol Europe B.V. („Hansol Europe”) i povezanom prerađivaču Schades Ltd („Schades”). Upitnici su poslani i trima proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak i na adrese otprilike 50 strana (26 korisnika, 21 posrednik, dva udruženja i jedan nepovezani uvoznik) koje su bile zainteresirane za ispitni postupak. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala upitnike dvama povezanim proizvođačima izvoznicima, poduzećima Hansol Paper Co., Ltd. („Hansol Paper”) i Hansol Artone Paper Co., Ltd („Artone”), koji pripadaju Hansol Groupu i njihovu povezanom trgovcu Hansol Europe B.V. („Hansol Europe”) i povezanom prerađivaču Schades Ltd („Schades”). Upitnici su poslani i trima proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak i na adrese otprilike 50 strana (26 korisnika, 21 posrednik, dva udruženja i jedan nepovezani uvoznik) koje su bile zainteresirane za ispitni postupak.

| (11) | Odgovori na upitnik zaprimljeni su od dvaju proizvođača izvoznika i njihovih povezanih trgovca i prerađivača, triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, devet nepovezanih prerađivača, dvaju trgovaca na različitim razinama, jednog nepovezanog prerađivača s uvoznim aktivnostima i jednog udruženja. Nadalje, 11 strana odgovorilo je podnescima u slobodnom formatu. |
| --- | --- |

(11)

Odgovori na upitnik zaprimljeni su od dvaju proizvođača izvoznika i njihovih povezanih trgovca i prerađivača, triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, devet nepovezanih prerađivača, dvaju trgovaca na različitim razinama, jednog nepovezanog prerađivača s uvoznim aktivnostima i jednog udruženja. Nadalje, 11 strana odgovorilo je podnescima u slobodnom formatu.

(c)   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (12) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:






  — | proizvođači iz Unije:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španjolska, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

—

proizvođači iz Unije:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španjolska,

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Njemačka, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Njemačka,

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Njemačka, |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Njemačka,

| — | Uvoznik/korisnik:






  — | Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Poljska, |
| --- | --- | --- |

—

Uvoznik/korisnik:

—

Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Poljska,

| — | Proizvođači izvoznici u Republici Koreji:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seul, Republika Koreja, |
| --- | --- | --- |

—

Proizvođači izvoznici u Republici Koreji:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seul, Republika Koreja,

| — | Trgovac povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

—

Trgovac povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Nizozemska,

| — | Prerađivač povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:






  — | Schades, Ripley, Ujedinjena Kraljevina. |
| --- | --- | --- |

—

Prerađivač povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:

—

Schades, Ripley, Ujedinjena Kraljevina.

(d)   Prezentiranje podataka

Prezentiranje podataka

| (13) | S obzirom na to da je ograničen broj strana podnio određene podatke, neki brojevi predstavljeni u nastavku izraženi su u obliku raspona. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na to da je ograničen broj strana podnio određene podatke, neki brojevi predstavljeni u nastavku izraženi su u obliku raspona.

1.3   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (14) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(14)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (15) | Predmetni proizvod lagani je termalni papir („LWTP”) težine 65 gr/m2 ili manje, u svitcima širine 20 cm ili više, težine svitka (uključujući papir) 50 kg ili više i promjera svitka (uključujući papir) 40 cm ili više („veliki svitci”), s temeljnim premazom ili bez njega, na jednoj strani ili na obje strane, premazan toplinski osjetljivom tvari (tj. mješavinom bojila i razvijača koja reagira i stvara sliku prilikom primjene topline) na jednoj strani ili na obje strane i s premazom na gornjoj strani ili bez njega podrijetlom iz Republike Koreje, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 i ex 4823 90 85 („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(15)

Predmetni proizvod lagani je termalni papir („LWTP”) težine 65 gr/m2 ili manje, u svitcima širine 20 cm ili više, težine svitka (uključujući papir) 50 kg ili više i promjera svitka (uključujući papir) 40 cm ili više („veliki svitci”), s temeljnim premazom ili bez njega, na jednoj strani ili na obje strane, premazan toplinski osjetljivom tvari (tj. mješavinom bojila i razvijača koja reagira i stvara sliku prilikom primjene topline) na jednoj strani ili na obje strane i s premazom na gornjoj strani ili bez njega podrijetlom iz Republike Koreje, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 i ex 4823 90 85 („predmetni proizvod”).

2

| (16) | LWTP je moguće proizvesti upotrebom nekoliko vrsta razvijača: bisfenola A i bisfenola S (LWTP koji sadržava fenol) ili razvijača koji ne sadržavaju fenol (LWTP bez fenola). Ispitnim su postupkom obuhvaćene obje vrste LWTP-a. |
| --- | --- |

(16)

LWTP je moguće proizvesti upotrebom nekoliko vrsta razvijača: bisfenola A i bisfenola S (LWTP koji sadržava fenol) ili razvijača koji ne sadržavaju fenol (LWTP bez fenola). Ispitnim su postupkom obuhvaćene obje vrste LWTP-a.

| (17) | Lagani termalni papir upotrebljava se za aplikacije na prodajnom mjestu, kao što su računi koji se izdaju u maloprodaji. |
| --- | --- |

(17)

Lagani termalni papir upotrebljava se za aplikacije na prodajnom mjestu, kao što su računi koji se izdaju u maloprodaji.

2.2   Istovjetan proizvod

Istovjetan proizvod

| (18) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(18)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:

—

predmetni proizvod;

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Republike Koreje; i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Republike Koreje; i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (19) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

2.3   Tvrdnje u pogledu područja primjene proizvoda

Tvrdnje u pogledu područja primjene proizvoda

| (20) | Proizvođači izvoznici koji surađuju zatražili su isključenje LWTP-a bez fenola iz područja primjene proizvoda jer se LWTP bez fenola ne proizvodi i ne izvozi iz Republike Koreje te jer je različit od LWTP-a koji sadržava fenol zbog njegova kemijskog sastava, percepcije potrošača, proizvodnog postupka, krajnjih namjena i tržišne cijene. Ista je strana zatražila isključenje LWTP-a težine manje od 44 gr/m2. |
| --- | --- |

(20)

Proizvođači izvoznici koji surađuju zatražili su isključenje LWTP-a bez fenola iz područja primjene proizvoda jer se LWTP bez fenola ne proizvodi i ne izvozi iz Republike Koreje te jer je različit od LWTP-a koji sadržava fenol zbog njegova kemijskog sastava, percepcije potrošača, proizvodnog postupka, krajnjih namjena i tržišne cijene. Ista je strana zatražila isključenje LWTP-a težine manje od 44 gr/m2.

2

| (21) | Ispitni je postupak u tom pogledu pokazao da postoji nekoliko vrsta LWTP-a – uključujući one s fenolom ili bez fenola i one težine manje od 44 gr/m2 – i da svi čine jedan jedinstveni proizvod jer dijele slična osnovna svojstva, slične proizvodne postupke, jednake krajnje namjene te su međusobno zamjenjivi sa stajališta korisnika i potrošača. Doista, ispitni je postupak pokazao da se sve vrste proizvoda sastoje od papirne podloge s toplinski osjetljivim premazom i da su svi proizvodi u biti rezultat sličnih proizvodnih postupaka. Nadalje, sve vrste LWTP-a imaju slična svojstva te se upotrebljavaju za ispis termalnim pisačem. Stoga one sa stajališta korisnika i potrošača imaju slične krajnje namjene. |
| --- | --- |

(21)

Ispitni je postupak u tom pogledu pokazao da postoji nekoliko vrsta LWTP-a – uključujući one s fenolom ili bez fenola i one težine manje od 44 gr/m2 – i da svi čine jedan jedinstveni proizvod jer dijele slična osnovna svojstva, slične proizvodne postupke, jednake krajnje namjene te su međusobno zamjenjivi sa stajališta korisnika i potrošača. Doista, ispitni je postupak pokazao da se sve vrste proizvoda sastoje od papirne podloge s toplinski osjetljivim premazom i da su svi proizvodi u biti rezultat sličnih proizvodnih postupaka. Nadalje, sve vrste LWTP-a imaju slična svojstva te se upotrebljavaju za ispis termalnim pisačem. Stoga one sa stajališta korisnika i potrošača imaju slične krajnje namjene.

2

| (22) | Nadalje, potrebno je napomenuti da zahtjev za izuzećem LWTP-a težine manje od 44 gr/m2 u svakom slučaju nije bio potkrijepljen dokazima. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje, potrebno je napomenuti da zahtjev za izuzećem LWTP-a težine manje od 44 gr/m2 u svakom slučaju nije bio potkrijepljen dokazima.

2

| (23) | Iako je proizvođač izvoznik tvrdio da možda postoji različita percepcija potrošača u pogledu LWTP-a koji sadržava odnosno ne sadržava fenol, nisu pruženi čvrsti dokazi kojima bi se opravdala ta tvrdnja, a ispitnim se postupkom potvrdilo da većina potrošača nije svjesna određenog sastava LWTP-a te stoga ne razlikuje LWTP koji sadržava fenol i LWTP bez fenola. Nadalje, ne postoje znatne razlike u tržišnim cijenama LWTP-a koji sadržava fenol i LWTP-a bez fenola. Stoga je privremeno zaključeno da se sve vrste LWTP-a međusobno natječu, iako s nekim razlikama u cijeni. Cjenovno natjecanje različitih vrsta proizvoda dodatno je razrađeno u odjeljku 5.2.4. |
| --- | --- |

(23)

Iako je proizvođač izvoznik tvrdio da možda postoji različita percepcija potrošača u pogledu LWTP-a koji sadržava odnosno ne sadržava fenol, nisu pruženi čvrsti dokazi kojima bi se opravdala ta tvrdnja, a ispitnim se postupkom potvrdilo da većina potrošača nije svjesna određenog sastava LWTP-a te stoga ne razlikuje LWTP koji sadržava fenol i LWTP bez fenola. Nadalje, ne postoje znatne razlike u tržišnim cijenama LWTP-a koji sadržava fenol i LWTP-a bez fenola. Stoga je privremeno zaključeno da se sve vrste LWTP-a međusobno natječu, iako s nekim razlikama u cijeni. Cjenovno natjecanje različitih vrsta proizvoda dodatno je razrađeno u odjeljku 5.2.4.

| (24) | Proizvodi težine manje od 44 gr/m2 i LWTP bez fenola ne mogu se isključiti iz definicije istovjetnog proizvoda u ovoj fazi zbog prethodno navedenih razloga. Stoga su obje tvrdnje privremeno odbijene. |
| --- | --- |

(24)

Proizvodi težine manje od 44 gr/m2 i LWTP bez fenola ne mogu se isključiti iz definicije istovjetnog proizvoda u ovoj fazi zbog prethodno navedenih razloga. Stoga su obje tvrdnje privremeno odbijene.

2

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (25) | Poduzeće Hansol Group u razdoblju ispitnog postupka prodalo je između 15 % i 25 % svojeg ukupnog obujma prodaje predmetnog proizvoda u Uniji, izravno nepovezanim stranama ili neizravno za daljnju prodaju pomoću povezanih strana; velik dio njegove prodaje u Uniji (između 75 % i 85 %) predstavljala je prodaja povezanim stranama namijenjena preradi u male svitke. Količine su zbog povjerljivosti izražene u rasponima. Kako bi izračun dampinga bio reprezentativan, oba prodajna kanala uključena su u taj izračun i na odgovarajući način ponderirana. |
| --- | --- |

(25)

Poduzeće Hansol Group u razdoblju ispitnog postupka prodalo je između 15 % i 25 % svojeg ukupnog obujma prodaje predmetnog proizvoda u Uniji, izravno nepovezanim stranama ili neizravno za daljnju prodaju pomoću povezanih strana; velik dio njegove prodaje u Uniji (između 75 % i 85 %) predstavljala je prodaja povezanim stranama namijenjena preradi u male svitke. Količine su zbog povjerljivosti izražene u rasponima. Kako bi izračun dampinga bio reprezentativan, oba prodajna kanala uključena su u taj izračun i na odgovarajući način ponderirana.

3.2   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (26) | Komisija je prvo istražila je li ukupni obujam domaće prodaje proizvođača izvoznika koji surađuju reprezentativan, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je prvo istražila je li ukupni obujam domaće prodaje proizvođača izvoznika koji surađuju reprezentativan, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (27) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili vrlo slične vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili vrlo slične vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom.

| (28) | Komisija je nakon toga istražila je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njihovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koji je identičan ili usporediv s vrstom proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su tri proizvoda prodana u obujmu koji je bio manji od 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju. Te se vrste proizvoda smatralo usporedivim vrstama proizvoda onima koji su prodani na domaćem tržištu, pri čemu su se razlikovali jedino u težini papira i, u jednome slučaju, u vrsti upotrijebljenog fenola. Za te je vrste proizvoda izračunana uobičajena vrijednost. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je nakon toga istražila je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njihovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koji je identičan ili usporediv s vrstom proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su tri proizvoda prodana u obujmu koji je bio manji od 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju. Te se vrste proizvoda smatralo usporedivim vrstama proizvoda onima koji su prodani na domaćem tržištu, pri čemu su se razlikovali jedino u težini papira i, u jednome slučaju, u vrsti upotrijebljenog fenola. Za te je vrste proizvoda izračunana uobičajena vrijednost.

| (29) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (30) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i |
| --- | --- | --- |

(30)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (31) | U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(31)

U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (32) | Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(32)

Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (33) | Analiza domaće prodaje pokazala je da je većina domaće proizvodnje bila profitabilna i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena je vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(33)

Analiza domaće prodaje pokazala je da je većina domaće proizvodnje bila profitabilna i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena je vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (34) | Za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu ili ona nije bila dovoljna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu ili ona nije bila dovoljna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (35) | Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(35)

Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| (b) | ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (36) | Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnoj količini na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu prodavane na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(36)

Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnoj količini na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu prodavane na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

3.3   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (37) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., prodaja u Uniji poduzeća Hansol Group tijekom razdoblja ispitnog postupka sastojala se od velikih svitaka prodanih nepovezanim stranama i velikih svitaka prodanih povezanim stranama za daljnju prodaju, ali je većina prodaje u Uniji bila prodaja predmetnog proizvoda povezanim poduzećima za preradu u manje svitke koji su zatim dalje prodani nepovezanim kupcima. |
| --- | --- |

(37)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., prodaja u Uniji poduzeća Hansol Group tijekom razdoblja ispitnog postupka sastojala se od velikih svitaka prodanih nepovezanim stranama i velikih svitaka prodanih povezanim stranama za daljnju prodaju, ali je većina prodaje u Uniji bila prodaja predmetnog proizvoda povezanim poduzećima za preradu u manje svitke koji su zatim dalje prodani nepovezanim kupcima.

| (38) | Za prodaju predmetnog proizvoda izravno neovisnim kupcima u Uniji izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Za prodaju predmetnog proizvoda izravno neovisnim kupcima u Uniji izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (39) | Za prodaju predmetnog proizvoda u Uniju pomoću povezanih društava koja su djelovala kao uvoznici/trgovci i/ili kao prerađivači izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod ili uvezeni i prerađeni proizvod prvi put ponovno prodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Prodajna cijena povezane strane nepovezanom kupcu vraćena je na cijenu franko tvornice odbijanjem prodajnih, općih i administrativnih troškova povezane strane, razumnog iznosa dobiti i ostalih naknada kada je to primjenjivo. Ako se prodaja odnosila na male svitke, prijavljeni i provjereni troškovi prerade dodatno su odbijeni. |
| --- | --- |

(39)

Za prodaju predmetnog proizvoda u Uniju pomoću povezanih društava koja su djelovala kao uvoznici/trgovci i/ili kao prerađivači izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod ili uvezeni i prerađeni proizvod prvi put ponovno prodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Prodajna cijena povezane strane nepovezanom kupcu vraćena je na cijenu franko tvornice odbijanjem prodajnih, općih i administrativnih troškova povezane strane, razumnog iznosa dobiti i ostalih naknada kada je to primjenjivo. Ako se prodaja odnosila na male svitke, prijavljeni i provjereni troškovi prerade dodatno su odbijeni.

| (40) | U pogledu korištene profitne marže, u skladu s ustaljenom sudskom praksom sudova Unije, Komisija se nije koristila profitnim maržama povezanih poduzeća jer se ona smatraju nepouzdanima. Jedan je nepovezani uvoznik surađivao, no podaci o njegovoj profitabilnosti bili su povjerljivi te se ne mogu objaviti. Stoga se u nedostatku bilo kojih drugih informacija koristilo razumnom profitnom maržom upotrijebljenom u prethodnom postupku u vezi s drugim proizvodom od papira (premazani fini papir) koji proizvodi slična industrija (5). S obzirom na to da su oba proizvoda i industrije vrlo slični (obje su industrije kapitalno intenzivne, a osim toga neki proizvođači LWTP-a proizvode i premazani fini papir), za tu je metodu utvrđivanja razumne profitne marže utvrđeno da je razumna. Profitna marža koja se upotrebljava u nedostatku bilo kojih informacija iznosila je 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

U pogledu korištene profitne marže, u skladu s ustaljenom sudskom praksom sudova Unije, Komisija se nije koristila profitnim maržama povezanih poduzeća jer se ona smatraju nepouzdanima. Jedan je nepovezani uvoznik surađivao, no podaci o njegovoj profitabilnosti bili su povjerljivi te se ne mogu objaviti. Stoga se u nedostatku bilo kojih drugih informacija koristilo razumnom profitnom maržom upotrijebljenom u prethodnom postupku u vezi s drugim proizvodom od papira (premazani fini papir) koji proizvodi slična industrija (5). S obzirom na to da su oba proizvoda i industrije vrlo slični (obje su industrije kapitalno intenzivne, a osim toga neki proizvođači LWTP-a proizvode i premazani fini papir), za tu je metodu utvrđivanja razumne profitne marže utvrđeno da je razumna. Profitna marža koja se upotrebljava u nedostatku bilo kojih informacija iznosila je 4,5 %.

5

3.4   Usporedba

Usporedba

| (41) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

| (42) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

| (43) | Budući da nije moguće utvrditi podrijetlo velikih svitaka upotrijebljenih za proizvodnju i prodaju malih svitaka, izvozna cijena velikih svitaka prodanih povezanim stranama za preradu u male svitke uspoređena je s uobičajenom vrijednošću utvrđenom na agregatnoj razini, tj. temeljenoj na prosječnoj domaćoj prodajnoj cijeni i trošku proizvodnje poduzeća Hansol Paper i Artone za svaku vrstu proizvoda. |
| --- | --- |

(43)

Budući da nije moguće utvrditi podrijetlo velikih svitaka upotrijebljenih za proizvodnju i prodaju malih svitaka, izvozna cijena velikih svitaka prodanih povezanim stranama za preradu u male svitke uspoređena je s uobičajenom vrijednošću utvrđenom na agregatnoj razini, tj. temeljenoj na prosječnoj domaćoj prodajnoj cijeni i trošku proizvodnje poduzeća Hansol Paper i Artone za svaku vrstu proizvoda.

| (44) | Dampinška marža za izvozne cijene izravne prodaje velikih svitaka nepovezanim stranama i prodaje velikih svitaka preko povezanih strana utvrđena je usporedbom izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Hansol Paper s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća i izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Artone s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća. |
| --- | --- |

(44)

Dampinška marža za izvozne cijene izravne prodaje velikih svitaka nepovezanim stranama i prodaje velikih svitaka preko povezanih strana utvrđena je usporedbom izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Hansol Paper s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća i izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Artone s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća.

3.5   Dampinška marža

Dampinška marža

| (45) | Tako izračunana dampinška marža iznosi 10 %–15 % za prodaju velikih svitaka koji se zatim prerađuju u male svitke za prodaju nepovezanim stranama i 0,5 %–5 % za prodaju velikih svitaka nepovezanim i povezanim stranama. |
| --- | --- |

(45)

Tako izračunana dampinška marža iznosi 10 %–15 % za prodaju velikih svitaka koji se zatim prerađuju u male svitke za prodaju nepovezanim stranama i 0,5 %–5 % za prodaju velikih svitaka nepovezanim i povezanim stranama.

| (46) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., od 15 do 25 % izvoza u Uniju poduzeća Hansol Group činila je (izravna ili neizravna) prodaja velikih svitaka tijekom razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je ostala prodaja bila prodaja velikih svitaka povezanim stranama koji su prerađeni i dalje prodani kao mali svitci. Prethodno navedene profitne marže ponderirane su u skladu s time. To je učinjeno primjenom udjela prodaje velikih svitaka namijenjenih izravnoj ili neizravnog prodaji nepovezanim stranama (tj. 15 %–25 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke (0,5 %–5 %) i primjenom udjela prodaje velikih svitaka povezanim stranama za preradu i daljnju prodaju kao malih svitaka nepovezanim stranama (tj. 75 %–85 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke prerađene u male svitke (10 %–15 %). |
| --- | --- |

(46)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., od 15 do 25 % izvoza u Uniju poduzeća Hansol Group činila je (izravna ili neizravna) prodaja velikih svitaka tijekom razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je ostala prodaja bila prodaja velikih svitaka povezanim stranama koji su prerađeni i dalje prodani kao mali svitci. Prethodno navedene profitne marže ponderirane su u skladu s time. To je učinjeno primjenom udjela prodaje velikih svitaka namijenjenih izravnoj ili neizravnog prodaji nepovezanim stranama (tj. 15 %–25 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke (0,5 %–5 %) i primjenom udjela prodaje velikih svitaka povezanim stranama za preradu i daljnju prodaju kao malih svitaka nepovezanim stranama (tj. 75 %–85 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke prerađene u male svitke (10 %–15 %).

| (47) | Komisija je za proizvođače izvoznike koji su surađivali usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je za proizvođače izvoznike koji su surađivali usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (48) | Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Sva ostala društva (%) | 12,1 |

(48)

Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Sva ostala društva (%)

12,1

| (49) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Republike Koreje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje količina je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju. |
| --- | --- |

(49)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Republike Koreje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje količina je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.

| (50) | Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je na temelju toga odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini poduzeća koje surađuje. |
| --- | --- |

(50)

Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je na temelju toga odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini poduzeća koje surađuje.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (51) | Pet proizvođača u Uniji proizvodilo je istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Pet proizvođača u Uniji proizvodilo je istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (52) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila oko 372 645 tona. Komisija je tu količinu odredila na temelju odgovora na upitnik koje je podnio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s pojedinačnim odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., tri proizvođača koja predstavljaju između 75 % i 95 % ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda odabrana su za uzorak. |
| --- | --- |

(52)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila oko 372 645 tona. Komisija je tu količinu odredila na temelju odgovora na upitnik koje je podnio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s pojedinačnim odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., tri proizvođača koja predstavljaju između 75 % i 95 % ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda odabrana su za uzorak.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (53) | Komisija je potrošnju u Uniji odredila na temelju prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji (izvor: odgovor na upitnik koji je podnio podnositelj zahtjeva i provjereni individualni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak), procjene podnositelja zahtjeva o uvozu LWTP-a iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD-a) i Narodne Republike Kine (NRK-a) i prodaje u Uniji proizvođača izvoznika (izvor: dampinški upitnik). |
| --- | --- |

(53)

Komisija je potrošnju u Uniji odredila na temelju prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji (izvor: odgovor na upitnik koji je podnio podnositelj zahtjeva i provjereni individualni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak), procjene podnositelja zahtjeva o uvozu LWTP-a iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD-a) i Narodne Republike Kine (NRK-a) i prodaje u Uniji proizvođača izvoznika (izvor: dampinški upitnik).

| (54) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Indeks | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Izvor: upitnici o šteti i dampingu |

(54)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Indeks

Indeks

100

100

109

109

108

108

115

115

Izvor: upitnici o šteti i dampingu

Izvor:

| (55) | U razmatranom razdoblju potrošnja Unije povećala se za 15 %, osobito u razdoblju od 2012. do 2013., pa onda u razdoblju od 2014. do 2015. |
| --- | --- |

(55)

U razmatranom razdoblju potrošnja Unije povećala se za 15 %, osobito u razdoblju od 2012. do 2013., pa onda u razdoblju od 2014. do 2015.

4.3   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (56) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 53.). |
| --- | --- |

(56)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 53.).

| (57) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opseg uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeks | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Tržišni udio (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indeks | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Izvor: upitnici o dampingu i šteti |

(57)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Opseg uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Indeks

Indeks

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Tržišni udio (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indeks

Indeks

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Izvor: upitnici o dampingu i šteti

Izvor:

| (58) | Uvoz iz Republike Koreje 2015. bio je 22,8 puta veći nego 2012. Njegov se tržišni udio povećao s 0,7 % 2012. na 13,6 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(58)

Uvoz iz Republike Koreje 2015. bio je 22,8 puta veći nego 2012. Njegov se tržišni udio povećao s 0,7 % 2012. na 13,6 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.3.2   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (59) | Komisija je utvrdila cijenu uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je utvrdila cijenu uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik.

| (60) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena korejskog uvoza | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Izvor: dampinški upitnik |

(60)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna cijena korejskog uvoza

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Indeks

Indeks

100

100

103

103

92

92

85

85

Izvor: dampinški upitnik

Izvor:

| (61) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje ukupno se smanjila za 15 %. Primijećeno je da se cijena u 2012. temelji na vrlo niskoj razini uvoza. Postoji jasna vremenska podudarnost između povećanja tržišnih udjela i pada cijene. |
| --- | --- |

(61)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje ukupno se smanjila za 15 %. Primijećeno je da se cijena u 2012. temelji na vrlo niskoj razini uvoza. Postoji jasna vremenska podudarnost između povećanja tržišnih udjela i pada cijene.

| (62) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i |
| --- | --- | --- |

(62)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača koji surađuju naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena troškova, osiguranja i vozarina (CIF-a) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača koji surađuju naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena troškova, osiguranja i vozarina (CIF-a) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (63) | U skladu s metodologijom objašnjenom u uvodnoj izjavi 25., Komisija je uzela u obzir obujam prodaje predmetnog proizvoda izravno nepovezanim stranama ili povezanim stranama u Uniji radi prerade u male svitke. |
| --- | --- |

(63)

U skladu s metodologijom objašnjenom u uvodnoj izjavi 25., Komisija je uzela u obzir obujam prodaje predmetnog proizvoda izravno nepovezanim stranama ili povezanim stranama u Uniji radi prerade u male svitke.

| (64) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda. Transakcije su prilagođene prema potrebi. Rabati i popusti odbijeni su. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijene u iznosu od 8,1 % za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije. Za otprilike 84 % obujma izvoza utvrđeno je da pridonosi snižavanju cijene. |
| --- | --- |

(64)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda. Transakcije su prilagođene prema potrebi. Rabati i popusti odbijeni su. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijene u iznosu od 8,1 % za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije. Za otprilike 84 % obujma izvoza utvrđeno je da pridonosi snižavanju cijene.

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (65) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(65)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (66) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik i naknadnih podnesaka podnositelja zahtjeva. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije uključeni u uzorak. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(66)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik i naknadnih podnesaka podnositelja zahtjeva. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije uključeni u uzorak. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (67) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže te oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(67)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže te oporavak od prethodnog dampinga.

| (68) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(68)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (69) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva |

(69)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indeks

Indeks

100

100

92

92

93

93

99

99

Proizvodni kapacitet (u tonama)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

102

102

Iskorištenost kapaciteta (%)

96

85

87

92

Indeks

Indeks

100

100

89

89

91

91

97

97

Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

Izvor:

| (70) | Proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka pothvat je s visokim fiksnim troškovima. Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 1 %. Tijekom 2013. i 2014. primijećena je niža razina proizvodnje, kada se jedan proizvođač iz Unije uključen u uzorak našao u određenim poteškoćama. |
| --- | --- |

(70)

Proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka pothvat je s visokim fiksnim troškovima. Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 1 %. Tijekom 2013. i 2014. primijećena je niža razina proizvodnje, kada se jedan proizvođač iz Unije uključen u uzorak našao u određenim poteškoćama.

| (71) | Ukupan proizvodni kapacitet bio je relativno stabilan. Razina je u 2012. bila neuobičajeno niska te odražava činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije privremeno zaustavio proizvodnju tog proizvoda zbog izvanrednih okolnosti. Proizvođač je u 2013. poslovao normalno. Primijećeno je i da je jedan drugi proizvođač, odnosno najmanji proizvođač iz Unije, postupno ukidao proizvodnju predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(71)

Ukupan proizvodni kapacitet bio je relativno stabilan. Razina je u 2012. bila neuobičajeno niska te odražava činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije privremeno zaustavio proizvodnju tog proizvoda zbog izvanrednih okolnosti. Proizvođač je u 2013. poslovao normalno. Primijećeno je i da je jedan drugi proizvođač, odnosno najmanji proizvođač iz Unije, postupno ukidao proizvodnju predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja.

| (72) | Ukupno smanjenje stope iskorištenosti kapaciteta povezano je sa smanjenjem obujma proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 125. navedenoj u nastavku, visoka stopa iskorištenosti kapaciteta iz tablice 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju. |
| --- | --- |

(72)

Ukupno smanjenje stope iskorištenosti kapaciteta povezano je sa smanjenjem obujma proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 125. navedenoj u nastavku, visoka stopa iskorištenosti kapaciteta iz tablice 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (73) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Tržišni udio (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva |

(73)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Indeks

Indeks

100

100

101

101

97

97

101

101

Tržišni udio (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

88

88

Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

Izvor:

| (74) | Prodaja industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(74)

Prodaja industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (75) | Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije smanjio se sa 96,9 % na 85,1 % jer ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje. Kako bi održala svoju razinu prodaje i izbjegla daljnje smanjenje svojeg tržišnog udjela, industrija Unije bila je primorana sniziti svoje prodajne cijene jer su bile pod stalnim pritiskom spomenutog uvoza. |
| --- | --- |

(75)

Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije smanjio se sa 96,9 % na 85,1 % jer ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje. Kako bi održala svoju razinu prodaje i izbjegla daljnje smanjenje svojeg tržišnog udjela, industrija Unije bila je primorana sniziti svoje prodajne cijene jer su bile pod stalnim pritiskom spomenutog uvoza.

4.4.2.3   Rast

Rast

| (76) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije povećala se za 15 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije stagnirao. Industrija unije stoga je izgubila tržišni udio, za razliku od uvoza iz predmetne zemlje, čiji se tržišni udio povećao tijekom razmatranog razdoblja preuzevši gotovo cijelo povećanje potrošnje. |
| --- | --- |

(76)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije povećala se za 15 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije stagnirao. Industrija unije stoga je izgubila tržišni udio, za razliku od uvoza iz predmetne zemlje, čiji se tržišni udio povećao tijekom razmatranog razdoblja preuzevši gotovo cijelo povećanje potrošnje.

4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (77) | Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indeks | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva |

(77)

Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

851

784

797

842

Indeks

Indeks

100

100

92

92

94

94

99

99

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

442

439

439

443

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

100

100

Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

Izvor:

| (78) | Razina zaposlenosti industrije Unije nije se znatno promijenila u razmatranom razdoblju. Razina zaposlenosti usko je povezana s proizvodnjom. Industrija Unije potrudila se zadržati radna mjesta unatoč smanjenju profitabilnosti. |
| --- | --- |

(78)

Razina zaposlenosti industrije Unije nije se znatno promijenila u razmatranom razdoblju. Razina zaposlenosti usko je povezana s proizvodnjom. Industrija Unije potrudila se zadržati radna mjesta unatoč smanjenju profitabilnosti.

| (79) | Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, nije mnogo varirala. Proizvodni postupak već je u velikoj mjeri optimiziran. |
| --- | --- |

(79)

Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, nije mnogo varirala. Proizvodni postupak već je u velikoj mjeri optimiziran.

4.4.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (80) | Dampinška marža bila je znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na to da se obujam povećao, a cijene uvoza iz predmetne zemlje smanjile. |
| --- | --- |

(80)

Dampinška marža bila je znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na to da se obujam povećao, a cijene uvoza iz predmetne zemlje smanjile.

| (81) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(81)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (82) | Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na tržištu (EUR/tona) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Izvor: upitnik o šteti |

(82)

Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na tržištu (EUR/tona)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indeks

Indeks

100

100

98

98

90

90

89

89

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

103

103

Izvor: upitnik o šteti

Izvor:

| (83) | Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene prosječno su se smanjile (– 11 %), za razliku od odgovarajućeg troška (+ 3 %). Prodajne su cijene u razdoblju ispitnog postupka bile niže od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene prosječno su se smanjile (– 11 %), za razliku od odgovarajućeg troška (+ 3 %). Prodajne su cijene u razdoblju ispitnog postupka bile niže od jediničnog troška proizvodnje.

| (84) | Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije slijedili su tendenciju smanjenja cijene uvoza i znatno smanjili svoje prodajne cijene. Povećanje troška proizvodnje djelomično se može objasniti činjenicom da je proizvodnja LWTP-a pothvat s visokim fiksnim troškovima u korelaciji sa smanjenjem proizvodnje (– 3 % među proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak). Proizvođači iz Unije djelomično prebijaju povećanja troška sirovina izazvana nepovoljnim tečajem USD/EUR (papirnom masom trguje se u USD) strogim nadzorom ostalih troškova i provođenjem racionalizacije. |
| --- | --- |

(84)

Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije slijedili su tendenciju smanjenja cijene uvoza i znatno smanjili svoje prodajne cijene. Povećanje troška proizvodnje djelomično se može objasniti činjenicom da je proizvodnja LWTP-a pothvat s visokim fiksnim troškovima u korelaciji sa smanjenjem proizvodnje (– 3 % među proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak). Proizvođači iz Unije djelomično prebijaju povećanja troška sirovina izazvana nepovoljnim tečajem USD/EUR (papirnom masom trguje se u USD) strogim nadzorom ostalih troškova i provođenjem racionalizacije.

4.4.3.2   Troškovi rada

Troškovi rada

| (85) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Izvor: upitnik o šteti |

(85)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indeks

Indeks

100

100

99

99

103

103

104

104

Izvor: upitnik o šteti

Izvor:

| (86) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječna se plaća po zaposleniku ukupno povećala za 4 %. To je u skladu s ukupnim povećanjem cijena u Uniji zbog inflacije. |
| --- | --- |

(86)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječna se plaća po zaposleniku ukupno povećala za 4 %. To je u skladu s ukupnim povećanjem cijena u Uniji zbog inflacije.

4.4.3.3   Zalihe

Zalihe

| (87) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeks | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indeks | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Izvor: upitnik o šteti |

(87)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u tonama)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Indeks

Indeks

100

100

65

65

94

94

93

93

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indeks

Indeks

100

100

74

74

105

105

96

96

Izvor: upitnik o šteti

Izvor:

| (88) | Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha smanjena je za 7 %. Istovjetni se proizvod općenito proizvodi na temelju posebnih narudžba korisnika. Zalihe se ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu vrstu industrije jer su one općenito povezane s proizvodnjom i nisu veće od jednomjesečne proizvodnje. Završne zalihe kao postotak proizvodnje pokazuju sličan postotak na početku i na kaju razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(88)

Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha smanjena je za 7 %. Istovjetni se proizvod općenito proizvodi na temelju posebnih narudžba korisnika. Zalihe se ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu vrstu industrije jer su one općenito povezane s proizvodnjom i nisu veće od jednomjesečne proizvodnje. Završne zalihe kao postotak proizvodnje pokazuju sličan postotak na početku i na kaju razmatranog razdoblja.

4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (89) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indeks | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Novčani tok (EUR) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Ulaganja (EUR) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Indeks | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Povrat ulaganja (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indeks | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Izvor: upitnik o šteti |

(89)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indeks

Indeks

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Novčani tok (EUR)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

19

19

21

21

Ulaganja (EUR)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Indeks

Indeks

100

100

116

116

280

280

203

203

Povrat ulaganja (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indeks

Indeks

100

100

65

65

29

29

28

28

Izvor: upitnik o šteti

Izvor:

| (90) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (91) | Profitabilnost se negativno razvijala tijekom razmatranog razdoblja, krećući se od dobiti u 2012. do gubitaka u razmatranom razdoblju (– 0,5 %). Iako je ta tendencija djelomično povezana s racionalizacijom unutar nekih proizvođača iz Unije, znatan pritisak cijene i obujma kojima je industriju Unije izložilo povećanje uvoza iz predmetne zemlje u razdoblju od 2013. do 2015. onemogućilo je industriji Unije da ostvari korist od rasta potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(91)

Profitabilnost se negativno razvijala tijekom razmatranog razdoblja, krećući se od dobiti u 2012. do gubitaka u razmatranom razdoblju (– 0,5 %). Iako je ta tendencija djelomično povezana s racionalizacijom unutar nekih proizvođača iz Unije, znatan pritisak cijene i obujma kojima je industriju Unije izložilo povećanje uvoza iz predmetne zemlje u razdoblju od 2013. do 2015. onemogućilo je industriji Unije da ostvari korist od rasta potrošnje u Uniji.

| (92) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok imao je snažnu silaznu tendenciju, osobito zbog smanjenja profitabilnosti. |
| --- | --- |

(92)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok imao je snažnu silaznu tendenciju, osobito zbog smanjenja profitabilnosti.

| (93) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Smanjio se (– 72 %) u skladu s profitabilnošću. Osim određenog ulaganja radi poboljšanja učinkovitosti jednog proizvođača u Uniji u razdoblju od 2014. do 2015., proizvođači uključeni u uzorak ograničili su svoju razinu ulaganja na iznose koji su neophodni za održavanje poslovanja. |
| --- | --- |

(93)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Smanjio se (– 72 %) u skladu s profitabilnošću. Osim određenog ulaganja radi poboljšanja učinkovitosti jednog proizvođača u Uniji u razdoblju od 2014. do 2015., proizvođači uključeni u uzorak ograničili su svoju razinu ulaganja na iznose koji su neophodni za održavanje poslovanja.

| (94) | Na mogućnost prikupljanja kapitala utjecalo je smanjenje profitabilnosti, što je vidljivo iz niskih razina ulaganja za tu vrstu industrije. |
| --- | --- |

(94)

Na mogućnost prikupljanja kapitala utjecalo je smanjenje profitabilnosti, što je vidljivo iz niskih razina ulaganja za tu vrstu industrije.

4.4.4   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (95) | Tijekom razmatranog razdoblja šteta nanesena industriji Unije materijalna je i očigledna u pogledu pokazatelja štete povezanih s cijenom, kao što su pad prodajne cijene (– 11 %) i smanjena profitabilnost (sa + 13 % na – 0,5 %), novčanog toka i povrata na neto imovinu. Konkretne mjere za poboljšanje učinkovitosti i strogo nadziranje troškova nisu mogli spriječiti ostvarivanje gubitaka proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka zbog pada prodajnih cijena. Nadalje, kada je riječ o pokazateljima štete povezanima s obujmom, industrija Unije nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji. Tržišni udio proizvođača iz Unije doista se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(95)

Tijekom razmatranog razdoblja šteta nanesena industriji Unije materijalna je i očigledna u pogledu pokazatelja štete povezanih s cijenom, kao što su pad prodajne cijene (– 11 %) i smanjena profitabilnost (sa + 13 % na – 0,5 %), novčanog toka i povrata na neto imovinu. Konkretne mjere za poboljšanje učinkovitosti i strogo nadziranje troškova nisu mogli spriječiti ostvarivanje gubitaka proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka zbog pada prodajnih cijena. Nadalje, kada je riječ o pokazateljima štete povezanima s obujmom, industrija Unije nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji. Tržišni udio proizvođača iz Unije doista se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

| (96) | Zbog posebnosti te vrste industrije (kapitalno intenzivna i gotovo stalno u pogonu), pokazatelji povezani s obujmom, kao što su proizvodnja ili obujam prodaje, iskazali su poprilično stabilnu tendenciju u apsolutnim vrijednostima. Međutim, to je potrebno sagledati u kontekstu rastuće potražnje, stoga se stanje relativno pogoršalo. |
| --- | --- |

(96)

Zbog posebnosti te vrste industrije (kapitalno intenzivna i gotovo stalno u pogonu), pokazatelji povezani s obujmom, kao što su proizvodnja ili obujam prodaje, iskazali su poprilično stabilnu tendenciju u apsolutnim vrijednostima. Međutim, to je potrebno sagledati u kontekstu rastuće potražnje, stoga se stanje relativno pogoršalo.

| (97) | Unatoč konkretnim mjerama (kao što su one u pogledu daljnje optimizacije unutarnjih postupaka) industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja za poboljšanje svojih ukupnih rezultata, njezino se stanje znatno pogoršalo u pogledu profitabilnosti i gubitka tržišnog udjela. Poteškoće s prikupljanjem kapitala zaustavile su određena ulaganja. |
| --- | --- |

(97)

Unatoč konkretnim mjerama (kao što su one u pogledu daljnje optimizacije unutarnjih postupaka) industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja za poboljšanje svojih ukupnih rezultata, njezino se stanje znatno pogoršalo u pogledu profitabilnosti i gubitka tržišnog udjela. Poteškoće s prikupljanjem kapitala zaustavile su određena ulaganja.

| (98) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (99) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuju sve moguće štete prouzročene čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: ostali uvoz, učinak cijena LWTP-a bez fenola, antidampinške pristojbe u SAD-u, izvozni rezultati proizvođača iz Unije, povećanje međusobnog tržišnog natjecanja, niz problema u vezi s troškom, globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira), pritisak na cijene velikih maloprodajnih lanaca i racionalizacija unutar industrije Unije. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuju sve moguće štete prouzročene čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: ostali uvoz, učinak cijena LWTP-a bez fenola, antidampinške pristojbe u SAD-u, izvozni rezultati proizvođača iz Unije, povećanje međusobnog tržišnog natjecanja, niz problema u vezi s troškom, globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira), pritisak na cijene velikih maloprodajnih lanaca i racionalizacija unutar industrije Unije.

5.1   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (100) | Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene proizvođača izvoznika smanjile su se u prosjeku za 15 %. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene na dampinšku razinu tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz predmetnih zemalja mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,7 %) do razdoblja ispitnog postupka (13,6 %). |
| --- | --- |

(100)

Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene proizvođača izvoznika smanjile su se u prosjeku za 15 %. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene na dampinšku razinu tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz predmetnih zemalja mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,7 %) do razdoblja ispitnog postupka (13,6 %).

| (101) | Stalno povećanje uvoza iz Republike Koreje nakon povećanja kapaciteta proizvođača izvoznika po sniženim cijenama imalo je očigledno negativan učinak na rezultate industrije Unije. Dampinškim se uvozom industrija Unije prisilila na smanjenje prodajnih cijena u Uniji kako bi ograničila gubitak tržišnog udjela, što se pretvorilo u gubitke u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, obujam prodaje industrije Unije ostao je stabilan, zbog čega ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji te joj se tržišni udio smanjio za gotovo 12 %. |
| --- | --- |

(101)

Stalno povećanje uvoza iz Republike Koreje nakon povećanja kapaciteta proizvođača izvoznika po sniženim cijenama imalo je očigledno negativan učinak na rezultate industrije Unije. Dampinškim se uvozom industrija Unije prisilila na smanjenje prodajnih cijena u Uniji kako bi ograničila gubitak tržišnog udjela, što se pretvorilo u gubitke u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, obujam prodaje industrije Unije ostao je stabilan, zbog čega ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji te joj se tržišni udio smanjio za gotovo 12 %.

| (102) | S obzirom na jasno utvrđenu vremensku podudarnost, s jedne strane, stalno rastuće razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale – za koje se utvrdilo i da snižavaju cijene u Uniji – te, s druge strane, stagnacije obujma prodaje, gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije, što je dovelo do ostvarivanja gubitaka među proizvođačima uključenima u uzorak, zaključuje se da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetno stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(102)

S obzirom na jasno utvrđenu vremensku podudarnost, s jedne strane, stalno rastuće razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale – za koje se utvrdilo i da snižavaju cijene u Uniji – te, s druge strane, stagnacije obujma prodaje, gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije, što je dovelo do ostvarivanja gubitaka među proizvođačima uključenima u uzorak, zaključuje se da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetno stanje industrije Unije.

5.2   Učinci ostalih čimbenika

Učinci ostalih čimbenika

5.2.1   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (103) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

  Tablica 11.


  Uvoz iz trećih zemalja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u tonama) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Indeks | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Tržišni udio (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Prosječna cijena (EUR) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indeks | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Izvor: dampinški upitnik i procjene ETPA-e |

(103)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u tonama)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Indeks

Indeks

100

100

75

75

44

44

63

63

Tržišni udio (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Prosječna cijena (EUR)

799

631

677

1 147

Indeks

Indeks

100

100

79

79

85

85

143

143

Izvor: dampinški upitnik i procjene ETPA-e

Izvor:

| (104) | Uvoz iz predmetne zemlje čini gotovo sav uvoz u Uniju. Ostali uvoz (iz SAD-a i NRK-a) smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio takvog uvoza iznosio je 1,3 % u razmatranom razdoblju, stoga je bio ispod razine de minimis te vjerojatno nije nanio nikakvu štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz iz predmetne zemlje čini gotovo sav uvoz u Uniju. Ostali uvoz (iz SAD-a i NRK-a) smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio takvog uvoza iznosio je 1,3 % u razmatranom razdoblju, stoga je bio ispod razine de minimis te vjerojatno nije nanio nikakvu štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedičnu vezu.

de minimis

5.2.2   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (105) | Obujam izvoza (nepovezane prodaje) proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Indeks | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Izvor: upitnik o šteti |

(105)

Obujam izvoza (nepovezane prodaje) proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (u tonama)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Indeks

Indeks

100

100

125

125

135

135

127

127

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indeks

Indeks

100

100

95

95

91

91

98

98

Izvor: upitnik o šteti

Izvor:

| (106) | Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 27 % tijekom razmatranog razdoblja. Kada je riječ o cijenama, one su pale tijekom razmatranog razdoblja (–2 %), ali manje nego cijene na tržištu Unije (–11 %). S obzirom na to da je profitabilnost na izvoznim tržištima – čak i ako je bila u padu – bila bolja nego u Uniji, proizvođači Unije iskoristili su određene izvozne mogućnosti radi maksimiziranja iskorištenosti kapaciteta i smanjenja fiksnih troškova. |
| --- | --- |

(106)

Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 27 % tijekom razmatranog razdoblja. Kada je riječ o cijenama, one su pale tijekom razmatranog razdoblja (–2 %), ali manje nego cijene na tržištu Unije (–11 %). S obzirom na to da je profitabilnost na izvoznim tržištima – čak i ako je bila u padu – bila bolja nego u Uniji, proizvođači Unije iskoristili su određene izvozne mogućnosti radi maksimiziranja iskorištenosti kapaciteta i smanjenja fiksnih troškova.

| (107) | Na temelju prethodno navedenog, izvozni rezultat industrije Unije vjerojatno nije nanio štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedični lanac. |
| --- | --- |

(107)

Na temelju prethodno navedenog, izvozni rezultat industrije Unije vjerojatno nije nanio štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedični lanac.

5.2.3   Antidampinške pristojbe u SAD-u

Antidampinške pristojbe u SAD-u

| (108) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije pretrpjela štetu zato što jedan proizvođač uključen u uzorak nije mogao prodavati LWTP u SAD-u zbog visokih antidampinških pristojbi na taj proizvod. |
| --- | --- |

(108)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije pretrpjela štetu zato što jedan proizvođač uključen u uzorak nije mogao prodavati LWTP u SAD-u zbog visokih antidampinških pristojbi na taj proizvod.

| (109) | Te su okolnosti imale određeni učinak na jednog proizvođača iz Unije u pogledu obujma proizvodnje (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 70.). Međutim, te okolnosti ne bi imale učinak na većinu podataka u vezi s tim proizvođačem iz Unije, kao što su profitabilnost prodaje u Uniji i novčani tok. |
| --- | --- |

(109)

Te su okolnosti imale određeni učinak na jednog proizvođača iz Unije u pogledu obujma proizvodnje (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 70.). Međutim, te okolnosti ne bi imale učinak na većinu podataka u vezi s tim proizvođačem iz Unije, kao što su profitabilnost prodaje u Uniji i novčani tok.

| (110) | U svakome slučaju, učinak je ograničen u pogledu industrije Unije kao cjeline. Razlozi su višestruki. Prvo, problem se odnosi na samo jednog proizvođača iz Unije, a potrebno je napomenuti da su ostala dva proizvođača uključena u uzorak koja nisu bila podvrgnuta mjerama povećala svoju prodaju u SAD-u. Drugo, proizvođač o kojemu je riječ uspio je to djelomično nadoknaditi povećanjem izvoza na ostala tržišta. Konačno, SAD je u veljači 2015. ukinuo antidampinške pristojbe o kojima je riječ. Ukupan učinak u razdoblju ispitnog postupka stoga je gotovo nepostojeći. |
| --- | --- |

(110)

U svakome slučaju, učinak je ograničen u pogledu industrije Unije kao cjeline. Razlozi su višestruki. Prvo, problem se odnosi na samo jednog proizvođača iz Unije, a potrebno je napomenuti da su ostala dva proizvođača uključena u uzorak koja nisu bila podvrgnuta mjerama povećala svoju prodaju u SAD-u. Drugo, proizvođač o kojemu je riječ uspio je to djelomično nadoknaditi povećanjem izvoza na ostala tržišta. Konačno, SAD je u veljači 2015. ukinuo antidampinške pristojbe o kojima je riječ. Ukupan učinak u razdoblju ispitnog postupka stoga je gotovo nepostojeći.

| (111) | Na temelju prethodno navedenog, učinak antidampinških pristojbi u SAD-u ne čini se dovoljno važnim za ukupnu industriju Unije kako bi se njime prekinula uzročno-posljedična veza. |
| --- | --- |

(111)

Na temelju prethodno navedenog, učinak antidampinških pristojbi u SAD-u ne čini se dovoljno važnim za ukupnu industriju Unije kako bi se njime prekinula uzročno-posljedična veza.

5.2.4   Pad cijene LWTP-a bez fenola

Pad cijene LWTP-a bez fenola

| (112) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da pad cijena u Uniji nije izazvao korejski uvoz, nego pad cijene LWTP-a bez fenola, proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije te koji se ne izvozi iz Republike Koreje. Ta se tvrdnja temelji na kupovnoj cijeni nekih poduzeća povezanih s proizvođačem izvoznikom (kupnje od dvaju proizvođača iz Unije). |
| --- | --- |

(112)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da pad cijena u Uniji nije izazvao korejski uvoz, nego pad cijene LWTP-a bez fenola, proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije te koji se ne izvozi iz Republike Koreje. Ta se tvrdnja temelji na kupovnoj cijeni nekih poduzeća povezanih s proizvođačem izvoznikom (kupnje od dvaju proizvođača iz Unije).

| (113) | U tom pogledu prvo je potrebno napomenuti, kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 20.), da je LWTP bez fenola međusobno zamjenjiv LWTP-om koji sadržava fenol te se s njime natječe, stoga na njegovu cijenu može utjecati i korejski uvoz i ukupno tržište, na kojemu prevladava LWTP s fenolom (84 % potrošnje Unije). Nadalje, podaci industrije Unije pokazali su da je tijekom razmatranog razdoblja jedinična prodajna cijena LWTP-a bez fenola pala manje od jedinične prodajne cijene LWTP-a koji sadržava fenol. Prema tome pad cijene zapravo je još važniji kada se ne uzme u obzir učinak prodaje LWTP-a bez fenola industrije Unije. Nadalje, utvrđeno je da je važan izračun snižavanja cijene temeljen na usporedbi sličnih vrsta proizvoda, tj. isključujući vrste bez fenola koje nisu uvezene. |
| --- | --- |

(113)

U tom pogledu prvo je potrebno napomenuti, kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 20.), da je LWTP bez fenola međusobno zamjenjiv LWTP-om koji sadržava fenol te se s njime natječe, stoga na njegovu cijenu može utjecati i korejski uvoz i ukupno tržište, na kojemu prevladava LWTP s fenolom (84 % potrošnje Unije). Nadalje, podaci industrije Unije pokazali su da je tijekom razmatranog razdoblja jedinična prodajna cijena LWTP-a bez fenola pala manje od jedinične prodajne cijene LWTP-a koji sadržava fenol. Prema tome pad cijene zapravo je još važniji kada se ne uzme u obzir učinak prodaje LWTP-a bez fenola industrije Unije. Nadalje, utvrđeno je da je važan izračun snižavanja cijene temeljen na usporedbi sličnih vrsta proizvoda, tj. isključujući vrste bez fenola koje nisu uvezene.

5.2.5   Ostali razlozi

Ostali razlozi

| (114) | Prema nekim stranama, proizvođači Unije pretrpjeli su štetu zbog povećanja međusobnog tržišnog natjecanja (za iskorištenost kapaciteta), visokih troškova (zbog povećanja cijena sirovina diljem svijeta povezanog s tečajem USD/EUR te povećanja troškova rada i energije), globalnog interneta i povećanja digitalizacije (tj. više plaćanja bez papira) i pritiska na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i trgovine). Međutim, ni za jedan od tih čimbenika nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog izvoza iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(114)

Prema nekim stranama, proizvođači Unije pretrpjeli su štetu zbog povećanja međusobnog tržišnog natjecanja (za iskorištenost kapaciteta), visokih troškova (zbog povećanja cijena sirovina diljem svijeta povezanog s tečajem USD/EUR te povećanja troškova rada i energije), globalnog interneta i povećanja digitalizacije (tj. više plaćanja bez papira) i pritiska na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i trgovine). Međutim, ni za jedan od tih čimbenika nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog izvoza iz Republike Koreje.

| (115) | Nema dokaza o bilo kakvim praksama protivnim tržišnom natjecanju. U dokumentaciji ne postoji ništa što bi upućivalo na to da je tržišno natjecanje proizvođača Unije (za iskorištenost kapaciteta) bilo nepošteno. |
| --- | --- |

(115)

Nema dokaza o bilo kakvim praksama protivnim tržišnom natjecanju. U dokumentaciji ne postoji ništa što bi upućivalo na to da je tržišno natjecanje proizvođača Unije (za iskorištenost kapaciteta) bilo nepošteno.

| (116) | Kada je riječ o tvrdnji o visokim troškovima, primijećeno je da su proizvođači iz Unije strogo nadzirali troškove tijekom razmatranog razdoblja, koji su se blago povećali (+ 3 %). Takvo povećanje uključuje bilo kakve promjene u cijeni papirne mase (koja predstavlja otprilike jednu trećinu ukupnih troškova LWTP-a) te troškove energije i rada, koji se detaljnije analiziraju u uvodnim izjavama 85. i 86. |
| --- | --- |

(116)

Kada je riječ o tvrdnji o visokim troškovima, primijećeno je da su proizvođači iz Unije strogo nadzirali troškove tijekom razmatranog razdoblja, koji su se blago povećali (+ 3 %). Takvo povećanje uključuje bilo kakve promjene u cijeni papirne mase (koja predstavlja otprilike jednu trećinu ukupnih troškova LWTP-a) te troškove energije i rada, koji se detaljnije analiziraju u uvodnim izjavama 85. i 86.

| (117) | Ispitnim se postupkom nije moglo potvrditi da bi globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira) mogli biti izvori štete za industriju Unije. Naprotiv, utvrđeno je da se potrošnja LWTP-a u Uniji stalno povećava. |
| --- | --- |

(117)

Ispitnim se postupkom nije moglo potvrditi da bi globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira) mogli biti izvori štete za industriju Unije. Naprotiv, utvrđeno je da se potrošnja LWTP-a u Uniji stalno povećava.

| (118) | Kada je riječ o tvrdnji da bi mogao postojati određeni pritisak na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i veletrgovine), zainteresirane strane nisu pružile nikakve čvrste dokaze niti je to potvrđeno ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(118)

Kada je riječ o tvrdnji da bi mogao postojati određeni pritisak na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i veletrgovine), zainteresirane strane nisu pružile nikakve čvrste dokaze niti je to potvrđeno ispitnim postupkom.

| (119) | Primijećeno je i da je istraga pokazala kako su neki proizvođači iz Unije nedavno proveli postupke preustroja i reorganizacije radi poboljšanja svoje konkurentnosti. Neki od tih postupaka i dalje su u tijeku, a neke je od konkretnih predviđenih mjera, kao što su određena ulaganja, spriječio učinak dampinškog uvoza na profitabilnost tih proizvođača, što je utjecalo na sposobnost prikupljanja kapitala. Za taj čimbenik stoga nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog uvoza iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(119)

Primijećeno je i da je istraga pokazala kako su neki proizvođači iz Unije nedavno proveli postupke preustroja i reorganizacije radi poboljšanja svoje konkurentnosti. Neki od tih postupaka i dalje su u tijeku, a neke je od konkretnih predviđenih mjera, kao što su određena ulaganja, spriječio učinak dampinškog uvoza na profitabilnost tih proizvođača, što je utjecalo na sposobnost prikupljanja kapitala. Za taj čimbenik stoga nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog uvoza iz Republike Koreje.

5.3   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (120) | Komisija je na temelju prethodno navedenog u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta nanesena industriji Unije uzrokovana dampinškim uvozom iz predmetne zemlje te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je na temelju prethodno navedenog u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta nanesena industriji Unije uzrokovana dampinškim uvozom iz predmetne zemlje te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu.

| (121) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Za ostale utvrđene čimbenike, kao što su izvozni rezultati proizvođača iz Unije, antidampinške pristojbe u SAD-u, viši troškovi i niz postupaka racionalizacije, privremeno je utvrđeno da ne prekidaju uzročno-posljedični lanac, čak ni kada se uzme u obzir njihov ukupni učinak. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Za ostale utvrđene čimbenike, kao što su izvozni rezultati proizvođača iz Unije, antidampinške pristojbe u SAD-u, viši troškovi i niz postupaka racionalizacije, privremeno je utvrđeno da ne prekidaju uzročno-posljedični lanac, čak ni kada se uzme u obzir njihov ukupni učinak.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (122) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca na raznim razinama i korisnika. |
| --- | --- |

(122)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca na raznim razinama i korisnika.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (123) | Industrija Unije sastoji se od pet proizvođača iz triju država članica (Njemačka, Španjolska i Finska). Nijedan se proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(123)

Industrija Unije sastoji se od pet proizvođača iz triju država članica (Njemačka, Španjolska i Finska). Nijedan se proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka.

| (124) | Svi su proizvođači iz Unije aktivno sudjelovali u istrazi te su naveli da bi uvođenje mjera moglo zaštititi zaposlenost, promicati veća ulaganja i pridonijeti zaustavljanju tendencije smanjenja profitabilnosti koja je uočena otkad je korejski izvoznik ušao na tržište EU-a. |
| --- | --- |

(124)

Svi su proizvođači iz Unije aktivno sudjelovali u istrazi te su naveli da bi uvođenje mjera moglo zaštititi zaposlenost, promicati veća ulaganja i pridonijeti zaustavljanju tendencije smanjenja profitabilnosti koja je uočena otkad je korejski izvoznik ušao na tržište EU-a.

| (125) | Industrija Unije već je provela znatno restrukturiranje u prošlosti te je stalno posvećena poboljšanju svoje učinkovitosti u proizvodnom procesu. Usporedba obujma proizvodnje iz prethodno navedene tablice 4. s potrošnjom Unije opisanom u uvodnim izjavama od 53. do 55. pokazuje da, za razliku od onoga što je tvrdila jedna strana, industrija Unije može zadovoljiti potražnju u Uniji. Visoka stopa iskorištenosti kapaciteta prikazana u prethodno navedenoj tablici 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju. Proizvođači iz Unije, s jedne strane, imaju višenamjensku opremu sa „sposobnošću prijelaza”, naime sposobnošću prijelaza s proizvodnje jednog proizvoda na neki drugi. S druge strane, manji proizvođač iz Unije koji je postupno ukidao proizvodnju proizvoda o kojemu je riječ mogao bi preispitati tu odluku kada bi postojalo pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(125)

Industrija Unije već je provela znatno restrukturiranje u prošlosti te je stalno posvećena poboljšanju svoje učinkovitosti u proizvodnom procesu. Usporedba obujma proizvodnje iz prethodno navedene tablice 4. s potrošnjom Unije opisanom u uvodnim izjavama od 53. do 55. pokazuje da, za razliku od onoga što je tvrdila jedna strana, industrija Unije može zadovoljiti potražnju u Uniji. Visoka stopa iskorištenosti kapaciteta prikazana u prethodno navedenoj tablici 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju. Proizvođači iz Unije, s jedne strane, imaju višenamjensku opremu sa „sposobnošću prijelaza”, naime sposobnošću prijelaza s proizvodnje jednog proizvoda na neki drugi. S druge strane, manji proizvođač iz Unije koji je postupno ukidao proizvodnju proizvoda o kojemu je riječ mogao bi preispitati tu odluku kada bi postojalo pošteno tržišno natjecanje.

| (126) | Očekuje se da će se uvođenjem mjera obnoviti jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za sve i pravedna razina cijene na tržištu Unije te poboljšati profitabilnost industrije Unije na razine koje se smatraju uobičajenima za tu kapitalno intenzivnu industriju. Neki bi proizvođači iz Unije morali smanjiti svoje aktivnosti u vezi s LWTP-om ili čak rastaviti svoja postrojenja te smanjiti broj radnih mjesta u slučaju neuvođenja pristojbi. Zbog toga bi moglo doći do smanjenja natjecanja na tržištu, a izvori opskrbe mnogih korisnika postali bi još više ograničeni. |
| --- | --- |

(126)

Očekuje se da će se uvođenjem mjera obnoviti jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za sve i pravedna razina cijene na tržištu Unije te poboljšati profitabilnost industrije Unije na razine koje se smatraju uobičajenima za tu kapitalno intenzivnu industriju. Neki bi proizvođači iz Unije morali smanjiti svoje aktivnosti u vezi s LWTP-om ili čak rastaviti svoja postrojenja te smanjiti broj radnih mjesta u slučaju neuvođenja pristojbi. Zbog toga bi moglo doći do smanjenja natjecanja na tržištu, a izvori opskrbe mnogih korisnika postali bi još više ograničeni.

| (127) | Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno nastaviti pogoršavati. Vjerojatno će doći do daljnjih gubitaka dobiti i tržišnog udjela jer ne postoje razlozi na temelju kojih je moguće utvrditi da će se pad cijena zaustaviti bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(127)

Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno nastaviti pogoršavati. Vjerojatno će doći do daljnjih gubitaka dobiti i tržišnog udjela jer ne postoje razlozi na temelju kojih je moguće utvrditi da će se pad cijena zaustaviti bez uvođenja mjera.

| (128) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

6.2   Interes ostalih zainteresiranih strana

Interes ostalih zainteresiranih strana

| (129) | Službe Komisije poslale su upitnike na adrese 50 zainteresiranih strana. Međutim, nisu svi odgovorili na upitnike: 25 prerađivača, trgovci na različitim razinama i jedno udruženje (Konfederacija europskih industrija papira, „CEPI”) podnijele su podneske, ali samo je 14 strana doista odgovorilo na upitnik. Međutim, ti odgovori nisu uvijek bili iscrpni, a neki od njih sadržavaju navode koji nisu bili potvrđeni provjerljivim dokazima. |
| --- | --- |

(129)

Službe Komisije poslale su upitnike na adrese 50 zainteresiranih strana. Međutim, nisu svi odgovorili na upitnike: 25 prerađivača, trgovci na različitim razinama i jedno udruženje (Konfederacija europskih industrija papira, „CEPI”) podnijele su podneske, ali samo je 14 strana doista odgovorilo na upitnik. Međutim, ti odgovori nisu uvijek bili iscrpni, a neki od njih sadržavaju navode koji nisu bili potvrđeni provjerljivim dokazima.

| (130) | Tri prerađivača koja su odgovorili na upitnik izrazila su mišljenja u korist mjere, osobito zato što bi se tom mjerom obnovili pošteni uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu EU-a. U pogledu obujma kupnje LWTP-a, ti prerađivači imaju veću važnost nego oni koji nisu izrazili svoja mišljenja ili su se protivili mjerama. I CEPI je podržao uvođenje mjera te je tvrdio da bi korejski dampinški uvoz imao negativan utjecaj na opću industriju koja se nalazi više u lancu proizvodnje, nepovezane prerađivače i krajnje korisnike. |
| --- | --- |

(130)

Tri prerađivača koja su odgovorili na upitnik izrazila su mišljenja u korist mjere, osobito zato što bi se tom mjerom obnovili pošteni uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu EU-a. U pogledu obujma kupnje LWTP-a, ti prerađivači imaju veću važnost nego oni koji nisu izrazili svoja mišljenja ili su se protivili mjerama. I CEPI je podržao uvođenje mjera te je tvrdio da bi korejski dampinški uvoz imao negativan utjecaj na opću industriju koja se nalazi više u lancu proizvodnje, nepovezane prerađivače i krajnje korisnike.

| (131) | Strane koje se protive uvođenju mjera strahuju od nestašice papira i povećanja cijena, nedostatka alternativnih izvora opskrbe, protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i, u konačnici, prestanka nekih aktivnosti prerade i/ili zatvaranja prerađivača. Međutim, ispitni postupak pokazao je da postoji nekoliko dostupnih izvora opskrbe u Europskoj uniji, da nema naznaka protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i da uvođenje mjera ne bi sadržavalo znatna povećanja cijena, uzimajući u obzir i razinu dampinške marže. |
| --- | --- |

(131)

Strane koje se protive uvođenju mjera strahuju od nestašice papira i povećanja cijena, nedostatka alternativnih izvora opskrbe, protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i, u konačnici, prestanka nekih aktivnosti prerade i/ili zatvaranja prerađivača. Međutim, ispitni postupak pokazao je da postoji nekoliko dostupnih izvora opskrbe u Europskoj uniji, da nema naznaka protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i da uvođenje mjera ne bi sadržavalo znatna povećanja cijena, uzimajući u obzir i razinu dampinške marže.

| (132) | Naposljetku, proizvođač izvoznik i vlada Republike Koreje tvrdili su da bi se analizom interesa Unije trebali uzeti u obzir ulaganja poduzeća Hansol Group u Uniji u razdoblju od 2013. do 2016. i broj radnih mjesta u njegovim povezanim prerađivačima. Međutim, nisu pružili nikakve posebne dokaze o proizvodnji LWTP-a. |
| --- | --- |

(132)

Naposljetku, proizvođač izvoznik i vlada Republike Koreje tvrdili su da bi se analizom interesa Unije trebali uzeti u obzir ulaganja poduzeća Hansol Group u Uniji u razdoblju od 2013. do 2016. i broj radnih mjesta u njegovim povezanim prerađivačima. Međutim, nisu pružili nikakve posebne dokaze o proizvodnji LWTP-a.

| (133) | Nadalje, budući da bi se mjerama samo obnovilo pošteno natjecanje na tržištu Unije, smatra se da će se antidampinškim mjerama osigurati uvoz predmetnog proizvoda u Uniju po neštetnim cijenama. To bi trebalo ići u korist neovisnih prerađivača. |
| --- | --- |

(133)

Nadalje, budući da bi se mjerama samo obnovilo pošteno natjecanje na tržištu Unije, smatra se da će se antidampinškim mjerama osigurati uvoz predmetnog proizvoda u Uniju po neštetnim cijenama. To bi trebalo ići u korist neovisnih prerađivača.

| (134) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da učinak antidampinških pristojbi na strane koje se protive mjerama ne nadmašuje pozitivne učinke mjera na industriju Unije. Što se tiče strana koje su dostavile nepotkrijepljene predstavke, ispitnim se postupkom nije utvrdilo da bi uvođenje mjera imalo značajan učinak na njih, ako bi ga uopće imalo. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da učinak antidampinških pristojbi na strane koje se protive mjerama ne nadmašuje pozitivne učinke mjera na industriju Unije. Što se tiče strana koje su dostavile nepotkrijepljene predstavke, ispitnim se postupkom nije utvrdilo da bi uvođenje mjera imalo značajan učinak na njih, ako bi ga uopće imalo.

6.3   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (135) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Republike Koreje nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(135)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Republike Koreje nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (136) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(136)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

7.1   Razina uklanjanja štete (marža štete)

Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (137) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(137)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (138) | Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru. |
| --- | --- |

(138)

Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

| (139) | U zahtjevu je podnositelj zahtjeva od Komisije zatražio da upotrebljava „otprilike 10 %” kao razumnu neštetnu profitnu maržu. Istraga je pokazala da je stvarna profitabilnost industrije Unije prije nego što je porast korejskog uvoza imao znatan učinak iznosila 13 % u 2012. i 11,5 % u 2013. Na temelju toga Komisija stoga smatra da je profitna marža koju je ostvarila industrija u zadnjoj reprezentativnoj godini, tj. u 2013., prikladna osnova za ciljnu dobit. |
| --- | --- |

(139)

U zahtjevu je podnositelj zahtjeva od Komisije zatražio da upotrebljava „otprilike 10 %” kao razumnu neštetnu profitnu maržu. Istraga je pokazala da je stvarna profitabilnost industrije Unije prije nego što je porast korejskog uvoza imao znatan učinak iznosila 13 % u 2012. i 11,5 % u 2013. Na temelju toga Komisija stoga smatra da je profitna marža koju je ostvarila industrija u zadnjoj reprezentativnoj godini, tj. u 2013., prikladna osnova za ciljnu dobit.

| (140) | Komisija je na toj osnovi izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 11,5 % trošku proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je na toj osnovi izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 11,5 % trošku proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (141) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje u predmetnoj zemlji, kako je utvrđena za izračun snižavanja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a. Privremeno je utvrđeno da marža štete iznosi 35,8 %. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje u predmetnoj zemlji, kako je utvrđena za izračun snižavanja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a. Privremeno je utvrđeno da marža štete iznosi 35,8 %.

7.2   Privremene mjere

Privremene mjere

| (142) | Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje, u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža, tj. na razinu dampinške marže. |
| --- | --- |

(142)

Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje, u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža, tj. na razinu dampinške marže.

| (143) | Na temelju prethodno navedenoga, privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:









  Zemlja | Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Provizorna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Sva ostala društva (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

Na temelju prethodno navedenoga, privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Provizorna antidampinška pristojba

Republika Koreja

Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Sva ostala društva (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50., razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se preostala antidampinška pristojba temelji na razini poduzeća koje surađuje. |
| --- | --- |

(144)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50., razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se preostala antidampinška pristojba temelji na razini poduzeća koje surađuje.

| (145) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (6). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog poduzeća ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(145)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (6). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog poduzeća ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

6

Službenom listu Europske unije

| (146) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(146)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

8.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (147) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(147)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (148) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(148)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz određenog laganog termalnog papira težine 65 gr/m2 ili manje, u svitcima širine 20 cm ili više, težine svitka (uključujući papir) 50 kg ili više i promjera svitka (uključujući papir) 40 cm ili više („veliki svitci”), s temeljnim premazom ili bez njega, na jednoj strani ili na obje strane, premazanog toplinski osjetljivom tvari na jednoj strani ili na obje strane i s premazom na gornjoj strani ili bez njega podrijetlom iz Republike Koreje, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 i ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2.   Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. iznosi 12,1 %.

3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

| (c) | zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.) stavljena je izvan snage Uredbom (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („Osnovna uredba”).

2

(3)  
  SL C 62, 18.2.2016., str. 7.

3

(4)  Ova je informacija izražena u rasponu zato što postoji rizik da poduzeće uključeno u uzorak ekstrapolira podatke svojih konkurenata.

4

(5)  Uvodna izjava 73. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 451/2011 (SL L 128, 14.5.2011., str. 1.).

5

(6)  
  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

6

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2006

оd 16. studenoga 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/24

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2007

оd 1. veljače 2016.

o državnoj potpori SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN i 2013/N) koju je Mađarska djelomično provela i planira provesti u korist trgovačkog društva AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 405)

(Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. podstavak 1.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom području, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim odredbama (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | U prijavi evidentiranoj 16. rujna 2013. (SANI br. 8899), ispravljenoj u priopćenju od 25. rujna 2013., mađarska tijela elektroničkim putem izvijestila su u skladu sa stavkom 65. Smjernica za nacionalne regionalne potpore za 2007. – 2013. (2) (dalje u tekstu „SRP 2007. – 2013.”) o svojoj namjeri da odobre regionalnu potporu za veliki projekt ulaganja koji će u Győru provesti trgovačko društvo AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (dalje u tekstu „AHM”). |
| --- | --- |

(1)

U prijavi evidentiranoj 16. rujna 2013. (SANI br. 8899), ispravljenoj u priopćenju od 25. rujna 2013., mađarska tijela elektroničkim putem izvijestila su u skladu sa stavkom 65. Smjernica za nacionalne regionalne potpore za 2007. – 2013. (2) (dalje u tekstu „SRP 2007. – 2013.”) o svojoj namjeri da odobre regionalnu potporu za veliki projekt ulaganja koji će u Győru provesti trgovačko društvo AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (dalje u tekstu „AHM”).

2

| (2) | Dopisom od 9. srpnja 2014. Komisija je obavijestila Mađarsku o odluci o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu regionalne državne potpore koja će se provesti u korist ulagačkog projekta društva AHM (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”), i to u vidu detaljne procjene koju će provesti u skladu s Komunikacijom Komisije o kriterijima detaljne procjene regionalnih potpora za velike projekte ulaganja (3) (dalje u tekstu „KDP”). |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 9. srpnja 2014. Komisija je obavijestila Mađarsku o odluci o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu regionalne državne potpore koja će se provesti u korist ulagačkog projekta društva AHM (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”), i to u vidu detaljne procjene koju će provesti u skladu s Komunikacijom Komisije o kriterijima detaljne procjene regionalnih potpora za velike projekte ulaganja (3) (dalje u tekstu „KDP”).

3

| (3) | Mađarska je u dopisu od 9. listopada 2014. (2014/101245) iznijela svoje primjedbe i informacije potrebne za detaljnu procjenu. |
| --- | --- |

(3)

Mađarska je u dopisu od 9. listopada 2014. (2014/101245) iznijela svoje primjedbe i informacije potrebne za detaljnu procjenu.

| (4) | Odluka Komisije o pokretanju službenog ispitivanja objavljena je u Službenom listu Europske unije21. studenog 2014. (4). Zainteresirane strane pozvane su da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Komisije o pokretanju službenog ispitivanja objavljena je u Službenom listu Europske unije21. studenog 2014. (4). Zainteresirane strane pozvane su da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

4

| (5) | Komisija je dopisima od 25. studenog 2014. (2014/119782), 28. srpnja 2015. (2015/074087) i 24. kolovoza 2015. (2015/083208) zatražila dodatne informacije koje je Mađarska dostavila dopisima od 13. veljače 2015. (2015/014716), 30. rujna 2015. (2015/096577) i 9. listopada 2015. (2015/100135). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je dopisima od 25. studenog 2014. (2014/119782), 28. srpnja 2015. (2015/074087) i 24. kolovoza 2015. (2015/083208) zatražila dodatne informacije koje je Mađarska dostavila dopisima od 13. veljače 2015. (2015/014716), 30. rujna 2015. (2015/096577) i 9. listopada 2015. (2015/100135).

| (6) | Komisija od zainteresiranih strana nije primila nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija od zainteresiranih strana nije primila nikakve primjedbe.

2.   DETALJAN OPIS MJERE/POTPORE

DETALJAN OPIS MJERE/POTPORE

2.1.   CILJ MJERE

CILJ MJERE

| (7) | Mađarska tijela namjeravaju promicati regionalni razvoj pružanjem regionalnih potpora u obliku izravnih nepovratnih sredstava i olakšica poreza na dobit društvu AHM za ulaganja u sjedištu društva u Győru, koji se nalazi u regiji Zapadno Podunavlje (Nyugat-Dunántúl). Zapadno Podunavlje područje je koje se na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a smatra potpomognutim područjem i za koje vrijedi standardna gornja granica za regionalne potpore velikim poduzećima u iznosu od 30 % bruto ekvivalenta potpore (dalje u tekstu „BEP”) u skladu s mađarskom kartom regionalnih potpora za razdoblje 2007. – 2013. (5) |
| --- | --- |

(7)

Mađarska tijela namjeravaju promicati regionalni razvoj pružanjem regionalnih potpora u obliku izravnih nepovratnih sredstava i olakšica poreza na dobit društvu AHM za ulaganja u sjedištu društva u Győru, koji se nalazi u regiji Zapadno Podunavlje (Nyugat-Dunántúl). Zapadno Podunavlje područje je koje se na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a smatra potpomognutim područjem i za koje vrijedi standardna gornja granica za regionalne potpore velikim poduzećima u iznosu od 30 % bruto ekvivalenta potpore (dalje u tekstu „BEP”) u skladu s mađarskom kartom regionalnih potpora za razdoblje 2007. – 2013. (5)

5

2.2.   KORISNIK

KORISNIK

| (8) | Korisnik potpore je AHM, društvo kći u potpunom vlasništvu društva Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. je društvo kći društva AUDI AG, koje je pak član grupacije Volkswagen Group (dalje u tekstu „VW Group”). Sjedište grupacije VW Group nalazi se u Wolfsburgu u Njemačkoj, a poslovanje joj je podijeljeno na dva sektora: automobilski sektor i sektor financijskih usluga. Automobilski sektor obuhvaća dva poslovna područja: „osobna vozila” i „gospodarska vozila, elektroenergetika”. |
| --- | --- |

(8)

Korisnik potpore je AHM, društvo kći u potpunom vlasništvu društva Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. je društvo kći društva AUDI AG, koje je pak član grupacije Volkswagen Group (dalje u tekstu „VW Group”). Sjedište grupacije VW Group nalazi se u Wolfsburgu u Njemačkoj, a poslovanje joj je podijeljeno na dva sektora: automobilski sektor i sektor financijskih usluga. Automobilski sektor obuhvaća dva poslovna područja: „osobna vozila” i „gospodarska vozila, elektroenergetika”.

| (9) | Automobilski sektor grupacije VW Group sastoji se od dvanaest marki vozila: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial vehicles, Scania i MAN. Svaka marka ima vlastiti karakter i djeluje kao nezavisan subjekt na tržištu. Volkswagen Group proizvodi automobile u rasponu od malih automobila do luksuznih i gospodarskih vozila. |
| --- | --- |

(9)

Automobilski sektor grupacije VW Group sastoji se od dvanaest marki vozila: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial vehicles, Scania i MAN. Svaka marka ima vlastiti karakter i djeluje kao nezavisan subjekt na tržištu. Volkswagen Group proizvodi automobile u rasponu od malih automobila do luksuznih i gospodarskih vozila.

| (10) | Godine 2014. društvo Volkswagen Group imalo je ukupno 118 tvornica diljem svijeta (6) i isporučilo je 10,1 milijuna automobila klijentima, što odgovara udjelu od 12 % u svjetskom tržištu osobnih automobila. Prihodi su mu dosegli 202 milijarde EUR, a imalo je 592 586 zaposlenika (7). |
| --- | --- |

(10)

Godine 2014. društvo Volkswagen Group imalo je ukupno 118 tvornica diljem svijeta (6) i isporučilo je 10,1 milijuna automobila klijentima, što odgovara udjelu od 12 % u svjetskom tržištu osobnih automobila. Prihodi su mu dosegli 202 milijarde EUR, a imalo je 592 586 zaposlenika (7).

6

7

| (11) | U 2014. godini društvo AUDI AG zapošljavalo je 79 483 osobe, isporučilo 1,7 milijuna novih vozila klijentima diljem svijeta, a prihodi su mu dosegli 53 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(11)

U 2014. godini društvo AUDI AG zapošljavalo je 79 483 osobe, isporučilo 1,7 milijuna novih vozila klijentima diljem svijeta, a prihodi su mu dosegli 53 milijarde EUR.

| (12) | U 2014. godini društvo AHM proizvelo je 135 232 automobila, imalo 11 274 zaposlenika, a prihodi su mu dosegli 7,2 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(12)

U 2014. godini društvo AHM proizvelo je 135 232 automobila, imalo 11 274 zaposlenika, a prihodi su mu dosegli 7,2 milijarde EUR.

2.3.   PROJEKT ULAGANJA

PROJEKT ULAGANJA

| (13) | AHM proizvodi motore i dijelove motora u Győru. Osim toga, društvo AHM sastavljalo je automobile na platformama prije nego što je prijavljeni projekt ulaganja završen krajem 2014. |
| --- | --- |

(13)

AHM proizvodi motore i dijelove motora u Győru. Osim toga, društvo AHM sastavljalo je automobile na platformama prije nego što je prijavljeni projekt ulaganja završen krajem 2014.

| (14) | Projekt ulaganja imao je tri cilja: povećanu fleksibilnost i diversifikaciju u sastavljanju automobila, veći broj sastavljenih automobila i produbljenu vertikalnu integraciju procesa proizvodnje automobila. |
| --- | --- |

(14)

Projekt ulaganja imao je tri cilja: povećanu fleksibilnost i diversifikaciju u sastavljanju automobila, veći broj sastavljenih automobila i produbljenu vertikalnu integraciju procesa proizvodnje automobila.

| (15) | Prvi cilj bio je povećati fleksibilnost radova sastavljanja zamjenom prijašnje platformske tehnologije takozvanom tehnologijom modularnog procesa proizvodnje (Modularer Querbaukasten, dalje u tekstu „MQB”). Dok je platformska tehnologija koja se koristila u Győru omogućivala jedino sastavljanje automobila uz korištenje istom platformom (uglavnom jednake ili slične dužine, često su pripadali samo jednom segmentu), novoinstalirana MQB tehnologija omogućuje sastavljanje automobila različitih dužina te iz niza segmenata (u ovom slučaju segmenti A i B te teoretski i segment A0, [...] (*1)) na istoj proizvodnoj liniji. Nova tehnologija instaliranja je u novom postrojenju, dok je stara aktivnost platformskog sastavljanja postupno ukinuta 2014. godine, a stara je traka za sastavljanje rastavljena i uklonjena. Cjelokupna proizvodnja automobila u Győru sada se temelji na MQB tehnologiji. MQB tehnologija utemeljena je na načelu modularnosti (standardizacija dijelova različitih modela koji pripadaju različitim segmentima tržišta), čime se omogućuju velike uštede troškova. U odnosu na traženu standardizaciju te zbog fizičke udaljenosti (približno 1,5 km) između stare i nove lokacije za montažu, stara traka za montažu nije se mogla uključiti u novi proces proizvodnje. Novo postrojenje omogućuje proizvodnju više modela osobnih automobila marke Audi: nove generacije modela koji su i u prošlosti sastavljani u Győru (Audi TT Coupé, TT Roadster i A3 Cabriolet) i potpuno novi član obitelji modela A3 s četvorim vratima (A3 Sedan). Novi modeli podvrgnuti su raznim izmjenama u odnosu na dizajn i tehnička poboljšanja. Međutim, kontinuitet povezan s kvalitetom, visokim međugeneracijskim standardima dizajna i tehničkog razvoja, kao i održavanje načelnih geometrijskih dimenzija i opreme, rezultirali su nepromijenjenom klasifikacijom POLK (8). Audi TT Coupé i TT Roadster ostaju u segmentu B, dok A3 Cabriolet ostaje u segmentu A, a novi A3 Sedan također će se uvrstiti u segment A. |
| --- | --- |

(15)

Prvi cilj bio je povećati fleksibilnost radova sastavljanja zamjenom prijašnje platformske tehnologije takozvanom tehnologijom modularnog procesa proizvodnje (Modularer Querbaukasten, dalje u tekstu „MQB”). Dok je platformska tehnologija koja se koristila u Győru omogućivala jedino sastavljanje automobila uz korištenje istom platformom (uglavnom jednake ili slične dužine, često su pripadali samo jednom segmentu), novoinstalirana MQB tehnologija omogućuje sastavljanje automobila različitih dužina te iz niza segmenata (u ovom slučaju segmenti A i B te teoretski i segment A0, [...] (*1)) na istoj proizvodnoj liniji. Nova tehnologija instaliranja je u novom postrojenju, dok je stara aktivnost platformskog sastavljanja postupno ukinuta 2014. godine, a stara je traka za sastavljanje rastavljena i uklonjena. Cjelokupna proizvodnja automobila u Győru sada se temelji na MQB tehnologiji. MQB tehnologija utemeljena je na načelu modularnosti (standardizacija dijelova različitih modela koji pripadaju različitim segmentima tržišta), čime se omogućuju velike uštede troškova. U odnosu na traženu standardizaciju te zbog fizičke udaljenosti (približno 1,5 km) između stare i nove lokacije za montažu, stara traka za montažu nije se mogla uključiti u novi proces proizvodnje. Novo postrojenje omogućuje proizvodnju više modela osobnih automobila marke Audi: nove generacije modela koji su i u prošlosti sastavljani u Győru (Audi TT Coupé, TT Roadster i A3 Cabriolet) i potpuno novi član obitelji modela A3 s četvorim vratima (A3 Sedan). Novi modeli podvrgnuti su raznim izmjenama u odnosu na dizajn i tehnička poboljšanja. Međutim, kontinuitet povezan s kvalitetom, visokim međugeneracijskim standardima dizajna i tehničkog razvoja, kao i održavanje načelnih geometrijskih dimenzija i opreme, rezultirali su nepromijenjenom klasifikacijom POLK (8). Audi TT Coupé i TT Roadster ostaju u segmentu B, dok A3 Cabriolet ostaje u segmentu A, a novi A3 Sedan također će se uvrstiti u segment A.

*1

8

| (16) | Drugi cilj projekta bio je povećanje ukupnog tehničkog kapaciteta montaže u Győru sa [60 000 – 110 000] na [130 000 – 180 000] osobnih automobila godišnje. Planira se koristiti u prosjeku [...] % novog kapaciteta proizvodnje automobila iz segmenta A i [...] % za proizvodnju automobila iz segmenta B. Povećani kapacitet omogućuje sastavljanje dodatnog proizvoda (A3) i većeg broja novijih modela. |
| --- | --- |

(16)

Drugi cilj projekta bio je povećanje ukupnog tehničkog kapaciteta montaže u Győru sa [60 000 – 110 000] na [130 000 – 180 000] osobnih automobila godišnje. Planira se koristiti u prosjeku [...] % novog kapaciteta proizvodnje automobila iz segmenta A i [...] % za proizvodnju automobila iz segmenta B. Povećani kapacitet omogućuje sastavljanje dodatnog proizvoda (A3) i većeg broja novijih modela.

| (17) | Treći je cilj projekta usmjeren ka produbljenju vertikalne integracije proizvodnih aktivnosti u Győru. Prijašnji pogon za montažu pretvoren je u potpuno integrirani proizvodni pogon za osobne automobile: ulaganje u novi pogon za montažu bit će popraćeno izgradnjom radionica za limarske i ličilačke radove te radionice za prešanje, koje će prvenstveno služiti za proizvodnju navedenih modela. Samo malen dio (najviše [...] %) proizvoda nove radionice za limarske i ličilačke radove isporučuje se, u obliku karoserije vozila, drugim proizvodnim postrojenjima društva VW Group izvan EGP-a. Oko [...] % dijelova karoserije proizvedenih u novoj radionici za prešanje upotrebljava se za proizvodnju automobila u Győru. Preostalih [...] % dijelova karoserije proizvedenih u Győru isporučuje se drugim proizvodnim lokacijama u okviru VW Group. U početku je planirano da se tim dijelovima karoserije koristi u proizvodnji vozila koja pripadaju POLK-ovom segmentu B. Međutim, nakon početne odluke o pokretanju postupka Mađarska je obavijestila Komisiju da se uslijed promjena u potražnji udjelom od [...] % proizvoda radionice za prešanje može koristiti – na drugim proizvodnim lokacijama u okviru VW Group – za proizvodnju automobila u segmentima od A0 do C. |
| --- | --- |

(17)

Treći je cilj projekta usmjeren ka produbljenju vertikalne integracije proizvodnih aktivnosti u Győru. Prijašnji pogon za montažu pretvoren je u potpuno integrirani proizvodni pogon za osobne automobile: ulaganje u novi pogon za montažu bit će popraćeno izgradnjom radionica za limarske i ličilačke radove te radionice za prešanje, koje će prvenstveno služiti za proizvodnju navedenih modela. Samo malen dio (najviše [...] %) proizvoda nove radionice za limarske i ličilačke radove isporučuje se, u obliku karoserije vozila, drugim proizvodnim postrojenjima društva VW Group izvan EGP-a. Oko [...] % dijelova karoserije proizvedenih u novoj radionici za prešanje upotrebljava se za proizvodnju automobila u Győru. Preostalih [...] % dijelova karoserije proizvedenih u Győru isporučuje se drugim proizvodnim lokacijama u okviru VW Group. U početku je planirano da se tim dijelovima karoserije koristi u proizvodnji vozila koja pripadaju POLK-ovom segmentu B. Međutim, nakon početne odluke o pokretanju postupka Mađarska je obavijestila Komisiju da se uslijed promjena u potražnji udjelom od [...] % proizvoda radionice za prešanje može koristiti – na drugim proizvodnim lokacijama u okviru VW Group – za proizvodnju automobila u segmentima od A0 do C.

| (18) | Radovi na projektu ulaganja započeti su u veljači 2011., a završeni 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(18)

Radovi na projektu ulaganja započeti su u veljači 2011., a završeni 31. prosinca 2014.

2.4.   TROŠKOVI PROJEKTA ULAGANJA

TROŠKOVI PROJEKTA ULAGANJA

| (19) | U ovom se slučaju prihvatljivi troškovi sastoje od ulaganja u zgrade, strojeve i opremu, ali ne i u nematerijalne imovine. Korištena imovina isključena je. |
| --- | --- |

(19)

U ovom se slučaju prihvatljivi troškovi sastoje od ulaganja u zgrade, strojeve i opremu, ali ne i u nematerijalne imovine. Korištena imovina isključena je.

| (20) | Ukupni prihvatljivi troškovi projekta ulaganja u nominalnoj vrijednosti iznose 342 936 milijuna HUF (1 144 milijuna EUR (9)). U sadašnjoj vrijednosti (10) taj je iznos 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR). U tablici I. prikazana je raspodjela ukupnih prihvatljivih troškova.

  Tablica I.


  Prihvatljivi troškovi ulaganja u nominalnoj vrijednosti (milijuna HUF)











  Godine | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zgrada | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Strojevi/oprema | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nematerijalna imovina | — | — | — | — | 0 |
| UKUPNO | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

Ukupni prihvatljivi troškovi projekta ulaganja u nominalnoj vrijednosti iznose 342 936 milijuna HUF (1 144 milijuna EUR (9)). U sadašnjoj vrijednosti (10) taj je iznos 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR). U tablici I. prikazana je raspodjela ukupnih prihvatljivih troškova.

9

10

Tablica I.

Tablica I.

Prihvatljivi troškovi ulaganja u nominalnoj vrijednosti (milijuna HUF)

Prihvatljivi troškovi ulaganja u nominalnoj vrijednosti (milijuna HUF)

Godine

2011.

2012.

2013.

2014.

Ukupno

Zgrada

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Strojevi/oprema

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nematerijalna imovina

—

—

—

—

0

UKUPNO

UKUPNO

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5.   FINANCIRANJE ULAGANJA

FINANCIRANJE ULAGANJA

| (21) | Mađarske vlasti potvrđuju da je vlastiti doprinos korisnika, bez javnih potpora, veći od 25 % prihvatljivih troškova. |
| --- | --- |

(21)

Mađarske vlasti potvrđuju da je vlastiti doprinos korisnika, bez javnih potpora, veći od 25 % prihvatljivih troškova.

2.6.   PRAVNA OSNOVA

PRAVNA OSNOVA

| (22) | Nacionalna pravna osnova za financijsku potporu je sljedeća:






  (a) | Izravna nepovratna sredstva odobrit će se primjenom odredbi programa potpore XR 47/2007 (11) koji je izuzet od obveze prijave u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1628/2006 (12) (dalje u tekstu „USI RPU”) kod iznosa ispod pojedinačnog praga prijave, a koji se temelji na „Odluci vlade br. 8/2007 (I.24.) ministra gospodarstva i prometa o subvencijama za ulaganja koje se odobravaju pojedinačnim odlukama vlade” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). |
| --- | --- | --- |

(22)

Nacionalna pravna osnova za financijsku potporu je sljedeća:

(a)

Izravna nepovratna sredstva odobrit će se primjenom odredbi programa potpore XR 47/2007 (11) koji je izuzet od obveze prijave u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1628/2006 (12) (dalje u tekstu „USI RPU”) kod iznosa ispod pojedinačnog praga prijave, a koji se temelji na „Odluci vlade br. 8/2007 (I.24.) ministra gospodarstva i prometa o subvencijama za ulaganja koje se odobravaju pojedinačnim odlukama vlade” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

11

12

| (b) | Primjenom odredbi programa „Porezne olakšice za poticanje razvoja” N 651/2006 (13) uspostavljenog „Zakonom LXXXI iz 1996. o porezu na dobit i porezu na dividende” i „Odlukom vlade br. 206/2006 (X.16.) o poreznim olakšicama za poticanje razvoja” (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet) odobrit će se porezna olakšica. |
| --- | --- |

(b)

Primjenom odredbi programa „Porezne olakšice za poticanje razvoja” N 651/2006 (13) uspostavljenog „Zakonom LXXXI iz 1996. o porezu na dobit i porezu na dividende” i „Odlukom vlade br. 206/2006 (X.16.) o poreznim olakšicama za poticanje razvoja” (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet) odobrit će se porezna olakšica.

13

2.7.   MJERA POTPORE

MJERA POTPORE

| (23) | Društvo AHM zatražilo je izravna bespovratna sredstva 5. ožujka 2010., tj. prije početka radova na projektu ulaganja. Mađarska su tijela 26. ožujka 2010. potvrdila da projekt ulaganja u načelu ispunjava uvjete za traženu potporu. Mađarska tijela 8. rujna 2010. predala su ponudu za potporu u vezi s izravnim bespovratnim sredstvima za projekt ulaganja (osim za radionicu za prešanje) koju je AHM prihvatio 1. listopada 2010. Ponuda povezana s izravnim bespovratnim sredstvima za radionicu za prešanje podnesena je 27. travnja 2011., a prihvaćena 4. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(23)

Društvo AHM zatražilo je izravna bespovratna sredstva 5. ožujka 2010., tj. prije početka radova na projektu ulaganja. Mađarska su tijela 26. ožujka 2010. potvrdila da projekt ulaganja u načelu ispunjava uvjete za traženu potporu. Mađarska tijela 8. rujna 2010. predala su ponudu za potporu u vezi s izravnim bespovratnim sredstvima za projekt ulaganja (osim za radionicu za prešanje) koju je AHM prihvatio 1. listopada 2010. Ponuda povezana s izravnim bespovratnim sredstvima za radionicu za prešanje podnesena je 27. travnja 2011., a prihvaćena 4. svibnja 2011.

| (24) | Korisnik je zatražio poreznu olakšicu (na koju postoji zakonsko pravo koje podliježe odobrenju Komisije) 29. listopada 2010. (a u vezi s radionicom za prešanje, 27. siječnja 2011.), tj. prije početka radova ulaganja. |
| --- | --- |

(24)

Korisnik je zatražio poreznu olakšicu (na koju postoji zakonsko pravo koje podliježe odobrenju Komisije) 29. listopada 2010. (a u vezi s radionicom za prešanje, 27. siječnja 2011.), tj. prije početka radova ulaganja.

| (25) | Potpora je dodijeljena, uz obvezno odobrenje Komisije, ugovorom o dodjeli potpore potpisanim 6. srpnja 2011. (te 28. rujna 2011. za radionicu za prešanje). |
| --- | --- |

(25)

Potpora je dodijeljena, uz obvezno odobrenje Komisije, ugovorom o dodjeli potpore potpisanim 6. srpnja 2011. (te 28. rujna 2011. za radionicu za prešanje).

| (26) | Mađarska namjerava odobriti potporu u iznosu od 39 952 milijuna HUF (133,3 milijuna EUR) u sadašnjoj vrijednosti. S obzirom na to da planirani ukupni prihvatljivi rashodi za projekt iznose 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR), predloženi intenzitet potpore iznosi 11,24 % BEP-a. |
| --- | --- |

(26)

Mađarska namjerava odobriti potporu u iznosu od 39 952 milijuna HUF (133,3 milijuna EUR) u sadašnjoj vrijednosti. S obzirom na to da planirani ukupni prihvatljivi rashodi za projekt iznose 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR), predloženi intenzitet potpore iznosi 11,24 % BEP-a.

| (27) | Mađarska tijela potvrđuju da se potpora projektu neće kombinirati s potporom dobivenom za iste prihvatljive troškove iz drugih lokalnih, regionalnih, nacionalnih izvora ili izvora na razini Unije te da ni odobreni najviši iznos potpore u sadašnjoj vrijednosti niti odobreni intenzitet potpore ne bi bili nadmašeni u slučaju odstupanja iznosa prihvatljivih rashoda od procijenjenog iznosa. |
| --- | --- |

(27)

Mađarska tijela potvrđuju da se potpora projektu neće kombinirati s potporom dobivenom za iste prihvatljive troškove iz drugih lokalnih, regionalnih, nacionalnih izvora ili izvora na razini Unije te da ni odobreni najviši iznos potpore u sadašnjoj vrijednosti niti odobreni intenzitet potpore ne bi bili nadmašeni u slučaju odstupanja iznosa prihvatljivih rashoda od procijenjenog iznosa.

| (28) | AHM-u su dodijeljene potpore za prijašnje aktivnosti ulaganja u Győru, započete prije 2003. te 2006. godine. |
| --- | --- |

(28)

AHM-u su dodijeljene potpore za prijašnje aktivnosti ulaganja u Győru, započete prije 2003. te 2006. godine.

| (29) | Prijavljena potpora odobrava se uz uvjet da korisnik nastavi s ulaganjem u potpomognuto područje još najmanje pet godina nakon završetka projekta. |
| --- | --- |

(29)

Prijavljena potpora odobrava se uz uvjet da korisnik nastavi s ulaganjem u potpomognuto područje još najmanje pet godina nakon završetka projekta.

2.8.   OPĆE ODREDBE

OPĆE ODREDBE

| (30) | Mađarska tijela obvezala su se podnijeti Komisiji:






  — | u roku od dva mjeseca od odobrenja potpore presliku relevantnih akata koji se odnose na ovu mjeru potpore, |
| --- | --- | --- |

(30)

Mađarska tijela obvezala su se podnijeti Komisiji:

—

u roku od dva mjeseca od odobrenja potpore presliku relevantnih akata koji se odnose na ovu mjeru potpore,

| — | na petogodišnjoj osnovi, počevši od dana kada Komisija odobri potporu, posredničko izvješće (uključujući informacije o iznosima potpore koji se isplaćuju, o izvršenju ugovora o potpori i o bilo kojim drugim projektima ulaganja započetim na istoj lokaciji/postrojenju), |
| --- | --- |

—

na petogodišnjoj osnovi, počevši od dana kada Komisija odobri potporu, posredničko izvješće (uključujući informacije o iznosima potpore koji se isplaćuju, o izvršenju ugovora o potpori i o bilo kojim drugim projektima ulaganja započetim na istoj lokaciji/postrojenju),

| — | u roku od šest mjeseci nakon isplate posljednje tranše potpore, na temelju prijavljenog plana isplate, detaljno završno izvješće. |
| --- | --- |

—

u roku od šest mjeseci nakon isplate posljednje tranše potpore, na temelju prijavljenog plana isplate, detaljno završno izvješće.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (31) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je napomenula da se u projektu potpore poštuju standardni kriteriji spojivosti utvrđeni u SRP-u 2007. – 2013. te da predloženi iznos i intenzitet potpore ne prelaze najveće dopuštene. Bez obzira na to, u vezi s odredbama stavka 68. SRP-a 2007. – 2013., Komisija u okviru preliminarnog razmatranja nije mogla potvrditi kompatibilnost potpore s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(31)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je napomenula da se u projektu potpore poštuju standardni kriteriji spojivosti utvrđeni u SRP-u 2007. – 2013. te da predloženi iznos i intenzitet potpore ne prelaze najveće dopuštene. Bez obzira na to, u vezi s odredbama stavka 68. SRP-a 2007. – 2013., Komisija u okviru preliminarnog razmatranja nije mogla potvrditi kompatibilnost potpore s unutarnjim tržištem.

| (32) | Stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. propisano je da će Komisija započeti formalno ispitivanje te zatim detaljno ispitivanje učinka poticaja, razmjernosti, kao i pozitivnih i negativnih učinaka potpore, u slučajevima kada korisnikov tržišni udio u relevantnom proizvodu i zemljopisnom tržištu prije ili nakon ulaganja iznosi više od 25 % (dalje u tekstu još „test na temelju stavka 68. točke (a)”) ili kada kapacitet nastao ulaganjem iznosi više od 5 % tržišta koje je u relativnom ili apsolutnom padu (dalje u tekstu još „test na temelju stavka 68. točke (b)”). |
| --- | --- |

(32)

Stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. propisano je da će Komisija započeti formalno ispitivanje te zatim detaljno ispitivanje učinka poticaja, razmjernosti, kao i pozitivnih i negativnih učinaka potpore, u slučajevima kada korisnikov tržišni udio u relevantnom proizvodu i zemljopisnom tržištu prije ili nakon ulaganja iznosi više od 25 % (dalje u tekstu još „test na temelju stavka 68. točke (a)”) ili kada kapacitet nastao ulaganjem iznosi više od 5 % tržišta koje je u relativnom ili apsolutnom padu (dalje u tekstu još „test na temelju stavka 68. točke (b)”).

| (33) | Komisija u preliminarnom razmatranju nije mogla isključiti da na relevantnim tržištima nisu prijeđeni prag tržišnog udjela i prag koji se odnosi na povećanje kapaciteta ulaganjem u tržište koje ostvaruje slabe rezultate. |
| --- | --- |

(33)

Komisija u preliminarnom razmatranju nije mogla isključiti da na relevantnim tržištima nisu prijeđeni prag tržišnog udjela i prag koji se odnosi na povećanje kapaciteta ulaganjem u tržište koje ostvaruje slabe rezultate.

| (34) | Točnije, Komisija je izrazila sumnje u vezi s prijedlogom Mađarske da se relevantno tržište proizvoda definira kao kombinacija segmenata A0, A i B klasifikacije POLK te je točnu definiciju relevantnog tržišta proizvoda ostavila otvorenom i razmotrila sve prihvatljive alternativne definicije tržišta, uključujući pogotovo najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci (14). S obzirom na to da će AHM proizvoditi automobile i dijelove karoserije za automobile segmenata A i B, a teoretski i A0, Komisija je smatrala da bi se ti pojedinačni segmenti kao i njihova kombinacija u ovom slučaju trebali smatrati relevantnim prihvatljivim tržištima proizvoda. |
| --- | --- |

(34)

Točnije, Komisija je izrazila sumnje u vezi s prijedlogom Mađarske da se relevantno tržište proizvoda definira kao kombinacija segmenata A0, A i B klasifikacije POLK te je točnu definiciju relevantnog tržišta proizvoda ostavila otvorenom i razmotrila sve prihvatljive alternativne definicije tržišta, uključujući pogotovo najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci (14). S obzirom na to da će AHM proizvoditi automobile i dijelove karoserije za automobile segmenata A i B, a teoretski i A0, Komisija je smatrala da bi se ti pojedinačni segmenti kao i njihova kombinacija u ovom slučaju trebali smatrati relevantnim prihvatljivim tržištima proizvoda.

14

| (35) | U odnosu na moguću potpodjelu između osobnih vozila („OV”) i lakih gospodarskih vozila (LGV), Komisija je mišljenja da se OV-ovi i LGV-ovi neće zasebno razmatrati. |
| --- | --- |

(35)

U odnosu na moguću potpodjelu između osobnih vozila („OV”) i lakih gospodarskih vozila (LGV), Komisija je mišljenja da se OV-ovi i LGV-ovi neće zasebno razmatrati.

| (36) | Komisija nije mogla niti formirati određeno stajalište o definiciji zemljopisnog tržišta. Nije mogla zaključiti je li zemljopisno tržište Europski gospodarski prostor (dalje u tekstu „EGP”) ili se ono, kako je predložila Mađarska, sastoji barem od kombiniranih tržišta cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine. |
| --- | --- |

(36)

Komisija nije mogla niti formirati određeno stajalište o definiciji zemljopisnog tržišta. Nije mogla zaključiti je li zemljopisno tržište Europski gospodarski prostor (dalje u tekstu „EGP”) ili se ono, kako je predložila Mađarska, sastoji barem od kombiniranih tržišta cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine.

| (37) | Analiza na temelju stavka 68. točke (a) SRP-a 2007. – 2013. pokazala je da je primjenjivi prag tržišnog udjela od 25 % u EGP-u u svim predmetnim godinama premašen u pojedinačnim i u kombiniranim segmentima A i B, te od 2011. u kombiniranom segmentu od A0 do B. |
| --- | --- |

(37)

Analiza na temelju stavka 68. točke (a) SRP-a 2007. – 2013. pokazala je da je primjenjivi prag tržišnog udjela od 25 % u EGP-u u svim predmetnim godinama premašen u pojedinačnim i u kombiniranim segmentima A i B, te od 2011. u kombiniranom segmentu od A0 do B.

| (38) | Za analizu na temelju stavka 68. točke (b) Komisija je utvrdila da su tržišta relevantnih proizvoda u EGP-u ostvarivala slabe rezultate, zbog čega je Komisija morala ispitati premašuju li kapaciteti nastali kao posljedica projekta 5 % veličine mjerodavnih tržišta. |
| --- | --- |

(38)

Za analizu na temelju stavka 68. točke (b) Komisija je utvrdila da su tržišta relevantnih proizvoda u EGP-u ostvarivala slabe rezultate, zbog čega je Komisija morala ispitati premašuju li kapaciteti nastali kao posljedica projekta 5 % veličine mjerodavnih tržišta.

| (39) | Komisija je smatrala da je za primjenu testa na temelju stavka 68. točke (b) prikladan pristup bruto povećanja kapaciteta. Pristup neto povećanja kapaciteta (tj. odbijanje postojećeg kapaciteta od ukupnog planiranog kapaciteta) spriječio bi Komisiju u ocjenjivanju utjecaja državne potpore na tržišta koja su u padu i trpe prekomjerne strukturne kapacitete, kad god se potpomognutim ulaganjem ne bi povećao postojeći kapacitet za više od 5 % veličine tržišta. Međutim, test na temelju stavka 68. točke (b) uveden je upravo u cilju otkrivanja takvih situacija kada je tržište u padu i visina potpomognutog ulaganja ima snažan učinak na konkurente. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je smatrala da je za primjenu testa na temelju stavka 68. točke (b) prikladan pristup bruto povećanja kapaciteta. Pristup neto povećanja kapaciteta (tj. odbijanje postojećeg kapaciteta od ukupnog planiranog kapaciteta) spriječio bi Komisiju u ocjenjivanju utjecaja državne potpore na tržišta koja su u padu i trpe prekomjerne strukturne kapacitete, kad god se potpomognutim ulaganjem ne bi povećao postojeći kapacitet za više od 5 % veličine tržišta. Međutim, test na temelju stavka 68. točke (b) uveden je upravo u cilju otkrivanja takvih situacija kada je tržište u padu i visina potpomognutog ulaganja ima snažan učinak na konkurente.

| (40) | Analiza projekta ulaganja (osim radionice za prešanje) na temelju stavka 68. točke (b) pokazala je da bi prag od 5 % bio prijeđen jedino ako bi se ukupnim kapacitetom proizvodnje koristilo za proizvodnju automobila iz segmenta B. Na temelju procjena proizvodnje na koje je uputila Mađarska, vrlo je mala vjerojatnost da će u bilo kojoj od prihvatljivih segmentacija tržišta automobila prag od 5 % biti premašen. |
| --- | --- |

(40)

Analiza projekta ulaganja (osim radionice za prešanje) na temelju stavka 68. točke (b) pokazala je da bi prag od 5 % bio prijeđen jedino ako bi se ukupnim kapacitetom proizvodnje koristilo za proizvodnju automobila iz segmenta B. Na temelju procjena proizvodnje na koje je uputila Mađarska, vrlo je mala vjerojatnost da će u bilo kojoj od prihvatljivih segmentacija tržišta automobila prag od 5 % biti premašen.

| (41) | S obzirom na nastali kapacitet pri proizvodnji dijelova karoserije u radionici za prešanje, analiza na temelju stavka 68. točke (b) pokazuje da bi prag od 5 % mogao biti prijeđen jedino kada bi se u Győru znatno povećao udio proizvodnje automobila u segmentu B. Stoga je Komisija pitanje prelazi li kapacitet radionice za prešanje 5 % veličine tržišta, mjereno uz pomoć podataka o očiglednoj potrošnji predmetnog proizvoda prije ulaganja, ostavila otvorenim. |
| --- | --- |

(41)

S obzirom na nastali kapacitet pri proizvodnji dijelova karoserije u radionici za prešanje, analiza na temelju stavka 68. točke (b) pokazuje da bi prag od 5 % mogao biti prijeđen jedino kada bi se u Győru znatno povećao udio proizvodnje automobila u segmentu B. Stoga je Komisija pitanje prelazi li kapacitet radionice za prešanje 5 % veličine tržišta, mjereno uz pomoć podataka o očiglednoj potrošnji predmetnog proizvoda prije ulaganja, ostavila otvorenim.

| (42) | S obzirom na to da Komisija nije mogla utvrditi da pragovi iz stavka 68. točaka (a) i (b) SRP-a 2007. – 2013. nisu premašeni, odlučila je pokrenuti službeni postupak ispitivanja. Izjavila je posebice da bi, ako primjedbe koje dobije kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja ne omoguće Komisiji da bez dvojbe zaključi da mjerodavni pragovi nisu premašeni, izvršila detaljnu procjenu projekta ulaganja na temelju KDP-a. Mađarska i zainteresirane treće osobe pozvane su da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(42)

S obzirom na to da Komisija nije mogla utvrditi da pragovi iz stavka 68. točaka (a) i (b) SRP-a 2007. – 2013. nisu premašeni, odlučila je pokrenuti službeni postupak ispitivanja. Izjavila je posebice da bi, ako primjedbe koje dobije kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja ne omoguće Komisiji da bez dvojbe zaključi da mjerodavni pragovi nisu premašeni, izvršila detaljnu procjenu projekta ulaganja na temelju KDP-a. Mađarska i zainteresirane treće osobe pozvane su da dostave svoje primjedbe.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (43) | Zainteresirane treće osobe nisu dostavile nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(43)

Zainteresirane treće osobe nisu dostavile nikakve primjedbe.

5.   PRIMJEDBE MAĐARSKE

PRIMJEDBE MAĐARSKE

5.1.   MJERODAVNO TRŽIŠTE PROIZVODA

MJERODAVNO TRŽIŠTE PROIZVODA

| (44) | Mađarska zadržava stajalište da se kao tržište proizvoda treba odrediti kombinacija segmenata od A0 do B (klasifikacija POLK). |
| --- | --- |

(44)

Mađarska zadržava stajalište da se kao tržište proizvoda treba odrediti kombinacija segmenata od A0 do B (klasifikacija POLK).

| (45) | Mađarske vlasti i dalje imaju stajalište da na marginama svakog pojedinačnog mjerodavnog segmenta osobnih automobila, kako je Komisija prepoznala u prijašnjim odlukama (15), postoji zamjenjivost na strani potražnje. S obzirom na to da postoji mogućnost lančane zamjenjivosti segmenata A0 i B diljem segmenta A na strani potražnje, mađarska tijela dotične segmente smatraju kombiniranom skupinom segmenata. |
| --- | --- |

(45)

Mađarske vlasti i dalje imaju stajalište da na marginama svakog pojedinačnog mjerodavnog segmenta osobnih automobila, kako je Komisija prepoznala u prijašnjim odlukama (15), postoji zamjenjivost na strani potražnje. S obzirom na to da postoji mogućnost lančane zamjenjivosti segmenata A0 i B diljem segmenta A na strani potražnje, mađarska tijela dotične segmente smatraju kombiniranom skupinom segmenata.

15

| (46) | Argumentiraju i da je svrha uvođenja MQB tehnologije upravo jačanje fleksibilnosti na strani ponude, što će korisniku omogućiti proizvodnju osobnih automobila za segmente A0, A i B na istoj proizvodnoj liniji utemeljenoj na MQB tehnologiji, kao i da proizvodnju prebaci s jednog tržišta na drugo; učinci potpore osjećaju se na svim tim tržištima. |
| --- | --- |

(46)

Argumentiraju i da je svrha uvođenja MQB tehnologije upravo jačanje fleksibilnosti na strani ponude, što će korisniku omogućiti proizvodnju osobnih automobila za segmente A0, A i B na istoj proizvodnoj liniji utemeljenoj na MQB tehnologiji, kao i da proizvodnju prebaci s jednog tržišta na drugo; učinci potpore osjećaju se na svim tim tržištima.

5.2.   MJERODAVNO ZEMLJOPISNO TRŽIŠTE

MJERODAVNO ZEMLJOPISNO TRŽIŠTE

| (47) | Mađarska zadržava stajalište da je mjerodavno zemljopisno tržište za industriju proizvodnje automobila svjetsko tržište, ponavljajući argumente podnesene u fazi obavješćivanja:






  — | trgovinski tokovi i uvozne i izvozne kvote (16) EGP-a dosegli su razinu koja upućuje na to da se trgovina vozilima odvija na svjetskom tržištu, |
| --- | --- | --- |

(47)

Mađarska zadržava stajalište da je mjerodavno zemljopisno tržište za industriju proizvodnje automobila svjetsko tržište, ponavljajući argumente podnesene u fazi obavješćivanja:

—

trgovinski tokovi i uvozne i izvozne kvote (16) EGP-a dosegli su razinu koja upućuje na to da se trgovina vozilima odvija na svjetskom tržištu,

16

| — | što se tiče trgovinskih prepreka, posljednjih godina postoji tendencija da regulatorne prepreke padaju, trgovinske prepreke između EGP-a i mnogih zemalja su niske, a postoji opći trend usmjeren ka većoj razini usklađenosti i integracije, |
| --- | --- |

—

što se tiče trgovinskih prepreka, posljednjih godina postoji tendencija da regulatorne prepreke padaju, trgovinske prepreke između EGP-a i mnogih zemalja su niske, a postoji opći trend usmjeren ka većoj razini usklađenosti i integracije,

| — | cijene koje se u različitim regijama kreću na sličan način važan su pokazatelj postojanja integriranih tržišta. Rezultati analize indeksa cijena (17), utemeljene na podacima o cijenama za EGP i SAD, pokazuju da se indeksi cijena za segmente A i B kreću zajednički i da su korelacije među njima visoke. To je omogućilo zaključak da su barem SAD i EGP dio istog zemljopisnog tržišta, |
| --- | --- |

—

cijene koje se u različitim regijama kreću na sličan način važan su pokazatelj postojanja integriranih tržišta. Rezultati analize indeksa cijena (17), utemeljene na podacima o cijenama za EGP i SAD, pokazuju da se indeksi cijena za segmente A i B kreću zajednički i da su korelacije među njima visoke. To je omogućilo zaključak da su barem SAD i EGP dio istog zemljopisnog tržišta,

17

| — | troškovi uspostavljanja svjetske distribucijske mreže toliko su zanemarivo niski da ne predstavljaju prepreku profitabilnoj svjetskoj prodaji vozila, |
| --- | --- |

—

troškovi uspostavljanja svjetske distribucijske mreže toliko su zanemarivo niski da ne predstavljaju prepreku profitabilnoj svjetskoj prodaji vozila,

| — | kako se troškovi transporta smanjuju, razine izvoza i uvoza vozila neprekidno se povećavaju. Svaki treći automobil proizveden u EU-u izvozi se i svaki peti automobil koji se prodaje u EU-a uvezen je, |
| --- | --- |

—

kako se troškovi transporta smanjuju, razine izvoza i uvoza vozila neprekidno se povećavaju. Svaki treći automobil proizveden u EU-u izvozi se i svaki peti automobil koji se prodaje u EU-a uvezen je,

| — | Volkswagen Group svjetski je proizvođač automobila koji se na svjetskoj razini suočava s natjecanjem s drugim proizvođačima originalne opreme (dalje u tekstu „POO-ovi”), |
| --- | --- |

—

Volkswagen Group svjetski je proizvođač automobila koji se na svjetskoj razini suočava s natjecanjem s drugim proizvođačima originalne opreme (dalje u tekstu „POO-ovi”),

| — | deset najvećih POO-ova ima velik broj proizvodnih lokacija diljem svijeta. Volkswagen Group ima 100 proizvodnih postrojenja, koja se nalaze u Europi, Sjevernoj Americi, Južnoj Americi, Africi i Aziji. Velik broj ovih proizvodnih lokacija proizvodi vozila iz segmenata A i B. Društva kćeri velikih POO-ova natječu se i interno u pogledu odluka o lokacijama. |
| --- | --- |

—

deset najvećih POO-ova ima velik broj proizvodnih lokacija diljem svijeta. Volkswagen Group ima 100 proizvodnih postrojenja, koja se nalaze u Europi, Sjevernoj Americi, Južnoj Americi, Africi i Aziji. Velik broj ovih proizvodnih lokacija proizvodi vozila iz segmenata A i B. Društva kćeri velikih POO-ova natječu se i interno u pogledu odluka o lokacijama.

| (48) | Stoga Mađarska smatra da je mjerodavno zemljopisno tržište šire od EGP-a te obuhvaća najmanje Europu, Sjevernu i Južnu Ameriku te Kinu. |
| --- | --- |

(48)

Stoga Mađarska smatra da je mjerodavno zemljopisno tržište šire od EGP-a te obuhvaća najmanje Europu, Sjevernu i Južnu Ameriku te Kinu.

| (49) | Osim toga, Mađarska naglašava da je Győr jedina proizvodna lokacija na svijetu koja proizvodi AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster i AUDI A3 Cabriolet te stoga odgovara na potražnju diljem svijeta. Modeli A3 Sedan proizvedeni u Győru također se distribuiraju globalno (osim modela proizvedenih isključivo za kinesko tržište u Foshanu u Kini). |
| --- | --- |

(49)

Osim toga, Mađarska naglašava da je Győr jedina proizvodna lokacija na svijetu koja proizvodi AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster i AUDI A3 Cabriolet te stoga odgovara na potražnju diljem svijeta. Modeli A3 Sedan proizvedeni u Győru također se distribuiraju globalno (osim modela proizvedenih isključivo za kinesko tržište u Foshanu u Kini).

5.3.   PITANJA KAPACITETA

PITANJA KAPACITETA

| (50) | Mađarska tijela i dalje smatraju da se u testu na temelju stavka 68. točke (b) treba koristiti pristupom neto povećanja kapaciteta. Cilj projekta ulaganja među ostalim je proširenje postojećeg postrojenja u Győru. Vertikalna integracija proizvodnog procesa podrazumijeva da će se prijašnji kapacitet ([60 000 – 110 000] vozila godišnje u segmentima A i B) sada ostvarivati u novoizgrađenom pogonu za montažu i novonastalim proizvodnim postrojenjima. |
| --- | --- |

(50)

Mađarska tijela i dalje smatraju da se u testu na temelju stavka 68. točke (b) treba koristiti pristupom neto povećanja kapaciteta. Cilj projekta ulaganja među ostalim je proširenje postojećeg postrojenja u Győru. Vertikalna integracija proizvodnog procesa podrazumijeva da će se prijašnji kapacitet ([60 000 – 110 000] vozila godišnje u segmentima A i B) sada ostvarivati u novoizgrađenom pogonu za montažu i novonastalim proizvodnim postrojenjima.

| (51) | Mađarska argumentira da bez obzira na to i. obavlja li se u nekom pogonu jedino montaža vozila ili se vozilo proizvodi u okviru vertikalno integriranog procesa proizvodnje; ili ii. imaju li modeli nove generacije možda drukčija obilježja, krajnji proizvod ostaje u istom segmentu. Stoga će se kapacitet od [60 000 – 110 000] vozila godišnje proizvedenih (sastavljenih) prije projekta ulaganja ostvarivati i poslije kao rezultat projekta ulaganja. Osim tog postojećeg kapaciteta ostvarit će se dodatni proizvodni kapacitet od [60 000 – 80 000] vozila. |
| --- | --- |

(51)

Mađarska argumentira da bez obzira na to i. obavlja li se u nekom pogonu jedino montaža vozila ili se vozilo proizvodi u okviru vertikalno integriranog procesa proizvodnje; ili ii. imaju li modeli nove generacije možda drukčija obilježja, krajnji proizvod ostaje u istom segmentu. Stoga će se kapacitet od [60 000 – 110 000] vozila godišnje proizvedenih (sastavljenih) prije projekta ulaganja ostvarivati i poslije kao rezultat projekta ulaganja. Osim tog postojećeg kapaciteta ostvarit će se dodatni proizvodni kapacitet od [60 000 – 80 000] vozila.

| (52) | Stoga bi neto povećanje kapaciteta iznosilo najviše [60 000 – 80 000] vozila godišnje u istoj skupini segmenata (od A do B) kao i prije. To neto povećanje kapaciteta ne premašuje prag od 5 % utvrđen stavkom 68. točkom (b) SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- |

(52)

Stoga bi neto povećanje kapaciteta iznosilo najviše [60 000 – 80 000] vozila godišnje u istoj skupini segmenata (od A do B) kao i prije. To neto povećanje kapaciteta ne premašuje prag od 5 % utvrđen stavkom 68. točkom (b) SRP-a 2007. – 2013.

| (53) | Mađarska tijela smatrala su da udio od [...] % u proizvodnji radionice za prešanje kojim će se koristiti za vozila segmenta B proizvedena na drugim proizvodnim lokacijama društva VW Group neće dovesti do povećanja ukupne proizvodnje automobila segmenta B u okviru VW Group jer će se na taj način prešani dijelovi karoserije koji su prije kupovani eksterno samo zamijeniti onima iz vlastite proizvodnje. Mađarska smatra da bi metoda izračuna koju je primijenila Komisija u odluci o pokretanju postupka dovela jedino do dvostrukog brojanja proizvodnog kapaciteta ostvarenog u društvu VW Group. Osim toga, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 17. ove odluke, zbog promjena korisnikovih planova tim bi se dijelovima karoserije koristilo za proizvodnju automobila u segmentima od A0 do C. |
| --- | --- |

(53)

Mađarska tijela smatrala su da udio od [...] % u proizvodnji radionice za prešanje kojim će se koristiti za vozila segmenta B proizvedena na drugim proizvodnim lokacijama društva VW Group neće dovesti do povećanja ukupne proizvodnje automobila segmenta B u okviru VW Group jer će se na taj način prešani dijelovi karoserije koji su prije kupovani eksterno samo zamijeniti onima iz vlastite proizvodnje. Mađarska smatra da bi metoda izračuna koju je primijenila Komisija u odluci o pokretanju postupka dovela jedino do dvostrukog brojanja proizvodnog kapaciteta ostvarenog u društvu VW Group. Osim toga, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 17. ove odluke, zbog promjena korisnikovih planova tim bi se dijelovima karoserije koristilo za proizvodnju automobila u segmentima od A0 do C.

5.4.   PRIMJENA KDP-A

PRIMJENA KDP-A

| (54) | Mađarska tijela smatraju da na temelju iznesenih argumenata u vezi s ispravnim utvrđivanjem mjerodavnog tržišta proizvoda i zemljopisnog tržišta, kao i primjenom pristupa neto povećanja kapaciteta, nisu premašeni pragovi iz stavka 68. SRP-a 2007. – 2013. te bi se potpora mogla odobriti bez njezine detaljne procjene. |
| --- | --- |

(54)

Mađarska tijela smatraju da na temelju iznesenih argumenata u vezi s ispravnim utvrđivanjem mjerodavnog tržišta proizvoda i zemljopisnog tržišta, kao i primjenom pristupa neto povećanja kapaciteta, nisu premašeni pragovi iz stavka 68. SRP-a 2007. – 2013. te bi se potpora mogla odobriti bez njezine detaljne procjene.

5.5.   DETALJNA PROCJENA MJERE POTPORE

DETALJNA PROCJENA MJERE POTPORE

| (55) | Bez obzira na to, Mađarska je dostavila informacije potrebne za provedbu detaljne procjene. |
| --- | --- |

(55)

Bez obzira na to, Mađarska je dostavila informacije potrebne za provedbu detaljne procjene.

5.5.1.   Pozitivni učinci potpore

Pozitivni učinci potpore

| (56) | Mađarska smatra da se ulaganjem pridonosi regionalnom razvoju Győra i Zapadnog Podunavlja iz sljedećih razloga:






  — | projektom ulaganja nastaje 2 100 novih izravnih radnih mjesta, dok visokokvalificirani radnici ostaju u regiji Zapadnog Podunavlja, a porast će i potražnja za takvom radnom snagom. Velik dio novih djelatnika bit će fakultetski obrazovan, |
| --- | --- | --- |

(56)

Mađarska smatra da se ulaganjem pridonosi regionalnom razvoju Győra i Zapadnog Podunavlja iz sljedećih razloga:

—

projektom ulaganja nastaje 2 100 novih izravnih radnih mjesta, dok visokokvalificirani radnici ostaju u regiji Zapadnog Podunavlja, a porast će i potražnja za takvom radnom snagom. Velik dio novih djelatnika bit će fakultetski obrazovan,

| — | osim toga, u regiji će nastati i velik broj neizravnih radnih mjesta kod dobavljača i pružatelja usluga. Multiplikator zapošljavanja iznosi 2,5 neizravnih radnih mjesta na razini dobavljača (18) po nastalom izravnom radnom mjestu, dok je multiplikator za radna mjesta nastala kroz potrošnju dobavljačevih zaposlenika 2,2 radna mjesta po nastalom izravnom radnom mjestu. Rezultat je neizravan nastanak 9 870 radnih mjesta, |
| --- | --- |

—

osim toga, u regiji će nastati i velik broj neizravnih radnih mjesta kod dobavljača i pružatelja usluga. Multiplikator zapošljavanja iznosi 2,5 neizravnih radnih mjesta na razini dobavljača (18) po nastalom izravnom radnom mjestu, dok je multiplikator za radna mjesta nastala kroz potrošnju dobavljačevih zaposlenika 2,2 radna mjesta po nastalom izravnom radnom mjestu. Rezultat je neizravan nastanak 9 870 radnih mjesta,

18

| — | regija će imati koristi od važnih posrednih učinaka znanja. Već i prije ulaganja korisnik je aktivno surađivao sa sveučilišnim partnerima u vidu 15 projekata iz područja istraživanja i razvoja (I&R) godišnje. Očekuje se da će se nakon završetka ulaganja godišnji broj projekata I&R-a udvostručiti s obzirom na to da AHM planira proširiti svoju suradnju u području I&R-a sa Sveučilištem u Miskolcu i sa Sveučilištem Óbuda, kao i intenzivirati postojeće odnose sa Sveučilištem Széchenyi István u Győru te Tehničkim Sveučilištem u Budimpešti (19), |
| --- | --- |

—

regija će imati koristi od važnih posrednih učinaka znanja. Već i prije ulaganja korisnik je aktivno surađivao sa sveučilišnim partnerima u vidu 15 projekata iz područja istraživanja i razvoja (I&R) godišnje. Očekuje se da će se nakon završetka ulaganja godišnji broj projekata I&R-a udvostručiti s obzirom na to da AHM planira proširiti svoju suradnju u području I&R-a sa Sveučilištem u Miskolcu i sa Sveučilištem Óbuda, kao i intenzivirati postojeće odnose sa Sveučilištem Széchenyi István u Győru te Tehničkim Sveučilištem u Budimpešti (19),

19

| — | korisnik je bio član osnivač Panonskog klastera automobilske industrije (PANAC), koji djeluje u regiji i okuplja dobavljače automobilske industrije i ostala poduzeća (savjetodavna, financijska, logistička itd.). Ulaganje će dovesti od daljnjih pozitivnih učinaka klastera privlačenjem velikog broja industrijskih dobavljača i daljnjih ulaganja. Okupljanjem će se pridonijeti razvoju regije Zapadnog Podunavlja postizanjem vanjskih ekonomija razmjera kao rezultata blizine i nastankom zone inovacija i razvoja infrastrukture, |
| --- | --- |

—

korisnik je bio član osnivač Panonskog klastera automobilske industrije (PANAC), koji djeluje u regiji i okuplja dobavljače automobilske industrije i ostala poduzeća (savjetodavna, financijska, logistička itd.). Ulaganje će dovesti od daljnjih pozitivnih učinaka klastera privlačenjem velikog broja industrijskih dobavljača i daljnjih ulaganja. Okupljanjem će se pridonijeti razvoju regije Zapadnog Podunavlja postizanjem vanjskih ekonomija razmjera kao rezultata blizine i nastankom zone inovacija i razvoja infrastrukture,

| — | korisnik organizira redovita (interna i vanjska) osposobljavanja za svoje zaposlenike, čime pridonosi prijenosu znanja i iskustva u regiju. |
| --- | --- |

—

korisnik organizira redovita (interna i vanjska) osposobljavanja za svoje zaposlenike, čime pridonosi prijenosu znanja i iskustva u regiju.

5.5.2.   Prikladnost potpore

Prikladnost potpore

| (57) | Mađarska tijela objasnila su da su prije donošenja njihove odluke o odobrenju potpore, u cilju jačanja regionalnog razvoja regije Zapadnog Podunavlja, razmatrane druge mjere politike, primjerice jačanje razvoja javne infrastrukture ili unaprjeđenje sustava obrazovanja. U prijašnjim godinama, međutim, već su provedene sljedeće opće mjere politike:






  — | izgradnja autoceste M1 koja povezuje Budimpeštu i austrijsko-mađarsku granicu prolaskom kroz regiju Zapadnog Podunavlja, |
| --- | --- | --- |

(57)

Mađarska tijela objasnila su da su prije donošenja njihove odluke o odobrenju potpore, u cilju jačanja regionalnog razvoja regije Zapadnog Podunavlja, razmatrane druge mjere politike, primjerice jačanje razvoja javne infrastrukture ili unaprjeđenje sustava obrazovanja. U prijašnjim godinama, međutim, već su provedene sljedeće opće mjere politike:

—

izgradnja autoceste M1 koja povezuje Budimpeštu i austrijsko-mađarsku granicu prolaskom kroz regiju Zapadnog Podunavlja,

| — | uspostavljanje industrijske zone u Győru, |
| --- | --- |

—

uspostavljanje industrijske zone u Győru,

| — | radovi na obnovi željezničke linije Budimpešta – Győr – Hegyeshalom, |
| --- | --- |

—

radovi na obnovi željezničke linije Budimpešta – Győr – Hegyeshalom,

| — | određena nastojanja oko razvoja u području obrazovanja, poput dodjele naslova sveučilišta jednoj od lokalnih ustanova visokog obrazovanja (Sveučilište Széchenyi István). |
| --- | --- |

—

određena nastojanja oko razvoja u području obrazovanja, poput dodjele naslova sveučilišta jednoj od lokalnih ustanova visokog obrazovanja (Sveučilište Széchenyi István).

| (58) | Unatoč navedenim nastojanjima regija i dalje nije dovoljno razvijena u usporedbi s određenim susjednim regijama (Gradišće i Bratislava), kao i s prosjekom Europske unije u odnosu na BDP po glavi stanovnika, zaposlenost, infrastrukturu i obrazovanje. |
| --- | --- |

(58)

Unatoč navedenim nastojanjima regija i dalje nije dovoljno razvijena u usporedbi s određenim susjednim regijama (Gradišće i Bratislava), kao i s prosjekom Europske unije u odnosu na BDP po glavi stanovnika, zaposlenost, infrastrukturu i obrazovanje.

| (59) | Zaključeno je da je državna potpora za ovaj veliki projekt ulaganja djelotvorniji instrument za usmjeravanje i promicanje razvoja regije. Mađarska tijela ističu i da čak i ako se potpora može smatrati selektivnom mjerom, ona je omogućena na temelju programa potpora koji su prihvatljivi i za sve druge ulagače u Mađarskoj ako ispune određene kriterije utvrđene zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(59)

Zaključeno je da je državna potpora za ovaj veliki projekt ulaganja djelotvorniji instrument za usmjeravanje i promicanje razvoja regije. Mađarska tijela ističu i da čak i ako se potpora može smatrati selektivnom mjerom, ona je omogućena na temelju programa potpora koji su prihvatljivi i za sve druge ulagače u Mađarskoj ako ispune određene kriterije utvrđene zakonodavstvom.

5.5.3.   Poticajni učinak/protučinjenični scenarij

Poticajni učinak/protučinjenični scenarij

| (60) | Mađarska je ponudila informacije kojima dokazuje da potpora pripada scenariju 2. KDP-a jer korisniku pruža poticaj da izvrši cjelokupno ulaganje u postrojenje u Győru, umjesto da jedan njegov dio smjesti u [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u], a drugi u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a]. Posebice, Mađarska je dostavila mjerodavne, autentične i aktualne dokumente o poduzeću u kojima se objašnjava višefazni postupak odlučivanja u odnosu na lokaciju ulaganja te su vidljivi financijski podaci protučinjeničnog scenarija, a oboje je opisano u nastavku. |
| --- | --- |

(60)

Mađarska je ponudila informacije kojima dokazuje da potpora pripada scenariju 2. KDP-a jer korisniku pruža poticaj da izvrši cjelokupno ulaganje u postrojenje u Győru, umjesto da jedan njegov dio smjesti u [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u], a drugi u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a]. Posebice, Mađarska je dostavila mjerodavne, autentične i aktualne dokumente o poduzeću u kojima se objašnjava višefazni postupak odlučivanja u odnosu na lokaciju ulaganja te su vidljivi financijski podaci protučinjeničnog scenarija, a oboje je opisano u nastavku.

Korisnikov postupak odlučivanja

| (61) | U društvu VW Group odluke o ulaganjima pripremaju se u postupku odlučivanja koji se sastoji od više koraka, a u kojem donositelji odluka analiziraju različite lokacije u postupku konkurentske usporedbe. Glavne su faze: (1) dugoročno planiranje prodaje (DPP) i krugovi planiranja, (2) razvoj proizvoda, odlučivanje o proizvodu i predizbor lokacije te (3) odluka o ulaganju i lokaciji. |
| --- | --- |

(61)

U društvu VW Group odluke o ulaganjima pripremaju se u postupku odlučivanja koji se sastoji od više koraka, a u kojem donositelji odluka analiziraju različite lokacije u postupku konkurentske usporedbe. Glavne su faze: (1) dugoročno planiranje prodaje (DPP) i krugovi planiranja, (2) razvoj proizvoda, odlučivanje o proizvodu i predizbor lokacije te (3) odluka o ulaganju i lokaciji.

| (62) | U postupku odlučivanja u odnosu na prijavljeno ulaganje načelno se slijedio ovaj proces. S obzirom na to da su povezane s ulaganjem pravno neovisne marke AUDI, mjerodavne odluke morale su se donijeti na razini marke te potvrditi na razini grupacije. |
| --- | --- |

(62)

U postupku odlučivanja u odnosu na prijavljeno ulaganje načelno se slijedio ovaj proces. S obzirom na to da su povezane s ulaganjem pravno neovisne marke AUDI, mjerodavne odluke morale su se donijeti na razini marke te potvrditi na razini grupacije.

| (63) | Pri uvođenju novih proizvoda u okviru VW Group slijedi se takozvani postupak nastanka proizvoda (PNP), koji obuhvaća radnje od planiranja proizvoda do početka proizvodnje (PP). PNP se sastoji od četiriju glavnih faza opisanih u dijagramu u nastavku:



  Odluka o proizvodu / Predizbor locacije
  DPP Krugovi planiranja
  Provedba projekta Ulaganje
  Odluka o locaciji ulaganja i proizvodnje
  [...]
  PP |
| --- | --- |

(63)

Pri uvođenju novih proizvoda u okviru VW Group slijedi se takozvani postupak nastanka proizvoda (PNP), koji obuhvaća radnje od planiranja proizvoda do početka proizvodnje (PP). PNP se sastoji od četiriju glavnih faza opisanih u dijagramu u nastavku:

Odluka o proizvodu / Predizbor locacije

DPP Krugovi planiranja

Provedba projekta Ulaganje

Odluka o locaciji ulaganja i proizvodnje

[...]

PP

1.   Dugoročno planiranje prodaje i krugovi planiranja

Dugoročno planiranje prodaje i krugovi planiranja

| (64) | Polazna je točka faza dugoročnog planiranja prodaje u kojoj se analiziraju prognoze razvoja tržišta i potencijalne potražnje, kao i fluktuacija na tržištu. DPP planira razvoj proizvoda za [...] godina unaprijed i utvrđuje koji se dodatni proizvodni kapaciteti moraju izgraditi ili koje su prilagodbe postojećih kapaciteta potrebne. DPP se odražava u godišnjim krugovima planiranja (KP), koje zaključuje Nadzorni odbor Grupe i koji sadržavaju financijski okvir planiranih ulaganja. |
| --- | --- |

(64)

Polazna je točka faza dugoročnog planiranja prodaje u kojoj se analiziraju prognoze razvoja tržišta i potencijalne potražnje, kao i fluktuacija na tržištu. DPP planira razvoj proizvoda za [...] godina unaprijed i utvrđuje koji se dodatni proizvodni kapaciteti moraju izgraditi ili koje su prilagodbe postojećih kapaciteta potrebne. DPP se odražava u godišnjim krugovima planiranja (KP), koje zaključuje Nadzorni odbor Grupe i koji sadržavaju financijski okvir planiranih ulaganja.

| (65) | U društvu AUDI AG planiranje se temelji na objedinjenom DPP-u društva VW Group. Već u [20xx] krugu planiranja Grupa je utvrdila potrebu za pojačanim proizvodnim kapacitetima za vozila u segmentima A0 i A. U toj fazi ti dodatni kapaciteti nisu dodijeljeni niti jednoj konkretnoj lokaciji. |
| --- | --- |

(65)

U društvu AUDI AG planiranje se temelji na objedinjenom DPP-u društva VW Group. Već u [20xx] krugu planiranja Grupa je utvrdila potrebu za pojačanim proizvodnim kapacitetima za vozila u segmentima A0 i A. U toj fazi ti dodatni kapaciteti nisu dodijeljeni niti jednoj konkretnoj lokaciji.

| (66) | S obzirom na već visoke stope iskorištenosti ugrađenih proizvodnih kapaciteta u postojećim postrojenjima za proizvodnju vozila, DPP je uputio na to da bi postojeći kapaciteti dugoročno bili nedostatni za pokrivanje potreba koje proizlaze iz predviđenog porasta obujma prodaje. |
| --- | --- |

(66)

S obzirom na već visoke stope iskorištenosti ugrađenih proizvodnih kapaciteta u postojećim postrojenjima za proizvodnju vozila, DPP je uputio na to da bi postojeći kapaciteti dugoročno bili nedostatni za pokrivanje potreba koje proizlaze iz predviđenog porasta obujma prodaje.

2.   Razvoj proizvoda, odlučivanje o proizvodu i predizbor lokacije

Razvoj proizvoda, odlučivanje o proizvodu i predizbor lokacije

| (67) | Tijekom ove faze različiti odjeli društava AUDI i VW Group te predmetne lokacije proizvodnje surađuju u pripremi odluke o proizvodu te predizboru lokacije. Odjel za nadzor Grupe [...] u ovoj fazi zauzima središnju i konsolidirajuću ulogu. |
| --- | --- |

(67)

Tijekom ove faze različiti odjeli društava AUDI i VW Group te predmetne lokacije proizvodnje surađuju u pripremi odluke o proizvodu te predizboru lokacije. Odjel za nadzor Grupe [...] u ovoj fazi zauzima središnju i konsolidirajuću ulogu.

| (68) | Prvi je korak ove druge faze postupak razvoja proizvoda, koji prema internim pravilima korisnika započinje najmanje [...] prije planiranog datuma početka proizvodnje. S obzirom na to da prijavljeni projekt obuhvaća četiri modela, odluka o izvedivosti projekta za ove modele donesena je u različito vrijeme s različitim planiranim datumima početka proizvodnje (20). |
| --- | --- |

(68)

Prvi je korak ove druge faze postupak razvoja proizvoda, koji prema internim pravilima korisnika započinje najmanje [...] prije planiranog datuma početka proizvodnje. S obzirom na to da prijavljeni projekt obuhvaća četiri modela, odluka o izvedivosti projekta za ove modele donesena je u različito vrijeme s različitim planiranim datumima početka proizvodnje (20).

20

| (69) | Odluka o proizvodu, tj. odluka o proizvodnji proizvoda predloženog u DPP-u, zahtijeva da razvoj proizvoda postigne prethodno utvrđeni cilj izvedivosti. Očekivani prihodi od novog proizvoda uspoređuju se s potrebnim troškovima proizvodnje (uključujući ulaganje). Da bi se utvrdio očekivani trošak proizvodnje, prvo se hipotetski utvrđuje određena lokacija kao pretpostavka planiranja (pretpostavljena lokacija). Pretpostavljena lokacija upotrebljava se za utvrđivanje prve troškovne strukture i okvira za projekt. Njome se ne predodređuje određena proizvodna lokacija, već ona služi kao referentna lokacija za procjenu očekivanih troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(69)

Odluka o proizvodu, tj. odluka o proizvodnji proizvoda predloženog u DPP-u, zahtijeva da razvoj proizvoda postigne prethodno utvrđeni cilj izvedivosti. Očekivani prihodi od novog proizvoda uspoređuju se s potrebnim troškovima proizvodnje (uključujući ulaganje). Da bi se utvrdio očekivani trošak proizvodnje, prvo se hipotetski utvrđuje određena lokacija kao pretpostavka planiranja (pretpostavljena lokacija). Pretpostavljena lokacija upotrebljava se za utvrđivanje prve troškovne strukture i okvira za projekt. Njome se ne predodređuje određena proizvodna lokacija, već ona služi kao referentna lokacija za procjenu očekivanih troškova proizvodnje.

| (70) | [...]; kod potpuno novih proizvoda [...] pretpostavljena lokacija obično se temelji na pokazateljima učinka, tj. lokacija s najboljim podacima o učinku odabrat će se kao prva pretpostavka. U praksi se uzimaju u obzir i dodatni kriteriji, poput slobodnih kapaciteta ili prikladnih struktura. Dok je kod izračuna povezanih s odlukom o proizvodu profitabilnost proizvoda od najveće važnosti, razvijaju se i analiziraju i moguće alternativne lokacije. |
| --- | --- |

(70)

[...]; kod potpuno novih proizvoda [...] pretpostavljena lokacija obično se temelji na pokazateljima učinka, tj. lokacija s najboljim podacima o učinku odabrat će se kao prva pretpostavka. U praksi se uzimaju u obzir i dodatni kriteriji, poput slobodnih kapaciteta ili prikladnih struktura. Dok je kod izračuna povezanih s odlukom o proizvodu profitabilnost proizvoda od najveće važnosti, razvijaju se i analiziraju i moguće alternativne lokacije.

| (71) | Na razini marke, VAP (Odbor za proizvode) i PSK (Odbor za strategije proizvoda) društva AUDI AG donijeli su odluke kojima potvrđuju izvedivost projekta za sva četiri modela. Odluke su utvrđene kao preliminarne pretpostavljene lokacije [lokacija 3. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] za A3 Cabriolet i dijelove karoserije modela A3 Sedan te Győr za A3 Sedan, TT Coupé i TT Roadster. Te su odluke zatim na razini Grupe potvrdili K-VAP i K-PSK. |
| --- | --- |

(71)

Na razini marke, VAP (Odbor za proizvode) i PSK (Odbor za strategije proizvoda) društva AUDI AG donijeli su odluke kojima potvrđuju izvedivost projekta za sva četiri modela. Odluke su utvrđene kao preliminarne pretpostavljene lokacije [lokacija 3. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] za A3 Cabriolet i dijelove karoserije modela A3 Sedan te Győr za A3 Sedan, TT Coupé i TT Roadster. Te su odluke zatim na razini Grupe potvrdili K-VAP i K-PSK.

3.   Odluka o ulaganju i lokaciji

Odluka o ulaganju i lokaciji

| (72) | Nakon donošenja odluke o proizvodu, sljedeći je korak odabir najprikladnije lokacije za projekt (tj. odluka o lokaciji). [Odjel za nadzor Grupe] tipično započinje sa svim proizvodnim lokacijama društva Volkswagen i sužava taj popis na one lokacije koje se čine naprikladnijima za to ulaganje (21). Kao rezultat tog procesa određuju se scenariji ulaganja i proizvodnje za svaku realnu lokaciju i sažimaju se u preporuci odluke. |
| --- | --- |

(72)

Nakon donošenja odluke o proizvodu, sljedeći je korak odabir najprikladnije lokacije za projekt (tj. odluka o lokaciji). [Odjel za nadzor Grupe] tipično započinje sa svim proizvodnim lokacijama društva Volkswagen i sužava taj popis na one lokacije koje se čine naprikladnijima za to ulaganje (21). Kao rezultat tog procesa određuju se scenariji ulaganja i proizvodnje za svaku realnu lokaciju i sažimaju se u preporuci odluke.

21

| (73) | Mađarska je objasnila da se u načelu, pri utvrđivanju prikladnih lokacija, integraciji dodatnih kapaciteta u samo djelomično iskorištenim postrojenjima ili pak proširenju postojećih lokacija daje prednost nad ulaganjem u izgradnju novog postrojenja jer se na taj način izbjegavaju dodatni troškovi (kao primjerice za priključak novog postrojenja na javnu infrastrukturu, integraciju nove lokacije u logističku mrežu Grupe itd.). U postojećem se slučaju mogućnost ulaganja u novo postrojenje u istočnoj Europi razmatrala u ranijoj fazi procesa odlučivanja, ali nije konkretizirana te je odbačena u nastavku procesa odlučivanja o proizvodu na razini marke AUDI (22). Stoga, u postupku temeljite potrage za prikladnim lokacijama, [Odjel za nadzor Grupe] usmjerio se na postojeće lokacije grupe. |
| --- | --- |

(73)

Mađarska je objasnila da se u načelu, pri utvrđivanju prikladnih lokacija, integraciji dodatnih kapaciteta u samo djelomično iskorištenim postrojenjima ili pak proširenju postojećih lokacija daje prednost nad ulaganjem u izgradnju novog postrojenja jer se na taj način izbjegavaju dodatni troškovi (kao primjerice za priključak novog postrojenja na javnu infrastrukturu, integraciju nove lokacije u logističku mrežu Grupe itd.). U postojećem se slučaju mogućnost ulaganja u novo postrojenje u istočnoj Europi razmatrala u ranijoj fazi procesa odlučivanja, ali nije konkretizirana te je odbačena u nastavku procesa odlučivanja o proizvodu na razini marke AUDI (22). Stoga, u postupku temeljite potrage za prikladnim lokacijama, [Odjel za nadzor Grupe] usmjerio se na postojeće lokacije grupe.

22

| (74) | Ako se procjena lokacije ne odnosi na greenfield ulaganje, dva su glavna kriterija za određivanje prikladnih lokacija mogu li se u postojećem postrojenju još uvijek ugraditi dodatni kapaciteti (tj. „prostor za proširenje ili prilagodbu”) te jesu li postojeća postrojenja na toj lokaciji usklađena s planiranim projektom (tj. „kompatibilna struktura”). |
| --- | --- |

(74)

Ako se procjena lokacije ne odnosi na greenfield ulaganje, dva su glavna kriterija za određivanje prikladnih lokacija mogu li se u postojećem postrojenju još uvijek ugraditi dodatni kapaciteti (tj. „prostor za proširenje ili prilagodbu”) te jesu li postojeća postrojenja na toj lokaciji usklađena s planiranim projektom (tj. „kompatibilna struktura”).

greenfield

| (75) | U primjeni ovih kriterija [Odjel za nadzor Grupe] utvrdio je četiri moguće lokacije. Na temelju dokumenata poduzeća koje je dostavila Mađarska AUDI i Grupa raspravljali su o preliminarnom statusu procjene [Odjela za nadzor Grupe] u vezi s četirima scenarijima ulaganja 2009. u [...] (23).

  Tablica II.


  Mogućnosti ulaganja







  Mogućnost | Opis mogućnosti |
| --- | --- | --- |
| Mogućnost A
  ([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u], Győr) | Proizvodnja modela A3 Sedan u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], izrada karoserije i lakiranje modela Audi TT (24) i A3 Cabriolet u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] te dostava lakiranih karoserija u Győr (HU) radi montaže |
| Mogućnost B
  ([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a], [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u]) | Proizvodnja modela A3 Sedan u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i proizvodnja modela Audi TT u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] |
| Mogućnost C
  ([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]) | Proizvodnja modela A3 Sedan i Audi TT u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] |
| Mogućnost D
  (Győr) | Proizvodnja modela A3 Sedan, A3 Cabriolet i Audi TT u Győru (HU) |

(75)

U primjeni ovih kriterija [Odjel za nadzor Grupe] utvrdio je četiri moguće lokacije. Na temelju dokumenata poduzeća koje je dostavila Mađarska AUDI i Grupa raspravljali su o preliminarnom statusu procjene [Odjela za nadzor Grupe] u vezi s četirima scenarijima ulaganja 2009. u [...] (23).

23

Tablica II.

Tablica II.

Mogućnosti ulaganja

Mogućnosti ulaganja

Mogućnost

Opis mogućnosti

Mogućnost A

([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u], Győr)

Proizvodnja modela A3 Sedan u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], izrada karoserije i lakiranje modela Audi TT (24) i A3 Cabriolet u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] te dostava lakiranih karoserija u Győr (HU) radi montaže

24

Mogućnost B

([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a], [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u])

Proizvodnja modela A3 Sedan u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i proizvodnja modela Audi TT u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u]

Mogućnost C

([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u])

Proizvodnja modela A3 Sedan i Audi TT u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a]

Mogućnost D

(Győr)

Proizvodnja modela A3 Sedan, A3 Cabriolet i Audi TT u Győru (HU)

| (76) | Dokumenti društva uključuju i uspoređuju za te mogućnosti troškove proizvodnje specifične za lokaciju koji se sastoje od troškova ulaganja i troškova proizvodnje koji će nastati tijekom referentnog razdoblja. |
| --- | --- |

(76)

Dokumenti društva uključuju i uspoređuju za te mogućnosti troškove proizvodnje specifične za lokaciju koji se sastoje od troškova ulaganja i troškova proizvodnje koji će nastati tijekom referentnog razdoblja.

| (77) | U odnosu na te troškove proizvodnje – i uzimajući u obzir činjenicu da je [lokacija 3. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] dosegla svoja ograničenja u pogledu kapaciteta proizvodnje te da bi bilo kakva dodatna proizvodnja zahtijevala velike strukturne rashode – Uprava Grupe odlučila je [...] 2010., kako je dokumentirano dostavljenim zapisnikom sa sastanka, isključiti mogućnosti A i B iz daljnjeg planiranja te je uputila AUDI i. da izvrši daljnje planiranje u vezi s proizvodnjom vozila na lokaciji Győr; ii. da pripremi preporuke odluka za Nadzorni odbor društava VW i AUDI, kao i za K-VAI (25) iii. te da poduzme korake potrebne za ishođenje državne potpore. |
| --- | --- |

(77)

U odnosu na te troškove proizvodnje – i uzimajući u obzir činjenicu da je [lokacija 3. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] dosegla svoja ograničenja u pogledu kapaciteta proizvodnje te da bi bilo kakva dodatna proizvodnja zahtijevala velike strukturne rashode – Uprava Grupe odlučila je [...] 2010., kako je dokumentirano dostavljenim zapisnikom sa sastanka, isključiti mogućnosti A i B iz daljnjeg planiranja te je uputila AUDI i. da izvrši daljnje planiranje u vezi s proizvodnjom vozila na lokaciji Győr; ii. da pripremi preporuke odluka za Nadzorni odbor društava VW i AUDI, kao i za K-VAI (25) iii. te da poduzme korake potrebne za ishođenje državne potpore.

25

| (78) | Na temelju preporuke [Odjel za nadzor Grupe] s usporedbama ažuriranih izračuna za mogućnosti C i D, a u kojoj je uzeta u obzir možebitna regionalna potpora države Mađarske, K-VAI je 14. prosinca 2010. odlučio smjestiti ulaganje u Győr (tj. mogućnost D). Mađarska je podnijela dokaze o razmotrenoj protučinjeničnoj analizi koja je opisana u prilogu 1. ove odluke, ali nije objavljena zbog poslovne tajne, te je dostavila presliku zapisnika sa sastanka. |
| --- | --- |

(78)

Na temelju preporuke [Odjel za nadzor Grupe] s usporedbama ažuriranih izračuna za mogućnosti C i D, a u kojoj je uzeta u obzir možebitna regionalna potpora države Mađarske, K-VAI je 14. prosinca 2010. odlučio smjestiti ulaganje u Győr (tj. mogućnost D). Mađarska je podnijela dokaze o razmotrenoj protučinjeničnoj analizi koja je opisana u prilogu 1. ove odluke, ali nije objavljena zbog poslovne tajne, te je dostavila presliku zapisnika sa sastanka.

5.5.4.   Razmjernost potpore

Razmjernost potpore

| (79) | Da bi dokazala razmjernost potpore, Mađarska se temeljila na izračunima korištenim za poticajni učinak. |
| --- | --- |

(79)

Da bi dokazala razmjernost potpore, Mađarska se temeljila na izračunima korištenim za poticajni učinak.

| (80) | Završni izračun koji je Mađarska upotrijebila da bi objasnila protučinjenični scenarij i pokazala poticajni učinak pokazuje da u usporedbi s mogućnošću C, mogućnost D ima nedostatak prouzročen troškovima u iznosu od 143,3 milijuna EUR (sadašnja vrijednost u vrijeme korisnikova ulaganja i odluke o lokaciji, tj. sadašnja vrijednost u 2010.). |
| --- | --- |

(80)

Završni izračun koji je Mađarska upotrijebila da bi objasnila protučinjenični scenarij i pokazala poticajni učinak pokazuje da u usporedbi s mogućnošću C, mogućnost D ima nedostatak prouzročen troškovima u iznosu od 143,3 milijuna EUR (sadašnja vrijednost u vrijeme korisnikova ulaganja i odluke o lokaciji, tj. sadašnja vrijednost u 2010.).

| (81) | Taj nedostatak prouzročen troškovima iznosi 153,8 milijuna EUR u cijenama za 2013. (26), godinu koja se primjenjuje u izračunu potpore, te stoga i na razmjernost. |
| --- | --- |

(81)

Taj nedostatak prouzročen troškovima iznosi 153,8 milijuna EUR u cijenama za 2013. (26), godinu koja se primjenjuje u izračunu potpore, te stoga i na razmjernost.

26

| (82) | Unatoč najvećoj dopuštenoj potpori u iznosu od 133,3 milijuna EUR (u sadašnjoj vrijednosti iz 2013.) (27), kod mogućnosti D i dalje postoji nedostatak uzrokovan troškom od 20,5 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(82)

Unatoč najvećoj dopuštenoj potpori u iznosu od 133,3 milijuna EUR (u sadašnjoj vrijednosti iz 2013.) (27), kod mogućnosti D i dalje postoji nedostatak uzrokovan troškom od 20,5 milijuna EUR.

27

| (83) | Mađarska smatra da je potpora razmjerna budući da ne nadoknađuje u potpunosti nedostatak lokacije. |
| --- | --- |

(83)

Mađarska smatra da je potpora razmjerna budući da ne nadoknađuje u potpunosti nedostatak lokacije.

5.5.5.   Negativni učinci potpore na tržišno natjecanje i trgovinu

Negativni učinci potpore na tržišno natjecanje i trgovinu

| (84) | Mađarska naglašava da regionalne potpore služe isključivo za nadoknadu dodatnih troškova mogućnosti D (proširenje proizvodne lokacije u Győru) u odnosu na mogućnost C (proizvodnja u postojećim postrojenjima u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]). Potpora je razmjerna i nema nikakvog učinka na tržišno natjecanje budući da bi se projekt ulaganja i njegovi učinci na tržišno natjecanje i trgovinu u bilo kojem slučaju ostvarili. |
| --- | --- |

(84)

Mađarska naglašava da regionalne potpore služe isključivo za nadoknadu dodatnih troškova mogućnosti D (proširenje proizvodne lokacije u Győru) u odnosu na mogućnost C (proizvodnja u postojećim postrojenjima u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]). Potpora je razmjerna i nema nikakvog učinka na tržišno natjecanje budući da bi se projekt ulaganja i njegovi učinci na tržišno natjecanje i trgovinu u bilo kojem slučaju ostvarili.

5.6.   PRIMJEDBE MAĐARSKE U ODNOSU NA ZAKONITOST MJERE

PRIMJEDBE MAĐARSKE U ODNOSU NA ZAKONITOST MJERE

| (85) | Mađarska tijela ustraju u svojem mišljenju da se potpora ne može klasificirati kao nezakonita potpora u smislu članka 1. točke (f) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (28) (dalje u tekstu „Postupovna uredba”). U tom kontekstu mađarska tijela objašnjavaju kako slijedi: |
| --- | --- |

(85)

Mađarska tijela ustraju u svojem mišljenju da se potpora ne može klasificirati kao nezakonita potpora u smislu članka 1. točke (f) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (28) (dalje u tekstu „Postupovna uredba”). U tom kontekstu mađarska tijela objašnjavaju kako slijedi:

28

| (86) | Člankom 108. stavkom 3. UFEU-a države članice obvezuju se izvijestiti Komisiju o planiranim mjerama potpore. Donošenjem Uredbe o skupnom izuzeću za regionalne potpore ulaganjima (dalje u tekstu „USI RPU”) (29), Komisija je bila ograničila tu obvezu na mjere koje premašuju prag prijave. Mađarske vlasti protumačile su tu odredbu tako da se mjere potpore koje se nalaze ispod praga prijave te su u skladu s postojećim programom mogu u svim slučajevima odobriti i primijeniti u nadležnosti država članica. |
| --- | --- |

(86)

Člankom 108. stavkom 3. UFEU-a države članice obvezuju se izvijestiti Komisiju o planiranim mjerama potpore. Donošenjem Uredbe o skupnom izuzeću za regionalne potpore ulaganjima (dalje u tekstu „USI RPU”) (29), Komisija je bila ograničila tu obvezu na mjere koje premašuju prag prijave. Mađarske vlasti protumačile su tu odredbu tako da se mjere potpore koje se nalaze ispod praga prijave te su u skladu s postojećim programom mogu u svim slučajevima odobriti i primijeniti u nadležnosti država članica.

29

| (87) | Mađarska nadalje argumentira da je takvo tumačenje u skladu i s odredbama KDP-a, koji prema njihovu stajalištu potvrđuje da države članice zadržavaju mogućnost odobravanja potpore do iznosa koji odgovara najvećem dopuštenom iznosu koji se u skladu s važećim pravilima može odobriti za ulaganje s prihvatljivim rashodom od 100 milijuna EUR, čak i kada je Komisija donijela negativnu odluku (30). |
| --- | --- |

(87)

Mađarska nadalje argumentira da je takvo tumačenje u skladu i s odredbama KDP-a, koji prema njihovu stajalištu potvrđuje da države članice zadržavaju mogućnost odobravanja potpore do iznosa koji odgovara najvećem dopuštenom iznosu koji se u skladu s važećim pravilima može odobriti za ulaganje s prihvatljivim rashodom od 100 milijuna EUR, čak i kada je Komisija donijela negativnu odluku (30).

30

| (88) | Štoviše, Komisija nikad, u okviru ovog postupka prijave niti kod prijašnjih prijava koje su izvršila mađarska tijela (31), nije dovela u pitanje takav pristup ili tumačenje, a Mađarskoj se nadalje čini da je Komisija obvezu prijave država članica u prošlosti tumačila na sličan način kao što to čine mađarska tijela (32). |
| --- | --- |

(88)

Štoviše, Komisija nikad, u okviru ovog postupka prijave niti kod prijašnjih prijava koje su izvršila mađarska tijela (31), nije dovela u pitanje takav pristup ili tumačenje, a Mađarskoj se nadalje čini da je Komisija obvezu prijave država članica u prošlosti tumačila na sličan način kao što to čine mađarska tijela (32).

31

32

| (89) | Osim toga, mađarska tijela naglašavaju i da prema etabliranoj sudskoj praksi Europskih sudova (33) države članice koje poštuju svoju obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne mogu biti u nepovoljnijoj situaciji u odnosu na one koje krše dužnost prijave jer bi to bilo protivno temeljnom cilju članka 108. stavka 3. UFEU-a. Stoga bi tumačenje po kojem se državama članicama ne dopušta odobrenje potpora do iznosa pojedinačnog praga prijave bilo proturječno i sudskoj praksi s dalekosežnom negativnom posljedicom za države članice i korisnike. |
| --- | --- |

(89)

Osim toga, mađarska tijela naglašavaju i da prema etabliranoj sudskoj praksi Europskih sudova (33) države članice koje poštuju svoju obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne mogu biti u nepovoljnijoj situaciji u odnosu na one koje krše dužnost prijave jer bi to bilo protivno temeljnom cilju članka 108. stavka 3. UFEU-a. Stoga bi tumačenje po kojem se državama članicama ne dopušta odobrenje potpora do iznosa pojedinačnog praga prijave bilo proturječno i sudskoj praksi s dalekosežnom negativnom posljedicom za države članice i korisnike.

33

| (90) | U skladu s navedenim odredbama mađarska tijela odlučila su predložiti izuzetu potporu u korist društva AHM na osnovi postojećeg programa potpora (XR 47/2011). Međutim, odobreni iznos nije premašio primjenjivi prag prijave, dok je dio potpore koji premašuje prag odobren uvjetno, ovisno o konačnoj odluci Komisije. Mađarska tijela potvrđuju da nisu isplaćene potpore u iznosu iznad praga prijave niti će se isplatiti bez odobrenja Komisije. |
| --- | --- |

(90)

U skladu s navedenim odredbama mađarska tijela odlučila su predložiti izuzetu potporu u korist društva AHM na osnovi postojećeg programa potpora (XR 47/2011). Međutim, odobreni iznos nije premašio primjenjivi prag prijave, dok je dio potpore koji premašuje prag odobren uvjetno, ovisno o konačnoj odluci Komisije. Mađarska tijela potvrđuju da nisu isplaćene potpore u iznosu iznad praga prijave niti će se isplatiti bez odobrenja Komisije.

| (91) | Mađarska tijela stoga smatraju da su u potpunosti poštovala svoju obvezu prijavljivanja iznosa potpore koji je iznad praga prijave Komisiji, pa potpora u korist društva AHM ne predstavlja „nezakonitu potporu”. |
| --- | --- |

(91)

Mađarska tijela stoga smatraju da su u potpunosti poštovala svoju obvezu prijavljivanja iznosa potpore koji je iznad praga prijave Komisiji, pa potpora u korist društva AHM ne predstavlja „nezakonitu potporu”.

6.   PROCJENA MJERE/POTPORE

PROCJENA MJERE/POTPORE

6.1.   POSTOJANJE POTPORE

POSTOJANJE POTPORE

| (92) | Mađarska tijela odobrila su/odobrit će financijsku potporu u obliku izravnih bespovratnih sredstava i olakšice poreza na dobit, a financira se iz općeg državnog proračuna. Potporu stoga dodjeljuje država članica, a dodjeljuje se i putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(92)

Mađarska tijela odobrila su/odobrit će financijsku potporu u obliku izravnih bespovratnih sredstava i olakšice poreza na dobit, a financira se iz općeg državnog proračuna. Potporu stoga dodjeljuje država članica, a dodjeljuje se i putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (93) | S obzirom na to da se potpora odobrava samo jednom poduzetniku, i to društvu AHM, riječ je o selektivnoj mjeri. |
| --- | --- |

(93)

S obzirom na to da se potpora odobrava samo jednom poduzetniku, i to društvu AHM, riječ je o selektivnoj mjeri.

| (94) | Financijskom potporom u okviru olakšice poreza na dobit društvo se oslobađa troškova koje bi inače moralo samo snositi. Financijska potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava omogućila je društvu prednost koju ne bi imalo pod uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga je društvo steklo ekonomsku prednost nad svojim konkurentima. |
| --- | --- |

(94)

Financijskom potporom u okviru olakšice poreza na dobit društvo se oslobađa troškova koje bi inače moralo samo snositi. Financijska potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava omogućila je društvu prednost koju ne bi imalo pod uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga je društvo steklo ekonomsku prednost nad svojim konkurentima.

| (95) | Financijska potpora dodijelila se/dodijelit će se za ulaganje u automobilski sektor, koji podliježe intenzivnoj trgovini među državama članicama, te kojom se djelomično zamjenjuju zalihe intermedijarnih proizvoda iz drugih država članica. Stoga ova mjera utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(95)

Financijska potpora dodijelila se/dodijelit će se za ulaganje u automobilski sektor, koji podliježe intenzivnoj trgovini među državama članicama, te kojom se djelomično zamjenjuju zalihe intermedijarnih proizvoda iz drugih država članica. Stoga ova mjera utječe na trgovinu među državama članicama.

| (96) | Davanje prednosti AHM-u i njegovim sredstvima proizvodnje znači da se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost od njegovog narušavanja. |
| --- | --- |

(96)

Davanje prednosti AHM-u i njegovim sredstvima proizvodnje znači da se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost od njegovog narušavanja.

| (97) | Posljedično, Komisija smatra da planirana mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(97)

Posljedično, Komisija smatra da planirana mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

6.2.   ZAKONITOST MJERE POTPORE

ZAKONITOST MJERE POTPORE

| (98) | Komisija napominje da su mađarska tijela prijavila cjelokupni paket potpora AHM-u, ali samo je iznos koji premašuje prag prijave odobren uvjetno, ovisno o odobrenju Komisije, dok je iznos niži od praga prijave isplaćen na osnovi skupno izuzetog programa potpore. Komisija smatra da takav pristup predstavlja povredu članka 108. stavka 3. UFEU-a te je potpora stoga nezakonita, kako je određeno člankom 1. točkom (f) Postupovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija napominje da su mađarska tijela prijavila cjelokupni paket potpora AHM-u, ali samo je iznos koji premašuje prag prijave odobren uvjetno, ovisno o odobrenju Komisije, dok je iznos niži od praga prijave isplaćen na osnovi skupno izuzetog programa potpore. Komisija smatra da takav pristup predstavlja povredu članka 108. stavka 3. UFEU-a te je potpora stoga nezakonita, kako je određeno člankom 1. točkom (f) Postupovne uredbe.

| (99) | Komisija se ne slaže s argumentima koje su iznijela mađarska tijela u odnosu na tumačenje USI RPU-a. Prema članku 7. točki (e) USI RPU-a, regionalne potpore i dalje podliježu obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ako ukupan iznos potpore iz svih izvora premašuje 75 % najvećeg iznosa potpore koji se može odobriti za ulaganje s prihvatljivim rashodom od 100 milijuna EUR, uz primjenu standardne gornje granice za potpore za velika poduzeća važeće u odobrenoj regionalnoj karti potpora na datum na koji se potpora treba odobriti. Ta odredba, koja odgovara stavku 64. SRP-a 2007. – 2013., preuzeta je u članak 6. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (34) („UOSI”). |
| --- | --- |

(99)

Komisija se ne slaže s argumentima koje su iznijela mađarska tijela u odnosu na tumačenje USI RPU-a. Prema članku 7. točki (e) USI RPU-a, regionalne potpore i dalje podliježu obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ako ukupan iznos potpore iz svih izvora premašuje 75 % najvećeg iznosa potpore koji se može odobriti za ulaganje s prihvatljivim rashodom od 100 milijuna EUR, uz primjenu standardne gornje granice za potpore za velika poduzeća važeće u odobrenoj regionalnoj karti potpora na datum na koji se potpora treba odobriti. Ta odredba, koja odgovara stavku 64. SRP-a 2007. – 2013., preuzeta je u članak 6. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (34) („UOSI”).

iz svih izvora

34

| (100) | Programi potpora koje su primijenila mađarska tijela za paket potpora AHM-u pozivaju se na članak 7. točku (e) USI RPU-a i na stavak 64. SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- |

(100)

Programi potpora koje su primijenila mađarska tijela za paket potpora AHM-u pozivaju se na članak 7. točku (e) USI RPU-a i na stavak 64. SRP-a 2007. – 2013.

| (101) | Prihvatljivi rashodi ulaganja premašuju iznos od 100 milijuna EUR, a kombinirani iznos potpore (bespovratna sredstva i porezna olakšica) premašuje prag prijave. Za izračun praga prijave trebaju se uzeti u obzir potpore iz svih izvora. To je stajalište Komisija potvrdila u prethodnom predmetu (predmet SA.32036 – Mondi Swiecie (35)). Nakon što se taj prag premaši, paket potpora u cjelokupnom iznosu (36) izlazi iz područja primjene USI RPU-a i treba se prijaviti Komisiji koja će ocijeniti njegovu kompatibilnost na osnovi važećih smjernica. U tom je kontekstu Komisija ocijenila paket potpora koji su prijavila mađarska tijela na osnovi općih kriterija kompatibilnosti iz SRP-a 2007. – 2013. te je u odluci o pokretanju postupka zaključila da, iako su ti kriteriji ispunjeni, dvoji o poštovanju tržišnih pragova predviđenih stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. Stoga bi bilo protivno važećim pravilima primjenjivati uvjete kompatibilnosti iz SRP-a 2007. – 2013. na prijavljeni paket potpora, a smatrati da se iznos koji se nalazi ispod praga prijave može na zakonit način odobriti na osnovi postojećih programa i odredbi USI RPU-a prije nego što Komisija donese odluku o prijavljenoj mjeri potpore. |
| --- | --- |

(101)

Prihvatljivi rashodi ulaganja premašuju iznos od 100 milijuna EUR, a kombinirani iznos potpore (bespovratna sredstva i porezna olakšica) premašuje prag prijave. Za izračun praga prijave trebaju se uzeti u obzir potpore iz svih izvora. To je stajalište Komisija potvrdila u prethodnom predmetu (predmet SA.32036 – Mondi Swiecie (35)). Nakon što se taj prag premaši, paket potpora u cjelokupnom iznosu (36) izlazi iz područja primjene USI RPU-a i treba se prijaviti Komisiji koja će ocijeniti njegovu kompatibilnost na osnovi važećih smjernica. U tom je kontekstu Komisija ocijenila paket potpora koji su prijavila mađarska tijela na osnovi općih kriterija kompatibilnosti iz SRP-a 2007. – 2013. te je u odluci o pokretanju postupka zaključila da, iako su ti kriteriji ispunjeni, dvoji o poštovanju tržišnih pragova predviđenih stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. Stoga bi bilo protivno važećim pravilima primjenjivati uvjete kompatibilnosti iz SRP-a 2007. – 2013. na prijavljeni paket potpora, a smatrati da se iznos koji se nalazi ispod praga prijave može na zakonit način odobriti na osnovi postojećih programa i odredbi USI RPU-a prije nego što Komisija donese odluku o prijavljenoj mjeri potpore.

35

36

| (102) | U odnosu na bilješku uz stavak 56. KDP-a, Komisija je u prošlosti odbacila argument da su njezine ovlasti da ispituje kompatibilnost mjere potpore na temelju KDP-a ograničene na dio zatraženog iznosa potpore koji se nalazi iznad praga prijave (37). Komisija se mora prisjetiti svoje obveze da provjeri, na osnovi detaljnije procjene, poticajni učinak i razmjernost mjera potpore na koje se ta detaljna procjena primjenjuje, tj. regionalnih potpora koje se moraju prijaviti, a koje se odobravaju za velike projekte ulaganja koji ispunjavaju relevantne uvjete iz SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- |

(102)

U odnosu na bilješku uz stavak 56. KDP-a, Komisija je u prošlosti odbacila argument da su njezine ovlasti da ispituje kompatibilnost mjere potpore na temelju KDP-a ograničene na dio zatraženog iznosa potpore koji se nalazi iznad praga prijave (37). Komisija se mora prisjetiti svoje obveze da provjeri, na osnovi detaljnije procjene, poticajni učinak i razmjernost mjera potpore na koje se ta detaljna procjena primjenjuje, tj. regionalnih potpora koje se moraju prijaviti, a koje se odobravaju za velike projekte ulaganja koji ispunjavaju relevantne uvjete iz SRP-a 2007. – 2013.

37

| (103) | U odnosu na mogućnost odobravanja potpora u iznosu do praga prijave iz članka 6. stavka 2. UOSI-ja, važno je napomenuti da se u tekstu bilješke uz stavak 56. KDP-a navodi samo da država članica zadržava mogućnost odobravanja potpore u iznosu do praga prijave. Logika je arhitekture važećih pravila (USI RPU, SRP 2007. – 2013., KDP) da kada je iznos potpore iz svih izvora ograničen na prag prijave, država članica ne mora dostaviti projekt na detaljnu procjenu Komisije i može provesti mjeru potpore u skladu s uvjetima iz Uredbe o skupnom izuzeću. Međutim, čim država članica odluči odobriti paket potpora koji premašuje prag prijave, cjelokupni iznos podliježe obvezi prijave i njegova će se kompatibilnost ocjenjivati na osnovi važećih smjernica. To je upravo ono što je izraženo i u uvodnoj izjavi 7. UOSI-ja, kada se navodi da su „državne potpore u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene tom Uredbom i dalje bi trebale biti podložne obvezi prijave iz članka 88. stavka 3. Ugovora. Ta Uredba ne treba dovoditi u pitanje mogućnost da države članice prijave potpore čiji se ciljevi podudaraju s ciljevima koje obuhvaća ta Uredba. Takve potpore Komisija ocjenjuje posebno na temelju uvjeta navedenih u toj Uredbi i u skladu s kriterijima utvrđenim u pojedinim smjernicama ili okvirima koje je donijela Komisija kad god je predmetna mjera potpore unutar područja primjene tog određenog instrumenta.” |
| --- | --- |

(103)

U odnosu na mogućnost odobravanja potpora u iznosu do praga prijave iz članka 6. stavka 2. UOSI-ja, važno je napomenuti da se u tekstu bilješke uz stavak 56. KDP-a navodi samo da država članica zadržava mogućnost odobravanja potpore u iznosu do praga prijave. Logika je arhitekture važećih pravila (USI RPU, SRP 2007. – 2013., KDP) da kada je iznos potpore iz svih izvora ograničen na prag prijave, država članica ne mora dostaviti projekt na detaljnu procjenu Komisije i može provesti mjeru potpore u skladu s uvjetima iz Uredbe o skupnom izuzeću. Međutim, čim država članica odluči odobriti paket potpora koji premašuje prag prijave, cjelokupni iznos podliježe obvezi prijave i njegova će se kompatibilnost ocjenjivati na osnovi važećih smjernica. To je upravo ono što je izraženo i u uvodnoj izjavi 7. UOSI-ja, kada se navodi da su „državne potpore u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene tom Uredbom i dalje bi trebale biti podložne obvezi prijave iz članka 88. stavka 3. Ugovora. Ta Uredba ne treba dovoditi u pitanje mogućnost da države članice prijave potpore čiji se ciljevi podudaraju s ciljevima koje obuhvaća ta Uredba. Takve potpore Komisija ocjenjuje posebno na temelju uvjeta navedenih u toj Uredbi i u skladu s kriterijima utvrđenim u pojedinim smjernicama ili okvirima koje je donijela Komisija kad god je predmetna mjera potpore unutar područja primjene tog određenog instrumenta.”

| (104) | Prije nego što Komisija donese odluku o prijavljenoj potpori, država članica može povući prijavu i odobriti potporu na osnovi važeće uredbe o skupnom izuzeću, ako se iznos potpore smanji na iznos praga prijave ili ispod njega, a sve se odredbe primijenjenog skupnog izuzeća poštuju. |
| --- | --- |

(104)

Prije nego što Komisija donese odluku o prijavljenoj potpori, država članica može povući prijavu i odobriti potporu na osnovi važeće uredbe o skupnom izuzeću, ako se iznos potpore smanji na iznos praga prijave ili ispod njega, a sve se odredbe primijenjenog skupnog izuzeća poštuju.

| (105) | Mađarska tijela pozivaju se na prijašnju Komisijinu praksu donošenja odluka (38). Komisija smatra da se okolnosti citiranog predmeta Ibiden ne mogu usporediti s ovim predmetom budući da je tadašnja odluka donesena po drugoj pravnoj osnovi (SRP 2000. – 2006.) i MSF 2002. (39), a ne uz primjenu USI RPU-a i SRP-a 2007. – 2013. U svakom slučaju, Komisija je tijekom proteklih godina razvila drukčiju praksu donošenja odluka (kao npr. u navedenim odlukama u predmetima Mondi i BMW). |
| --- | --- |

(105)

Mađarska tijela pozivaju se na prijašnju Komisijinu praksu donošenja odluka (38). Komisija smatra da se okolnosti citiranog predmeta Ibiden ne mogu usporediti s ovim predmetom budući da je tadašnja odluka donesena po drugoj pravnoj osnovi (SRP 2000. – 2006.) i MSF 2002. (39), a ne uz primjenu USI RPU-a i SRP-a 2007. – 2013. U svakom slučaju, Komisija je tijekom proteklih godina razvila drukčiju praksu donošenja odluka (kao npr. u navedenim odlukama u predmetima Mondi i BMW).

38

39

| (106) | Naposljetku, navedeni zaključci ostaju nepromijenjeni argumentom da je sudskom praksom utvrđeno da se države članice koje poštuju obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne mogu dovesti u nepovoljniji položaj od onih koje su prekršile obvezu prijave. Komisija napominje da je u citiranoj presudi (40) taj argument iznesen u odnosu na procjenu kompatibilnosti mjere potpore provedene uz povredu obveza iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. Sud je zaključio da bi dodatna obveza da se uzmu u obzir stvarni učinci potpore koja je već na snazi potaknula države članice da prijave projekte ulaganja Komisiji tek nakon što su oni završeni te bi zabranu iz članka 108. stavka 3. UFEU-a lišila učinkovitosti. Stoga Komisija smatra da sudska praksa na koju se pozivaju mađarska tijela nije mjerodavna u odnosu na obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(106)

Naposljetku, navedeni zaključci ostaju nepromijenjeni argumentom da je sudskom praksom utvrđeno da se države članice koje poštuju obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne mogu dovesti u nepovoljniji položaj od onih koje su prekršile obvezu prijave. Komisija napominje da je u citiranoj presudi (40) taj argument iznesen u odnosu na procjenu kompatibilnosti mjere potpore provedene uz povredu obveza iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. Sud je zaključio da bi dodatna obveza da se uzmu u obzir stvarni učinci potpore koja je već na snazi potaknula države članice da prijave projekte ulaganja Komisiji tek nakon što su oni završeni te bi zabranu iz članka 108. stavka 3. UFEU-a lišila učinkovitosti. Stoga Komisija smatra da sudska praksa na koju se pozivaju mađarska tijela nije mjerodavna u odnosu na obvezu prijave iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

40

| (107) | Uzimajući u obzir navedeno, Komisija zaključuje da je potpora odobrena AHM-u nezakonita. Taj zaključak, međutim, ne utječe na procjenu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(107)

Uzimajući u obzir navedeno, Komisija zaključuje da je potpora odobrena AHM-u nezakonita. Taj zaključak, međutim, ne utječe na procjenu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem.

6.3.   PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU

PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU

| (108) | Cilj potpore je promicanje regionalnog razvoja. Budući da je ugovor o dodjeli za ulaganje bez radionice za prešanje potpisan 6. srpnja 2011. (a za radionicu za prešanje 26. rujna 2011.), samo uz obvezu odobrenja Komisije, Komisija smatra da je potpora dodijeljena prije srpnja 2014. te se stoga mora procijeniti – u skladu sa stavkom 188. SRP-a 2014. – 2020. – na osnovi SRP-a 2007. – 2013., a posebice njegovih odredaba o regionalnim potporama velikim projektima ulaganja iz stavka 68. Ako Komisija iz primjedaba koje je zaprimila kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja u propisanom roku ne može u okviru službenog ispitivanja bez dvojbe zaključiti da pragovi iz stavka 68. točke (a) i stavka 68. točke (b) SRP-a 2007. – 2013. nisu premašeni, obvezna je izvršiti detaljnu procjenu na temelju kriterija iz KDP-a. |
| --- | --- |

(108)

Cilj potpore je promicanje regionalnog razvoja. Budući da je ugovor o dodjeli za ulaganje bez radionice za prešanje potpisan 6. srpnja 2011. (a za radionicu za prešanje 26. rujna 2011.), samo uz obvezu odobrenja Komisije, Komisija smatra da je potpora dodijeljena prije srpnja 2014. te se stoga mora procijeniti – u skladu sa stavkom 188. SRP-a 2014. – 2020. – na osnovi SRP-a 2007. – 2013., a posebice njegovih odredaba o regionalnim potporama velikim projektima ulaganja iz stavka 68. Ako Komisija iz primjedaba koje je zaprimila kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja u propisanom roku ne može u okviru službenog ispitivanja bez dvojbe zaključiti da pragovi iz stavka 68. točke (a) i stavka 68. točke (b) SRP-a 2007. – 2013. nisu premašeni, obvezna je izvršiti detaljnu procjenu na temelju kriterija iz KDP-a.

| (109) | Komisija mora provesti svoju procjenu u tri koraka:






  — | prvo, mora potvrditi da je mjera spojiva s općim odredbama SRP-a 2007. – 2013., |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisija mora provesti svoju procjenu u tri koraka:

—

prvo, mora potvrditi da je mjera spojiva s općim odredbama SRP-a 2007. – 2013.,

| — | drugo, mora provjeriti može li bez dvojbe isključiti da testovi na temelju stavka 68. točaka (a) i (b) SRP-a 2007. – 2013. ne zahtijevaju dubinsku procjenu, |
| --- | --- |

—

drugo, mora provjeriti može li bez dvojbe isključiti da testovi na temelju stavka 68. točaka (a) i (b) SRP-a 2007. – 2013. ne zahtijevaju dubinsku procjenu,

| — | treće, ovisno o ishodu procjene iz drugog koraka, možda će morati provesti detaljnu procjenu (41). |
| --- | --- |

—

treće, ovisno o ishodu procjene iz drugog koraka, možda će morati provesti detaljnu procjenu (41).

41

6.4.   SPOJIVOST MJERE SA STANDARDNIM KRITERIJIMA SPOJIVOSTI IZ SRP-A 2007. – 2013.

SPOJIVOST MJERE SA STANDARDNIM KRITERIJIMA SPOJIVOSTI IZ SRP-A 2007. – 2013.

| (110) | Komisija je već u stavku 54. odluke o pokretanju postupka utvrdila da potpora ispunjava opće kriterije spojivosti iz SRP-a 2007. – 2013. U službenom ispitivanju nisu otkriveni elementi kojima bi se ova ocjena dovela u pitanje. Komisija pogotovo napominje sljedeće:






  — | potpora se odobrava uz primjenu programa koji podliježe skupnom izuzeću (bespovratna sredstva na osnovi programa potpore XR 47/2007) i odobrenog programa potpore (porezna olakšica na osnovi programa potpore N 651/2006). U oba se programa poštuju standardni kriteriji spojivosti iz SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisija je već u stavku 54. odluke o pokretanju postupka utvrdila da potpora ispunjava opće kriterije spojivosti iz SRP-a 2007. – 2013. U službenom ispitivanju nisu otkriveni elementi kojima bi se ova ocjena dovela u pitanje. Komisija pogotovo napominje sljedeće:

—

potpora se odobrava uz primjenu programa koji podliježe skupnom izuzeću (bespovratna sredstva na osnovi programa potpore XR 47/2007) i odobrenog programa potpore (porezna olakšica na osnovi programa potpore N 651/2006). U oba se programa poštuju standardni kriteriji spojivosti iz SRP-a 2007. – 2013.

| — | projekt koji će se potpomoći nalazi se u Győru, u regiji Zapadno Podunavlje (Nyugat-Dunántúl), području koje je prihvatljivo za regionalne potpore ulaganju, kako je određeno važećom mađarskom kartom regionalnih potpora. |
| --- | --- |

—

projekt koji će se potpomoći nalazi se u Győru, u regiji Zapadno Podunavlje (Nyugat-Dunántúl), području koje je prihvatljivo za regionalne potpore ulaganju, kako je određeno važećom mađarskom kartom regionalnih potpora.

| — | nema naznaka da bi društvo VW Group općenito, ili AHM pojedinačno, bilo poduzeće u poteškoćama u smislu smjernica Zajednice o državnim potporama za spašavanje i restrukturiranje tvrtki u poteškoćama (42). Stoga je korisnik potpore prihvatljiv za regionalne potpore u skladu sa stavkom 9. SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- |

—

nema naznaka da bi društvo VW Group općenito, ili AHM pojedinačno, bilo poduzeće u poteškoćama u smislu smjernica Zajednice o državnim potporama za spašavanje i restrukturiranje tvrtki u poteškoćama (42). Stoga je korisnik potpore prihvatljiv za regionalne potpore u skladu sa stavkom 9. SRP-a 2007. – 2013.

42

| — | projekt obuhvaća početno ulaganje u smislu stavka 34. SRP-a 2007. – 2013. Početno ulaganje definirano je u stavku 34. SRP-a 2007. – 2013. kao ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu u vezi s i. osnivanjem nove poslovne jedinice; ii. širenjem postojeće poslovne jedinice; iii. diversifikacijom proizvodnje poslovne jedinice na nove dodatne proizvode; i iv. temeljitom promjenom sveukupnog proizvodnog procesa postojeće poslovne jedinice. Projekt ulaganja odnosi se na ulaganje u postojeću poslovnu jedinicu i sadržava elemente 1. temeljite promjene proizvodnog procesa (zamjena platformske montažne tehnologije MQB tehnologijom), u kombinaciji s pojačanom standardizacijom i vertikalnom integracijom proizvodnog procesa (potpuno integrirano postrojenje za proizvodnju automobila umjesto postrojenja za montažu); 2. diversifikacije proizvodnje poslovne jedinice (novi A3 Sedan, dijelovi karoserije iz radionice za prešanje); kao i 3. proširenje montažnih kapaciteta. |
| --- | --- |

—

projekt obuhvaća početno ulaganje u smislu stavka 34. SRP-a 2007. – 2013. Početno ulaganje definirano je u stavku 34. SRP-a 2007. – 2013. kao ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu u vezi s i. osnivanjem nove poslovne jedinice; ii. širenjem postojeće poslovne jedinice; iii. diversifikacijom proizvodnje poslovne jedinice na nove dodatne proizvode; i iv. temeljitom promjenom sveukupnog proizvodnog procesa postojeće poslovne jedinice. Projekt ulaganja odnosi se na ulaganje u postojeću poslovnu jedinicu i sadržava elemente 1. temeljite promjene proizvodnog procesa (zamjena platformske montažne tehnologije MQB tehnologijom), u kombinaciji s pojačanom standardizacijom i vertikalnom integracijom proizvodnog procesa (potpuno integrirano postrojenje za proizvodnju automobila umjesto postrojenja za montažu); 2. diversifikacije proizvodnje poslovne jedinice (novi A3 Sedan, dijelovi karoserije iz radionice za prešanje); kao i 3. proširenje montažnih kapaciteta.

| — | u skladu sa stavkom 40. SRP-a 2007. – 2013. AHM ima obvezu nastaviti ulaganja u regiji najmanje pet godina nakon završetka projekta. |
| --- | --- |

—

u skladu sa stavkom 40. SRP-a 2007. – 2013. AHM ima obvezu nastaviti ulaganja u regiji najmanje pet godina nakon završetka projekta.

| — | korisnik osigurava, u skladu sa stavkom 39. SRP-a 2007. – 2013., financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova u obliku oslobođenom od bilo koje vrste državne potpore. |
| --- | --- |

—

korisnik osigurava, u skladu sa stavkom 39. SRP-a 2007. – 2013., financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova u obliku oslobođenom od bilo koje vrste državne potpore.

| — | ispunjeni su službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak, utvrđeni u stavku 38. SRP-a 2007. – 2013. |
| --- | --- |

—

ispunjeni su službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak, utvrđeni u stavku 38. SRP-a 2007. – 2013.

| — | troškovi koji ispunjavaju uvjete za potpore za ulaganja (vidjeti tablicu II. u prethodnom tekstu) utvrđuju se u skladu sa SRP-om 2007. – 2013. te se poštuju pravila o kumulaciji. |
| --- | --- |

—

troškovi koji ispunjavaju uvjete za potpore za ulaganja (vidjeti tablicu II. u prethodnom tekstu) utvrđuju se u skladu sa SRP-om 2007. – 2013. te se poštuju pravila o kumulaciji.

| — | prijašnja ulaganja nalaze se izvan trogodišnjeg razdoblja kojim se određuje pojedinačni projekt ulaganja. |
| --- | --- |

—

prijašnja ulaganja nalaze se izvan trogodišnjeg razdoblja kojim se određuje pojedinačni projekt ulaganja.

| — | planirani ukupni prihvatljivi rashodi za projekt u sadašnjoj vrijednosti iznose 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR), diskontirano do datuma prijave. Prema odredbama o prilagođavanju iz točke 67. SRP-a 2007. – 2013., to dovodi do najvećeg dopuštenog intenziteta potpore u iznosu od 11,24 % BEBS-a (bruto ekvivalent bespovratnih sredstava) za ovaj projekt. |
| --- | --- |

—

planirani ukupni prihvatljivi rashodi za projekt u sadašnjoj vrijednosti iznose 355 550 milijuna HUF (1 186 milijuna EUR), diskontirano do datuma prijave. Prema odredbama o prilagođavanju iz točke 67. SRP-a 2007. – 2013., to dovodi do najvećeg dopuštenog intenziteta potpore u iznosu od 11,24 % BEBS-a (bruto ekvivalent bespovratnih sredstava) za ovaj projekt.

| — | budući da intenzitet predložene potpore (39 952 milijuna HUF, 133,3 milijuna EUR u sadašnjoj vrijednosti, intenzitet potpore od 11,24 %) ne premašuje najveći dopušteni intenzitet potpore, predloženi intenzitet potpore za ovaj projekt u skladu je sa SRP-om 2007. – 2013. Mađarska je potvrdila da se za potporu projektu ulaganja neće odobriti niti jedna druga potpora osim prijavljene. |
| --- | --- |

—

budući da intenzitet predložene potpore (39 952 milijuna HUF, 133,3 milijuna EUR u sadašnjoj vrijednosti, intenzitet potpore od 11,24 %) ne premašuje najveći dopušteni intenzitet potpore, predloženi intenzitet potpore za ovaj projekt u skladu je sa SRP-om 2007. – 2013. Mađarska je potvrdila da se za potporu projektu ulaganja neće odobriti niti jedna druga potpora osim prijavljene.

| (111) | S obzirom na ta razmatranja, Komisija smatra da su ispunjeni standardni kriteriji spojivosti iz SRP-a. |
| --- | --- |

(111)

S obzirom na ta razmatranja, Komisija smatra da su ispunjeni standardni kriteriji spojivosti iz SRP-a.

6.5.   PRIMJENA TESTOVA UTVRĐENIH ODREDBAMA STAVKA 68. SRP-A 2007. – 2013.

PRIMJENA TESTOVA UTVRĐENIH ODREDBAMA STAVKA 68. SRP-A 2007. – 2013.

| (112) | Komisija je u uvodnoj izjavi 105. navela da će, ako joj primjedbe koje dobije kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja ne omoguće da bez dvojbe zaključi da pragovi iz stavka 68. točaka (a) i (b) nisu premašeni, izvršiti detaljnu procjenu projekta ulaganja na temelju KDP-a. Komisija mora ocijeniti navode li te primjedbe na taj zaključak. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je u uvodnoj izjavi 105. navela da će, ako joj primjedbe koje dobije kao odgovor na pokretanje službenog ispitivanja ne omoguće da bez dvojbe zaključi da pragovi iz stavka 68. točaka (a) i (b) nisu premašeni, izvršiti detaljnu procjenu projekta ulaganja na temelju KDP-a. Komisija mora ocijeniti navode li te primjedbe na taj zaključak.

—   PREDMETNI PROIZVOD

| (113) | U stavku 65. odluke o pokretanju postupka Komisija je smatrala da su za potrebe stavka 68. SRP-a 2007. – 2013. proizvodi na koje se odnosi projekt ulaganja osobni automobili iz tržišnih segmenata A0, A i B u skladu sa segmentacijom POLK. |
| --- | --- |

(113)

U stavku 65. odluke o pokretanju postupka Komisija je smatrala da su za potrebe stavka 68. SRP-a 2007. – 2013. proizvodi na koje se odnosi projekt ulaganja osobni automobili iz tržišnih segmenata A0, A i B u skladu sa segmentacijom POLK.

—   MJERODAVNO TRžIŠTE PROIZVODA

| (114) | U uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka Komisija je točnu definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda ostavila otvorenom i razmotrila sve prihvatljive alternativne definicije tržišta, uključujući pogotovo najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci. Budući da će AHM proizvoditi automobile i dijelove karoserije za automobile segmenata A i B, a budući da bi ih teoretski mogao proizvoditi i za automobile iz segmenta A0, Komisija je smatrala da bi se ti pojedinačni segmenti kao i kombinirani segmenti od A0 do B i od A do B u ovom slučaju trebali smatrati mjerodavnim prihvatljivim tržištima proizvoda. |
| --- | --- |

(114)

U uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka Komisija je točnu definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda ostavila otvorenom i razmotrila sve prihvatljive alternativne definicije tržišta, uključujući pogotovo najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci. Budući da će AHM proizvoditi automobile i dijelove karoserije za automobile segmenata A i B, a budući da bi ih teoretski mogao proizvoditi i za automobile iz segmenta A0, Komisija je smatrala da bi se ti pojedinačni segmenti kao i kombinirani segmenti od A0 do B i od A do B u ovom slučaju trebali smatrati mjerodavnim prihvatljivim tržištima proizvoda.

| (115) | U svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka (kako je opisano u uvodnim izjavama 44. – 46. ove odluke), Mađarska je zadržala svoje stajalište koje je već izraženo u odluci o pokretanju postupka, a da nije dodala nove primjedbe ili informacije koje nisu već iznesene u fazi preliminarnog ispitivanja. Mađarska je pogotovo zadržala stajalište da se kao mjerodavno tržište proizvoda treba definirati kombinirana skupina segmenata vozila iz segmenata A0, A i B te da se zemljopisno tržište treba definirati tako da obuhvaća najmanje kombinirano tržište cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine (a ne samo tržište EGP-a). |
| --- | --- |

(115)

U svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka (kako je opisano u uvodnim izjavama 44. – 46. ove odluke), Mađarska je zadržala svoje stajalište koje je već izraženo u odluci o pokretanju postupka, a da nije dodala nove primjedbe ili informacije koje nisu već iznesene u fazi preliminarnog ispitivanja. Mađarska je pogotovo zadržala stajalište da se kao mjerodavno tržište proizvoda treba definirati kombinirana skupina segmenata vozila iz segmenata A0, A i B te da se zemljopisno tržište treba definirati tako da obuhvaća najmanje kombinirano tržište cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine (a ne samo tržište EGP-a).

| (116) | Što se tiče tržišta proizvoda, Komisija smatra sljedeće: odlukom o provedbi detaljne procjene ne prejudicira se ishod te detaljne procjene spojivosti. Međutim, prije nego što odobri potporu, Komisija mora biti uvjerena da će se pozitivnim doprinosom iz mjere potpore u svakom slučaju nadoknaditi njezini negativni učinci na trgovinu i tržišno natjecanje. Stoga, radi odlučivanja o tome hoće li se provesti detaljna procjena spojivosti neke mjere potpore, definicija tržišta proizvoda treba biti što je moguće uža, uzimajući u obzir specifična obilježja automobila koji će se proizvoditi. |
| --- | --- |

(116)

Što se tiče tržišta proizvoda, Komisija smatra sljedeće: odlukom o provedbi detaljne procjene ne prejudicira se ishod te detaljne procjene spojivosti. Međutim, prije nego što odobri potporu, Komisija mora biti uvjerena da će se pozitivnim doprinosom iz mjere potpore u svakom slučaju nadoknaditi njezini negativni učinci na trgovinu i tržišno natjecanje. Stoga, radi odlučivanja o tome hoće li se provesti detaljna procjena spojivosti neke mjere potpore, definicija tržišta proizvoda treba biti što je moguće uža, uzimajući u obzir specifična obilježja automobila koji će se proizvoditi.

tržišta proizvoda

| (117) | Praksa primjene najuže moguće definicije tržišta utemeljene na pojedinačnim segmentima u automobilskoj industriji dobro je utemeljena u usporedivim odlukama, uključujući konačne odluke (43). |
| --- | --- |

(117)

Praksa primjene najuže moguće definicije tržišta utemeljene na pojedinačnim segmentima u automobilskoj industriji dobro je utemeljena u usporedivim odlukama, uključujući konačne odluke (43).

43

| (118) | Praksa ovih predmeta utemeljena je na ekonomskim razmatranjima mjerodavnima za tržišno natjecanje budući da se temelji na stajalištu da konkurenti u svim tržišnim segmentima, uključujući i najmanji mogući segment, zaslužuju zaštitu od aktera dominantnih na tržištu. |
| --- | --- |

(118)

Praksa ovih predmeta utemeljena je na ekonomskim razmatranjima mjerodavnima za tržišno natjecanje budući da se temelji na stajalištu da konkurenti u svim tržišnim segmentima, uključujući i najmanji mogući segment, zaslužuju zaštitu od aktera dominantnih na tržištu.

| (119) | Točnije, ovaj pristup utemeljen je na teoriji da zamjenjivost dvaju proizvoda na strani potražnje postoji ako ih potrošači smatraju zamjenjivima u pogledu njihovih obilježja, cijene i predviđene uporabe. Svojom praksom ispitivanja tržišnih udjela čak i u najmanjem mogućem segmentu tržišta automobila za koji su dostupne informacije Komisija slijedi upravo tu logiku: tj. ona smatra da je zamjenjivost u pogledu cijene, obilježja i predviđene uporabe najintenzivnija među proizvodima iz istog segmenta. U tom smislu primjena najužeg mogućeg tržišnog segmenta kao jednog prihvatljivog tržišta odražava logiku točke 28. Smjernica za horizontalna spajanja (44), u kojoj se navodi kako se „Proizvodi [...] u okviru mjerodavnog tržišta mogu razlikovati tako što su neki proizvodi bolja zamjena od drugih. Što je veća razina zamjenjivosti među proizvodima poduzeća koja se spajaju, veća je vjerojatnost da će poduzeća koja se spajaju u većoj mjeri povećati cijene. [...] Veća je vjerojatnost da će poticaj poduzeća koja se spajaju za povećanje cijena biti smanjen u slučajevima kada konkurentska poduzeća proizvedu proizvode koji su bliska zamjena za proizvode poduzeća koja se spajaju nego u slučajevima kada ona nude manje bliske zamjene [...]” |
| --- | --- |

(119)

Točnije, ovaj pristup utemeljen je na teoriji da zamjenjivost dvaju proizvoda na strani potražnje postoji ako ih potrošači smatraju zamjenjivima u pogledu njihovih obilježja, cijene i predviđene uporabe. Svojom praksom ispitivanja tržišnih udjela čak i u najmanjem mogućem segmentu tržišta automobila za koji su dostupne informacije Komisija slijedi upravo tu logiku: tj. ona smatra da je zamjenjivost u pogledu cijene, obilježja i predviđene uporabe najintenzivnija među proizvodima iz istog segmenta. U tom smislu primjena najužeg mogućeg tržišnog segmenta kao jednog prihvatljivog tržišta odražava logiku točke 28. Smjernica za horizontalna spajanja (44), u kojoj se navodi kako se „Proizvodi [...] u okviru mjerodavnog tržišta mogu razlikovati tako što su neki proizvodi bolja zamjena od drugih. Što je veća razina zamjenjivosti među proizvodima poduzeća koja se spajaju, veća je vjerojatnost da će poduzeća koja se spajaju u većoj mjeri povećati cijene. [...] Veća je vjerojatnost da će poticaj poduzeća koja se spajaju za povećanje cijena biti smanjen u slučajevima kada konkurentska poduzeća proizvedu proizvode koji su bliska zamjena za proizvode poduzeća koja se spajaju nego u slučajevima kada ona nude manje bliske zamjene [...]”

44

| (120) | To je razlog zašto se konvencionalni automobili tradicionalno dijele na segmente i zašto automobilska industrija modele razvrstava u razne dobro poznate segmente. Za tim se razmatranjem povodila praksa Komisije u utvrđivanju mjerodavnog tržišta u predmetima povezanima s automobilskom industrijom i u pogledu pojedinačnih segmenata, a to je i razlog zašto je Mađarska u prošlosti iznosila argumente povezane s mjerodavnim tržištem u ovom i u drugim predmetima u smislu segmenata. |
| --- | --- |

(120)

To je razlog zašto se konvencionalni automobili tradicionalno dijele na segmente i zašto automobilska industrija modele razvrstava u razne dobro poznate segmente. Za tim se razmatranjem povodila praksa Komisije u utvrđivanju mjerodavnog tržišta u predmetima povezanima s automobilskom industrijom i u pogledu pojedinačnih segmenata, a to je i razlog zašto je Mađarska u prošlosti iznosila argumente povezane s mjerodavnim tržištem u ovom i u drugim predmetima u smislu segmenata.

| (121) | Mađarska nije podnijela dodatne argumente koji bi proturječili ovom stajalištu. Osim toga, Komisija tijekom službenog ispitivanja nije zaprimila informacije od trećih osoba koje bi joj omogućile bolje razumijevanje segmentacije tržišta. Komisija stoga zadržava svoj pristup da ostavi otvorenom točnu definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda i primijeni pristup definicija prihvatljivog alternativnog tržišta, kojima se definiraju pojedinačni segmenti automobila (uključujući i najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci). Stoga Komisija i dalje smatra da bi se pojedinačni segmenti A0, A i B kao i kombinirani segmenti od A0 do B i od A do B u ovom slučaju trebali smatrati mjerodavnim prihvatljivim tržištima proizvoda (45). |
| --- | --- |

(121)

Mađarska nije podnijela dodatne argumente koji bi proturječili ovom stajalištu. Osim toga, Komisija tijekom službenog ispitivanja nije zaprimila informacije od trećih osoba koje bi joj omogućile bolje razumijevanje segmentacije tržišta. Komisija stoga zadržava svoj pristup da ostavi otvorenom točnu definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda i primijeni pristup definicija prihvatljivog alternativnog tržišta, kojima se definiraju pojedinačni segmenti automobila (uključujući i najužu segmentaciju za koju su dostupni podaci). Stoga Komisija i dalje smatra da bi se pojedinačni segmenti A0, A i B kao i kombinirani segmenti od A0 do B i od A do B u ovom slučaju trebali smatrati mjerodavnim prihvatljivim tržištima proizvoda (45).

45

—   ZEMLJOPISNO TRŽIŠTE

| (122) | U odnosu na zemljopisno tržište Komisija zadržava svoju početnu procjenu iz odluke o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 87. odluke o pokretanju postupka) da je mjerodavno tržište EGP-a ili veće tržište; Komisija ne može isključiti mogućnost da se zemljopisno tržište ograniči na tržište EGP-a. |
| --- | --- |

(122)

U odnosu na zemljopisno tržište Komisija zadržava svoju početnu procjenu iz odluke o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 87. odluke o pokretanju postupka) da je mjerodavno tržište EGP-a ili veće tržište; Komisija ne može isključiti mogućnost da se zemljopisno tržište ograniči na tržište EGP-a.

zemljopisno tržište

| (123) | Komisija napominje da Mađarska zadržava argumente koje je već iznijela u preliminarnom ispitivanju, ali tijekom službenog ispitivanja nije dostavila nikakve dodatne elemente ili informacije (vidjeti uvodnu izjavu 47. ove odluke). Komisija smatra kako su ti argumenti nedostatni da razbiju zabrinutost da bi se zemljopisno tržište moglo ograničiti na tržište EGP-a. Komisija pogotovo smatra sljedeće: |
| --- | --- |

(123)

Komisija napominje da Mađarska zadržava argumente koje je već iznijela u preliminarnom ispitivanju, ali tijekom službenog ispitivanja nije dostavila nikakve dodatne elemente ili informacije (vidjeti uvodnu izjavu 47. ove odluke). Komisija smatra kako su ti argumenti nedostatni da razbiju zabrinutost da bi se zemljopisno tržište moglo ograničiti na tržište EGP-a. Komisija pogotovo smatra sljedeće:

Svjetsko tržišno natjecanje

Svjetsko tržišno natjecanje

| (124) | Činjenica da su veliki proizvođači automobila aktivni na međunarodnoj razini te u svjetskom tržišnom natjecanju nije dovoljan dokaz da su pojedinačna tržišta integrirana i da tvore jedinstveno svjetsko tržište (ili kombinirano tržište cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine). Isto se odnosi i na argument da deset najvećih POO-ova ima proizvodne lokacije i sustave distribucije diljem svijeta. Zapravo, Komisija smatra da bi se nestabilnost valutnog tečaja mogla navesti kao jedan faktor koji je potaknuo POO-ove da izgrade proizvodna postrojenja na lokacijama koje su bliže regionalnoj potražnji, a isto se može odnositi i na politike učinkovite zaštite (visoke tarife na uvoze krajnjih proizvođača, niske tarife na intermedijarne proizvode, davanje poticaja lokalnoj proizvodnji/montaži). Treći argument za postojanje svjetskih proizvodnih struktura, unatoč neintegriranim tržištima, činjenica je da određene države dopuštaju uvoz jedino ako se paralelno uspostave zajednički pothvati za lokalnu proizvodnju. Globalna prisutnost glavnih aktera kao proizvođača stoga nije sama po sebi pokazatelj postojanja svjetskog tržišta (ili tržišta šireg od EGP-a). Slično tome, postojanje distribucijskih sustava rasprostranjenih diljem svijeta ne predstavlja dokaz da je to tržište globalno (ili šire od EGP-a) iz perspektive tržišnog natjecanja. Činjenica da društvo AUDI AG/VW Group želi opskrbljivati svjetsko tržište trima ili četirima modelima automobila, te opskrbljivati svjetsko tržište, osim Kine, modelima A3 Sedan sa samo jedne lokacije, jednako je tako nedostatna da bi potkrijepila zaključak da je zemljopisno tržište šire od EGP-a. |
| --- | --- |

(124)

Činjenica da su veliki proizvođači automobila aktivni na međunarodnoj razini te u svjetskom tržišnom natjecanju nije dovoljan dokaz da su pojedinačna tržišta integrirana i da tvore jedinstveno svjetsko tržište (ili kombinirano tržište cijele Europe, Sjeverne i Južne Amerike te Kine). Isto se odnosi i na argument da deset najvećih POO-ova ima proizvodne lokacije i sustave distribucije diljem svijeta. Zapravo, Komisija smatra da bi se nestabilnost valutnog tečaja mogla navesti kao jedan faktor koji je potaknuo POO-ove da izgrade proizvodna postrojenja na lokacijama koje su bliže regionalnoj potražnji, a isto se može odnositi i na politike učinkovite zaštite (visoke tarife na uvoze krajnjih proizvođača, niske tarife na intermedijarne proizvode, davanje poticaja lokalnoj proizvodnji/montaži). Treći argument za postojanje svjetskih proizvodnih struktura, unatoč neintegriranim tržištima, činjenica je da određene države dopuštaju uvoz jedino ako se paralelno uspostave zajednički pothvati za lokalnu proizvodnju. Globalna prisutnost glavnih aktera kao proizvođača stoga nije sama po sebi pokazatelj postojanja svjetskog tržišta (ili tržišta šireg od EGP-a). Slično tome, postojanje distribucijskih sustava rasprostranjenih diljem svijeta ne predstavlja dokaz da je to tržište globalno (ili šire od EGP-a) iz perspektive tržišnog natjecanja. Činjenica da društvo AUDI AG/VW Group želi opskrbljivati svjetsko tržište trima ili četirima modelima automobila, te opskrbljivati svjetsko tržište, osim Kine, modelima A3 Sedan sa samo jedne lokacije, jednako je tako nedostatna da bi potkrijepila zaključak da je zemljopisno tržište šire od EGP-a.

Trgovinski tokovi

Trgovinski tokovi

| (125) | Argument da je visoka razina trgovinskih tokova, npr. činjenica da se oko 13 % automobila u segmentu A i više od 25 % automobila u segmentu B iz proizvodnje EGP-a izvozi u druge regije svijeta, jednako je tako nedostatan da bi se dokazalo postojanje globalnog tržišta (ili ovdje šireg od EGP-a). Komisija smatra da, dok se zahvaljujući trgovinskim tokovima može dobiti uvid u stupanj integracije različitih zemljopisnih područja sagledavanjem važnosti uvoza i izvoza u odnosu na razine lokalne proizvodnje i potrošnje, samo postojanje trgovinskih tokova nije dovoljan dokaz da bi se smatralo da postoji integrirano zemljopisno tržište. Zapravo, iako se mogu provoditi isporuke između EGP-a i drugih regija, to ne znači da su tržišta integrirana u smislu da uvjeti na jednom tržištu (npr. cijene) utječu na uvjete na drugom tržištu. To je posebice slučaj ondje gdje se zamijećene isporuke odnose prvenstveno na isporuke samih proizvođača, za razliku od isporuka neovisnih uvoznika i izvoznika koji se bave arbitražom cijena. Cijene mogu u potpunosti ovisiti o pojedinačnom tržištu (npr. mogu biti visoke na jednom tržištu, a niske na drugom) i ne biti usklađene s uvjetima navodno integriranog tržišta. Analiza trgovinskih tokova ne pruža odgovor na načelno pitanje pri određivanju tržišta, a to je može li se uvozima ili izvozima poraziti povećanje cijena na lokalnom tržištu. Komisija napominje da Mađarska nije dostavila daljnje empirijske materijale kojima bi se dokazalo postojanje korelacijskih cjenovnih kretanja ili reaktivnost neto uvoza na promjene relativnih cijena. |
| --- | --- |

(125)

Argument da je visoka razina trgovinskih tokova, npr. činjenica da se oko 13 % automobila u segmentu A i više od 25 % automobila u segmentu B iz proizvodnje EGP-a izvozi u druge regije svijeta, jednako je tako nedostatan da bi se dokazalo postojanje globalnog tržišta (ili ovdje šireg od EGP-a). Komisija smatra da, dok se zahvaljujući trgovinskim tokovima može dobiti uvid u stupanj integracije različitih zemljopisnih područja sagledavanjem važnosti uvoza i izvoza u odnosu na razine lokalne proizvodnje i potrošnje, samo postojanje trgovinskih tokova nije dovoljan dokaz da bi se smatralo da postoji integrirano zemljopisno tržište. Zapravo, iako se mogu provoditi isporuke između EGP-a i drugih regija, to ne znači da su tržišta integrirana u smislu da uvjeti na jednom tržištu (npr. cijene) utječu na uvjete na drugom tržištu. To je posebice slučaj ondje gdje se zamijećene isporuke odnose prvenstveno na isporuke samih proizvođača, za razliku od isporuka neovisnih uvoznika i izvoznika koji se bave arbitražom cijena. Cijene mogu u potpunosti ovisiti o pojedinačnom tržištu (npr. mogu biti visoke na jednom tržištu, a niske na drugom) i ne biti usklađene s uvjetima navodno integriranog tržišta. Analiza trgovinskih tokova ne pruža odgovor na načelno pitanje pri određivanju tržišta, a to je može li se uvozima ili izvozima poraziti povećanje cijena na lokalnom tržištu. Komisija napominje da Mađarska nije dostavila daljnje empirijske materijale kojima bi se dokazalo postojanje korelacijskih cjenovnih kretanja ili reaktivnost neto uvoza na promjene relativnih cijena.

Prepreke trgovini

Prepreke trgovini

| (126) | Komisija priznaje da se važnost prepreka trgovini s vremenom smanjuje. Bez obzira na to, Komisija je uvjerena da su jedan od glavnih faktora za prekooceansku proizvodnju i odluke o preseljenju proizvođača automobila iz EU-a prepreke pristupu tržištu na ciljnim tržištima. Prepreke visokih tarifa i dalje ozbiljno narušavaju pristup izvoznicima iz EU-a, posebno u Aziji. Netarifne prepreke, uključujući nepraktične i diskriminirajuće uvjete certificiranja, potrebu za dodatnim ispitivanjem, trošarine itd., snažno utječu na izvoz vozila iz EU-a na tržišta jugoistočne Azije, Kine i Južne Amerike. Komisija priznaje da su Sjedinjene Američke Države daleko najvažnije odredište ukupnih izvoza automobila iz EU-a. Međutim, EU i SAD imaju bitno različite pristupe regulaciji i nadzoru tržišta. Takve regulatorne razlike vjerojatno su i danas najveća prepreka pristupu izvozima automobila iz EU-a u SAD. |
| --- | --- |

(126)

Komisija priznaje da se važnost prepreka trgovini s vremenom smanjuje. Bez obzira na to, Komisija je uvjerena da su jedan od glavnih faktora za prekooceansku proizvodnju i odluke o preseljenju proizvođača automobila iz EU-a prepreke pristupu tržištu na ciljnim tržištima. Prepreke visokih tarifa i dalje ozbiljno narušavaju pristup izvoznicima iz EU-a, posebno u Aziji. Netarifne prepreke, uključujući nepraktične i diskriminirajuće uvjete certificiranja, potrebu za dodatnim ispitivanjem, trošarine itd., snažno utječu na izvoz vozila iz EU-a na tržišta jugoistočne Azije, Kine i Južne Amerike. Komisija priznaje da su Sjedinjene Američke Države daleko najvažnije odredište ukupnih izvoza automobila iz EU-a. Međutim, EU i SAD imaju bitno različite pristupe regulaciji i nadzoru tržišta. Takve regulatorne razlike vjerojatno su i danas najveća prepreka pristupu izvozima automobila iz EU-a u SAD.

| (127) | Komisija je nadalje na primjeren način uzela u obzir argumente iznesene u odnosu na sve manje troškove prijevoza. Komisija u tom pogledu nije u potpunosti uvjerena. Budući razvoji u pogledu sve manjih troškova transporta ne mogu se jasno potvrditi u trenutačnom gospodarskom stanju kada cijene goriva fluktuiraju. Stoga se spomenuto buduće smanjenje troškova ne može uzeti zdravo za gotovo. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je nadalje na primjeren način uzela u obzir argumente iznesene u odnosu na sve manje troškove prijevoza. Komisija u tom pogledu nije u potpunosti uvjerena. Budući razvoji u pogledu sve manjih troškova transporta ne mogu se jasno potvrditi u trenutačnom gospodarskom stanju kada cijene goriva fluktuiraju. Stoga se spomenuto buduće smanjenje troškova ne može uzeti zdravo za gotovo.

Korelacije cijena

Korelacije cijena

| (128) | Mađarska tijela dostavila su i analizu korelacija cijena automobila za uzorak od deset europskih zemalja u segmentima A i B u razdoblju između 1K2005. i 2K2010., kao i analizu korelacija između triju parova europskih zemalja, a to su Njemačka i Francuska, Njemačka i Italija te Njemačka i Ujedinjena Kraljevina u istom razdoblju. Svrha te analize je da pokaže da je korelacija cijena u Sjevernoj Americi i prosječne cijene u deset odabranih zemalja EGP-a usporediva s korelacijom cijena automobila u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini. Zaključuju da se analizom podržava zaključak da bi se Sjeverna Amerika i EGP trebali smatrati jedinstvenim zemljopisnim tržištem. S obzirom na to nije sporno da su ove potonje zemlje na istom zemljopisnom tržištu, to a fortiori znači da bi i Sjeverna Amerika i EGP trebali biti na istom zemljopisnom tržištu. |
| --- | --- |

(128)

Mađarska tijela dostavila su i analizu korelacija cijena automobila za uzorak od deset europskih zemalja u segmentima A i B u razdoblju između 1K2005. i 2K2010., kao i analizu korelacija između triju parova europskih zemalja, a to su Njemačka i Francuska, Njemačka i Italija te Njemačka i Ujedinjena Kraljevina u istom razdoblju. Svrha te analize je da pokaže da je korelacija cijena u Sjevernoj Americi i prosječne cijene u deset odabranih zemalja EGP-a usporediva s korelacijom cijena automobila u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini. Zaključuju da se analizom podržava zaključak da bi se Sjeverna Amerika i EGP trebali smatrati jedinstvenim zemljopisnim tržištem. S obzirom na to nije sporno da su ove potonje zemlje na istom zemljopisnom tržištu, to a fortiori znači da bi i Sjeverna Amerika i EGP trebali biti na istom zemljopisnom tržištu.

a fortiori

| (129) | Komisija napominje da je skup podataka na kojima je izvršena analiza koju su dostavila mađarska tijela utemeljen, za svaki od razmatranih tržišnih segmenata (segmenti A i B) te za svako od navedenih šest zemljopisnih područja, tj. Sjevernu Ameriku, uzorak od deset zemalja EGP-a, Njemačku, Francusku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu, na skupu od 22 podatkovne točke koje pokrivaju razdoblje od 1K2005. do 2K2010. Analiza odnosa provedena je na razini indeksa i u vezi s razlikom među indeksima (46). |
| --- | --- |

(129)

Komisija napominje da je skup podataka na kojima je izvršena analiza koju su dostavila mađarska tijela utemeljen, za svaki od razmatranih tržišnih segmenata (segmenti A i B) te za svako od navedenih šest zemljopisnih područja, tj. Sjevernu Ameriku, uzorak od deset zemalja EGP-a, Njemačku, Francusku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu, na skupu od 22 podatkovne točke koje pokrivaju razdoblje od 1K2005. do 2K2010. Analiza odnosa provedena je na razini indeksa i u vezi s razlikom među indeksima (46).

46

| (130) | Navedena analiza odnosa provedena je na temelju Fisherovog lančanog indeksa. Fisherov lančani indeks, poput općih indeksa cijena, ima svrhu evaluacije razvoja cijena za određenu košaricu proizvoda u nekoj regiji za određeni vremenski interval. To postiže obračunom normaliziranog ponderiranog prosjeka cijena. Kod prosječne cijene stoga se uzima u obzir relativna potrošnja robe u košarici te se smanjuje radi prilagodbe jednom referentnom razdoblju (47). Postoji više načina za izračun indeksa, a u ekonomskoj je literaturi utvrđeno više indeksa. Fisherov je indeks izvedeni indeks, jer je to (geometrijski) prosjek dvaju drugih indeksa poznatih kao Paasheov i Laspeyresov indeks. U ovom konkretnom slučaju mađarska tijela isto tako predlažu verziju Fisherovog indeksa koja je „lančana”. To znači da se promjena cijena ne odnosi na razdoblje neposredno prije, nego se odnosi na referentno razdoblje odabrano za normalizaciju. |
| --- | --- |

(130)

Navedena analiza odnosa provedena je na temelju Fisherovog lančanog indeksa. Fisherov lančani indeks, poput općih indeksa cijena, ima svrhu evaluacije razvoja cijena za određenu košaricu proizvoda u nekoj regiji za određeni vremenski interval. To postiže obračunom normaliziranog ponderiranog prosjeka cijena. Kod prosječne cijene stoga se uzima u obzir relativna potrošnja robe u košarici te se smanjuje radi prilagodbe jednom referentnom razdoblju (47). Postoji više načina za izračun indeksa, a u ekonomskoj je literaturi utvrđeno više indeksa. Fisherov je indeks izvedeni indeks, jer je to (geometrijski) prosjek dvaju drugih indeksa poznatih kao Paasheov i Laspeyresov indeks. U ovom konkretnom slučaju mađarska tijela isto tako predlažu verziju Fisherovog indeksa koja je „lančana”. To znači da se promjena cijena ne odnosi na razdoblje neposredno prije, nego se odnosi na referentno razdoblje odabrano za normalizaciju.

47

| (131) | Rezultati dobiveni za segment A su kako slijedi: korelacija između cjenovnog indeksa za Sjevernu Ameriku i cjenovnog indeksa za uzorak od odabranih deset zemalja EGP-a iznosi 0,94. U ovoj studiji utvrđeno je da je to slično korelaciji među indeksima cijena za Njemačku i Francusku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu koji iznose od 0,90 do 0,95. |
| --- | --- |

(131)

Rezultati dobiveni za segment A su kako slijedi: korelacija između cjenovnog indeksa za Sjevernu Ameriku i cjenovnog indeksa za uzorak od odabranih deset zemalja EGP-a iznosi 0,94. U ovoj studiji utvrđeno je da je to slično korelaciji među indeksima cijena za Njemačku i Francusku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu koji iznose od 0,90 do 0,95.

segment A

| (132) | Kao prvo, Komisija nema prigovora primjeni indeksa, a posebice primjeni Fisherovog lančanog indeksa. Međutim, Komisija ima dvojbe u vezi s temeljnim podacima koji su korišteni za izračun tog indeksa. Zapravo se ne može isključiti da iz nekog kompozicijskog učinka može proizaći lažna korelacija uzrokovana sličnim (zajedničkim) tendencijama uzoraka potrošnje (određivanje pondera u indeksu, npr. pomak prema skupljim modelima iz segmenta) umjesto tendencijama stvarnih cijena. |
| --- | --- |

(132)

Kao prvo, Komisija nema prigovora primjeni indeksa, a posebice primjeni Fisherovog lančanog indeksa. Međutim, Komisija ima dvojbe u vezi s temeljnim podacima koji su korišteni za izračun tog indeksa. Zapravo se ne može isključiti da iz nekog kompozicijskog učinka može proizaći lažna korelacija uzrokovana sličnim (zajedničkim) tendencijama uzoraka potrošnje (određivanje pondera u indeksu, npr. pomak prema skupljim modelima iz segmenta) umjesto tendencijama stvarnih cijena.

| (133) | Kao drugo, Komisija napominje da se analiza provodi na razinama jednostavnih indeksa, dok bi se analiza korelacije tipično trebala pobrinuti za postojanje zajedničkih trendova cijena (potaknutih npr. zajedničkim trendovima troškova), da bi ih se isključilo i da bi se izbjegle lažne korelacije. To se naziva djelomičnom korelacijom. Ova analiza nije provedena, stoga bi sve takve korelacijske vrijednosti mogle biti lažne. |
| --- | --- |

(133)

Kao drugo, Komisija napominje da se analiza provodi na razinama jednostavnih indeksa, dok bi se analiza korelacije tipično trebala pobrinuti za postojanje zajedničkih trendova cijena (potaknutih npr. zajedničkim trendovima troškova), da bi ih se isključilo i da bi se izbjegle lažne korelacije. To se naziva djelomičnom korelacijom. Ova analiza nije provedena, stoga bi sve takve korelacijske vrijednosti mogle biti lažne.

| (134) | Kao treće, vrijedi napomenuti da razina korelacije koja se čini visokom (kao u ovom slučaju) također može biti lažna ako vremenski okviri nisu stacionarni, tj. kada postoji vremenski trend. Dobro je poznato da je kada dva vremenska okvira nisu stacionarna razina korelacije umjetno visoka. Dobra praksa pokazuje da je analiza korelacije smislena kada su vremenski okviri stacionarni. Stoga se korelacijskim vrijednostima proizašlim iz nestacionarnih vremenskih okvira ne treba pridavati dokazna vrijednost. U ovom slučaju obje su serije indeksa nestacionarne i pokazuju jasan trend. To baca dvojbu na valjanost korelacijskih rezultata. Treba napomenuti da mađarska tijela ovo prepoznaju i objašnjavaju da je stoga bolje prvo učiniti seriju stacionarnom bilježenjem razlika (tj. uklanjanjem vremenskog okvira) i izračunom korelacija kod tih izmijenjenih vremenskih serija. Došli su do zaključka da su korelacijske vrijednosti usporedive te bi se stoga u opseg zemljopisnog tržišta trebala uključiti Sjeverna Amerika. |
| --- | --- |

(134)

Kao treće, vrijedi napomenuti da razina korelacije koja se čini visokom (kao u ovom slučaju) također može biti lažna ako vremenski okviri nisu stacionarni, tj. kada postoji vremenski trend. Dobro je poznato da je kada dva vremenska okvira nisu stacionarna razina korelacije umjetno visoka. Dobra praksa pokazuje da je analiza korelacije smislena kada su vremenski okviri stacionarni. Stoga se korelacijskim vrijednostima proizašlim iz nestacionarnih vremenskih okvira ne treba pridavati dokazna vrijednost. U ovom slučaju obje su serije indeksa nestacionarne i pokazuju jasan trend. To baca dvojbu na valjanost korelacijskih rezultata. Treba napomenuti da mađarska tijela ovo prepoznaju i objašnjavaju da je stoga bolje prvo učiniti seriju stacionarnom bilježenjem razlika (tj. uklanjanjem vremenskog okvira) i izračunom korelacija kod tih izmijenjenih vremenskih serija. Došli su do zaključka da su korelacijske vrijednosti usporedive te bi se stoga u opseg zemljopisnog tržišta trebala uključiti Sjeverna Amerika.

| (135) | Komisija smatra da je ta analiza nevaljana. Zapravo, rezultati korelacije izmijenjene vremenske serije cijena (nakon uklanjanja vremenskog trenda) za Sjevernu Ameriku i uzorak od deset odabranih zemalja EGP-a, Njemačku i Francusku, Njemačku i Italiju te Njemačku i Ujedinjenu Kraljevinu su 0,39, 0,60, 0,60 i 0,55. Ukupna korelacija između Sjeverne Amerike i uzorka od deset odabranih zemalja EGP-a stoga je prilično niska (0,39), a posebice je znatno niža od referentnih korelacija izračunatih za promjene Fisherovog lančanog indeksa cijena između Njemačke i Francuske, Njemačke i Italije te Njemačke i Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(135)

Komisija smatra da je ta analiza nevaljana. Zapravo, rezultati korelacije izmijenjene vremenske serije cijena (nakon uklanjanja vremenskog trenda) za Sjevernu Ameriku i uzorak od deset odabranih zemalja EGP-a, Njemačku i Francusku, Njemačku i Italiju te Njemačku i Ujedinjenu Kraljevinu su 0,39, 0,60, 0,60 i 0,55. Ukupna korelacija između Sjeverne Amerike i uzorka od deset odabranih zemalja EGP-a stoga je prilično niska (0,39), a posebice je znatno niža od referentnih korelacija izračunatih za promjene Fisherovog lančanog indeksa cijena između Njemačke i Francuske, Njemačke i Italije te Njemačke i Ujedinjene Kraljevine.

| (136) | Ne čini se da ti dokazi potkrjepljuju zaključak da mjerodavno zemljopisno tržište za segment A obuhvaća i Sjevernu Ameriku. Nadalje, čini se da analiza korelacije počiva na nekim pojednostavljenim pretpostavkama koje nisu u dovoljnoj mjeri prepoznate ili ispitane, kao npr. odsustvo uobičajenih šokova i postojanje potencijalno različitih vremenskih trendova. Osim toga, rezultati korelacijskog testa, ako su pouzdani, prije će potkrijepiti pretpostavku užeg opsega zemljopisnog tržišta. |
| --- | --- |

(136)

Ne čini se da ti dokazi potkrjepljuju zaključak da mjerodavno zemljopisno tržište za segment A obuhvaća i Sjevernu Ameriku. Nadalje, čini se da analiza korelacije počiva na nekim pojednostavljenim pretpostavkama koje nisu u dovoljnoj mjeri prepoznate ili ispitane, kao npr. odsustvo uobičajenih šokova i postojanje potencijalno različitih vremenskih trendova. Osim toga, rezultati korelacijskog testa, ako su pouzdani, prije će potkrijepiti pretpostavku užeg opsega zemljopisnog tržišta.

| (137) | S obzirom na to da tržišni udio za korisnika potpore na tržištu EGP-a za segment A premašuje 25 %, prag testa na temelju stavka 68. točke (a), iznad kojeg je obvezna detaljna procjena, u svakom je slučaju premašen. Stoga nije nužno razmatrati rezultate za segment B. Mađarska nije dostavila korelacijske rezultate za segment A0. |
| --- | --- |

(137)

S obzirom na to da tržišni udio za korisnika potpore na tržištu EGP-a za segment A premašuje 25 %, prag testa na temelju stavka 68. točke (a), iznad kojeg je obvezna detaljna procjena, u svakom je slučaju premašen. Stoga nije nužno razmatrati rezultate za segment B. Mađarska nije dostavila korelacijske rezultate za segment A0.

Zaključak o zemljopisnom tržištu

Zaključak o zemljopisnom tržištu

| (138) | S obzirom na navedeno, i budući da Komisija tijekom službenog ispitivanja nije zaprimila dodatne informacije uz pomoć kojih bi mogla zaključiti da je mjerodavno zemljopisno tržište šire od EGP-a, ona zadržava svoj zaključak da je mjerodavno zemljopisno tržište – neovisno o odabranoj definiciji tržišta proizvoda – EGP ili šire. Opet, Komisija naglašava da je obvezna provjeriti hoće li se pozitivnim doprinosom mjere potpore u svakom slučaju nadoknaditi njegovi negativni učinci na trgovinu i tržišno natjecanje. Stoga, radi odlučivanja o tome hoće li se provesti detaljna procjena spojivosti neke mjere potpore, definicija zemljopisnog tržišta treba biti što je moguće uža, uzimajući u obzir specifična obilježja automobila koji će se proizvoditi. |
| --- | --- |

(138)

S obzirom na navedeno, i budući da Komisija tijekom službenog ispitivanja nije zaprimila dodatne informacije uz pomoć kojih bi mogla zaključiti da je mjerodavno zemljopisno tržište šire od EGP-a, ona zadržava svoj zaključak da je mjerodavno zemljopisno tržište – neovisno o odabranoj definiciji tržišta proizvoda – EGP ili šire. Opet, Komisija naglašava da je obvezna provjeriti hoće li se pozitivnim doprinosom mjere potpore u svakom slučaju nadoknaditi njegovi negativni učinci na trgovinu i tržišno natjecanje. Stoga, radi odlučivanja o tome hoće li se provesti detaljna procjena spojivosti neke mjere potpore, definicija zemljopisnog tržišta treba biti što je moguće uža, uzimajući u obzir specifična obilježja automobila koji će se proizvoditi.

6.5.1.   Zaključak o testu na temelju stavka 68. točke (a)

Zaključak o testu na temelju stavka 68. točke (a)

| (139) | Komisija je provela test iz stavka 68. točke (a) SRP-a na svim prihvatljivim tržištima proizvoda i zemljopisnim tržištima da bi provjerila premašuje li korisnikov tržišni udio prije i nakon ulaganja 25 %. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je provela test iz stavka 68. točke (a) SRP-a na svim prihvatljivim tržištima proizvoda i zemljopisnim tržištima da bi provjerila premašuje li korisnikov tržišni udio prije i nakon ulaganja 25 %.

| (140) | S obzirom na činjenicu da se nisu mogli utvrditi pojedinačni mjerodavni proizvod niti pojedinačno zemljopisno tržište, morali su se uzeti u obzir rezultati za sva moguća tržišta. Tržišni udio društva VW Group zauzima više od 25 % u pojedinačnim te kombiniranim segmentima A i B u EGP-u u svim predmetnim godinama. U kombiniranom segmentu A0, A i B unutar EGP-a, prag od 25 % premašen je od 2011. godine. Komisija stoga zaključuje da je prag iz stavka 68. točke (a) u svakom slučaju premašen, bez obzira na to koja je definicija tržišta proizvoda, te da stoga nije potrebno donijeti odluku o određenoj definiciji tržišta proizvoda. |
| --- | --- |

(140)

S obzirom na činjenicu da se nisu mogli utvrditi pojedinačni mjerodavni proizvod niti pojedinačno zemljopisno tržište, morali su se uzeti u obzir rezultati za sva moguća tržišta. Tržišni udio društva VW Group zauzima više od 25 % u pojedinačnim te kombiniranim segmentima A i B u EGP-u u svim predmetnim godinama. U kombiniranom segmentu A0, A i B unutar EGP-a, prag od 25 % premašen je od 2011. godine. Komisija stoga zaključuje da je prag iz stavka 68. točke (a) u svakom slučaju premašen, bez obzira na to koja je definicija tržišta proizvoda, te da stoga nije potrebno donijeti odluku o određenoj definiciji tržišta proizvoda.

6.5.2.   Zaključak o testu na temelju stavka 68. točke (b)

Zaključak o testu na temelju stavka 68. točke (b)

| (141) | Budući da rezultat testa na temelju stavka 68. točke (a) zahtijeva provođenje detaljne procjene potpore, nije potrebno donijeti definitivno stajalište o ishodu testa na temelju stavka 68. točke (b). |
| --- | --- |

(141)

Budući da rezultat testa na temelju stavka 68. točke (a) zahtijeva provođenje detaljne procjene potpore, nije potrebno donijeti definitivno stajalište o ishodu testa na temelju stavka 68. točke (b).

6.5.3.   Zaključak

Zaključak

| (142) | S obzirom na to da je premašen mjerodavni prag iz testa na temelju stavka 68. točke (a), Komisija je nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora odlučila provesti detaljno ispitivanje o tome je li potpora potrebna kako bi se osigurao poticajni učinak ulaganja te nadmašuju li koristi koje donosi predmetna mjera potpore učinak narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(142)

S obzirom na to da je premašen mjerodavni prag iz testa na temelju stavka 68. točke (a), Komisija je nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora odlučila provesti detaljno ispitivanje o tome je li potpora potrebna kako bi se osigurao poticajni učinak ulaganja te nadmašuju li koristi koje donosi predmetna mjera potpore učinak narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu između država članica.

6.6.   DETALJNA PROCJENA MJERE POTPORE

DETALJNA PROCJENA MJERE POTPORE

| (143) | Detaljna procjena provodi se na temelju KDP-a. |
| --- | --- |

(143)

Detaljna procjena provodi se na temelju KDP-a.

6.6.1.   Pozitivni učinci potpore

Pozitivni učinci potpore

6.6.1.1.   Doprinos razvoju regije

Doprinos razvoju regije

| (144) | Regija Zapadno Podunavlje ispunjava uvjete za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. Komisija prima na znanje pozitivne regionalne učinke ulaganja koje je iznijela Mađarska (vidjeti uvodnu izjavu 56.) te smatra da učinci nastanka izravnih i neizravnih radnih mjesta, potencijal privlačenja dodatnih dobavljača i pružatelja usluga, prijenos znanja u regiju i unaprjeđenje regionalnih vještina posebno predstavljaju važan doprinos razvoju regije i postizanju cilja kohezije EU-a. |
| --- | --- |

(144)

Regija Zapadno Podunavlje ispunjava uvjete za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. Komisija prima na znanje pozitivne regionalne učinke ulaganja koje je iznijela Mađarska (vidjeti uvodnu izjavu 56.) te smatra da učinci nastanka izravnih i neizravnih radnih mjesta, potencijal privlačenja dodatnih dobavljača i pružatelja usluga, prijenos znanja u regiju i unaprjeđenje regionalnih vještina posebno predstavljaju važan doprinos razvoju regije i postizanju cilja kohezije EU-a.

6.6.1.2.   Primjerenost instrumenta potpore

Primjerenost instrumenta potpore

| (145) | U stavcima 17. i 18. KDP-a naglašava se da su državne potpore u obliku subvencija ulaganja tek jedno od sredstava za nadvladavanje neuspjeha na tržištu te promicanje gospodarskog razvoja u regijama u nepovoljnom položaju. Potpore predstavljaju prikladan instrument ako nude određene prednosti u usporedbi s drugim mjerama politike. U skladu sa stavkom 18. KDP-a jedino „mjere za koje su države članice razmatrale i druge mogućnosti politika i za koje su utvrđene prednosti uporabe selektivnog instrumenta, poput državnih potpora određenom poduzeću, smatraju se primjerenim instrumentom”. |
| --- | --- |

(145)

U stavcima 17. i 18. KDP-a naglašava se da su državne potpore u obliku subvencija ulaganja tek jedno od sredstava za nadvladavanje neuspjeha na tržištu te promicanje gospodarskog razvoja u regijama u nepovoljnom položaju. Potpore predstavljaju prikladan instrument ako nude određene prednosti u usporedbi s drugim mjerama politike. U skladu sa stavkom 18. KDP-a jedino „mjere za koje su države članice razmatrale i druge mogućnosti politika i za koje su utvrđene prednosti uporabe selektivnog instrumenta, poput državnih potpora određenom poduzeću, smatraju se primjerenim instrumentom”.

| (146) | Mađarska je objasnila da su već poduzete opće mjere potpore gospodarskom razvoju na nacionalnoj i regionalnoj razini kod temeljnih infrastrukturnih i proizvodnih faktora, ali regija je i dalje među regijama EU-a koje su u nepovoljnom položaju. Komisija smatra da su projekti razvoja infrastrukture i druge opće mjere same po sebi nedostatne za smanjenje regionalnih razlika. |
| --- | --- |

(146)

Mađarska je objasnila da su već poduzete opće mjere potpore gospodarskom razvoju na nacionalnoj i regionalnoj razini kod temeljnih infrastrukturnih i proizvodnih faktora, ali regija je i dalje među regijama EU-a koje su u nepovoljnom položaju. Komisija smatra da su projekti razvoja infrastrukture i druge opće mjere same po sebi nedostatne za smanjenje regionalnih razlika.

| (147) | Mađarska je temeljila svoje objašnjenje i na prikladnosti instrumenta potpore za gospodarsko stanje u regiji Zapadno Podunavlje te je podnijela dokaze kojima se pokazuje da je regija u nepovoljnom položaju u usporedbi sa susjednim regijama u Austriji (Gradišće) i Slovačkoj (Bratislavský kraj). Istodobno, ekonomski pokazatelji za Zapadno Podunavlje nalaze se blizu mađarskog prosjeka. Bez obzira na to, Komisija napominje da se – kao što pokazuje status Zapadnog Podunavlja kao regije koja ispunjava uvjete za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a s najvišom dopuštenom stopom intenziteta potpore od 30 % – socioekonomska situacija u Zapadnom Podunavlju nalazi ispod razine prosjeka EU-a. |
| --- | --- |

(147)

Mađarska je temeljila svoje objašnjenje i na prikladnosti instrumenta potpore za gospodarsko stanje u regiji Zapadno Podunavlje te je podnijela dokaze kojima se pokazuje da je regija u nepovoljnom položaju u usporedbi sa susjednim regijama u Austriji (Gradišće) i Slovačkoj (Bratislavský kraj). Istodobno, ekonomski pokazatelji za Zapadno Podunavlje nalaze se blizu mađarskog prosjeka. Bez obzira na to, Komisija napominje da se – kao što pokazuje status Zapadnog Podunavlja kao regije koja ispunjava uvjete za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a s najvišom dopuštenom stopom intenziteta potpore od 30 % – socioekonomska situacija u Zapadnom Podunavlju nalazi ispod razine prosjeka EU-a.

| (148) | Uzimajući u obzir navedeno, Komisija zaključuje da je mjera potpore prikladan instrument za postizanje cilja regionalnog razvoja u predmetnoj potpomognutoj regiji. |
| --- | --- |

(148)

Uzimajući u obzir navedeno, Komisija zaključuje da je mjera potpore prikladan instrument za postizanje cilja regionalnog razvoja u predmetnoj potpomognutoj regiji.

6.6.1.3.   Poticajni učinak/protučinjenični scenarij

Poticajni učinak/protučinjenični scenarij

| (149) | S obzirom na to da postoji mnogo valjanih razloga za lociranje ulaganja u određenoj regiji, čak i bez odobravanja potpore, KDP obvezuje Komisiju da detaljno provjeri je li potpora potrebna za ostvarivanje poticajnog učinka za ulaganje. Cilj je te detaljne procjene utvrditi pridonosi li potpora uistinu promjeni korisnikova ponašanja, tako da će on poduzimati (dodatna) ulaganja u predmetnu potpomognutu regiju. U tom se kontekstu od države članice zahtijeva i da dostavi sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija u kojemu se korisniku ne bi odobrila potpora. Komisija mora te scenarije smatrati realnima. Provjera materijalnog poticajnog učinka više je od provjere jesu li ispunjeni službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak iz SRP-a 2007. – 2013. (vidjeti stavak 68. SRP-a 2007. – 2013.). |
| --- | --- |

(149)

S obzirom na to da postoji mnogo valjanih razloga za lociranje ulaganja u određenoj regiji, čak i bez odobravanja potpore, KDP obvezuje Komisiju da detaljno provjeri je li potpora potrebna za ostvarivanje poticajnog učinka za ulaganje. Cilj je te detaljne procjene utvrditi pridonosi li potpora uistinu promjeni korisnikova ponašanja, tako da će on poduzimati (dodatna) ulaganja u predmetnu potpomognutu regiju. U tom se kontekstu od države članice zahtijeva i da dostavi sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija u kojemu se korisniku ne bi odobrila potpora. Komisija mora te scenarije smatrati realnima. Provjera materijalnog poticajnog učinka više je od provjere jesu li ispunjeni službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak iz SRP-a 2007. – 2013. (vidjeti stavak 68. SRP-a 2007. – 2013.).

| (150) | U stavku 22. KDP-a navodi se da se (materijalni) poticajni učinak može dokazati u slučaju dvaju mogućih scenarija: u nedostatku potpore ulaganje uopće se ne bi izvršilo budući da bez potpore ulaganje ne bi bilo profitabilno za društvo niti na jednoj lokaciji (scenarij 1.); u nedostatku potpore ulaganje bi se provelo na drugoj lokaciji u EU-u (scenarij 2.). |
| --- | --- |

(150)

U stavku 22. KDP-a navodi se da se (materijalni) poticajni učinak može dokazati u slučaju dvaju mogućih scenarija: u nedostatku potpore ulaganje uopće se ne bi izvršilo budući da bez potpore ulaganje ne bi bilo profitabilno za društvo niti na jednoj lokaciji (scenarij 1.); u nedostatku potpore ulaganje bi se provelo na drugoj lokaciji u EU-u (scenarij 2.).

| (151) | Na temelju KDP-a država članica obvezna je dokazati Komisiji postojanje poticajnog učinka potpore te dostaviti jasne dokaze o tome da je potpora imala učinkovit utjecaj na odabir ulaganja ili mjesta. Time je teret dokaza u odnosu na postojanje poticajnog učinka na državi članici. Stavak 25. KDP-a upućuje na to da bi država članica mogla dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da je napravljena usporedba između troškova i koristi smještanja u potpomognuto područje odabrano za ulaganje s onima u drugom području. Država članica poziva se da se osloni na financijska izvješća, interne poslovne planove i dokumente u kojima su razrađeni različiti scenariji ulaganja. |
| --- | --- |

(151)

Na temelju KDP-a država članica obvezna je dokazati Komisiji postojanje poticajnog učinka potpore te dostaviti jasne dokaze o tome da je potpora imala učinkovit utjecaj na odabir ulaganja ili mjesta. Time je teret dokaza u odnosu na postojanje poticajnog učinka na državi članici. Stavak 25. KDP-a upućuje na to da bi država članica mogla dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da je napravljena usporedba između troškova i koristi smještanja u potpomognuto područje odabrano za ulaganje s onima u drugom području. Država članica poziva se da se osloni na financijska izvješća, interne poslovne planove i dokumente u kojima su razrađeni različiti scenariji ulaganja.

| (152) | Komisija napominje da su mađarska tijela dostavila tražene informacije (vidjeti uvodnu izjavu 60.) u obliku sveobuhvatnih, aktualnih i autentičnih dokaza kojima je dokumentiran višefazni proces odlučivanja u društvima VW Group i AUDI AG u odnosu na odluku o ulaganju i mjestu, navodeći da potpora AHM-u pripada scenariju 2. i objašnjavajući protučinjenični scenarij u koji je osim Győra uključeno i više alternativnih lokacija (kombinacije lokacija) koje se nalaze u [zemlja 1. i zemlja 2. unutar EGP-a]. |
| --- | --- |

(152)

Komisija napominje da su mađarska tijela dostavila tražene informacije (vidjeti uvodnu izjavu 60.) u obliku sveobuhvatnih, aktualnih i autentičnih dokaza kojima je dokumentiran višefazni proces odlučivanja u društvima VW Group i AUDI AG u odnosu na odluku o ulaganju i mjestu, navodeći da potpora AHM-u pripada scenariju 2. i objašnjavajući protučinjenični scenarij u koji je osim Győra uključeno i više alternativnih lokacija (kombinacije lokacija) koje se nalaze u [zemlja 1. i zemlja 2. unutar EGP-a].

| (153) | Među tim su lokacijama postojeća mjesta u Győru, [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u]. Dok se Győr i [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] nalaze u potpomognutim regijama (s najvećim dopuštenim stopama intenziteta potpora od 30 % i 15 %, na datum prijave), [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] nalaze se u nepotpomognutim regijama u [zemlja 2. u EGP-u]. |
| --- | --- |

(153)

Među tim su lokacijama postojeća mjesta u Győru, [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u]. Dok se Győr i [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] nalaze u potpomognutim regijama (s najvećim dopuštenim stopama intenziteta potpora od 30 % i 15 %, na datum prijave), [lokacija 1. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] nalaze se u nepotpomognutim regijama u [zemlja 2. u EGP-u].

| (154) | Izračuni i procjene troškova za te četiri mogućnosti provedeni su na istoj razini preciznosti. Mogućnosti koje uključuju mjesta u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] (mogućnosti A i B) isključene su već u [...] 2010., s obzirom na to da je postrojenje u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] doseglo svoja ograničenja u pogledu kapaciteta proizvodnje i ulaganje bi zahtijevalo velike strukturne rashode koji bi uzrokovali povećanje ukupnih troškova. Stoga su kao konkurentne mogućnosti ostale samo mogućnost C (proizvodnja modela A3 Sedan i Audi TT u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]) te mogućnost D (proizvodnja svih četiriju modela u Győru). |
| --- | --- |

(154)

Izračuni i procjene troškova za te četiri mogućnosti provedeni su na istoj razini preciznosti. Mogućnosti koje uključuju mjesta u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] (mogućnosti A i B) isključene su već u [...] 2010., s obzirom na to da je postrojenje u [lokacija 3. u nepotpomognutom području u EGP-u] doseglo svoja ograničenja u pogledu kapaciteta proizvodnje i ulaganje bi zahtijevalo velike strukturne rashode koji bi uzrokovali povećanje ukupnih troškova. Stoga su kao konkurentne mogućnosti ostale samo mogućnost C (proizvodnja modela A3 Sedan i Audi TT u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i proizvodnja modela A3 Cabriolet u [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]) te mogućnost D (proizvodnja svih četiriju modela u Győru).

| (155) | U daljnjem procesu planiranja provedeno je više izračuna i procjena troškova. Dostavljeni dokumenti pokazuju da su ti izračuni utemeljeni na istim pretpostavkama i Mađarska je objasnila da su tijekom postupka odlučivanja procjene troškova za mogućnost C i mogućnost D održane na istoj razini točnosti. Dokumenti upućuju i na to da su ti izračuni bili usporedivi. |
| --- | --- |

(155)

U daljnjem procesu planiranja provedeno je više izračuna i procjena troškova. Dostavljeni dokumenti pokazuju da su ti izračuni utemeljeni na istim pretpostavkama i Mađarska je objasnila da su tijekom postupka odlučivanja procjene troškova za mogućnost C i mogućnost D održane na istoj razini točnosti. Dokumenti upućuju i na to da su ti izračuni bili usporedivi.

| (156) | Komisija napominje i da je društvo AUDI AG ispitivalo mogućnost državne potpore već u ranim fazama odlučivanja o ulaganju i lokaciji. Zahtjev za potporu koji je korisnik podnio 5. ožujka 2010., potvrda Mađarske od 26. ožujka 2010. da ulaganje načelno ispunjava uvjete za potporu, kao i početna ponuda Mađarske za potporu od 30. ožujka 2010. uslijedili su prije nego što je bilo koja od mogućnosti eliminirana. Procjene troškova iznesene pred Upravnim odborom Grupe [...] 2010. već su obuhvaćale potencijalnu državnu potporu koju bi odobrila Mađarska. U tom je razdoblju uzeta u obzir i potencijalna potpora [zemlja 1. EGP-a], ali je poslije odbačena, s obzirom na to da ostvarenje potpore u [zemlja 1. EGP-a] ne bi bilo realno (48). |
| --- | --- |

(156)

Komisija napominje i da je društvo AUDI AG ispitivalo mogućnost državne potpore već u ranim fazama odlučivanja o ulaganju i lokaciji. Zahtjev za potporu koji je korisnik podnio 5. ožujka 2010., potvrda Mađarske od 26. ožujka 2010. da ulaganje načelno ispunjava uvjete za potporu, kao i početna ponuda Mađarske za potporu od 30. ožujka 2010. uslijedili su prije nego što je bilo koja od mogućnosti eliminirana. Procjene troškova iznesene pred Upravnim odborom Grupe [...] 2010. već su obuhvaćale potencijalnu državnu potporu koju bi odobrila Mađarska. U tom je razdoblju uzeta u obzir i potencijalna potpora [zemlja 1. EGP-a], ali je poslije odbačena, s obzirom na to da ostvarenje potpore u [zemlja 1. EGP-a] ne bi bilo realno (48).

48

| (157) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 80. ove odluke, konačna procjena troškova proizvodnje za tu lokaciju rezultirala je troškovnim nedostatkom u iznosu od 143,3 milijuna EUR za mogućnost D (Győr) u usporedbi s mogućnošću C ([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]) u vrijeme kada su te dvije mogućnosti ulaganja i lokacije iznesene K-VAI-ju na konačnu odluku 14. prosinca 2010. Kako je dokumentirano u zapisniku sa sastanka K-VAI-ja, na osnovi te protučinjenične analize te određenih kvalitativnih kriterija, kao i na osnovi dostupnosti državnih potpora, 14. prosinca 2010. K-VAI odlučio je smjestiti projekt ulaganja u Győr. |
| --- | --- |

(157)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 80. ove odluke, konačna procjena troškova proizvodnje za tu lokaciju rezultirala je troškovnim nedostatkom u iznosu od 143,3 milijuna EUR za mogućnost D (Győr) u usporedbi s mogućnošću C ([lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]) u vrijeme kada su te dvije mogućnosti ulaganja i lokacije iznesene K-VAI-ju na konačnu odluku 14. prosinca 2010. Kako je dokumentirano u zapisniku sa sastanka K-VAI-ja, na osnovi te protučinjenične analize te određenih kvalitativnih kriterija, kao i na osnovi dostupnosti državnih potpora, 14. prosinca 2010. K-VAI odlučio je smjestiti projekt ulaganja u Győr.

| (158) | Komisija potvrđuje svoje stajalište (vidjeti uvodnu izjavu 110. ove odluke) koje je zauzela već i u odluci o pokretanju postupka, da su ispunjeni službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak, utvrđeni u stavku 38. SRP-a 2007. – 2013.: i. u odnosu na bespovratna sredstva – kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 23. ove odluke – korisnik potpore podnio je zahtjev za potporu, a tijelo nadležno za upravljanje programom potpora potom je potvrdilo u pismenom obliku da nakon provođenja detaljne ocjene projekt u načelu ispunjava uvjete za stjecanje prava na potporu koji su utvrđeni programom potpora, a sve to prije početka rada na projektu; ii. u odnosu na poreznu olakšicu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 24. ove odluke, korisnik je podnio zahtjev dovoljno vremena prije početka radova, a budući da na poreznu olakšicu ima zakonsko pravo – koje podliježe odobrenju Komisije – nije postojala potreba da korisnik čeka bilo koju preliminarnu potvrdu mađarskih tijela o ispunjavanju uvjeta za stjecanje prava na potporu. |
| --- | --- |

(158)

Komisija potvrđuje svoje stajalište (vidjeti uvodnu izjavu 110. ove odluke) koje je zauzela već i u odluci o pokretanju postupka, da su ispunjeni službeni uvjeti u odnosu na poticajni učinak, utvrđeni u stavku 38. SRP-a 2007. – 2013.: i. u odnosu na bespovratna sredstva – kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 23. ove odluke – korisnik potpore podnio je zahtjev za potporu, a tijelo nadležno za upravljanje programom potpora potom je potvrdilo u pismenom obliku da nakon provođenja detaljne ocjene projekt u načelu ispunjava uvjete za stjecanje prava na potporu koji su utvrđeni programom potpora, a sve to prije početka rada na projektu; ii. u odnosu na poreznu olakšicu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 24. ove odluke, korisnik je podnio zahtjev dovoljno vremena prije početka radova, a budući da na poreznu olakšicu ima zakonsko pravo – koje podliježe odobrenju Komisije – nije postojala potreba da korisnik čeka bilo koju preliminarnu potvrdu mađarskih tijela o ispunjavanju uvjeta za stjecanje prava na potporu.

| (159) | Komisija smatra, s obzirom na materijalni poticajni učinak, da je potpora imala učinkovit utjecaj na odabir lokacije ulaganja: Odluka društva VW Group da predmetno ulaganje smjesti u Győr donesena je tek nakon što je potvrđeno da bi projekt ulaganja ispunjavao uvjete za državnu potporu te bi dobio podršku javnih tijela, a K-VAI (tijelo nadležno za donošenje konačne odluke u vezi s ulaganjem i lokacijom) bi odobrio lokaciju uz uvjet dostupnosti državne potpore. Stoga Komisija smatra, u skladu sa stavcima 23. i 25. KDP-a, da je protučinjenični scenarij koji je iznijela Mađarska realan i potkrijepljen autentičnim i aktualnim dokazima. Potpora stoga ima stvaran (materijalan) poticajni učinak. Smanjenjem razlike u održivosti u korist Győra potpora je pridonijela promjeni odluke društva korisnika o lokaciji. Bez potpore ulaganje ne bi bilo provedeno u Győru. |
| --- | --- |

(159)

Komisija smatra, s obzirom na materijalni poticajni učinak, da je potpora imala učinkovit utjecaj na odabir lokacije ulaganja: Odluka društva VW Group da predmetno ulaganje smjesti u Győr donesena je tek nakon što je potvrđeno da bi projekt ulaganja ispunjavao uvjete za državnu potporu te bi dobio podršku javnih tijela, a K-VAI (tijelo nadležno za donošenje konačne odluke u vezi s ulaganjem i lokacijom) bi odobrio lokaciju uz uvjet dostupnosti državne potpore. Stoga Komisija smatra, u skladu sa stavcima 23. i 25. KDP-a, da je protučinjenični scenarij koji je iznijela Mađarska realan i potkrijepljen autentičnim i aktualnim dokazima. Potpora stoga ima stvaran (materijalan) poticajni učinak. Smanjenjem razlike u održivosti u korist Győra potpora je pridonijela promjeni odluke društva korisnika o lokaciji. Bez potpore ulaganje ne bi bilo provedeno u Győru.

6.6.1.4.   Razmjernost potpore

Razmjernost potpore

| (160) | Da bi potpora bila razmjerna, iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum koji je potreban da bi se ulaganje izvršilo u potpomognutoj regiji. |
| --- | --- |

(160)

Da bi potpora bila razmjerna, iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum koji je potreban da bi se ulaganje izvršilo u potpomognutoj regiji.

| (161) | Regionalna potpora načelno se smatra razmjernom ozbiljnosti problema kojima su pogođene potpomognute regije, ako ona poštuje važeću najveću stopu za regionalne potpore, uključujući automatsko, postupno smanjivanje najveće stope za regionalne potpore kod velikih projekata ulaganja (koje je već dio važeće karte regionalnih potpora). Intenzitet potpore koji se u ovom slučaju primjenjuje nije veći od najvećih dopuštenih stopa regionalne potpore korigiranih mehanizmom prilagodbe, kao što je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 110. ove odluke. |
| --- | --- |

(161)

Regionalna potpora načelno se smatra razmjernom ozbiljnosti problema kojima su pogođene potpomognute regije, ako ona poštuje važeću najveću stopu za regionalne potpore, uključujući automatsko, postupno smanjivanje najveće stope za regionalne potpore kod velikih projekata ulaganja (koje je već dio važeće karte regionalnih potpora). Intenzitet potpore koji se u ovom slučaju primjenjuje nije veći od najvećih dopuštenih stopa regionalne potpore korigiranih mehanizmom prilagodbe, kao što je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 110. ove odluke.

| (162) | Uz opće načelo razmjernosti koje sadržava SRP 2007. – 2013., KDP-om je uvjetovana provedba detaljnije procjene. U slučaju scenarija 2. KDP-a potpora se smatra razmjernom ako je jednaka razlici između neto troškova korisnika za ulaganja u potpomognutu regiju i neto troškova za ulaganja u alternativnu lokaciju. |
| --- | --- |

(162)

Uz opće načelo razmjernosti koje sadržava SRP 2007. – 2013., KDP-om je uvjetovana provedba detaljnije procjene. U slučaju scenarija 2. KDP-a potpora se smatra razmjernom ako je jednaka razlici između neto troškova korisnika za ulaganja u potpomognutu regiju i neto troškova za ulaganja u alternativnu lokaciju.

| (163) | Komisija smatra, na temelju dostavljene dokumentacije (vidjeti uvodne izjave od 79. do 82.), da je potpora ograničena na potrebni iznos s obzirom na to da ne premašuje razliku u troškovima između mogućnosti D (ulaganje smješteno u Győru) i mogućnosti C (ulaganje smješteno u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]). Izračun proveden u vrijeme protučinjenične analize pokazuje da je bez potpore Győr bio skuplji za 144,3 milijuna EUR (u sadašnjoj vrijednosti iz 2010.) od kombinacije lokacija [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]. |
| --- | --- |

(163)

Komisija smatra, na temelju dostavljene dokumentacije (vidjeti uvodne izjave od 79. do 82.), da je potpora ograničena na potrebni iznos s obzirom na to da ne premašuje razliku u troškovima između mogućnosti D (ulaganje smješteno u Győru) i mogućnosti C (ulaganje smješteno u [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u]). Izračun proveden u vrijeme protučinjenične analize pokazuje da je bez potpore Győr bio skuplji za 144,3 milijuna EUR (u sadašnjoj vrijednosti iz 2010.) od kombinacije lokacija [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a] i [lokacija 1. u nepotpomognutom području u EGP-u].

| (164) | Taj nedostatak prouzročen troškovima iznosi 153,8 milijuna EUR u uvjetima primjenjivima za 2013., godinu koja se primjenjuje u izračunu potpore, te stoga i na razmjernost. |
| --- | --- |

(164)

Taj nedostatak prouzročen troškovima iznosi 153,8 milijuna EUR u uvjetima primjenjivima za 2013., godinu koja se primjenjuje u izračunu potpore, te stoga i na razmjernost.

| (165) | Razlika izazvana većim jednokratnim rashodima mogla bi se smanjiti uz pomoć možebitne državne potpore. U odnosu na potporu u iznosu od 133,3 milijuna EUR u sadašnjoj vrijednosti iz 2013., mogućnost D i dalje ima troškovni nedostatak u iznosu od 20,5 milijuna EUR u usporedbi s mogućnošću C. Komisija napominje da je društvo Volkswagen Group prihvatilo preostali iznos troškovnog nedostatka zbog određenih nemjerljivih prednosti Győra, kao npr. mogućnosti proizvodnje svih četiriju derivata MQB-a u jednom postrojenju marke AUDI, te smatra da je razmjernost potpore dokazana. |
| --- | --- |

(165)

Razlika izazvana većim jednokratnim rashodima mogla bi se smanjiti uz pomoć možebitne državne potpore. U odnosu na potporu u iznosu od 133,3 milijuna EUR u sadašnjoj vrijednosti iz 2013., mogućnost D i dalje ima troškovni nedostatak u iznosu od 20,5 milijuna EUR u usporedbi s mogućnošću C. Komisija napominje da je društvo Volkswagen Group prihvatilo preostali iznos troškovnog nedostatka zbog određenih nemjerljivih prednosti Győra, kao npr. mogućnosti proizvodnje svih četiriju derivata MQB-a u jednom postrojenju marke AUDI, te smatra da je razmjernost potpore dokazana.

6.6.2.   Negativni učinci potpore na tržišno natjecanje i trgovinu

Negativni učinci potpore na tržišno natjecanje i trgovinu

| (166) | U stavku 40. KDP-a navedeno je da „ako [...] se na temelju protučinjenične analize može zaključiti da bi se, u nedostatku potpora, ulaganja u bilo kojem slučaju ostvarila, iako bi vjerojatno bila usmjerena na drugo mjesto (2. scenarij), te ako su potpore razmjerne, moguća ukazivanja na narušavanje poput visokog tržišnog udjela i povećanja kapaciteta na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate u načelu bila bi jednaka bez obzira na potporu.” |
| --- | --- |

(166)

U stavku 40. KDP-a navedeno je da „ako [...] se na temelju protučinjenične analize može zaključiti da bi se, u nedostatku potpora, ulaganja u bilo kojem slučaju ostvarila, iako bi vjerojatno bila usmjerena na drugo mjesto (2. scenarij), te ako su potpore razmjerne, moguća ukazivanja na narušavanje poput visokog tržišnog udjela i povećanja kapaciteta na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate u načelu bila bi jednaka bez obzira na potporu.”

| (167) | S obzirom na to da se mjerom potpore potpomaže odluka o ulaganju scenarija 2. te je potpora ograničena na minimum, nisu utvrđeni negativni učinci na tržišno natjecanje. Ulaganje bi se ostvarilo na drugoj lokaciji, što bi u bilo kojem slučaju uzrokovalo jednaku razinu narušavanja. Stoga Komisija smatra da potpora nema negativnih učinaka na tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(167)

S obzirom na to da se mjerom potpore potpomaže odluka o ulaganju scenarija 2. te je potpora ograničena na minimum, nisu utvrđeni negativni učinci na tržišno natjecanje. Ulaganje bi se ostvarilo na drugoj lokaciji, što bi u bilo kojem slučaju uzrokovalo jednaku razinu narušavanja. Stoga Komisija smatra da potpora nema negativnih učinaka na tržišno natjecanje.

| (168) | U skladu sa stavkom 53. KDP-a, kada bi bez potpore ulaganje bilo smješteno u siromašniju regiju (više regionalnih hendikepa – veći najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora) ili u regiju za koju se smatra da ima iste regionalne hendikepe kao i ciljna regija (isti najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora), to bi predstavljalo negativan element u ukupnom testu ravnoteže, koji vjerojatno neće biti nadoknađen nekim pozitivnim elementom, jer je to protivno samoj opravdanosti regionalnih potpora. |
| --- | --- |

(168)

U skladu sa stavkom 53. KDP-a, kada bi bez potpore ulaganje bilo smješteno u siromašniju regiju (više regionalnih hendikepa – veći najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora) ili u regiju za koju se smatra da ima iste regionalne hendikepe kao i ciljna regija (isti najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora), to bi predstavljalo negativan element u ukupnom testu ravnoteže, koji vjerojatno neće biti nadoknađen nekim pozitivnim elementom, jer je to protivno samoj opravdanosti regionalnih potpora.

| (169) | Budući da je Mađarska potvrdila da je AUDI odbacio mogućnost uspostavljanja novog proizvodnog pogona u istočnoj Europi u ranim fazama procesa odlučivanja i da se niti jedna postojeća lokacija većeg ili jednakog intenziteta potpora nije smatrala lokacijom na kojoj bi projekt bio izvediv (vidjeti bilješku 23.), Komisija smatra da potpora nema negativan učinak na koheziju koji bi bio protivan samoj opravdanosti regionalne potpore. |
| --- | --- |

(169)

Budući da je Mađarska potvrdila da je AUDI odbacio mogućnost uspostavljanja novog proizvodnog pogona u istočnoj Europi u ranim fazama procesa odlučivanja i da se niti jedna postojeća lokacija većeg ili jednakog intenziteta potpora nije smatrala lokacijom na kojoj bi projekt bio izvediv (vidjeti bilješku 23.), Komisija smatra da potpora nema negativan učinak na koheziju koji bi bio protivan samoj opravdanosti regionalne potpore.

6.7.   USPOREDBA POZITIVNIH I NEGATIVNIH UČINAKA POTPORE

USPOREDBA POZITIVNIH I NEGATIVNIH UČINAKA POTPORE

| (170) | Nakon što je utvrđeno da potpora predstavlja poticaj za ulaganje u predmetnom području i da je primjerena, potrebno je usporediti pozitivne i negativne učinke potpore. |
| --- | --- |

(170)

Nakon što je utvrđeno da potpora predstavlja poticaj za ulaganje u predmetnom području i da je primjerena, potrebno je usporediti pozitivne i negativne učinke potpore.

| (171) | Procjena je potvrdila da mjera potpore ima poticajni učinak koji privlači ulaganje koje pruža važan doprinos razvoju regije u nepovoljnom položaju koja ispunjava uvjete za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a, bez lišavanja ulaganja bilo koje regije s istom ili višom najvećom dopuštenom stopom intenziteta potpora (nema negativnog učinka na koheziju). Komisija smatra da privlačenje ulaganja u siromašniju regiju više koristi koheziji unutar Unije nego kada bi isto ulaganje bilo smješteno u razvijeniju regiju. Kako je navedeno u stavku 53. KDP-a, Komisija smatra da će se „obično smatrati da su pozitivni učinci regionalne potpore kojima se tek nadoknađuje razlika neto troškova u odnosu na razvijeniju alternativnu lokaciju ulaganja [...], na temelju testa ravnoteže, veći od bilo kakvih negativnih učinaka na alternativnoj lokaciji za novo ulaganje.” |
| --- | --- |

(171)

Procjena je potvrdila da mjera potpore ima poticajni učinak koji privlači ulaganje koje pruža važan doprinos razvoju regije u nepovoljnom položaju koja ispunjava uvjete za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a, bez lišavanja ulaganja bilo koje regije s istom ili višom najvećom dopuštenom stopom intenziteta potpora (nema negativnog učinka na koheziju). Komisija smatra da privlačenje ulaganja u siromašniju regiju više koristi koheziji unutar Unije nego kada bi isto ulaganje bilo smješteno u razvijeniju regiju. Kako je navedeno u stavku 53. KDP-a, Komisija smatra da će se „obično smatrati da su pozitivni učinci regionalne potpore kojima se tek nadoknađuje razlika neto troškova u odnosu na razvijeniju alternativnu lokaciju ulaganja [...], na temelju testa ravnoteže, veći od bilo kakvih negativnih učinaka na alternativnoj lokaciji za novo ulaganje.”

| (172) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da su, budući da je potpora razmjerna razlici u neto troškovima provedbe ulaganja na odabranoj lokaciji, u usporedbi s razvijenijom alternativnom lokacijom, pozitivni učinci potpore, u smislu njezinog cilja i prikladnosti, kao što je prethodno dokazano, veći od negativnih učinaka na alternativnoj lokaciji. |
| --- | --- |

(172)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da su, budući da je potpora razmjerna razlici u neto troškovima provedbe ulaganja na odabranoj lokaciji, u usporedbi s razvijenijom alternativnom lokacijom, pozitivni učinci potpore, u smislu njezinog cilja i prikladnosti, kao što je prethodno dokazano, veći od negativnih učinaka na alternativnoj lokaciji.

| (173) | U skladu sa stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. te s obzirom na detaljnu procjenu provedenu na osnovi KDP-a, Komisija zaključuje da je potpora potrebna kako bi se osigurao poticajni učinak ulaganja te da koristi koje donosi predmetna mjera potpore nadmašuju učinak narušavanja tržišnog natjecanja i negativan utjecaj na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(173)

U skladu sa stavkom 68. SRP-a 2007. – 2013. te s obzirom na detaljnu procjenu provedenu na osnovi KDP-a, Komisija zaključuje da je potpora potrebna kako bi se osigurao poticajni učinak ulaganja te da koristi koje donosi predmetna mjera potpore nadmašuju učinak narušavanja tržišnog natjecanja i negativan utjecaj na trgovinu među državama članicama.

7.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (174) | Komisija utvrđuje da je Mađarska nezakonito dodijelila regionalnu potporu u korist projekta ulaganja društva AHM kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija zaključuje da regionalna potpora ulaganju u korist trgovačkog društva AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. – dodijeljena prije 1. srpnja 2014. uz uvjet da dijelom podliježe odobrenju Komisije – ispunjava sve uvjete iz SRP-a 2007. – 2013. i iz KDP-a te se stoga može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a, |
| --- | --- |

(174)

Komisija utvrđuje da je Mađarska nezakonito dodijelila regionalnu potporu u korist projekta ulaganja društva AHM kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija zaključuje da regionalna potpora ulaganju u korist trgovačkog društva AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. – dodijeljena prije 1. srpnja 2014. uz uvjet da dijelom podliježe odobrenju Komisije – ispunjava sve uvjete iz SRP-a 2007. – 2013. i iz KDP-a te se stoga može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Mađarska dodijelila društvu AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. u iznosu od najviše 39 952 milijuna HUF (diskontirano na datum prijave) u sadašnjoj vrijednosti i predstavljajući najveći intenzitet potpora od 11,24 % u bruto ekvivalentu bespovratnih sredstava spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu, 1. veljače 2016.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 418, 21.11.2014., str. 25.

1

(2)  Smjernice za nacionalne regionalne potpore za 2007. – 2013., SL C 54, 4.3.2006., str. 13. Komisija je 28. lipnja 2013. donijela Smjernice za regionalne državne potpore za 2014. – 2020., u kojima je produžila razdoblje primjene SRP-a do 30. lipnja 2014. (stavak 186.) (SL C 209, 23.1.2013., str. 1.).

2

(3)  
  SL C 223, 16.9.2009., str. 3.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

(5)  Državna potpora N 487/2006 – Mađarska karta regionalnih potpora za razdoblje 2007. – 2013. (SL C 256, 24.10.2006., str. 6.) i produžena državnom potporom br. SA.36879 (2013/N) – mađarsko produženje karte regionalnih potpora za razdoblje 2007. – 2013. do 30. lipnja 2014. (SL C 69, 7.3.2014., str. 1.).

5

(6)  72 u Europi, a 46 u različitim zemljama u Americi, Aziji i Africi.

6

(7)  Godišnje izvješće Volkswagen Group za 2014.

7

(*1)  Povjerljiva informacija

*1

(8)  R. L. Polk & Co. (poznata i pod nazivom POLK) globalno je integrirana organizacija i jedan od glavnih pružatelja informacija o tržištu i tržišne analitike u automobilskoj industriji. 16. srpnja 2013. društvo IHS Inc., vodeći svjetski izvor ključnih informacija i analitike, izvršilo je kupnju društva R. L. Polk & Co. IHS Automotive zajedno s POLK-om sada nudi stručno znanje i prognostičke uvide kroz cijeli lanac vrijednosti automobilske industrije. POLK razlikuje tržište automobila po segmentima A000, A00, A0, A, B, C, D i E, pri čemu se segment A000 odnosi na male gradske automobile, a segment E kategorija je krajnjeg luksuza. Od segmenta A000 do E, prosječna cijena, veličina i prosječni rad motora osobnih automobila postupno se povećavaju.

8

(9)  Brojke izražene u EUR u ovoj su odluci navedene na osnovi tečaja od 299,67 HUF/EUR, primjenjivog u trenutku obavijesti.

9

(10)  Sadašnje vrijednosti u ovoj odluci izračunate su na temelju diskontne stope od 5,62 %, primjenjive u trenutku obavijesti. Osnovna godina za potrebe diskontiranja je 2013., tj. godina prijave.

10

(11)  Sažetak informacijskog lista o programu XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) (SL C 180, 2.8.2007., str. 6.).

11

(12)  Uredba Komisije (EZ) br. 1628/2006 od 24. listopada 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora na nacionalne regionalne potpore namijenjene ulaganju (SL L 302, 1.11.2006., str. 29.).

12

(13)  Odluka Komisije od 10. svibnja 2007. u predmetu N 651/2006 u odnosu na porezne olakšice za poticanje razvoja (izmjena N 504/2004) (SL C 152, 6.7.2007., str. 2.) te izmijenjena Odlukom Komisije od 30. travnja 2008. (N 646/2007, SA.24441), od 17. lipnja 2008. (N 735/2007, SA.24683), od 6. svibnja 2010. (N 132/2010, SA.30728) i od 23. veljače 2011. (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Ovaj pristup u skladu je s Odlukama Komisije o državnim potporama SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), Odluka od 9. veljače 2011., (C(2011)612) u predmetu SA.30340 (SL C 151, 21.5.2011., str. 5.), SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) Odluka od 13. srpnja 2011. (C(2011)4935) u predmetu SA.32169 (SL C 361, 10.12.2011., str. 17.), N 767/07 (Ford Craiova) Odluka od 30. travnja 2008. (C(2008)1613) u predmetu N 767/2007 (SL C 238, 17.9.2008., str. 4.), N 635/2008 (Fiat Sicily), Odluka od 29. travnja 2009. (C(2009)3051) u predmetu N 635/2008 (SL C 219, 12.9.2009., str. 3.), te N 473/2008 (Ford Espana) Odluka od 17. lipnja 2009. (C(2009)4530) u predmetu N 473/2008 (SL C 19, 26.1.2010., str. 5.).

14

(15)  Vidjeti N 671/2008, Mercedes-Benz Mađarska (preklapanje između susjednih segmenata A i B), SA.32169 Volkswagen Sachsen, uvodna izjava 60. i dalje i SA.32076 Ford Espana, uvodna izjava 83. (lančana zamjenjivost automobila segmenata A0 i B i automobila segmenta A na strani potražnje).

15

(16)  Na temelju podataka iz Preliminarne ekonomske analize zemljopisnog tržišta, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011.), koji pokazuju da je oko 13 % automobila iz segmenta A i više od 25 % automobila iz segmenta B proizvedenih u EGP-u između 2004. i 2010. izvezeno u druge svjetske regije. Što se tiče uvoza, više od 14 % automobila iz segmenta A i više od 18 % automobila iz segmenta B prodanih u EGP-u proizvedeno je u drugim regijama.

16

(17)  Preliminarna ekonomska analiza zemljopisnog tržišta, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011.).

17

(18)  Mađarska je pretpostavku multiplikatora od 2,5 temeljila na studiji kojom je procijenjen doprinos sektora dobavljača motornih vozila na gospodarstva Sjedinjenih Američkih Država i njihovih 50 saveznih država. Studiju je za Udruženje proizvođača motora i opreme (Motor and Equipment Manufacturers Association) pripremila Skupina za ekonomiju i poslovna pitanja Centra za istraživanja automobilske industrije (Center of Automotive Research), 2007. godine.

18

Motor and Equipment Manufacturers Association

Center of Automotive Research

(19)  Već postoji Skupina odjela za tehničke radove na vozilu društva AUDI HUNGARIA, s odjelom za motore s unutarnjim sagorijevanjem, odjelom znanosti o materijalima i tehnologije i odjelom proizvodnje vozila.

19

(20)  Za početak proizvodnje modela A3 Cabriolet i A3 Sedan dogovoreni su studeni 2012. i ožujak 2013., dok su za TT Coupé i TT Roadster to bili veljača i rujan 2014.

20

(21)  Dok je u fazi razvoja i planiranja proizvoda prethodni odabir lokacije bio ograničen na lokacije marke AUDI, tj. [lokacija 3. u nepotpomognutom području unutar EGP-a] i Győr, u ovoj fazi pretpostavljene lokacije preispitivane su na razini grupe te su razvijeni alternativni scenariji. Već tri mjeseca prije nego što je u [...] 2010. donesena odluka o proizvodu u odnosu na novi A3 Sedan, [Odjel za nadzor Grupe] započeo je s usporedbama različitih lokacija i raznih scenarija ulaganja.

21

(22)  Godine 2008. AUDI je konceptualno razmatrao ideju o greenfield ulaganju u istočnoj Europi, koja u kasnijim fazama planiranja nije više razvijana. U preporuci odluke koju su pripremili [Odjel za nadzor Grupe] i AUDI te je iznijeli na sastanku Uprave Grupe održanom [...] 2010., greenfield ulaganje prikazano je kao nerealna mogućnost zbog okvira ulaganja i vremenskih ograničenja nametnutih planiranim datumima proizvodnje.

22

greenfield

greenfield

(23)  Mađarska je dostavila informacije kojima su prikazane sve postojeće lokacije društva VW Group koje se nalaze u regijama s intenzitetom potpora od 30 % ili više (tj. jednak ili veći intenzitet potpora od onoga u Győru). Međutim, niti jedna od tih lokacija nije se mogla uzeti u obzir jer nisu ispunjavale kriterije „prostor za proširenje ili prilagodbu” i/ili „kompatibilna struktura”. Niti jedna od tih struktura nije imala dovoljno slobodnog prostora u koji bi se smjestio projekt ulaganja.

23

(24)  Odluke o proizvodima u odnosu na modele AUDI TT Coupé i TT Roadster donesene su [...] 2011. na razini marke te su potvrđene na razini Grupe [...] 2011. Prije toga se u svim dokumentima društva upućivalo na noviji model TT-a.

24

(25)  Na razini grupe Upravni odbor donosi odluke o projektima ulaganja i njihovim lokacijama preko K-VAI-ja (Odbor za ulaganja) na temelju analiza koje priprema [Odjela za nadzor Grupe].

25

(26)  Potrebno je odrediti vrijednost nedostatka u cijenama za 2013. da bi je se moglo usporediti s možebitnom državnom potporom (koja je utvrđena u cijenama iz 2013.), te time odrediti neto nedostatak lokacije Győr. Za taj se izračun čini prikladnim koristiti se diskontnom stopom koja se primjenjivala u europodručju u trenutku donošenja odluke o ulaganju (prosinac 2010., tj. 2,45 %) jer je odluku o ulaganju donijelo, uz uvjete povezane s EUR – uzimajući u obzir procijenjene troškove u EUR – društvo čije se sjedište nalazi u europodručju.

26

(27)  Ovaj iznos potpore temelji se na planiranom prihvatljivom trošku ulaganja u iznosu od 1 186 milijuna EUR. Mađarska je tijekom provedbe i odobravanja objasnila da su planirani troškovi dodatno izmijenjeni te je ugovor o ulaganju konačno potpisan uzimajući u obzir planirane prihvatljive troškove u iznosu od 1 186 milijuna EUR u sadašnjoj vrijednosti.

27

(28)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.). Dakako, u vrijeme kada je Mađarska podnijela svoje primjedbe, mjerodavna je odredba bio članak 1. točka (f) Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

28

(29)  Vidjeti bilješku 12..

29

(30)  Bilješka 1. uz uvodnu izjavu 56. KDP-a.

30

(31)  Praksa koju su slijedila mađarska tijela u skladu je, dakle, s prijašnjom praksom Komisije, vidjeti točku 28. i točku 110. odluke o društvu IBIDEN, gdje je potpora već bila odobrena (prije prijave Komisiji) društvu IBIDEN HU na osnovi postojećih programa regionalnih potpora u iznosu do pojedinačnog praga prijave, a samo je preostali iznos potpore podlijegao odobrenju Komisije. U predmetu IBIDEN potpora je odobrena i djelomično je provedena za društvo IBIDEN 25. veljače i 3. ožujka 2005. Nacionalna tijela prijavila su mjeru bespovratnih sredstava Komisiji 1. travnja 2005. i 30. kolovoza 2006. U tom je postupku Komisija zaključila da potpora koja podliježe prijavi nije kompatibilna sa zajedničkim tržištem, međutim, Komisija je svojom odlukom potvrdila da su mađarska tijela djelovala u skladu s propisima kada su djelomično isplatila bespovratna sredstva.

31

(32)  Jedino dio koji je iznad praga prijave podliježe odobrenju Komisije, kako je spomenuto u članku „Državne potpore društvu IBIDEN Hungary” koji su objavili Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ i András TARI u Biltenu politike tržišnog natjecanja, 2008., br. 2, str. 69.

32

(33)  Vidjeti presudu C-301/87. Francuska Republika protiv Komisije (Boussac) točka 33. [Recueil 1990., str. I-307.].

33

(34)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o općem skupnom izuzeću) (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Poljska (SL C 305, 10.10.2012., str. 8.)

35

(36)  Kako je navedeno u stavku 68. odluke u slučaju Mondi: „Stoga bi se odobrene potpore [...] trebalo u cjelokupnom iznosu prijaviti Komisiji ako isti premašuje prag prijave.”

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – državne potpore odobrene društvu BMW AG za veliki projekt ulaganja u Leipzigu

37

(38)  Odluka Komisije 2008/830/EZ od 30. travnja 2008. o državnoj potpori. C 21/2007 (ex br. N 578/2006) koju Mađarska planira provesti u korist društva IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (SL L 295, 4.11.2008., str. 34.).

38

(39)  Komunikacija Komisije: Višesektorski okvir regionalnih potpora za velike investicijske projekte (SL C 70, 19.3.2002., str. 8.).

39

(40)  Presuda C-301/87, Francuska Republika protiv Komisije (Boussac), Recueil 1990., str. I-307.

40

(41)  Naravno, u bilo kojem slučaju te stoga neovisno o pragovima iz stavka 68. SRP-a 2007. – 2013., Komisija mora uravnotežiti pozitivne i negativne učinke potpore prije donošenja zaključka o njezinoj spojivosti s unutarnjim tržištem. Vidjeti presudu Općeg suda u predmetu T-304/08 Smurfit Kappa Group protiv Komisije EU:T:2012:351, stavak 94.

41

Smurfit Kappa Group protiv Komisije

(42)  
  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

42

(43)  Vidjeti, primjerice, konačnu odluku Komisije u predmetu Porsche (donesena u srpnju 2014.), u kojoj je pitanje definicije tržišta ostavila otvorenim i primijenila tradicionalni pristup ispitivanja svih „prihvatljivih definicija tržišta kojima se određuju pojedinačni segmenti automobila (uključujući najužu segmentaciju o kojoj postoje dostupni podaci)”. Vidjeti uvodnu izjavu 34. ove odluke, u kojoj se navodi niz predmeta, uključujući Fiat Powertrain technologies, SA.30340: Odluka od 9. veljače 2011., (C(2011)612) (SL C 151, 21.5.2011., str. 5.); SA. 32169 Volkswagen Sachsen: Odluka od 13. srpnja 2011. (C(2011)4935) (SL C 361, 10.12.2011., str. 17.).

43

(44)  Smjernice o ocjeni horizontalnih koncentracija prema Uredbi Vijeća o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL C 31, 5.2.2004., str. 5.).

44

(45)  Kako pokazuje uvodna izjava 140. ove odluke, pitanje segmentacije nema praktične posljedice budući da ne utječe na ishod testa na temelju stavka 68. točke (a).

45

(46)  U analizi vremenskih okvira razlikovanje podataka, tj. razlikovanje između sljedećih podatkovnih točaka, metodologija je koja se upotrebljava kao odgovor na nestacionarnost podataka, tj. prisutnost vremenskih trendova u vremenskim okvirima. Diferencirani vremenski okvir stoga je novi niz podataka iz kojega je uklonjen vremenski trend. Stoga je on vjerojatno stacionaran.

46

(47)  U svrhu jasnoće, ponderi korišteni za prosjeke dobiveni su iz potrošene količine za svaku vrstu robe iz košarice. Stoga će prosječna cijena proporcionalno više slijediti kretanje cijene robe koja se više prodaje. Normalizacija je samo matematički postupak za smanjivanje vrijednosti cijena radi prilagodbe jednom referentnom razdoblju. Različiti indeksi imaju različita referentna razdoblja.

47

(48)  U stavku 53. KDP-a navedeno je da bi u slučaju scenarija 2., u kojem se moraju podnijeti dokazi o alternativnoj lokaciji, procjena da bi bez potpore ulaganje bilo smješteno u siromašniju regiju (veći najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora) ili u regiju za koju se smatra da ima isti regionalni hendikep kao i ciljna regija (isti najviši dopušteni intenzitet regionalnih potpora) predstavljala bi negativan element u ukupnom testu ravnoteže, koji vjerojatno neće biti nadoknađen nekim pozitivnim elementom. To je konkretno za ovaj slučaj značilo da, budući da Győr ima veći intenzitet regionalnih potpora (tj. smatra se manje razvijenim) od [lokacija 2. u potpomognutom području u EGP-u prihvatljivom za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a], [zemlja 1. u EGP-u] ne bi bila u položaju odobriti potporu ovom ulaganju.

48

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/51

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2008

оd 15. studenoga 2016.

o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7023)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/119/EEZ od 17. prosinca 1992. o uvođenju općih mjera Zajednice za suzbijanje određenih bolesti životinja i posebnih mjera koje se odnose na vezikularnu enterovirusnu bolest svinja (3), a posebno njezin članak 14. stavak 2., članak 19. stavak 1. točku (a), članak 19. stavak 3. točku (a) i članak 19. stavke 4. i 6.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (4), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Bolest kvrgave kože virusna je bolest goveda koja se prenosi vektorima. U skladu sa znanstvenim mišljenjem Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o bolesti kvrgave kože donesenim 3. prosinca 2014. (mišljenje EFSA-e) (5), ta se bolest može prenositi izravno i neizravno. Bolest kvrgave kože obilježena je velikim gubicima u uzgoju stoke i može se vrlo brzo proširiti, prvenstveno preko živih životinja, vektora i određenim proizvodima dobivenima od zaraženih životinja. |
| --- | --- |

(1)

Bolest kvrgave kože virusna je bolest goveda koja se prenosi vektorima. U skladu sa znanstvenim mišljenjem Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o bolesti kvrgave kože donesenim 3. prosinca 2014. (mišljenje EFSA-e) (5), ta se bolest može prenositi izravno i neizravno. Bolest kvrgave kože obilježena je velikim gubicima u uzgoju stoke i može se vrlo brzo proširiti, prvenstveno preko živih životinja, vektora i određenim proizvodima dobivenima od zaraženih životinja.

| (2) | Direktivom 92/119/EEZ utvrđene su opće mjere nadzora koje se primjenjuju u slučaju pojave određenih bolesti životinja, uključujući bolest kvrgave kože. Među njima su mjere nadzora koje se trebaju poduzeti u slučaju sumnje ili potvrde bolesti kvrgave kože na gospodarstvu, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko mjesta pojave bolesti te druge dodatne mjere nadzora kako bi se spriječilo širenje bolesti i uklonila zaraza. Tim se mjerama nadzora kao dopuna drugim mjerama nadzora predviđa i cijepljenje u slučaju pojave bolesti kvrgave kože. |
| --- | --- |

(2)

Direktivom 92/119/EEZ utvrđene su opće mjere nadzora koje se primjenjuju u slučaju pojave određenih bolesti životinja, uključujući bolest kvrgave kože. Među njima su mjere nadzora koje se trebaju poduzeti u slučaju sumnje ili potvrde bolesti kvrgave kože na gospodarstvu, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko mjesta pojave bolesti te druge dodatne mjere nadzora kako bi se spriječilo širenje bolesti i uklonila zaraza. Tim se mjerama nadzora kao dopuna drugim mjerama nadzora predviđa i cijepljenje u slučaju pojave bolesti kvrgave kože.

| (3) | Provedbenim odlukama Komisije (EU) 2015/1500 (6) i (EU) 2016/645 (7) utvrđuju se određene zaštitne mjere u pogledu potvrđivanja bolesti kvrgave kože u Grčkoj 2015. i Bugarskoj 2016. Te zaštitne mjere uključuju uspostavu zaraženog područja u tim državama članicama, koje je opisano u prilogu svakoj od tih provedbenih odluka i koje uključuje područje na kojem je potvrđena bolest kvrgave kože te zaražena i ugrožena područja koja su Grčka i Bugarska uspostavile u skladu s Direktivom 92/119/EEZ. Provedbene odluke (EU) 2015/1500 i (EU) 2016/645 nekoliko su puta izmijenjene zbog razvoja stanja bolesti, uključujući proširenje zaraženog područja kako bi se obuhvatile dodatne regionalne jedinice u Grčkoj i Bugarskoj. Te se provedbene odluke primjenjuju do 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenim odlukama Komisije (EU) 2015/1500 (6) i (EU) 2016/645 (7) utvrđuju se određene zaštitne mjere u pogledu potvrđivanja bolesti kvrgave kože u Grčkoj 2015. i Bugarskoj 2016. Te zaštitne mjere uključuju uspostavu zaraženog područja u tim državama članicama, koje je opisano u prilogu svakoj od tih provedbenih odluka i koje uključuje područje na kojem je potvrđena bolest kvrgave kože te zaražena i ugrožena područja koja su Grčka i Bugarska uspostavile u skladu s Direktivom 92/119/EEZ. Provedbene odluke (EU) 2015/1500 i (EU) 2016/645 nekoliko su puta izmijenjene zbog razvoja stanja bolesti, uključujući proširenje zaraženog područja kako bi se obuhvatile dodatne regionalne jedinice u Grčkoj i Bugarskoj. Te se provedbene odluke primjenjuju do 31. prosinca 2016.

| (4) | Provedbenim odlukama Komisije (EU) 2015/2055 (8) i (EU) 2016/1183 (9) predviđeno je da Grčka i Bugarska mogu provesti hitno cijepljenje goveda držanih na gospodarstvima na području cijepljenja iz Priloga I. tim provedbenim odlukama. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenim odlukama Komisije (EU) 2015/2055 (8) i (EU) 2016/1183 (9) predviđeno je da Grčka i Bugarska mogu provesti hitno cijepljenje goveda držanih na gospodarstvima na području cijepljenja iz Priloga I. tim provedbenim odlukama.

| (5) | Osim Grčke i Bugarske, od travnja do kolovoza 2016. znatan broj trećih zemalja u jugoistočnoj Europi prvi put je prijavio pojavu bolesti kvrgave kože na svojem području, a riječ je o Albaniji, bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, Kosovu (10), Crnoj Gori i Srbiji. Sve navedene treće zemlje obavijestile su Komisiju da je cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože, među ostalim mjerama, uključeno u njihovu aktualnu politiku suzbijanja bolesti. |
| --- | --- |

(5)

Osim Grčke i Bugarske, od travnja do kolovoza 2016. znatan broj trećih zemalja u jugoistočnoj Europi prvi put je prijavio pojavu bolesti kvrgave kože na svojem području, a riječ je o Albaniji, bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, Kosovu (10), Crnoj Gori i Srbiji. Sve navedene treće zemlje obavijestile su Komisiju da je cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože, među ostalim mjerama, uključeno u njihovu aktualnu politiku suzbijanja bolesti.

| (6) | Prema mišljenju EFSA-e (11), na tržištu su dostupna samo živa oslabljena cjepiva protiv bolesti kvrgave kože. U mišljenju se opisuje oslabljeno cjepivo protiv virusa bolesti kvrgave kože Neethling kao vrlo učinkovito u sprečavanju pobolijevanja. Budući da su homologna cjepiva protiv bolesti kvrgave kože učinkovitija od cjepiva na bazi oslabljenih virusa ovčjih boginja, njihova se uporaba preporučuje, ovisno o njihovoj dostupnosti u odnosu na proizvođače cjepiva koji djeluju isključivo izvan Unije. Nadalje, u skladu s mišljenjem EFSA-e uzročnik bolesti kvrgave kože može biti prisutan do 92 dana u koži zaraženih životinja čak i bez vidljivih lezija. |
| --- | --- |

(6)

Prema mišljenju EFSA-e (11), na tržištu su dostupna samo živa oslabljena cjepiva protiv bolesti kvrgave kože. U mišljenju se opisuje oslabljeno cjepivo protiv virusa bolesti kvrgave kože Neethling kao vrlo učinkovito u sprečavanju pobolijevanja. Budući da su homologna cjepiva protiv bolesti kvrgave kože učinkovitija od cjepiva na bazi oslabljenih virusa ovčjih boginja, njihova se uporaba preporučuje, ovisno o njihovoj dostupnosti u odnosu na proizvođače cjepiva koji djeluju isključivo izvan Unije. Nadalje, u skladu s mišljenjem EFSA-e uzročnik bolesti kvrgave kože može biti prisutan do 92 dana u koži zaraženih životinja čak i bez vidljivih lezija.

| (7) | Ne postoji cjepivo protiv bolesti kvrgave kože s odobrenjem za stavljanje na tržište u Uniji. Hitno cijepljenje u skladu s člankom 19. Direktive 92/119/EEZ stoga se može provesti isključivo u skladu s člankom 8. Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), kojim se u slučaju teške epizootske bolesti kao što je bolest kvrgave kože državama članicama dopušta da privremeno odobre uporabu imunoloških veterinarskih medicinskih proizvoda bez odobrenja za stavljanje na tržište. |
| --- | --- |

(7)

Ne postoji cjepivo protiv bolesti kvrgave kože s odobrenjem za stavljanje na tržište u Uniji. Hitno cijepljenje u skladu s člankom 19. Direktive 92/119/EEZ stoga se može provesti isključivo u skladu s člankom 8. Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), kojim se u slučaju teške epizootske bolesti kao što je bolest kvrgave kože državama članicama dopušta da privremeno odobre uporabu imunoloških veterinarskih medicinskih proizvoda bez odobrenja za stavljanje na tržište.

| (8) | Prema Hitnim preporukama o bolesti kvrgave kože koje je EFSA donijela 29. srpnja 2016. (13), cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože najučinkovitiji je način smanjenja širenja te bolesti. Kako bi se iskorijenila bolest kvrgave kože, radi smanjenja broja zabilježenih slučajeva bolesti potrebno je provesti cijepljenje cijele prijemljive populacije na područjima na kojima postoji rizik od unošenja bolesti kvrgave kože i onima koja su tom bolešću pogođena te je potrebno osigurati visoku procijepljenost na razini broja životinja i na razini gospodarstava. Stoga bi u okviru „čvrste” politike prevencije i suzbijanja bolesti kvrgave kože trebalo predvidjeti cijepljenje. |
| --- | --- |

(8)

Prema Hitnim preporukama o bolesti kvrgave kože koje je EFSA donijela 29. srpnja 2016. (13), cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože najučinkovitiji je način smanjenja širenja te bolesti. Kako bi se iskorijenila bolest kvrgave kože, radi smanjenja broja zabilježenih slučajeva bolesti potrebno je provesti cijepljenje cijele prijemljive populacije na područjima na kojima postoji rizik od unošenja bolesti kvrgave kože i onima koja su tom bolešću pogođena te je potrebno osigurati visoku procijepljenost na razini broja životinja i na razini gospodarstava. Stoga bi u okviru „čvrste” politike prevencije i suzbijanja bolesti kvrgave kože trebalo predvidjeti cijepljenje.

| (9) | Rizik širenja bolesti kvrgave kože s cijepljenih životinja i njihovih proizvoda razlikuje se od rizikâ širenja bolesti s necijepljenih životinja i onih koje bi mogle biti u inkubaciji. Stoga je potrebno utvrditi uvjete za otpremu cijepljenih goveda i proizvoda dobivenih od tih životinja. I rizik širenja bolesti kvrgave kože sa životinja, cijepljenih ili necijepljenih, podrijetlom iz područja na kojem se provodi cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože, ali na kojem ta bolest nije zabilježena, razlikuje se od rizika koji predstavljaju takve životinje ako potječu iz područja zahvaćenih bolešću kvrgave kože. Stoga je potrebno utvrditi posebne uvjete i za te životinje. |
| --- | --- |

(9)

Rizik širenja bolesti kvrgave kože s cijepljenih životinja i njihovih proizvoda razlikuje se od rizikâ širenja bolesti s necijepljenih životinja i onih koje bi mogle biti u inkubaciji. Stoga je potrebno utvrditi uvjete za otpremu cijepljenih goveda i proizvoda dobivenih od tih životinja. I rizik širenja bolesti kvrgave kože sa životinja, cijepljenih ili necijepljenih, podrijetlom iz područja na kojem se provodi cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože, ali na kojem ta bolest nije zabilježena, razlikuje se od rizika koji predstavljaju takve životinje ako potječu iz područja zahvaćenih bolešću kvrgave kože. Stoga je potrebno utvrditi posebne uvjete i za te životinje.

| (10) | Znanstvene spoznaje o bolesti kvrgave kože nisu potpune. Cijepljena goveda zaštićena su od kliničkih znakova bolesti, ali ne nužno od infekcija, a ne razviju sve cijepljene životinje zaštitni imunitet. Stoga, kako bi se rizik sveo na najmanju moguću mjeru, trebalo bi dopustiti samo otpremu pošiljaka cijepljenih životinja nakon što od cijepljenja prođe najmanje 28 dana, što je najdulje razdoblje inkubacije za bolest kvrgave kože. |
| --- | --- |

(10)

Znanstvene spoznaje o bolesti kvrgave kože nisu potpune. Cijepljena goveda zaštićena su od kliničkih znakova bolesti, ali ne nužno od infekcija, a ne razviju sve cijepljene životinje zaštitni imunitet. Stoga, kako bi se rizik sveo na najmanju moguću mjeru, trebalo bi dopustiti samo otpremu pošiljaka cijepljenih životinja nakon što od cijepljenja prođe najmanje 28 dana, što je najdulje razdoblje inkubacije za bolest kvrgave kože.

| (11) | U smislu rizika od širenja bolesti kvrgave kože, različiti proizvodi predstavljaju različite razine rizika. Kako je navedeno u znanstvenom mišljenju EFSA-e, premještanje živih goveda, sjemena govedâ i sirovih koža zaraženih goveda predstavlja veći rizik u smislu izloženosti i posljedica nego drugi proizvodi kao što su mlijeko i mliječni proizvodi, obrađene kože ili svježe meso, mesni pripravci i mesni proizvodi koji potječu od govedâ. Međutim nema znanstvenih ili eksperimentalnih dokaza o njihovoj ulozi u prenošenju bolesti kvrgave kože. Stoga bi mjere nadzora predviđene ovom odlukom trebale biti uravnotežene i razmjerne rizicima. Isto se tako ne može isključiti prenošenje bolesti kvrgave kože sjemenom, jajnim stanicama i zamecima goveda. Stoga bi za te proizvode trebalo predvidjeti određene zaštitne mjere na temelju mišljenja EFSA-e i relevantnih najnovijih normi i preporuka Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE). |
| --- | --- |

(11)

U smislu rizika od širenja bolesti kvrgave kože, različiti proizvodi predstavljaju različite razine rizika. Kako je navedeno u znanstvenom mišljenju EFSA-e, premještanje živih goveda, sjemena govedâ i sirovih koža zaraženih goveda predstavlja veći rizik u smislu izloženosti i posljedica nego drugi proizvodi kao što su mlijeko i mliječni proizvodi, obrađene kože ili svježe meso, mesni pripravci i mesni proizvodi koji potječu od govedâ. Međutim nema znanstvenih ili eksperimentalnih dokaza o njihovoj ulozi u prenošenju bolesti kvrgave kože. Stoga bi mjere nadzora predviđene ovom odlukom trebale biti uravnotežene i razmjerne rizicima. Isto se tako ne može isključiti prenošenje bolesti kvrgave kože sjemenom, jajnim stanicama i zamecima goveda. Stoga bi za te proizvode trebalo predvidjeti određene zaštitne mjere na temelju mišljenja EFSA-e i relevantnih najnovijih normi i preporuka Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE).

| (12) | Meso skeletnih mišića goveda smatra se sigurnim proizvodom prema Znanstvenoj komisiji OIE-a za bolesti životinja (14) i prema navedenome u dijelu B Priloga 36. izvješću sa sastanka Komisije OIE-a za zdravstvene standarde kopnenih životinja iz veljače 2016. (15). Ne postoje znanstveni ili eksperimentalni dokazi koji bi upućivali na to da se virus bolesti kvrgave kože može prenijeti na prijemljive životinje svježim mesom, mesnim pripravcima ili mesnim proizvodima. Iako se u znanstvenom mišljenju EFSA-e navodi da virus bolesti kvrgave kože može preživjeti u mesu u nepoznatom vremenskom razdoblju, zbog postojeće zabrane Unije da se preživači hrane bjelančevinama preživačâ utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i članku 7. Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (17) isključena je mogućnost prenošenja bolesti kvrgave kože oralnim putem. |
| --- | --- |

(12)

Meso skeletnih mišića goveda smatra se sigurnim proizvodom prema Znanstvenoj komisiji OIE-a za bolesti životinja (14) i prema navedenome u dijelu B Priloga 36. izvješću sa sastanka Komisije OIE-a za zdravstvene standarde kopnenih životinja iz veljače 2016. (15). Ne postoje znanstveni ili eksperimentalni dokazi koji bi upućivali na to da se virus bolesti kvrgave kože može prenijeti na prijemljive životinje svježim mesom, mesnim pripravcima ili mesnim proizvodima. Iako se u znanstvenom mišljenju EFSA-e navodi da virus bolesti kvrgave kože može preživjeti u mesu u nepoznatom vremenskom razdoblju, zbog postojeće zabrane Unije da se preživači hrane bjelančevinama preživačâ utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i članku 7. Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (17) isključena je mogućnost prenošenja bolesti kvrgave kože oralnim putem.

| (13) | Mlijeko i mliječni proizvodi te kolostrum mogu predstavljati rizik za širenje bolesti kvrgave kože samo kad su namijenjeni hranidbi životinja prijemljivih vrsta. Stoga bi trebalo utvrditi mjere za smanjenje rizika u cilju sprečavanja širenja bolesti kvrgave kože takvim proizvodima kada su namijenjeni hranidbi životinja. |
| --- | --- |

(13)

Mlijeko i mliječni proizvodi te kolostrum mogu predstavljati rizik za širenje bolesti kvrgave kože samo kad su namijenjeni hranidbi životinja prijemljivih vrsta. Stoga bi trebalo utvrditi mjere za smanjenje rizika u cilju sprečavanja širenja bolesti kvrgave kože takvim proizvodima kada su namijenjeni hranidbi životinja.

| (14) | Direktivom Vijeća 64/432/EEZ (18) i Odlukom Komisije 93/444/EEZ (19) utvrđeno je da premještanje životinja mora biti popraćeno zdravstvenim certifikatima. Kada za žive životinje namijenjene trgovini unutar Unije ili izvozu u treću zemlju vrijede odstupanja od zabrane otpreme živih životinja iz područja navedenih u Prilogu I. ovoj odluci, ti zdravstveni certifikati trebali bi sadržavati upućivanje na ovu odluku kako bi se osiguralo da relevantni certifikati sadržavaju odgovarajuće i točne zdravstvene informacije. |
| --- | --- |

(14)

Direktivom Vijeća 64/432/EEZ (18) i Odlukom Komisije 93/444/EEZ (19) utvrđeno je da premještanje životinja mora biti popraćeno zdravstvenim certifikatima. Kada za žive životinje namijenjene trgovini unutar Unije ili izvozu u treću zemlju vrijede odstupanja od zabrane otpreme živih životinja iz područja navedenih u Prilogu I. ovoj odluci, ti zdravstveni certifikati trebali bi sadržavati upućivanje na ovu odluku kako bi se osiguralo da relevantni certifikati sadržavaju odgovarajuće i točne zdravstvene informacije.

| (15) | Radi jasnoće i pojednostavnjenja ovom bi odlukom kojom se uvode izmijenjene i jedinstvene mjere za sve države članice pogođene bolešću kvrgave kože ili koje provode cijepljenje protiv te bolesti trebalo staviti izvan snage i zamijeniti provedbene odluke (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 i (EU) 2016/1183. |
| --- | --- |

(15)

Radi jasnoće i pojednostavnjenja ovom bi odlukom kojom se uvode izmijenjene i jedinstvene mjere za sve države članice pogođene bolešću kvrgave kože ili koje provode cijepljenje protiv te bolesti trebalo staviti izvan snage i zamijeniti provedbene odluke (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 i (EU) 2016/1183.

| (16) | Odobrenje programâ cijepljenja koje su dostavile predmetne države članice i koji su uključeni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 i (EU) 2016/1183 za Grčku odnosno Bugarsku te odobrenje programa cijepljenja koji je dostavila Hrvatska trebali bi podlijegati drugoj provedbenoj odluci koju treba donijeti. |
| --- | --- |

(16)

Odobrenje programâ cijepljenja koje su dostavile predmetne države članice i koji su uključeni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 i (EU) 2016/1183 za Grčku odnosno Bugarsku te odobrenje programa cijepljenja koji je dostavila Hrvatska trebali bi podlijegati drugoj provedbenoj odluci koju treba donijeti.

| (17) | Bugarska je obavijestila Komisiju da je cijepljenje svih goveda protiv bolesti kvrgave kože dovršeno 15. srpnja 2016., a zadnja pojava te bolesti na njezinom je državnom području potvrđena 1. kolovoza 2016. U skladu s time određena područja Bugarske na kojima se bolest kvrgave kože nikad nije pojavila, a u kojima je provedeno cijepljenje protiv te bolesti, trebalo bi navesti u dijelu I. Priloga I. ovoj odluci kao „slobodno područje na kojem je obavljeno cijepljenje”, dok bi preostali dio područja te države članice trebalo navesti kao „zaraženo područje”. |
| --- | --- |

(17)

Bugarska je obavijestila Komisiju da je cijepljenje svih goveda protiv bolesti kvrgave kože dovršeno 15. srpnja 2016., a zadnja pojava te bolesti na njezinom je državnom području potvrđena 1. kolovoza 2016. U skladu s time određena područja Bugarske na kojima se bolest kvrgave kože nikad nije pojavila, a u kojima je provedeno cijepljenje protiv te bolesti, trebalo bi navesti u dijelu I. Priloga I. ovoj odluci kao „slobodno područje na kojem je obavljeno cijepljenje”, dok bi preostali dio područja te države članice trebalo navesti kao „zaraženo područje”.

| (18) | Mjere predviđene ovom odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(18)

Mjere predviđene ovom odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se odlukom utvrđuju mjere nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u državama članicama ili njihovim dijelovima navedenima u Prilogu I. (predmetne države članice), uključujući minimalne zahtjeve za programe cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koje države članice podnose Komisiji na odobrenje.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „govedo” znači papkari vrsta Bos taurus, Bos indicus, Bison bison i Bubalus bubalis; |
| --- | --- |

1.

„govedo” znači papkari vrsta Bos taurus, Bos indicus, Bison bison i Bubalus bubalis;

Bos taurus, Bos indicus, Bison bison

Bubalus bubalis

| 2. | „divlji preživači u zatočeništvu” znači divlji preživači vrsta za koje je na temelju najnovijih raspoloživih znanstvenih spoznaja poznato da su uključene u prijenos i širenje bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

2.

„divlji preživači u zatočeništvu” znači divlji preživači vrsta za koje je na temelju najnovijih raspoloživih znanstvenih spoznaja poznato da su uključene u prijenos i širenje bolesti kvrgave kože;

| 3. | „zaraženo područje” dio je područja države članice navedenog u dijelu II. Priloga I. ovoj odluci koje uključuje područje na kojem je potvrđena bolest kvrgave kože te sva zaražena i ugrožena područja uspostavljena u skladu s člankom 10. Direktive 92/119/EEZ i na kojem se cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože može provesti nakon što Komisija odobri programe cijepljenja; |
| --- | --- |

3.

„zaraženo područje” dio je područja države članice navedenog u dijelu II. Priloga I. ovoj odluci koje uključuje područje na kojem je potvrđena bolest kvrgave kože te sva zaražena i ugrožena područja uspostavljena u skladu s člankom 10. Direktive 92/119/EEZ i na kojem se cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože može provesti nakon što Komisija odobri programe cijepljenja;

| 4. | „slobodno područje na kojem je obavljeno cijepljenje” dio je područja države članice navedenog u dijelu I. Priloga I. ovoj odluci koje uključuje područja izvan područja zaraženog bolešću kvrgave kože i na kojem se cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože provodi nakon što Komisija odobri programe cijepljenja. |
| --- | --- |

4.

„slobodno područje na kojem je obavljeno cijepljenje” dio je područja države članice navedenog u dijelu I. Priloga I. ovoj odluci koje uključuje područja izvan područja zaraženog bolešću kvrgave kože i na kojem se cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože provodi nakon što Komisija odobri programe cijepljenja.

Članak 3.

Ograničenja u pogledu otpreme goveda i divljih preživača u zatočeništvu te određenih proizvoda životinjskog podrijetla iz područja navedenih u Prilogu I.

Predmetne države članice dužne su zabraniti otpremu pošiljaka:

| (a) | živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.;

| (b) | sjemena, jajnih stanica i zametaka govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(b)

sjemena, jajnih stanica i zametaka govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.;

| (c) | kolostruma, mlijeka i mliječnih proizvoda govedâ i divljih preživača u zatočeništvu namijenjenih hrani za životinje iz područja navedenih u dijelu II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(c)

kolostruma, mlijeka i mliječnih proizvoda govedâ i divljih preživača u zatočeništvu namijenjenih hrani za životinje iz područja navedenih u dijelu II. Priloga I.;

| (d) | neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla govedâ i divljih preživača u zatočeništvu, osim onih iz točke (e), iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(d)

neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla govedâ i divljih preživača u zatočeništvu, osim onih iz točke (e), iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.;

| (e) | neobrađene sirove kože govedâ i divljih preživača u zatočeništvu namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože govedâ i divljih preživača u zatočeništvu koje nisu namijenjene prehrani ljudi iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I. |
| --- | --- |

(e)

neobrađene sirove kože govedâ i divljih preživača u zatočeništvu namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože govedâ i divljih preživača u zatočeništvu koje nisu namijenjene prehrani ljudi iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.

Članak 4.

Odstupanje od zabrane otpreme živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelu I. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (a), nadležno tijelo može odobriti otpremu živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu s gospodarstava koja se nalaze na područjima navedenima u dijelu I. Priloga I. uz uvjet da te životinje ispunjavaju najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | životinje se otpremaju u područja navedena u dijelu I. ili II. Priloga I. iste ili druge države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:






  i. | životinje su najmanje 28 dana prije datuma otpreme cijepljene protiv bolesti kvrgave kože i dolaze s gospodarstva na kojem su boravile najmanje 28 dana i na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme; |
| --- | --- | --- |

(a)

životinje se otpremaju u područja navedena u dijelu I. ili II. Priloga I. iste ili druge države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:

i.

životinje su najmanje 28 dana prije datuma otpreme cijepljene protiv bolesti kvrgave kože i dolaze s gospodarstva na kojem su boravile najmanje 28 dana i na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme;

| ii. | sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

ii.

sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože;

| iii. | životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ; |
| --- | --- |

iii.

životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ;

| iv. | nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka svojeg programa cijepljenja; i |
| --- | --- |

iv.

nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka svojeg programa cijepljenja; i

| v. | u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; ili |
| --- | --- |

v.

u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; ili

| (b) | životinje se otpremaju u bilo koje područje iste ili druge države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:






  i. | životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

životinje se otpremaju u bilo koje područje iste ili druge države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:

i.

životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme;

| ii. | sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

ii.

sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože;

| iii. | životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ; |
| --- | --- |

iii.

životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ;

| iv. | životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima, koja se nalaze na području navedenom u dijelu I. Priloga I. u državi članici u kojoj su sve životinje na svim njezinim područjima navedenima u dijelu I. Priloga I. cijepljene ili ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože, u skladu s Prilogom II., najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme te se još nalaze u razdoblju imuniteta koje je u specifikacijama naveo proizvođač cjepiva; |
| --- | --- |

iv.

životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima, koja se nalaze na području navedenom u dijelu I. Priloga I. u državi članici u kojoj su sve životinje na svim njezinim područjima navedenima u dijelu I. Priloga I. cijepljene ili ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože, u skladu s Prilogom II., najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme te se još nalaze u razdoblju imuniteta koje je u specifikacijama naveo proizvođač cjepiva;

| v. | nadležno tijelo mjesta podrijetla provelo je program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji je ispunjavao uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja; i |
| --- | --- |

v.

nadležno tijelo mjesta podrijetla provelo je program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji je ispunjavao uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja; i

| vi. | u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; ili |
| --- | --- |

vi.

u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; ili

| (c) | životinje se otpremaju u bilo koje područje države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:






  i. | životinje ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije datuma otpreme tih životinja zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta; |
| --- | --- | --- |

(c)

životinje se otpremaju u bilo koje područje države članice ili u treću zemlju i ispunjavaju sljedeće uvjete:

i.

životinje ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije datuma otpreme tih životinja zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta;

| ii. | životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme; |
| --- | --- |

ii.

životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme;

| iii. | sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

iii.

sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože;

| iv. | životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ; |
| --- | --- |

iv.

životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ;

| v. | životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima; |
| --- | --- |

v.

životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima;

| vi. | u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje, otpremljene u skladu s jamstvima o zdravlju životinja iz točke i., prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; |
| --- | --- |

vi.

u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje, otpremljene u skladu s jamstvima o zdravlju životinja iz točke i., prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju;

| vii. | nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka svojeg programa cijepljenja; i |
| --- | --- |

vii.

nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka svojeg programa cijepljenja; i

| viii. | država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke i. |
| --- | --- |

viii.

država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke i.

2.   Ako goveda i divlji preživači u zatočeništvu ispunjavaju uvjete za odstupanje predviđene stavkom 1. ovog članka, odgovarajućem zdravstvenom certifikatu za te životinje dodaje se sljedeći tekst, kako je navedeno u Direktivi 64/432/EEZ ili u Odluci 93/444/EEZ:

„ ...(Životinje) koje su u skladu s ...(člankom 4. stavkom 1. točkom (a) ili člankom 4. stavkom 1. točkom (b) ili člankom 4. stavkom 1. točkom (c) (navesti prema potrebi) Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/2008 o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama”.

Članak 5.

Odstupanje od zabrane otpreme živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelu II. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (a), nadležno tijelo može odobriti otpremu živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu s gospodarstava koja se nalaze na područjima navedenima u dijelu II. Priloga I. u bilo koje područje države članice ili u treću zemlju uz uvjet da te životinje ispunjavaju sljedeće uvjete:

| (a) | životinje ispunjavaju odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije datuma otpreme tih životinja zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta; |
| --- | --- |

(a)

životinje ispunjavaju odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije datuma otpreme tih životinja zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta;

| (b) | životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme; |
| --- | --- |

(b)

životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme;

| (c) | sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

(c)

sve životinje na gospodarstvu podrijetla klinički su pregledane na dan utovara za otpremu i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože;

| (d) | životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ; |
| --- | --- |

(d)

životinje ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ;

| (e) | životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima, koja se nalaze na području navedenom u dijelu II. Priloga I. u državi članici u kojoj su sve životinje na svim njezinim područjima navedenima u dijelu II. Priloga I. cijepljene ili ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože, u skladu s Prilogom II., najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme te se još nalaze u razdoblju imuniteta koje je u specifikacijama naveo proizvođač cjepiva; |
| --- | --- |

(e)

životinje su od okota ili u razdoblju od najmanje 28 dana prije datuma otpreme boravile na gospodarstvu oko kojeg u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma otpreme, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima, koja se nalaze na području navedenom u dijelu II. Priloga I. u državi članici u kojoj su sve životinje na svim njezinim područjima navedenima u dijelu II. Priloga I. cijepljene ili ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože, u skladu s Prilogom II., najmanje tri mjeseca prije datuma otpreme te se još nalaze u razdoblju imuniteta koje je u specifikacijama naveo proizvođač cjepiva;

| (f) | nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je u skladu s Prilogom II. obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja; |
| --- | --- |

(f)

nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je u skladu s Prilogom II. obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja;

| (g) | u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje, otpremljene u skladu s jamstvima o zdravlju životinja iz točke (a), prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; i |
| --- | --- |

(g)

u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se životinje, otpremljene u skladu s jamstvima o zdravlju životinja iz točke (a), prevoze na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju; i

| (h) | država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (a). |
| --- | --- |

(h)

država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (a).

2.   Ako goveda i divlji preživači u zatočeništvu ispunjavaju uvjete za odstupanje predviđene stavkom 1. ovog članka, odgovarajućem zdravstvenom certifikatu za te životinje dodaje se sljedeći tekst, kako je navedeno u Direktivi 64/432/EEZ ili u Odluci 93/444/EEZ:

„ ...(Životinje) koje su u skladu s člankom 5. stavkom 1. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/2008 o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama”.

Članak 6.

Posebni uvjeti za otpremu živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu unutar područjâ iste države članice navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (a) i ako je u skladu sa stavkom 2. ovog članka, nadležno tijelo može odobriti otpremu pošiljaka živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu s gospodarstava koja se nalaze na području navedenom u:

| (a) | dijelu I. Priloga I. na odredište na drugom području iste države članice navedenom u dijelu I. ili dijelu II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

dijelu I. Priloga I. na odredište na drugom području iste države članice navedenom u dijelu I. ili dijelu II. Priloga I.;

| (b) | dijelu II. Priloga I. na odredište na drugom području iste države članice navedenom u dijelu II. Priloga I. |
| --- | --- |

(b)

dijelu II. Priloga I. na odredište na drugom području iste države članice navedenom u dijelu II. Priloga I.

2.   Odstupanje iz stavka 1. primjenjuje se na pošiljke živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu samo ako životinje ispunjavaju najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme; |
| --- | --- |

(a)

životinje su cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme i dolaze s gospodarstva na kojem su sve životinje prijemljivih vrsta cijepljene protiv bolesti kvrgave kože najmanje 28 dana prije datuma otpreme;

| (b) | životinje, neovisno o njihovu pojedinačnom statusu cijepljenja ili cijepljenju protiv bolesti kvrgave kože na gospodarstvu podrijetla, mogu se premjestiti u klaonicu na prisilno klanje uz uvjet da gospodarstvo podrijetla ne podliježe niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože kojima se zabranjuje takvo premještanje; |
| --- | --- |

(b)

životinje, neovisno o njihovu pojedinačnom statusu cijepljenja ili cijepljenju protiv bolesti kvrgave kože na gospodarstvu podrijetla, mogu se premjestiti u klaonicu na prisilno klanje uz uvjet da gospodarstvo podrijetla ne podliježe niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože kojima se zabranjuje takvo premještanje;

| (c) | životinje su necijepljeni potomci mlađi od četiri mjeseca koje su okotile ženke cijepljene najmanje 28 dana prije teljenja i smiju se premjestiti na drugo gospodarstvo, uz uvjet da su sve životinje prijemljivih vrsta na gospodarstvu podrijetla najmanje 28 dana prije datuma namjeravanog premještanja cijepljene ili ponovno cijepljene u skladu s uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva i da gospodarstvo ne podliježe niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože kojima se zabranjuje takvo premještanje. |
| --- | --- |

(c)

životinje su necijepljeni potomci mlađi od četiri mjeseca koje su okotile ženke cijepljene najmanje 28 dana prije teljenja i smiju se premjestiti na drugo gospodarstvo, uz uvjet da su sve životinje prijemljivih vrsta na gospodarstvu podrijetla najmanje 28 dana prije datuma namjeravanog premještanja cijepljene ili ponovno cijepljene u skladu s uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva i da gospodarstvo ne podliježe niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože kojima se zabranjuje takvo premještanje.

Članak 7.

Odstupanja od zabrane otpreme sjemena, jajnih stanica i zametaka govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelu I. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (b), nadležno tijelo može odobriti otpremu sjemena, jajnih stanica i zametaka govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz centara za sakupljanje sjemena ili drugih ustanova koje se nalaze na području navedenom u dijelu I. Priloga I. u drugo područje iste ili druge države članice navedeno u dijelu I. ili II. Priloga I. uz uvjet da životinje davatelji, sjeme, jajne stanice i zameci ispunjavaju sljedeće uvjete:

| (a) | životinje davatelji cijepljene su i ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože prema uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva, a prvo je cijepljenje obavljeno najmanje 60 dana prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka; ili su životinje davatelji podvrgnute serološkom testu za otkrivanje posebnih protutijela na virus bolesti kvrgave kože na dan sakupljanja i najmanje 28 dana nakon razdoblja sakupljanja sjemena ili dana sakupljanja zametaka i jajnih stanica, s negativnim rezultatima; |
| --- | --- |

(a)

životinje davatelji cijepljene su i ponovno cijepljene protiv bolesti kvrgave kože prema uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva, a prvo je cijepljenje obavljeno najmanje 60 dana prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka; ili su životinje davatelji podvrgnute serološkom testu za otkrivanje posebnih protutijela na virus bolesti kvrgave kože na dan sakupljanja i najmanje 28 dana nakon razdoblja sakupljanja sjemena ili dana sakupljanja zametaka i jajnih stanica, s negativnim rezultatima;

| (b) | tijekom 60 dana prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka životinje davatelji držane su u centru za umjetnu oplodnju ili u drugoj odgovarajućoj ustanovi oko koje u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima; |
| --- | --- |

(b)

tijekom 60 dana prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka životinje davatelji držane su u centru za umjetnu oplodnju ili u drugoj odgovarajućoj ustanovi oko koje u promjeru od najmanje 20 km nije potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože tijekom tri mjeseca prije datuma sakupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka, a prije toga je nakon svake potvrde zaraze bolešću kvrgave kože uslijedilo usmrćivanje i uništavanje svih prijemljivih životinja na zahvaćenim gospodarstvima;

| (c) | životinje davatelji klinički su pregledane 28 dana prije datuma sakupljanja te su pregledavane tijekom cijelog razdoblja sakupljanja i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

(c)

životinje davatelji klinički su pregledane 28 dana prije datuma sakupljanja te su pregledavane tijekom cijelog razdoblja sakupljanja i nisu pokazivale nikakve kliničke simptome bolesti kvrgave kože;

| (d) | životinje davatelji podvrgnute su otkrivanju uzročnika bolesti kvrgave kože lančanom reakcijom polimeraze (PCR) provedenom na uzorcima krvi uzetima na početku i najmanje svakih 14 dana nakon toga tijekom razdoblja sakupljanja sjemena ili na dan sakupljanja zametaka i jajnih stanica, s negativnim rezultatima; |
| --- | --- |

(d)

životinje davatelji podvrgnute su otkrivanju uzročnika bolesti kvrgave kože lančanom reakcijom polimeraze (PCR) provedenom na uzorcima krvi uzetima na početku i najmanje svakih 14 dana nakon toga tijekom razdoblja sakupljanja sjemena ili na dan sakupljanja zametaka i jajnih stanica, s negativnim rezultatima;

| (e) | sjeme je podvrgnuto otkrivanju uzročnika bolesti kvrgave kože PCR-om, s negativnim rezultatima; i |
| --- | --- |

(e)

sjeme je podvrgnuto otkrivanju uzročnika bolesti kvrgave kože PCR-om, s negativnim rezultatima; i

| (f) | nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je u skladu s Prilogom II. obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja. |
| --- | --- |

(f)

nadležno tijelo mjesta podrijetla provodi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koji ispunjava uvjete iz Priloga II. i koji je odobrila Komisija te je u skladu s Prilogom II. obavijestilo Komisiju i ostale države članice o datumu početka i datumu završetka svojeg programa cijepljenja.

2.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (b), nadležno tijelo može odobriti otpremu sjemena, jajnih stanica i zametaka govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz centara za sakupljanje sjemena ili drugih ustanova koje se nalaze na područjima navedenima u dijelu I. Priloga I. u bilo koje područje države članice ili u treću zemlju pod uvjetom da životinje davatelji te sjeme, jajne stanice i zameci ispunjavaju sljedeće uvjete:

| (a) | uvjete utvrđene u stavku 1. točkama (a) do (f); |
| --- | --- |

(a)

uvjete utvrđene u stavku 1. točkama (a) do (f);

| (b) | životinje davatelji ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika takve otpreme i mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije otpreme sjemena, jajnih stanica ili zametaka zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta; i |
| --- | --- |

(b)

životinje davatelji ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika takve otpreme i mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije otpreme sjemena, jajnih stanica ili zametaka zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta; i

| (c) | država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (b).

3.   Ako se sjeme, zameci i jajne stanice koji ispunjavaju uvjete iz stavka 1. ili stavka 2. ovog članka otpremaju u drugu državu članicu ili treću zemlju, odgovarajućim zdravstvenim certifikatima navedenima u direktivama 88/407/EEZ, 89/556/EEZ ili u Odluci 93/444/EEZ dodaje se sljedeći tekst:

„ ...(Sjeme, jajne stanice i/ili zameci, navesti prema potrebi) koji su u skladu s ...(člankom 7. stavkom 1. ili člankom 7. stavkom 2., navesti prema potrebi) Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/2008 o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama”.

Članak 8.

Odstupanje od zabrane otpreme neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla od govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.

Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (d), nadležno tijelo može odobriti otpremu neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla od govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz:

| (a) | područja navedenog u dijelu I. Priloga I. do odredišta u istoj državi članici ili na području druge države članice navedenom u dijelu I. ili dijelu II. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

područja navedenog u dijelu I. Priloga I. do odredišta u istoj državi članici ili na području druge države članice navedenom u dijelu I. ili dijelu II. Priloga I.;

| (b) | područja navedenog u dijelu II. Priloga I. do odredišta u istoj državi članici ili na području druge države članice navedenom u dijelu II. Priloga I. uz uvjet da:






  i. | neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla otpremaju se pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u objektu odobrenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009; i |
| --- | --- | --- |

(b)

područja navedenog u dijelu II. Priloga I. do odredišta u istoj državi članici ili na području druge države članice navedenom u dijelu II. Priloga I. uz uvjet da:

i.

neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla otpremaju se pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u objektu odobrenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009; i

| ii. | ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju. |
| --- | --- |

ii.

ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili treću zemlju.

Članak 9.

Odstupanja od zabrane otpreme koža govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenih u dijelovima I. i II. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (e), nadležno tijelo može odobriti otpremu koža govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenog u dijelu I. Priloga I. u drugo područje iste ili druge države članice navedeno u dijelu I. ili II. Priloga I. uz uvjet da:

| (a) | u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože otpremljene pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u odobrenom objektu; |
| --- | --- |

(a)

u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože otpremljene pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u odobrenom objektu;

| (b) | ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili u treću zemlju prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i |
| --- | --- |

(b)

ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu ili u treću zemlju prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i

| (c) | kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože. |
| --- | --- |

(c)

kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože.

2.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (e), nadležno tijelo može odobriti otpremu koža govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenog u dijelu I. ili II. Priloga I. u bilo koje područje iste ili druge države članice ili u treću zemlju uz uvjet da:

| (a) | u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože koje potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

(a)

u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože koje potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože;

| (b) | kože su:






  i. | obrađene u skladu s točkom 28.(b) do (e) Priloga I. Uredbi Komisije (EU) br. 142/2011 (20); ili |
| --- | --- | --- |

(b)

kože su:

i.

obrađene u skladu s točkom 28.(b) do (e) Priloga I. Uredbi Komisije (EU) br. 142/2011 (20); ili

| ii. | podvrgnute jednom od postupaka navedenih u točki 4.(b) podtočki ii. poglavlju I. odjeljku XIV. Priloga III. Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (21); i |
| --- | --- |

ii.

podvrgnute jednom od postupaka navedenih u točki 4.(b) podtočki ii. poglavlju I. odjeljku XIV. Priloga III. Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (21); i

| (c) | nad kožama su provedene sve zaštitne mjere za sprečavanje ponovne kontaminacije patogenim organizmima nakon obrade. |
| --- | --- |

(c)

nad kožama su provedene sve zaštitne mjere za sprečavanje ponovne kontaminacije patogenim organizmima nakon obrade.

3.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (e), nadležno tijelo može odobriti otpremu koža govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenog u dijelu II. Priloga I. u drugo područje iste ili druge države članice navedeno u dijelu II. Priloga I. uz uvjet da:

| (a) | u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože otpremljene pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u odobrenom objektu; |
| --- | --- |

(a)

u pitanju su neobrađene kože namijenjene prehrani ljudi ili neobrađene kože otpremljene pod službenim nadzorom tijela nadležnih za preradu ili odlaganje u odobrenom objektu;

| (b) | ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i |
| --- | --- |

(b)

ako je odredište u drugoj državi članici, u skladu s člankom 12. uspostavlja se postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i

| (c) | kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože. |
| --- | --- |

(c)

kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože.

4.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (e), nadležno tijelo može odobriti otpremu koža govedâ i divljih preživača u zatočeništvu iz područja navedenog u dijelu I. ili II. Priloga I. u bilo koje područje iste ili druge države članice ili u treću zemlju uz uvjet da:

| (a) | kože ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije otpreme tih koža zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta; |
| --- | --- |

(a)

kože ispunjavaju sva ostala odgovarajuća jamstva o zdravlju životinja na temelju pozitivnog rezultata procjene rizika mjerâ protiv širenja bolesti kvrgave kože, koje je prije otpreme tih koža zatražilo nadležno tijelo države članice mjesta podrijetla i koje su odobrila nadležna tijela država članica u kojima se nalaze mjesto provoza i odredišta;

| (b) | kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

(b)

kože potječu s gospodarstava koja ne podliježu niti jednom od ograničenja iz Direktive 92/119/EEZ u pogledu bolesti kvrgave kože;

| (c) | u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože, otpremljene u skladu s dodatnim jamstvima o zdravlju životinja iz točke (a) ovog stavka, prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i |
| --- | --- |

(c)

u skladu s člankom 12. uspostavljen je postupak usmjeravanja pod nadzorom nadležnih tijela država članica u kojima se nalaze mjesto podrijetla, provoza i odredišta kako bi se osiguralo da se kože, otpremljene u skladu s dodatnim jamstvima o zdravlju životinja iz točke (a) ovog stavka, prevoze do odredišta na siguran način i da ih se zatim ne otprema u drugu državu članicu prije prerade barem u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b); i

| (d) | država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (a). |
| --- | --- |

(d)

država članica mjesta podrijetla mora odmah obavijestiti Komisiju i ostale države članice o jamstvima o zdravlju životinja i odobrenju nadležnih tijela iz točke (a).

Članak 10.

Odstupanje od zabrane otpreme kolostruma, mlijeka i mliječnih proizvoda namijenjenih hrani za životinje iz područja navedenih u dijelu II. Priloga I.

1.   Odstupajući od zabrane iz članka 3. točke (c), nadležno tijelo može odobriti otpremu kolostruma, mlijeka i mliječnih proizvoda namijenjenih hrani za životinje dobivenih od govedâ i divljih preživača u zatočeništvu s gospodarstava koja se nalaze na područjima navedenima u dijelu II. Priloga I. uz uvjet da su kolostrum, mlijeko i mliječni proizvodi bili podvrgnuti obradi kako bi se osiguralo uništenje virusa slinavke i šapa kako je opisano u točkama 1.1. do 1.5. dijela A Priloga IX. Direktivi Vijeća 2003/85/EZ (22) i da je pošiljka u skladu sa stavkom 2. ovog članka.

2.   Nadležno tijelo odobrava otpremu pošiljaka kolostruma, mlijeka i mliječnih proizvoda u druge države članice u skladu s odstupanjem predviđenim u stavku 1. ovog članka samo ako pošiljke prati službeni zdravstveni certifikat, kako je utvrđeno u prilogu Uredbi Komisije (EZ) br. 599/2004 (23), a dio II. tog zdravstvenog certifikata dopunjuje se sljedećom potvrdom:

„Kolostrum, mlijeko i mliječni proizvodi koji su u skladu s člankom 10. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/2008 o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama”.

Članak 11.

Zahtjevi koji se odnose na vozila za prijevoz te čišćenje i dezinfekciju

1.   Nadležno tijelo osigurava da, prije nego što bilo koje vozilo koje je bilo u kontaktu s prijemljivim vrstama životinja na području navedenom u dijelu II. Priloga I. napusti to područje, operator ili vozač tog vozila dostavi dokaze da je vozilo nakon zadnjeg kontakta s tim životinjama očišćeno i dezinficirano na način kojim se inaktivira virus bolesti kvrgave kože i da je obrađeno odobrenim insekticidima učinkovitima protiv vektora bolesti kvrgave kože.

2.   Kako je predviđeno stavkom 1., nadležno tijelo navodi podatke koje mora dostaviti operator ili vozač vozila kako bi se dokazalo da je obavljeno propisano čišćenje, dezinfekcija i dezinsekcija.

Članak 12.

Postupak usmjeravanja

Nadležno tijelo osigurava da postupak usmjeravanja za prijevoz živih goveda i divljih preživača u zatočeništvu, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla i neobrađenih koža obuhvaćenih odstupanjima predviđenima člancima 4., 5., 6., 8. i 9. ispunjava sljedeće zahtjeve:

| (a) | svako vozilo koje se upotrebljava za prijevoz tih živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža:






  i. | pojedinačno je registriralo nadležno tijelo države članice u kojoj je mjesto otpreme, za prijevoz živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža, koristeći se postupkom usmjeravanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

svako vozilo koje se upotrebljava za prijevoz tih živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža:

i.

pojedinačno je registriralo nadležno tijelo države članice u kojoj je mjesto otpreme, za prijevoz živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža, koristeći se postupkom usmjeravanja;

| ii. | nakon utovara za otpremu zapečatio je službeni veterinar; samo službenik nadležnog tijela mjesta odredišta smije skinuti plombu i zamijeniti je novom; o svakom se utovaru ili zamjeni plombe mora obavijestiti nadležno tijelo odredišta; |
| --- | --- |

ii.

nakon utovara za otpremu zapečatio je službeni veterinar; samo službenik nadležnog tijela mjesta odredišta smije skinuti plombu i zamijeniti je novom; o svakom se utovaru ili zamjeni plombe mora obavijestiti nadležno tijelo odredišta;

| (b) | prijevoz se odvija:






  i. | pod službenim nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(b)

prijevoz se odvija:

i.

pod službenim nadzorom;

| ii. | izravno i bez zaustavljanja, osim ako razdoblje odmora propisano Uredbom Vijeća (EZ) br. 1/2005 (24) protekne na kontrolnoj točki. Ako je za vrijeme kretanja kroz područje navedeno u dijelu II. Priloga I. predviđeno razdoblje odmora od jednog ili više dana na kontrolnoj točki, životinje se štiti od napada vektorâ; |
| --- | --- |

ii.

izravno i bez zaustavljanja, osim ako razdoblje odmora propisano Uredbom Vijeća (EZ) br. 1/2005 (24) protekne na kontrolnoj točki. Ako je za vrijeme kretanja kroz područje navedeno u dijelu II. Priloga I. predviđeno razdoblje odmora od jednog ili više dana na kontrolnoj točki, životinje se štiti od napada vektorâ;

24

| iii. | rutom koju je odobrilo nadležno tijelo mjesta podrijetla; |
| --- | --- |

iii.

rutom koju je odobrilo nadležno tijelo mjesta podrijetla;

| (c) | pošiljka uključuje samo žive životinje ili neprerađene nusproizvode životinjskog podrijetla ili neobrađene kože istog zdravstvenog statusa; |
| --- | --- |

(c)

pošiljka uključuje samo žive životinje ili neprerađene nusproizvode životinjskog podrijetla ili neobrađene kože istog zdravstvenog statusa;

| (d) | službeni veterinar odgovoran za gospodarstvo mjesta odredišta mora potvrditi svaki dolazak nadležnom tijelu mjesta podrijetla; |
| --- | --- |

(d)

službeni veterinar odgovoran za gospodarstvo mjesta odredišta mora potvrditi svaki dolazak nadležnom tijelu mjesta podrijetla;

| (e) | nakon istovara živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža, vozilo i sva druga oprema koji su upotrijebljeni u prijevozu moraju se u cijelosti očistiti, dezinficirati i obraditi odobrenim insekticidima učinkovitima protiv poznatih vektora bolesti kvrgave kože, u zatvorenom prostoru mjesta odredišta pod nadzorom službenog veterinara; |
| --- | --- |

(e)

nakon istovara živih životinja, neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla ili neobrađenih koža, vozilo i sva druga oprema koji su upotrijebljeni u prijevozu moraju se u cijelosti očistiti, dezinficirati i obraditi odobrenim insekticidima učinkovitima protiv poznatih vektora bolesti kvrgave kože, u zatvorenom prostoru mjesta odredišta pod nadzorom službenog veterinara;

| (f) | prije prve otpreme iz područja navedenih u dijelu I. ili II. Priloga I. koja se odvija uz postupak usmjeravanja, nadležno tijelo mjesta podrijetla osigurava da su s odgovarajućim nadležnim tijelima postignuti potrebni dogovori za slučaj nezgodâ tijekom prijevoza, većeg kvara na vozilu ili bilo kakvog prijevarnog djelovanja operatora ili vozača kako bi se osigurao plan za krizne situacije, zapovjedni lanac i puna suradnja službi, a vozač ili operator kamiona ili drugog vozila odmah obavještava nadležno tijelo o nezgodi ili većem kvaru na vozilu; i |
| --- | --- |

(f)

prije prve otpreme iz područja navedenih u dijelu I. ili II. Priloga I. koja se odvija uz postupak usmjeravanja, nadležno tijelo mjesta podrijetla osigurava da su s odgovarajućim nadležnim tijelima postignuti potrebni dogovori za slučaj nezgodâ tijekom prijevoza, većeg kvara na vozilu ili bilo kakvog prijevarnog djelovanja operatora ili vozača kako bi se osigurao plan za krizne situacije, zapovjedni lanac i puna suradnja službi, a vozač ili operator kamiona ili drugog vozila odmah obavještava nadležno tijelo o nezgodi ili većem kvaru na vozilu; i

| (g) | u slučaju neobrađenih koža ili neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla vozila moraju biti potpuno nepropusna sa svih strana, uključujući vrata. |
| --- | --- |

(g)

u slučaju neobrađenih koža ili neprerađenih nusproizvoda životinjskog podrijetla vozila moraju biti potpuno nepropusna sa svih strana, uključujući vrata.

Članak 13.

Programi cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože

Programi cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koje države članice podnose Komisiji na odobrenje moraju zadovoljavati minimalne zahtjeve utvrđene u Prilogu II.

Članak 14.

Stavljanje izvan snage

Provedbene odluke (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 i (EU) 2016/1183 stavljaju se izvan snage, a njihove se mjere zamjenjuju mjerama predviđenima ovom odlukom.

Članak 15.

Primjenjivost

Ova se odluka primjenjuje do 31. prosinca 2019.

Članak 16.

Adresati

Ova je odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  
  SL L 62, 15.3.1993., str. 69.

3

(4)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015.; 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1500 оd 7. rujna 2015. o određenim privremenim zaštitnim mjerama protiv bolesti kvrgave kože u Grčkoj i ukidanju Provedbene odluke (EU) 2015/1423 (SL L 234, 8.9.2015., str. 19.).

6

(7)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/645 od 22. travnja 2016. o određenim zaštitnim mjerama protiv bolesti kvrgave kože u Bugarskoj (SL L 108, 23.4.2016., str. 61.).

7

(8)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2055 od 10. studenoga 2015. o utvrđivanju uvjeta za uspostavljanje programa hitnog cijepljenja goveda protiv bolesti kvrgave kože u Grčkoj i o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/1500 (SL L 300, 17.11.2015., str. 31.).

8

(9)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1183 оd 14. srpnja 2016. o odobravanju programa hitnog cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože goveda u Bugarskoj te o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/645 (SL L 195, 20.7.2016., str. 75.).

9

(10)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015.; 13(1):3986 [73 str.].

11

EFSA Journal

(12)  Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016.; 14(8):4573 (27 str.).

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (Annex 15, Article 11.11.1-bis. Safe commodities).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (SL L 147, 31.5.2001., str. 1.).

17

(18)  Direktiva Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice (SL 121, 29.7.1964., str. 1977/64.).

18

(19)  Odluka Komisije 93/444/EEZ od 2. srpnja 1993. o detaljnim pravilima kojima se unutar Zajednice uređuje trgovina određenim živim životinjama i proizvodima namijenjenima za izvoz u treće zemlje (SL L 208, 19.8.1993., str. 34.).

19

(20)  Uredba Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (SL L 54, 26.2.2011., str. 1.).

20

(21)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

21

(22)  Direktiva Vijeća 2003/85/EZ od 29. rujna 2003. o mjerama Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa, o stavljanju izvan snage Direktive 85/511/EEZ i odluka 89/531/EEZ i 91/665/EEZ te o izmjeni Direktive 92/46/EEZ (SL L 306, 22.11.2003., str. 1.).

22

(23)  Uredba Komisije (EZ) br. 599/2004 od 30. ožujka 2004. o usvajanju usklađenog obrasca certifikata i izvješća inspekcije povezanih s trgovinom životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla unutar Zajednice (SL L 94, 31.3.2004., str. 44.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (SL L 3, 5.1.2005., str. 1.).

24

---

PRILOG I.

DIO I.

„Slobodna područja na kojima je obavljeno cijepljenje”

1.   Hrvatska

Cijelo državno područje Hrvatske.

2.   Bugarska

| A. | Sljedeće pokrajine u Bugarskoj:






  — | Pokrajina Burgas |
| --- | --- | --- |

A.

Sljedeće pokrajine u Bugarskoj:

—

Pokrajina Burgas

| — | Pokrajina Varna |
| --- | --- |

—

Pokrajina Varna

| — | Pokrajina Dobrič |
| --- | --- |

—

Pokrajina Dobrič

| — | Pokrajina Razgrad |
| --- | --- |

—

Pokrajina Razgrad

| — | Pokrajina Silistra |
| --- | --- |

—

Pokrajina Silistra

| — | Pokrajina Ruse |
| --- | --- |

—

Pokrajina Ruse

| — | Pokrajina Pleven |
| --- | --- |

—

Pokrajina Pleven

| B. | Sljedeće općine u Bugarskoj:






  — | Općine Opaka, Popovo i Antonovo u pokrajini Trgovište. |
| --- | --- | --- |

B.

Sljedeće općine u Bugarskoj:

—

Općine Opaka, Popovo i Antonovo u pokrajini Trgovište.

| — | Općine Šumen, Kaspičan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venec i Hitrino u pokrajini Šumen. |
| --- | --- |

—

Općine Šumen, Kaspičan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venec i Hitrino u pokrajini Šumen.

| — | Općine Svištov, Polski Trambeš i Stražica u pokrajini Veliko Trnovo. |
| --- | --- |

—

Općine Svištov, Polski Trambeš i Stražica u pokrajini Veliko Trnovo.

DIO II.

„Zaražena područja”

1.   Grčka

| A. | Sljedeće regije u Grčkoj:






  — | Regija Atika |
| --- | --- | --- |

A.

Sljedeće regije u Grčkoj:

—

Regija Atika

| — | Regija središnja Grčka |
| --- | --- |

—

Regija središnja Grčka

| — | Regija središnja Makedonija |
| --- | --- |

—

Regija središnja Makedonija

| — | Regija istočna Makedonija i Tracija |
| --- | --- |

—

Regija istočna Makedonija i Tracija

| — | Regija Epir |
| --- | --- |

—

Regija Epir

| — | Regija Peloponez |
| --- | --- |

—

Regija Peloponez

| — | Regija Tesalija |
| --- | --- |

—

Regija Tesalija

| — | Regija zapadna Grčka |
| --- | --- |

—

Regija zapadna Grčka

| — | Regija zapadna Makedonija |
| --- | --- |

—

Regija zapadna Makedonija

| B. | Sljedeće regionalne jedinice u Grčkoj:






  — | Regionalna jedinica Limnos |
| --- | --- | --- |

B.

Sljedeće regionalne jedinice u Grčkoj:

—

Regionalna jedinica Limnos

2.   Bugarska

Cijelo državno područje Bugarske, isključujući područja navedena u dijelu I.

---

PRILOG II.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA PROGRAME CIJEPLJENJA PROTIV BOLESTI KVRGAVE KOŽE (IZ ČLANKA 13.)

1.   OPĆI ZAHTJEVI

Programima cijepljenja koje dostavljaju države članice osigurava se barem sljedeće:

| (a) | cijepljenje svih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu, neovisno o njihovu spolu, dobi i gestacijskom ili produktivnom stanju unutar područja na kojem će se cijepljenje provesti; |
| --- | --- |

(a)

cijepljenje svih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu, neovisno o njihovu spolu, dobi i gestacijskom ili produktivnom stanju unutar područja na kojem će se cijepljenje provesti;

| (b) | cijepljenje potomstva cijepljenih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu u dobi od najmanje četiri mjeseca, u skladu s uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva; |
| --- | --- |

(b)

cijepljenje potomstva cijepljenih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu u dobi od najmanje četiri mjeseca, u skladu s uputama proizvođača upotrijebljenog cjepiva;

| (c) | ponovno cijepljenje svih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu, u skladu s uputama proizvođača; |
| --- | --- |

(c)

ponovno cijepljenje svih goveda i, gdje je primjenjivo, divljih preživača u zatočeništvu, u skladu s uputama proizvođača;

| (d) | mjere koje će biti na snazi kako bi se izbjeglo širenje eventualno prisutnog virusa iz cjepiva. Sve preostale količine cjepiva vraćaju se na mjesto distribucije s pisanim podacima o broju cijepljenih životinja i broju upotrijebljenih doza te se potom sigurno uništavaju pod službenim nadzorom; |
| --- | --- |

(d)

mjere koje će biti na snazi kako bi se izbjeglo širenje eventualno prisutnog virusa iz cjepiva. Sve preostale količine cjepiva vraćaju se na mjesto distribucije s pisanim podacima o broju cijepljenih životinja i broju upotrijebljenih doza te se potom sigurno uništavaju pod službenim nadzorom;

| (e) | cijepljenje se provodi pod nadzorom i kontrolom nadležnog tijela, a provodi ga dužnosnik nadležnog tijela ili veterinar kojega određuje i nadzire nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(e)

cijepljenje se provodi pod nadzorom i kontrolom nadležnog tijela, a provodi ga dužnosnik nadležnog tijela ili veterinar kojega određuje i nadzire nadležno tijelo;

| (f) | nadležno tijelo unosi pojedinosti za svako cijepljeno govedo u posebnu internetsku bazu podataka povezanu sa središnjom bazom podataka uspostavljenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća (1). U evidenciji mora biti vidljiva veza između cijepljene ženke i potomaka; |
| --- | --- |

(f)

nadležno tijelo unosi pojedinosti za svako cijepljeno govedo u posebnu internetsku bazu podataka povezanu sa središnjom bazom podataka uspostavljenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća (1). U evidenciji mora biti vidljiva veza između cijepljene ženke i potomaka;

| (g) | uspostava proširenog ugroženog područja od najmanje 20 km oko područja na kojem se provodi cijepljenje, na kojemu se provodi pojačani nadzor i premještanje goveda podliježe kontrolama nadležnih tijela. |
| --- | --- |

(g)

uspostava proširenog ugroženog područja od najmanje 20 km oko područja na kojem se provodi cijepljenje, na kojemu se provodi pojačani nadzor i premještanje goveda podliježe kontrolama nadležnih tijela.

2.   NAJNUŽNIJE INFORMACIJE KOJE TREBA DOSTAVITI

Programima cijepljenja koje dostavljaju države članice osiguravaju se barem sljedeće informacije:

| (a) | točna područja na kojima će se provoditi cijepljenje; |
| --- | --- |

(a)

točna područja na kojima će se provoditi cijepljenje;

| (b) | vrsta ili vrste cjepiva koje će se upotrebljavati; |
| --- | --- |

(b)

vrsta ili vrste cjepiva koje će se upotrebljavati;

| (c) | broj gospodarstava i životinja koje će biti cijepljene, po vrstama i kategorijama i po područjima; |
| --- | --- |

(c)

broj gospodarstava i životinja koje će biti cijepljene, po vrstama i kategorijama i po područjima;

| (d) | metoda i hijerarhija izdavanja uputa u pogledu provedbe cijepljenja (skladištenje, distribucija cjepiva, osoblje koje će obaviti cijepljenje, bilježenje ili posebna identifikacija cijepljenih životinja, određivanje prioriteta cijepljenja po područjima, službeni nadzor cijepljenja, cijepljenje novorođene teladi, ponovno cijepljenje životinja prema uputama proizvođača); |
| --- | --- |

(d)

metoda i hijerarhija izdavanja uputa u pogledu provedbe cijepljenja (skladištenje, distribucija cjepiva, osoblje koje će obaviti cijepljenje, bilježenje ili posebna identifikacija cijepljenih životinja, određivanje prioriteta cijepljenja po područjima, službeni nadzor cijepljenja, cijepljenje novorođene teladi, ponovno cijepljenje životinja prema uputama proizvođača);

| (e) | raspored programa cijepljenja (početak, očekivani datum završetka po područjima, datum završetka na cijelom području na kojem se provodi cijepljenje); |
| --- | --- |

(e)

raspored programa cijepljenja (početak, očekivani datum završetka po područjima, datum završetka na cijelom području na kojem se provodi cijepljenje);

| (f) | sve mjere koje prate cijepljenje, uključujući ograničenja premještanja životinja i otpreme njihovih proizvoda i nusproizvoda. |
| --- | --- |

(f)

sve mjere koje prate cijepljenje, uključujući ograničenja premještanja životinja i otpreme njihovih proizvoda i nusproizvoda.

3.   MINIMALNI ZAHTJEVI U POGLEDU IZVJEŠĆIVANJA

Države članice koje su dostavile program cijepljenja podnose Komisiji barem sljedeća izvješća:

| (a) | hitna obavijest o točnom datumu početka akcije cijepljenja; |
| --- | --- |

(a)

hitna obavijest o točnom datumu početka akcije cijepljenja;

| (b) | mjesečna izvješća o napretku u kojima se navodi točna procijepljenost po područjima; |
| --- | --- |

(b)

mjesečna izvješća o napretku u kojima se navodi točna procijepljenost po područjima;

| (c) | hitna obavijest o točnom datumu završetka cijepljenja na svakom području (procijepljenost od najmanje 95 % na razini stada i na razini životinja); |
| --- | --- |

(c)

hitna obavijest o točnom datumu završetka cijepljenja na svakom području (procijepljenost od najmanje 95 % na razini stada i na razini životinja);

| (d) | nakon završetka prvog kruga cijepljenja, mjesečna izvješća u prvom tjednu svakog mjeseca u kojima se navodi broj životinja cijepljenih tijekom prethodnog mjeseca te razlog cijepljenja (npr. nova telad, ponovno cijepljenje itd.); |
| --- | --- |

(d)

nakon završetka prvog kruga cijepljenja, mjesečna izvješća u prvom tjednu svakog mjeseca u kojima se navodi broj životinja cijepljenih tijekom prethodnog mjeseca te razlog cijepljenja (npr. nova telad, ponovno cijepljenje itd.);

| (e) | ostale informacije dobivene iz posebne internetske baze podataka na zahtjev Komisije. |
| --- | --- |

(e)

ostale informacije dobivene iz posebne internetske baze podataka na zahtjev Komisije.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. srpnja 2000. o uvođenju sustava označivanja i registracije životinja vrste goveda, označivanju goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 820/97 (SL L 204, 11.8.2000., str. 1.).

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/66

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2009

оd 15. studenoga 2016.

o odobravanju programa cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože koje podnose države članice

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7219)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na bugarskom, hrvatskom i grčkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/119/EEZ od 17. prosinca 1992. o uvođenju općih mjera Zajednice za suzbijanje određenih bolesti životinja i posebnih mjera koje se odnose na vezikularnu enterovirusnu bolest svinja (3), a posebno njezin članak 19. stavak 1. točku (a), stavak 3. točku (a) i stavak 6.,

budući da:

| (1) | Bolest kvrgave kože virusna je bolest goveda koja se prvenstveno prenosi vektorima, a karakteriziraju je veliki gubici i potencijal znatnog širenja, osobito putem živih životinja i proizvoda dobivenih od zaraženih životinja. |
| --- | --- |

(1)

Bolest kvrgave kože virusna je bolest goveda koja se prvenstveno prenosi vektorima, a karakteriziraju je veliki gubici i potencijal znatnog širenja, osobito putem živih životinja i proizvoda dobivenih od zaraženih životinja.

| (2) | Direktivom 92/119/EEZ utvrđuju se opće mjere za suzbijanje određenih bolesti životinja. One obuhvaćaju mjere koje treba poduzeti u slučaju sumnje na bolest kvrgave kože ili potvrde njezine prisutnosti na gospodarstvu, mjere koje treba poduzeti na ograničenim područjima i ostale dodatne mjere za suzbijanje bolesti. Tim je mjerama predviđeno i cijepljenje u slučaju izbijanja bolesti kvrgave kože, kao dopuna ostalim mjerama nadzora koje podliježu odobrenju Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Direktivom 92/119/EEZ utvrđuju se opće mjere za suzbijanje određenih bolesti životinja. One obuhvaćaju mjere koje treba poduzeti u slučaju sumnje na bolest kvrgave kože ili potvrde njezine prisutnosti na gospodarstvu, mjere koje treba poduzeti na ograničenim područjima i ostale dodatne mjere za suzbijanje bolesti. Tim je mjerama predviđeno i cijepljenje u slučaju izbijanja bolesti kvrgave kože, kao dopuna ostalim mjerama nadzora koje podliježu odobrenju Komisije.

| (3) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/2055 (4) i Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/1183 (5) predviđeno je da Grčka i Bugarska mogu provesti hitno cijepljenje goveda držanih na gospodarstvima na području cijepljenja utvrđenima u Prilogu I. svake od tih provedbenih odluka. S obzirom na trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu bolesti kvrgave kože Hrvatska, koja je u neposrednoj opasnosti zbog pojave te bolesti na tom području, obavijestila je Komisiju o svojoj namjeri da 8. kolovoza 2016. započne kampanju cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/2055 (4) i Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/1183 (5) predviđeno je da Grčka i Bugarska mogu provesti hitno cijepljenje goveda držanih na gospodarstvima na području cijepljenja utvrđenima u Prilogu I. svake od tih provedbenih odluka. S obzirom na trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu bolesti kvrgave kože Hrvatska, koja je u neposrednoj opasnosti zbog pojave te bolesti na tom području, obavijestila je Komisiju o svojoj namjeri da 8. kolovoza 2016. započne kampanju cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože.

| (4) | U skladu s Hitnim savjetima o bolesti kvrgave kože koje je Europska agencija za sigurnost hrane donijela 29. srpnja 2016. (6), cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože najučinkovitiji je način smanjenja širenja bolesti. Kako bi se postigli prethodno navedeni učinci, nužno je provesti cijepljenje cijele osjetljive populacije na područjima na kojima postoji rizik od unošenja bolesti kvrgave kože ili koja su tom bolešću pogođena radi smanjenja broja izbijanja te je potrebno dosegnuti visoku razinu obuhvaćenosti cijepljenjem u pogledu životinja i gospodarstava. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Hitnim savjetima o bolesti kvrgave kože koje je Europska agencija za sigurnost hrane donijela 29. srpnja 2016. (6), cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože najučinkovitiji je način smanjenja širenja bolesti. Kako bi se postigli prethodno navedeni učinci, nužno je provesti cijepljenje cijele osjetljive populacije na područjima na kojima postoji rizik od unošenja bolesti kvrgave kože ili koja su tom bolešću pogođena radi smanjenja broja izbijanja te je potrebno dosegnuti visoku razinu obuhvaćenosti cijepljenjem u pogledu životinja i gospodarstava.

| (5) | Radi jasnoće i pojednostavljenja ovom bi Odlukom trebalo predvidjeti odobrenje programa cijepljenja za Grčku i Bugarsku, koji su trenutačno uvršteni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 odnosno (EU) 2016/1183. Osim toga, trebalo bi odobriti program cijepljenja koji je podnijela Hrvatska. Programi cijepljenja Grčke i Bugarske, trenutačno uvršteni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 i (EU) 2016/1183, te program cijepljenja koji je podnijela Hrvatska ispunjavaju minimalne zahtjeve za programe cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože utvrđene u Prilogu II. Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2016/2008 (7) o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

Radi jasnoće i pojednostavljenja ovom bi Odlukom trebalo predvidjeti odobrenje programa cijepljenja za Grčku i Bugarsku, koji su trenutačno uvršteni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 odnosno (EU) 2016/1183. Osim toga, trebalo bi odobriti program cijepljenja koji je podnijela Hrvatska. Programi cijepljenja Grčke i Bugarske, trenutačno uvršteni u provedbene odluke (EU) 2015/2055 i (EU) 2016/1183, te program cijepljenja koji je podnijela Hrvatska ispunjavaju minimalne zahtjeve za programe cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože utvrđene u Prilogu II. Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2016/2008 (7) o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama.

| (6) | Kako bi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože i ostale mjere nadzora bili uspješni, trebalo bi ih provoditi tijekom nekoliko uzastopnih godina kako bi se osigurala imunizacija cijele osjetljive populacije u dovoljno dugom razdoblju. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi program cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože i ostale mjere nadzora bili uspješni, trebalo bi ih provoditi tijekom nekoliko uzastopnih godina kako bi se osigurala imunizacija cijele osjetljive populacije u dovoljno dugom razdoblju.

| (7) | Mjere predviđene ovom odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobravanje programâ cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože

Odobravaju se programi cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože navedeni na popisu u Prilogu.

Članak 2.

Primjenjivost

Ova se Odluka primjenjuje do 31. prosinca 2019.

Članak 3.

Adresati

Ova je Odluka upućena Republici Bugarskoj, Helenskoj Republici i Republici Hrvatskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  
  SL L 62, 15.3.1993., str. 69.

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2055 оd 10. studenoga 2015. o utvrđivanju uvjeta za uspostavljanje programa hitnog cijepljenja goveda protiv bolesti kvrgave kože u Grčkoj i o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/1500 (SL L 300, 17.11.2015., str. 31.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1183 od 14. srpnja 2016. o odobravanju programa hitnog cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože goveda u Bugarskoj te o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/645 (SL L 195, 20.7.2016., str. 75.).

5

(6)  EFSA Journal 2016.; 14(8):4573 [27 str.].

6

(7)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2008 оd 15. studenoga 2016. o mjerama nadzora zdravlja životinja u pogledu bolesti kvrgave kože u određenim državama članicama (vidjeti stranicu 51. ovoga Službenog lista).

7

---

PRILOG

| — | Program cijepljenja koji je dostavila Grčka. |
| --- | --- |

—

Program cijepljenja koji je dostavila Grčka.

| — | Program cijepljenja koji je dostavila Bugarska. |
| --- | --- |

—

Program cijepljenja koji je dostavila Bugarska.

| — | Program cijepljenja koji je dostavila Hrvatska. |
| --- | --- |

—

Program cijepljenja koji je dostavila Hrvatska.

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/69

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2010

оd 16. studenoga 2016.

o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Mađarskoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7506)

(Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1968 (3) donesena je nakon izbijanja visoko patogene influence ptica podtipa H5N8 na gospodarstvu u Mađarskoj i nakon što je nadležno tijelo te države članice uspostavilo zaražena i ugrožena područja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (4). Provedbenom odlukom (EU) 2016/1968 predviđeno je da zaražena i ugrožena područja utvrđena u Mađarskoj u skladu s Direktivom 2005/94/EZ sadržavaju najmanje područja koja su u Prilogu toj Provedbenoj odluci navedena kao zaražena i ugrožena. |
| --- | --- |

(1)

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1968 (3) donesena je nakon izbijanja visoko patogene influence ptica podtipa H5N8 na gospodarstvu u Mađarskoj i nakon što je nadležno tijelo te države članice uspostavilo zaražena i ugrožena područja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (4). Provedbenom odlukom (EU) 2016/1968 predviđeno je da zaražena i ugrožena područja utvrđena u Mađarskoj u skladu s Direktivom 2005/94/EZ sadržavaju najmanje područja koja su u Prilogu toj Provedbenoj odluci navedena kao zaražena i ugrožena.

| (2) | Nakon datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2016/1968 Mađarska je obavijestila Komisiju o novim slučajevima izbijanja influence ptica podtipa H5N8 u peradarskim gospodarstvima izvan područja navedenih u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968. |
| --- | --- |

(2)

Nakon datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2016/1968 Mađarska je obavijestila Komisiju o novim slučajevima izbijanja influence ptica podtipa H5N8 u peradarskim gospodarstvima izvan područja navedenih u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968.

| (3) | Nakon tih novih slučajeva izbijanja Mađarska je poduzela potrebne mjere nadzora u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja oko mjesta na kojima je izbio VPIP. |
| --- | --- |

(3)

Nakon tih novih slučajeva izbijanja Mađarska je poduzela potrebne mjere nadzora u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja oko mjesta na kojima je izbio VPIP.

| (4) | Komisija je razmotrila mjere nadzora koje je poduzela Mađarska i uvjerila se da su granice novih zaraženih i ugroženih područja, koja je utvrdilo nadležno tijelo te države članice, u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ, dovoljno udaljene od gospodarstava na kojima su potvrđeni novi slučajevi izbijanja VPIP-a. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je razmotrila mjere nadzora koje je poduzela Mađarska i uvjerila se da su granice novih zaraženih i ugroženih područja, koja je utvrdilo nadležno tijelo te države članice, u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ, dovoljno udaljene od gospodarstava na kojima su potvrđeni novi slučajevi izbijanja VPIP-a.

| (5) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, nužno je brzo na razini Unije opisati nova zaražena i ugrožena područja koja je utvrdila Mađarska. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, nužno je brzo na razini Unije opisati nova zaražena i ugrožena područja koja je utvrdila Mađarska.

| (6) | Stoga bi Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 trebalo izmijeniti kako bi se uključila nova zaražena i ugrožena područja. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 trebalo izmijeniti kako bi se uključila nova zaražena i ugrožena područja.

| (7) | Provedbenu odluku (EU) 2016/1968 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Provedbenu odluku (EU) 2016/1968 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/1968 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1968 od 9. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Mađarskoj (SL L 303, 10.11.2016., str. 23.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

4

---

PRILOG

„PRILOG

DIO A

Zaražena područja iz članka 1.:

| ISO kôd države | Država članica | Kôd
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Mađarska | Poštanski broj/oznaka ADNS | Područje obuhvaća: | |
| | | | Dijelove općine Orosháza okruga Békés i dijelove općine Makó okruga Csongrád koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251; uključujući naseljene dijelove područja Tótkomlós i Nagyér | 27.11.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094 | 2.12.2016. |
| | | | Dijelove općina Kiskunfélegyháza, Kecskemét i Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; I19.638406, uključujući naseljene dijelove područjâ Bugac (bez područja Bugac-Alsómonostor) i Móricgát-Erdőszéplak | 3.12.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609 | 5.12.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350, uključujući naseljene dijelove područja Kelebia-Újfalu | 5.12.2016. |

ISO kôd države

Država članica

Kôd

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ

HU

Mađarska

Poštanski broj/oznaka ADNS

Područje obuhvaća:

Dijelove općine Orosháza okruga Békés i dijelove općine Makó okruga Csongrád koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251; uključujući naseljene dijelove područja Tótkomlós i Nagyér

27.11.2016.

Dijelove općine Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094

2.12.2016.

Dijelove općina Kiskunfélegyháza, Kecskemét i Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; I19.638406, uključujući naseljene dijelove područjâ Bugac (bez područja Bugac-Alsómonostor) i Móricgát-Erdőszéplak

3.12.2016.

Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609

5.12.2016.

Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350, uključujući naseljene dijelove područja Kelebia-Újfalu

5.12.2016.

DIO B

Ugrožena područja iz članka 1.:

| Oznaka zemlje ISO | Država članica | Oznaka
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Mađarska | Poštanski broj/oznaka ADNS | Područje obuhvaća: | |
| | | | Područje dijelova okruga Orosháza i Mezőkovácsháza općine Békés i područje dijelova okruga Makó općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251, uključujući naseljene dijelove područja Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza i Mezőhegyes | 6.12.2016. |
| | Dijelove općine Orosháza okruga Békés i dijelove općine Makó okruga Csongrád koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251, uključujući naseljene dijelove područja Tótkomlós i Nagyér | 28.11.2016. – 6.12.2016. |
| | | | Područje dijelova okruga Kiskunmajsa i Kiskunhalas općine Bács-Kiskun i područje dijelova okrugâ Kistelek i Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094 | 11.12.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094 | 3.12.2016. – 11.12.2016. |
| | | | Područje dijelova okrugâ Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös i Kiskunmajsa općine Bács-Kiskun izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; I19.638406 | 12.12.2016. |
| | | | Dijelove općina Kiskunfélegyháza, Kecskemét i Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; E19.638406 uključujući naseljene dijelove područjâ Bugac (bez područja Bugac-Alsómonostor) i Móricgát-Erdőszéplak | 4.12.2016. – 12.12.2016. |
| | | | Područje dijelova okrugâ Kiskunhalas i Jánoshalma općine Bács-Kiskun i područje dijelova okruga Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609, uključujući naseljene dijelove područja Balotaszállás | 14.12.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609 | 6.12.2016. – 14.12.2016. |
| | | | Područje dijelova okrugâ Kiskunhalas i Jánoshalma općine Bács-Kiskun i područje dijelova okruga Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350 | 14.12.2016. |
| | | | Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350, uključujući naseljene dijelove područja Kelebia-Újfalu | 6.12.2016. – 14.12.2016.” |

Oznaka zemlje ISO

Država članica

Oznaka

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

HU

Mađarska

Poštanski broj/oznaka ADNS

Područje obuhvaća:

Područje dijelova okruga Orosháza i Mezőkovácsháza općine Békés i područje dijelova okruga Makó općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251, uključujući naseljene dijelove područja Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza i Mezőhegyes

6.12.2016.

Dijelove općine Orosháza okruga Békés i dijelove općine Makó okruga Csongrád koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.39057; I20.74251, uključujući naseljene dijelove područja Tótkomlós i Nagyér

28.11.2016. – 6.12.2016.

Područje dijelova okruga Kiskunmajsa i Kiskunhalas općine Bács-Kiskun i područje dijelova okrugâ Kistelek i Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094

11.12.2016.

Dijelove općine Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.469039; I19.801094

3.12.2016. – 11.12.2016.

Područje dijelova okrugâ Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös i Kiskunmajsa općine Bács-Kiskun izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; I19.638406

12.12.2016.

Dijelove općina Kiskunfélegyháza, Kecskemét i Kiskunmajsa okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.682422; E19.638406 uključujući naseljene dijelove područjâ Bugac (bez područja Bugac-Alsómonostor) i Móricgát-Erdőszéplak

4.12.2016. – 12.12.2016.

Područje dijelova okrugâ Kiskunhalas i Jánoshalma općine Bács-Kiskun i područje dijelova okruga Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609, uključujući naseljene dijelove područja Balotaszállás

14.12.2016.

Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.268418; I19.573609

6.12.2016. – 14.12.2016.

Područje dijelova okrugâ Kiskunhalas i Jánoshalma općine Bács-Kiskun i područje dijelova okruga Mórahalom općine Csongrád izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350

14.12.2016.

Dijelove općine Kiskunhalas okruga Bács-Kiskun koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa 3 kilometra sa središtem na GPS koordinatama S46.229847; I19.619350, uključujući naseljene dijelove područja Kelebia-Újfalu

6.12.2016. – 14.12.2016.”

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/73

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2011

оd 16. studenoga 2016.

o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7508)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaraza domaće peradi virusom influence ptica može uzrokovati dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva. |
| --- | --- |

(1)

Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaraza domaće peradi virusom influence ptica može uzrokovati dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva.

| (2) | Iako se influenca ptica pojavljuje uglavnom kod ptica, virusom koji uzrokuje bolest povremeno su i u određenim okolnostima zaraženi i ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Iako se influenca ptica pojavljuje uglavnom kod ptica, virusom koji uzrokuje bolest povremeno su i u određenim okolnostima zaraženi i ljudi.

| (3) | U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Zbog toga se uzročnik bolesti može proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili treće zemlje trgovinom živom peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu ili njihovim proizvodima. |
| --- | --- |

(3)

U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Zbog toga se uzročnik bolesti može proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili treće zemlje trgovinom živom peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu ili njihovim proizvodima.

| (4) | Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere povezane s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere povezane s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica.

| (5) | Njemačka je obavijestila Komisiju o nekoliko slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području, na gospodarstvima u kojima se drže perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te je provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja. |
| --- | --- |

(5)

Njemačka je obavijestila Komisiju o nekoliko slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području, na gospodarstvima u kojima se drže perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te je provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja.

| (6) | Komisija je razmotrila mjere koje je poduzela Njemačka u skladu s Direktivom 2005/94/EZ i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koje je utvrdilo nadležno tijelo u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od svih gospodarstava na kojima je potvrđeno izbijanje bolesti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je razmotrila mjere koje je poduzela Njemačka u skladu s Direktivom 2005/94/EZ i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koje je utvrdilo nadležno tijelo u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od svih gospodarstava na kojima je potvrđeno izbijanje bolesti.

| (7) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je na razini Unije u suradnji s Njemačkom brzo definirati zaražena i ugrožena područja utvrđena u toj državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je na razini Unije u suradnji s Njemačkom brzo definirati zaražena i ugrožena područja utvrđena u toj državi članici.

| (8) | U skladu s time u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Njemačkoj na koja se primjenjuju mjere utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s time u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Njemačkoj na koja se primjenjuju mjere utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Njemačka osigurava da zaražena i ugrožena područja utvrđena u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ obuhvaćaju barem područja koja su u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci navedena kao zaražena i ugrožena područja.

Članak 2.

Ova se Odluka primjenjuje do 31. prosinca 2016.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

3

---

PRILOG

DIO A

Zaražena područja iz članka 1.:

| ISO kôd države | Država članica | Kôd
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Njemačka | | Područje obuhvaća: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016. |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO kôd države

Država članica

Kôd

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ

DE

Njemačka

Područje obuhvaća:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016.

DIO B

Ugroženo područjo iz članka 1.:

| Oznaka države ISO | Država članica | Oznaka
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Njemačka | | Područje obuhvaća: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016. |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

Oznaka države ISO

Država članica

Oznaka

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

DE

Njemačka

Područje obuhvaća:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016.

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016.

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016.

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

14.12.2016.

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016.

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016.

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016.

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016.

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016.–14.12.2016.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016.–14.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016.–14.12.2016.

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/81

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2012

оd 16. studenoga 2016.

o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Austriji

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7512)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaraza domaće peradi virusom influence ptica može uzrokovati dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva. |
| --- | --- |

(1)

Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaraza domaće peradi virusom influence ptica može uzrokovati dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva.

| (2) | Iako se influenca ptica pojavljuje uglavnom kod ptica, virusom koji uzrokuje bolest povremeno su i u određenim okolnostima zaraženi i ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Iako se influenca ptica pojavljuje uglavnom kod ptica, virusom koji uzrokuje bolest povremeno su i u određenim okolnostima zaraženi i ljudi.

| (3) | U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Zbog toga se uzročnik bolesti može proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili treće zemlje trgovinom živom peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu ili njihovim proizvodima. |
| --- | --- |

(3)

U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Zbog toga se uzročnik bolesti može proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili treće zemlje trgovinom živom peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu ili njihovim proizvodima.

| (4) | Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere povezane s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere povezane s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica.

| (5) | Austrija je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području, na gospodarstvu u kojem se drži perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te je provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja. |
| --- | --- |

(5)

Austrija je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području, na gospodarstvu u kojem se drži perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te je provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja.

| (6) | Komisija je razmotrila mjere koje je poduzela Austrija u skladu s Direktivom 2005/94/EZ i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koje je utvrdilo nadležno tijelo u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od svih gospodarstava na kojima je potvrđeno izbijanje bolesti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je razmotrila mjere koje je poduzela Austrija u skladu s Direktivom 2005/94/EZ i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koje je utvrdilo nadležno tijelo u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od svih gospodarstava na kojima je potvrđeno izbijanje bolesti.

| (7) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je na razini Unije u suradnji s Austrijom brzo definirati zaražena i ugrožena područja utvrđena u toj državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je na razini Unije u suradnji s Austrijom brzo definirati zaražena i ugrožena područja utvrđena u toj državi članici.

| (8) | U skladu s time u prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Austriji na koja se primjenjuju mjere utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s time u prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Austriji na koja se primjenjuju mjere utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Austrija osigurava da zaražena i ugrožena područja utvrđena u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ obuhvaćaju barem područja koja su u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci navedena kao zaražena i ugrožena područja.

Članak 2.

Ova se Odluka primjenjuje do 31. prosinca 2016.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Austriji.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

3

---

PRILOG

DIO A

Zaražena područja iz članka 1.:

| ISO kôd države | Država članica | Kôd države
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austrija | | Područje obuhvaća: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016. |

ISO kôd države

Država članica

Kôd države

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ

AT

Austrija

Područje obuhvaća:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016.

DIO B

Ugrožena područja iz članka 1.:

| Oznaka zemlje ISO | Država članica | Oznaka
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austrija | | Područje obuhvaća: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016. |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016. – 23.12.2016. |

Oznaka zemlje ISO

Država članica

Oznaka

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

AT

Austrija

Područje obuhvaća:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016.

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016. – 23.12.2016.

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/84

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 138/16/COL

od 28. lipnja 2016.

o odobrenju odstupanja Islandu od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u smislu postojećih odredbi o izdavanju certifikata o plovidbenosti za uvezene zrakoplove [2016/2013]

NADZORNO TIJELO EFTA-e,

Uzimajući u obzir akt iz točke 66.n Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u,

  Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ
   (1)
  , s izmjenama (dalje u tekstu: Akt),
  kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1., a posebno članak 14. stavke 6. i 7. Akta,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet EFTA-e doneseno 10. lipnja 2016.,

uzimajući u obzir Odluku 103/13/COL Nadzornog tijela EFTA-e (dalje u tekstu: Tijelo) od 13. ožujka 2013. kojom se član Kolegija s posebnom odgovornošću za promet ovlašćuje za donošenje određenih odluka (dokument br. 578349),

budući da:

Dopisom od 25. veljače 2016. (dokument br. 794710), Island je izvijestio Nadzorno tijelo EFTA-e i Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (dalje u tekstu: Agencija) o svojoj namjeri da odstupi od točke 21.A.174 podtočke b stavka 3. podstavka ii. Priloga I. (dio 21.) aktu iz točke 66.p Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u (Uredba Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija
   (2), kako je izmijenjena) (dalje u tekstu: Uredba (EU) br. 748/2012) kako je prilagođena Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1.

U skladu s točkom 21.A.174 podtočkom (b) stavkom 3. stavkom ii. Priloga I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012, svaki zahtjev za izdavanje Certifikata o plovidbenosti za zrakoplov uvezen iz treće zemlje mora uključivati izjavu nadležnog tijela države u kojoj je zrakoplov registriran ili je bio registriran, kojom se dokazuje status plovidbenosti zrakoplova u njezinu registru u trenutku prenošenja. Međutim, u nekim slučajevima ta izjava nije dostupna i ne može se dobiti. Island se stoga namjerava odreći zahtjeva da ta izjava bude uključena.

U svojoj Odluci od 6. veljače 2014., Europska komisija odobrila je Švedskoj odstupanje od točke 21.A.174 podtočke (b) stavka 3. podstavka ii. Priloga I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012 i odricanje od zahtjeva da ta izjava bude uključena (3).

To se odstupanje primjenjuje do prihvaćanja i primjene izmjene kojom bi se riješio ovaj problem, kao dio zadatka za izradu pravilnika RMT.0020, pododjeljak H (Certifikat o plovidbenosti zrakoplova i Ograničeni certifikat o plovidbenosti) iz Priloga I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012.

Zadatak za izradu pravilnika RMT.0020 sada je spojen sa zadatkom za izradu pravilnika RMT.0278 (Uvoz zrakoplova iz drugog regulatornog sustava, i revizija iz dijela 21. pododjeljka H) i obavijest o predloženoj izradi pravilnika trenutačno je u završnoj fazi donošenja u Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa.

Na temelju prethodno navedenog Tijelo je zaključilo da odstupanje o kojem je izvijestio Island ispunjava zahtjeve navedene u članku 14. stavcima 6. i 7. Akta.

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za prijevoz EFTA-e.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Island smije odstupiti od točke 21.A.174 podtočke b stavka 3 podstavka ii. Priloga I. (dio 21.) aktu iz točke 66.p Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u (Uredba Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija, kako je izmijenjena) (dalje u tekstu: Uredba (EU) br. 748/2012) kako je prilagođena Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1, i prihvatiti zahtjeve za certifikate o plovidbenosti za zrakoplove uvezene iz treće zemlje bez izjave nadležnog tijela države u kojoj je zrakoplov registriran ili je bio registriran, kojom se dokazuje status plovidbenosti zrakoplova u njezinu registru u trenutku prenošenja.

Ovo se odstupanje primjenjuje do prihvaćanja i primjene u zemljama EFTA-e izmjene kojom bi se riješio taj problem, kao dio zadatka za izradu pravilnika RMT.0278, pododjeljak H (Certifikat o plovidbenosti zrakoplova i Ograničeni certifikati o plovidbenosti) iz Priloga I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012.

Članak 2.

Sve članice EFTA-e imaju pravo primijeniti mjere iz članka 1. u skladu s uvjetima iz Priloga ovoj Odluci i podliježu obvezi obavješćivanja utvrđenoj u članku 14. stavku 6. Akta.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Islandu. Vjerodostojna je na engleskom jeziku.

Članak 4.

Ova se Odluka priopćuje Islandu, Norveškoj i Lihtenštajnu.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2016.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

Carsten ZATSCHLER

Direktor

---

(1)  
  SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

1

(2)  
  SL L 224, 21.8.2012., str. 1.

2

(3)  Prilog VI. Odluci Komisije 2014/69/EU оd 6. veljače 2014. kojom se Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini odobrava odstupanje od određenih zajedničkih pravila sigurnosti zračnog prometa, sukladno članku 14. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 39, 8.2.2014., str. 60.).

3

---

PRILOG

UVJETI POVEZANI S PRIMJENOM ODSTUPANJA

Nadležno tijelo dužno je pregledati dokumentaciju zrakoplova i zrakoplov kako bi se potvrdilo sljedeće:

| — | arhivska evidencija zrakoplova potpuna je i dostatna za uspostavljanje proizvodnog i modifikacijskog standarda, |
| --- | --- |

—

arhivska evidencija zrakoplova potpuna je i dostatna za uspostavljanje proizvodnog i modifikacijskog standarda,

| — | zrakoplov je proizveden u skladu s projektom tipa zrakoplova koji je bio temelj za EASA-in certifikat tipa. U tu svrhu, arhivska evidencija mora sadržavati kopiju prvog certifikata o plovidbenosti ili certifikata za izvoz koji je izdan za novi zrakoplov. Za dobivanje certifikata o plovidbenosti podnositelj zahtjeva može dobiti i izjavu nositelja certifikata tipa čiji proizvodni status potvrđuje i država projektiranja, |
| --- | --- |

—

zrakoplov je proizveden u skladu s projektom tipa zrakoplova koji je bio temelj za EASA-in certifikat tipa. U tu svrhu, arhivska evidencija mora sadržavati kopiju prvog certifikata o plovidbenosti ili certifikata za izvoz koji je izdan za novi zrakoplov. Za dobivanje certifikata o plovidbenosti podnositelj zahtjeva može dobiti i izjavu nositelja certifikata tipa čiji proizvodni status potvrđuje i država projektiranja,

| — | zrakoplov odgovara projektu tipa odobrenom certifikatom tipa, |
| --- | --- |

—

zrakoplov odgovara projektu tipa odobrenom certifikatom tipa,

| — | svaki dodatni certifikat tipa, promjena ili popravak odobreni su u skladu s Prilogom I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012. (1), |
| --- | --- |

—

svaki dodatni certifikat tipa, promjena ili popravak odobreni su u skladu s Prilogom I. (dio 21.) Uredbi (EU) br. 748/2012. (1),

| — | provedene su primjenjive direktive o plovidbenosti. |
| --- | --- |

—

provedene su primjenjive direktive o plovidbenosti.

Konačno, nadležno tijelo dužno je utvrditi da su rezultati njegova istraživanja sukladni rezultatima istrage organizacije koja obavlja provjeru plovidbenosti u skladu s Prilogom I. (dio M) Uredbi Komisije (EU) br. 1321/2014 (2).

---

(1)  Akt iz točke 66.p Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u (Uredba Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija, kako je izmijenjena) kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1.

(2)  Akt iz točke 66.q Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u (Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014 od 26. studenoga 2014. o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove, kako je izmijenjena (SL L 362, 17.12.2014., str. 1.)) kako je prilagođena Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1.

---

| 17.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 310/87

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 139/16/COL

od 28. lipnja 2016.

o odobrenju Norveškoj da, za zračnog prijevoznika Widerøes Flyselskap AS, odstupi od Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odredbe o ograničenju vremena letenja [2016/2014]

NADZORNO TIJELO EFTA-e,

Uzimajući u obzir Akt naveden u točki 66.n Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u,

  Uredba (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ
   (1), kako je izmijenjen (Akt),
  kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1., a posebno člankom 14. stavkom 7. Akta,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet EFTA-e doneseno 10. lipnja 2016.,

uzimajući u obzir Odluku 103/13/COL Nadzornog tijela EFTA-e („Tijelo”) od 13. ožujka 2013., kojom se član Kolegija s posebnom odgovornošću za promet ovlašćuje za donošenje određenih odluka i mjera (dokument br. 578349),

budući da:

Norveška je obavijestila Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”) i Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) o svojoj namjeri da zračnom prijevozniku Widerøes Flyselskap AS odobri odstupanje od odredbi ORO.FTL.210 točke (a) Priloga III. Uredbi Komisije (EU) br. 965/2012 (2) u pogledu maksimalnog ukupnog broja sati koje član posade može provesti na dužnosti u bilo kojih 7, 14 ili 28 uzastopnih dana, time što će odobriti pojedinačne specifikacijske sheme trajanja leta tog zračnog prijevoznika.

Shema koju je predložio zračni prijevoznik opisuje se kako slijedi:

| | Ukupan broj sati dužnosti člana posade ne smije prelaziti:






  1. | 70 sati dužnosti koji mogu biti raspoređeni u bilo kojih sedam uzastopnih dana unutar bilo kojeg perioda od 14 uzastopnih dana (umjesto 60 sati dužnosti); |
| --- | --- | --- |

Ukupan broj sati dužnosti člana posade ne smije prelaziti:

1.

70 sati dužnosti koji mogu biti raspoređeni u bilo kojih sedam uzastopnih dana unutar bilo kojeg perioda od 14 uzastopnih dana (umjesto 60 sati dužnosti);

| 2. | 90 sati dužnosti u 14 uzastopnih dana (umjesto 110 sati dužnosti); |
| --- | --- |

2.

90 sati dužnosti u 14 uzastopnih dana (umjesto 110 sati dužnosti);

| 3. | 180 sati dužnosti u 28 uzastopnih dana (umjesto 190 sati dužnosti), raspoređenih što je ravnomjernije moguće tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

3.

180 sati dužnosti u 28 uzastopnih dana (umjesto 190 sati dužnosti), raspoređenih što je ravnomjernije moguće tijekom tog razdoblja.

Predloženi sustav rasporeda osoblja (7 dana dužnosti/7 slobodnih dana) za pilote i kabinsko osoblje potječe iz letačkih operacija tog zračnog prijevoznika do i od regionalnih zračnih luka u Norveškoj i iz činjenice da njegovi članovi posada putuju od svojih prebivališta do domaćih baza.

Na temelju procjene Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, Tijelo zaključuje da bi ta varijacija mogla osigurati razinu sigurnosti jednaku onoj koja se osigurava primjenom ORO.FLT.210 točke (a) Priloga III. Uredbi (EU) br. 965/2012. uz uvjet da se ispune zahtjevi opisani u Prilogu te da se poduzmu mjere za ublažavanje rizika koje je zračni prijevoznik predložio, navedene u dopisu Norveške od 9. prosinca 2015.

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za promet EFTA-e.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Norveška može izdati odobrenje za odstupanje od ORO.FTL.210 točke (a) Priloga III. Uredbi (EU) br. 965/2012., kojim će ovlastiti zračnog prijevoznika Widerøes Flyselskap AS da primijeni sljedeće pojedinačne specifikacijske sheme trajanja leta:

| | Ukupan broj sati dužnosti člana posade ne smije prelaziti:






  i. | 70 sati dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana unutar bilo kojeg perioda od 14 uzastopnih dana; |
| --- | --- | --- |

Ukupan broj sati dužnosti člana posade ne smije prelaziti:

i.

70 sati dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana unutar bilo kojeg perioda od 14 uzastopnih dana;

| ii. | 90 sati dužnosti u bilo kojih 14 uzastopnih dana; i |
| --- | --- |

ii.

90 sati dužnosti u bilo kojih 14 uzastopnih dana; i

| iii. | 180 sati dužnosti u bilo kojih 28 uzastopnih dana, raspoređenih što je ravnomjernije moguće tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

iii.

180 sati dužnosti u bilo kojih 28 uzastopnih dana, raspoređenih što je ravnomjernije moguće tijekom tog razdoblja.

uz uvjet da su zahtjevi opisani u Prilogu ispunjeni i da se mjere za ublažavanje rizika navedene u dopisu Norveške od 9. prosinca 2015. provode.

Članak 2.

Sve članice EFTA-e imaju pravo primijeniti iste mjere iz članka 1., kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci, i podliježu obvezi obavješćivanja utvrđenoj u članku 14. stavku 6. Akta.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Norveškoj. Vjerodostojna je inačica na engleskom jeziku.

Članak 4.

O ovoj su Odluci obaviještene Kraljevina Norveška, Republika Island i Kneževina Lihtenštajn.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2016.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

Carsten ZATSCHLER

Direktor

---

(1)  
  SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

1

(2)  Akt iz točke 66.nf Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u (Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 296, 25.10.2012., str. 1.), kako je izmijenjen) kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1.

2

Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

---

PRILOG

UVJETI POVEZANI S PRIMJENOM ODSTUPANJA

| i. | Operator je dužan utvrditi, provoditi i održavati Upravljanje rizikom od umora (FRM) u skladu s ORO.FTL.120 Priloga III. Uredbi (EU) br. 965/2012. i kontinuirano pratiti učinkovitost predloženih mjera za ublažavanje rizika. Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je odobriti FRM najkasnije do 1. siječnja 2017. |
| --- | --- |

i.

Operator je dužan utvrditi, provoditi i održavati Upravljanje rizikom od umora (FRM) u skladu s ORO.FTL.120 Priloga III. Uredbi (EU) br. 965/2012. i kontinuirano pratiti učinkovitost predloženih mjera za ublažavanje rizika. Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je odobriti FRM najkasnije do 1. siječnja 2017.

| ii. | Operator je dužan ostvariti ključne etape plana provedbe FRM-a koji je dostavio Norveškom tijelu za civilno zrakoplovstvo u svom zahtjevu za odstupanje. |
| --- | --- |

ii.

Operator je dužan ostvariti ključne etape plana provedbe FRM-a koji je dostavio Norveškom tijelu za civilno zrakoplovstvo u svom zahtjevu za odstupanje.

| iii. | Operator je dužan dostavljati Norveškom tijelu za civilno zrakoplovstvo podatke o provjerama prilagođenih elemenata svoje specifikacijske sheme trajanja leta (npr. podatke o vremenu javljanja na dužnost i o dužnosti poslije leta), osobito kad utječu na raspoloživo vrijeme za odmor. |
| --- | --- |

iii.

Operator je dužan dostavljati Norveškom tijelu za civilno zrakoplovstvo podatke o provjerama prilagođenih elemenata svoje specifikacijske sheme trajanja leta (npr. podatke o vremenu javljanja na dužnost i o dužnosti poslije leta), osobito kad utječu na raspoloživo vrijeme za odmor.

| iv. | Operator je dužan uključiti praćenje trenda važnih događaja na temelju Sustava za praćenje podataka o letu (FDM) kao okidač za daljnju istragu u svojim reaktivnim procesima FRM-a. |
| --- | --- |

iv.

Operator je dužan uključiti praćenje trenda važnih događaja na temelju Sustava za praćenje podataka o letu (FDM) kao okidač za daljnju istragu u svojim reaktivnim procesima FRM-a.

| v. | Operator je unutar prvih 24 mjeseca nakon odobrenja odstupanja dužan pokazati da se njegov sustav izvješćivanja o umoru razvija prema proaktivnijoj fazi. Ključne etape evaluacije operatorova sustava izvješćivanja o umoru uključene su u sveobuhvatni program nadzora nad operatorom. |
| --- | --- |

v.

Operator je unutar prvih 24 mjeseca nakon odobrenja odstupanja dužan pokazati da se njegov sustav izvješćivanja o umoru razvija prema proaktivnijoj fazi. Ključne etape evaluacije operatorova sustava izvješćivanja o umoru uključene su u sveobuhvatni program nadzora nad operatorom.

| vi. | Tijekom prvih 24 mjeseca nakon odobrenja odstupanja, Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je podrobno i kontinuirano pratiti kako operatorov proces jamstva sigurnosti u okviru FRM-a prepoznaje i ublažava potencijalne faktore rizika za nastajanje umora. Nakon toga, Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je pratiti učinkovitost operatorova FRM-a u sklopu svojih aktivnosti kontinuiranog nadzora. |
| --- | --- |

vi.

Tijekom prvih 24 mjeseca nakon odobrenja odstupanja, Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je podrobno i kontinuirano pratiti kako operatorov proces jamstva sigurnosti u okviru FRM-a prepoznaje i ublažava potencijalne faktore rizika za nastajanje umora. Nakon toga, Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je pratiti učinkovitost operatorova FRM-a u sklopu svojih aktivnosti kontinuiranog nadzora.

| vii. | Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je osigurati provođenje primjerene neovisne znanstvene evaluacije učinaka odobrenog odstupanja unutar 24 mjeseca nakon izdavanja odobrenja. Ono je dužno analizirati podatke o umoru kabinskog i letačkog osoblja, uključujući najmanje dva izvora objektivnih podataka (npr. test psiho-motoričke budnosti (PVT), aktigrafija) kako bi se provjerila učinkovitost predloženih mjera za ublažavanje rizika, što mora uključivati barem sljedeće:






  — | učinke kumulativnog umora od velikog radnog opterećenja iz velikog broja sektora, i |
| --- | --- | --- |

vii.

Norveško tijelo za civilno zrakoplovstvo dužno je osigurati provođenje primjerene neovisne znanstvene evaluacije učinaka odobrenog odstupanja unutar 24 mjeseca nakon izdavanja odobrenja. Ono je dužno analizirati podatke o umoru kabinskog i letačkog osoblja, uključujući najmanje dva izvora objektivnih podataka (npr. test psiho-motoričke budnosti (PVT), aktigrafija) kako bi se provjerila učinkovitost predloženih mjera za ublažavanje rizika, što mora uključivati barem sljedeće:

—

učinke kumulativnog umora od velikog radnog opterećenja iz velikog broja sektora, i

| — | učinak upotrebe prekovremenog rada na kumulativni umor kako bi se pružilo dokaze s ciljem definiranja učinkovitog preskriptivnog ograničenja upotrebe prekovremenog rada. |
| --- | --- |

—

učinak upotrebe prekovremenog rada na kumulativni umor kako bi se pružilo dokaze s ciljem definiranja učinkovitog preskriptivnog ograničenja upotrebe prekovremenog rada.

U okviru te evaluacije procjenjuju se učinci najmanje četiri uzastopna ciklusa dužnosti i odmora tijekom razdoblja rada s vršnim opterećenjem, u režimu rada prema odobrenom odstupanju, i u obzir se uzimaju nalazi operatorova FRM-a, svi znanstveni podatci i regulatorni okvir raspoloživ u tom trenutku.

| viii. | Izvješće o učincima odobrenog odstupanja zajedno s evaluacijom iz članka vii., predočava se Tijelu i Agenciji u roku od 2 godine nakon primjene odstupanja. |
| --- | --- |

viii.

Izvješće o učincima odobrenog odstupanja zajedno s evaluacijom iz članka vii., predočava se Tijelu i Agenciji u roku od 2 godine nakon primjene odstupanja.

| ix. | Nadzorno tijelo EFTA-e, uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, dužno je preispitati odobreno odstupanje s obzirom na prethodno navedeno izvješće i evaluaciju i zadržava pravo promijeniti, suspendirati ili povući odobrenje odstupanja ako ocijeni da bi to bilo svrhovito s obzirom na dokaze dostupne u toj fazi. |
| --- | --- |

ix.

Nadzorno tijelo EFTA-e, uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, dužno je preispitati odobreno odstupanje s obzirom na prethodno navedeno izvješće i evaluaciju i zadržava pravo promijeniti, suspendirati ili povući odobrenje odstupanja ako ocijeni da bi to bilo svrhovito s obzirom na dokaze dostupne u toj fazi.

---