# Jurnalul Oficial L 272/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 272 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 597 octombrie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 272

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 597 octombrie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Côte d'Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/1776 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli (
  1
  ) | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1777 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite tipuri de tablă groasă din oțeluri nealiate sau din alte oțeluri aliate originare din Republica Populară Chineză | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1778 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză | 33 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1779 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 70 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/1780 a Consiliului din 29 septembrie 2016 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului respectiv | 72 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1781 a Comisiei din 5 octombrie 2016 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește introducerea unei rubrici pentru Saint-Pierre și Miquelon în lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate
  [notificată cu numărul C(2016) 6287]

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1782 a Comisiei din 5 octombrie 2016 de modificare a Deciziei 2008/185/CE în ceea ce privește includerea Lituaniei în lista statelor membre în care se aplică un program național aprobat de control al bolii Aujeszky și de actualizare a listei din anexa III cuprinzând institutele naționale
  [notificată cu numărul C(2016) 6288]

   (
  1
  ) | 90 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Côte d'Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2016/1776 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli (
  1
  )

1

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1777 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite tipuri de tablă groasă din oțeluri nealiate sau din alte oțeluri aliate originare din Republica Populară Chineză

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1778 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză

33

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1779 al Comisiei din 6 octombrie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

70

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/1780 a Consiliului din 29 septembrie 2016 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului respectiv

72

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1781 a Comisiei din 5 octombrie 2016 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește introducerea unei rubrici pentru Saint-Pierre și Miquelon în lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate
  [notificată cu numărul C(2016) 6287]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 6287]

1

88

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1782 a Comisiei din 5 octombrie 2016 de modificare a Deciziei 2008/185/CE în ceea ce privește includerea Lituaniei în lista statelor membre în care se aplică un program național aprobat de control al bolii Aujeszky și de actualizare a listei din anexa III cuprinzând institutele naționale
  [notificată cu numărul C(2016) 6288]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 6288]

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/1

---

Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Côte d'Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Uniunea Europeană și Republica Côte d'Ivoire au notificat încheierea procedurilor necesare în vederea aplicării cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Côte d'Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (1), în conformitate cu articolul 75 din acordul respectiv. Prin urmare, acordul se aplică cu titlu provizoriu începând cu data de 3 septembrie 2016 între Uniunea Europeană și Republica Côte d'Ivoire.

1

Până la aplicarea noului regim comun reciproc prevăzut la articolul 14 alineatul (2) din acord, ambele părți au convenit să aplice dispozițiile din anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1076 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 cu privire la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă.

---

(1)  
  JO L 59, 3.3.2009, p. 1.

1

---

REGULAMENTE

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/2

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/1776 AL COMISIEI

din 6 octombrie 2016

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi.

| (2) | Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | La 19 ianuarie 2015, a fost depusă o cerere de autorizare a utilizării sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

La 19 ianuarie 2015, a fost depusă o cerere de autorizare a utilizării sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.

| (4) | Sucraloza a fost evaluată în 2000 de către Comitetul științific pentru alimentație (Scientific Committee on Food – SCF) al Uniunii Europene, care a stabilit o doză zilnică acceptabilă (DZA) de 15 mg/kg de greutate corporală/zi (3). |
| --- | --- |

(4)

Sucraloza a fost evaluată în 2000 de către Comitetul științific pentru alimentație (Scientific Committee on Food – SCF) al Uniunii Europene, care a stabilit o doză zilnică acceptabilă (DZA) de 15 mg/kg de greutate corporală/zi (3).

| (5) | Utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli conduce la creșterea intensității globale a aromei gumei de mestecat și menține această intensitate mai mult timp, în cursul mestecării gumei, în comparație cu alți aditivi alimentari. Creșterea intensității și a durabilității aromei oferă astfel consumatorului o mai bună experiență globală în cursul mestecării gumei. |
| --- | --- |

(5)

Utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli conduce la creșterea intensității globale a aromei gumei de mestecat și menține această intensitate mai mult timp, în cursul mestecării gumei, în comparație cu alți aditivi alimentari. Creșterea intensității și a durabilității aromei oferă astfel consumatorului o mai bună experiență globală în cursul mestecării gumei.

| (6) | Autorizarea sucralozei la nivelul de 1 200 mg/kg în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli ar conduce la o creștere a dozei de E 955 în următoarele limite: de la 0 până la 0,1 % din DZA, în cazul unui consum de nivel mediu, și de la 0 până la 4,3 % din DZA, în cazul unui consum de nivel ridicat. Această expunere suplimentară a consumatorilor este considerată a fi minoră, ea nereprezentând, prin urmare, un pericol din punctul de vedere al siguranței. |
| --- | --- |

(6)

Autorizarea sucralozei la nivelul de 1 200 mg/kg în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli ar conduce la o creștere a dozei de E 955 în următoarele limite: de la 0 până la 0,1 % din DZA, în cazul unui consum de nivel mediu, și de la 0 până la 4,3 % din DZA, în cazul unui consum de nivel ridicat. Această expunere suplimentară a consumatorilor este considerată a fi minoră, ea nereprezentând, prin urmare, un pericol din punctul de vedere al siguranței.

| (7) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista de aditivi alimentari a Uniunii prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este susceptibilă de a avea un efect asupra sănătății oamenilor. Întrucât autorizarea utilizării sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli constituie o actualizare a acestei liste care nu este susceptibilă de a avea un efect asupra sănătății umane, nu este necesar să se solicite avizul autorității. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista de aditivi alimentari a Uniunii prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este susceptibilă de a avea un efect asupra sănătății oamenilor. Întrucât autorizarea utilizării sucralozei (E 955) ca potențiator de arome în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli constituie o actualizare a acestei liste care nu este susceptibilă de a avea un efect asupra sănătății umane, nu este necesar să se solicite avizul autorității.

| (8) | Prin urmare, este oportun să se autorizeze utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome la un nivel maxim de 1 200 mg/kg în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli (subcategoria de produse alimentare 5.3). |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este oportun să se autorizeze utilizarea sucralozei (E 955) ca potențiator de arome la un nivel maxim de 1 200 mg/kg în guma de mestecat cu adaos de zahăr sau polioli (subcategoria de produse alimentare 5.3).

| (9) | Prin urmare, anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (JO L 354, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Aviz al Comitetului științific pentru alimentație privind sucraloza (adoptat de SCF la 7 septembrie 2000). Disponibil online la adresa: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf

3

---

ANEXĂ

Partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Categoria de produse alimentare 05.3 „Gumă de mestecat” se modifică după cum urmează:






  (a) | după rubrica referitoare la E 951 se introduce următoarea rubrică: | „E 955 | Sucraloză | 1 200 | (12) | numai cu adaos de zahăr sau polioli, ca potențiator de aromă”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Categoria de produse alimentare 05.3 „Gumă de mestecat” se modifică după cum urmează:

(a)

după rubrica referitoare la E 951 se introduce următoarea rubrică:

„E 955

Sucraloză

1 200

(12)

numai cu adaos de zahăr sau polioli, ca potențiator de aromă”;

| (b) | nota de subsol (12) se modifică după cum urmează:






  „(12) | Dacă E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 și E 961 sunt utilizate în combinație în guma de mestecat, nivelul maxim pentru fiecare se reduce proporțional.” |
| --- | --- | --- |

(b)

nota de subsol (12) se modifică după cum urmează:

„(12)

---

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1777 AL COMISIEI

din 6 octombrie 2016

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite tipuri de tablă groasă din oțeluri nealiate sau din alte oțeluri aliate originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La 13 februarie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping privind importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de produse plate din oțeluri aliate sau nealiate (cu excepția oțelurilor inoxidabile, a oțelurilor cu siliciu numite „magnetice”, a oțelului de scule și a oțelurilor rapide), laminate la cald, neplacate și neacoperite, nerulate, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de minimum 600 mm sau cu o grosime de minimum 4,75 mm și de maximum 10 mm și cu o lățime de minimum 2 050 mm (denumite în continuare „tablă groasă”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |
| --- | --- |

(1)

La 13 februarie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping privind importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de produse plate din oțeluri aliate sau nealiate (cu excepția oțelurilor inoxidabile, a oțelurilor cu siliciu numite „magnetice”, a oțelului de scule și a oțelurilor rapide), laminate la cald, neplacate și neacoperite, nerulate, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de minimum 600 mm sau cu o grosime de minimum 4,75 mm și de maximum 10 mm și cu o lățime de minimum 2 050 mm (denumite în continuare „tablă groasă”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

2

| (2) | Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(2)

Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (3) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2016 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de tablă groasă a Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2016 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de tablă groasă a Uniunii.

| (4) | Plângerea conținea elemente de probă atestând existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(4)

Plângerea conținea elemente de probă atestând existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

1.2.   Înregistrarea

Înregistrarea

| (5) | În urma unei cereri adresate de către reclamant și susținute de documentele justificative necesare, Comisia a publicat la 10 august 2016 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1357 al Comisiei (4), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de tablă groasă originară din RPC începând cu 11 august 2016 (denumit în continuare „regulamentul de înregistrare”). |
| --- | --- |

(5)

În urma unei cereri adresate de către reclamant și susținute de documentele justificative necesare, Comisia a publicat la 10 august 2016 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1357 al Comisiei (4), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de tablă groasă originară din RPC începând cu 11 august 2016 (denumit în continuare „regulamentul de înregistrare”).

4

1.3.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (6) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate cu privire la deschidere anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(6)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate cu privire la deschidere anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (7) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(7)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (8) | De asemenea, Comisia a informat producătorii din Australia, Brazilia, Canada, India, Japonia, Republica Coreea, Malaysia, Mexic, Rusia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Ucraina și Statele Unite ale Americii cu privire la deschiderea procedurii și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, Comisia a informat producătorii din Australia, Brazilia, Canada, India, Japonia, Republica Coreea, Malaysia, Mexic, Rusia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Ucraina și Statele Unite ale Americii cu privire la deschiderea procedurii și i-a invitat să participe.

| (9) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere să utilizeze Statele Unite ale Americii ca țara terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere să utilizeze Statele Unite ale Americii ca țara terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (10) | Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la caracterul oportun al alegerii țării analoge și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(10)

Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la caracterul oportun al alegerii țării analoge și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

1.4.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea să includă în eșantion producători-exportatori, producători din Uniune și importatori neafiliați din Uniune, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea să includă în eșantion producători-exportatori, producători din Uniune și importatori neafiliați din Uniune, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.4.1.   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

Constituirea eșantionului de producători din Uniune

| (12) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de vânzări de produs similar în perioada de anchetă, asigurând în același timp o distribuție geografică. |
| --- | --- |

(12)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de vânzări de produs similar în perioada de anchetă, asigurând în același timp o distribuție geografică.

| (13) | Acest eșantion provizoriu a fost alcătuit din trei producători din Uniune cu sediul în trei state membre diferite și a acoperit peste 26 % din vânzările totale de tablă groasă efectuate de producătorii din Uniune care au îndeplinit criteriile pentru examinarea reprezentativității. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(13)

Acest eșantion provizoriu a fost alcătuit din trei producători din Uniune cu sediul în trei state membre diferite și a acoperit peste 26 % din vânzările totale de tablă groasă efectuate de producătorii din Uniune care au îndeplinit criteriile pentru examinarea reprezentativității. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (14) | Reclamantul și însăși societatea inclusă în eșantion au declarat că nu era adecvat ca Metinvest Trametal Spa („Trametal”) să fie inclusă în eșantion, întrucât societatea respectivă nu este o fabrică integrată, ci mai degrabă o societate de relaminare de brame achiziționate de la o societate afiliată din Ucraina și, prin urmare, nu ar fi reprezentativă pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Reclamantul și însăși societatea inclusă în eșantion au declarat că nu era adecvat ca Metinvest Trametal Spa („Trametal”) să fie inclusă în eșantion, întrucât societatea respectivă nu este o fabrică integrată, ci mai degrabă o societate de relaminare de brame achiziționate de la o societate afiliată din Ucraina și, prin urmare, nu ar fi reprezentativă pentru industria din Uniune.

| (15) | Industria din Uniune este formată atât din fabrici integrate, cât și din societăți de relaminare, iar ambele tipuri de producători din Uniune sunt reprezentate de reclamanți. Cu toate acestea, vasta majoritate a tipurilor de tablă groasă produse de industria din Uniune sunt produse de fabrici integrate. |
| --- | --- |

(15)

Industria din Uniune este formată atât din fabrici integrate, cât și din societăți de relaminare, iar ambele tipuri de producători din Uniune sunt reprezentate de reclamanți. Cu toate acestea, vasta majoritate a tipurilor de tablă groasă produse de industria din Uniune sunt produse de fabrici integrate.

| (16) | Comisia a stabilit, de asemenea, că Trametal își procură bramele, care constituie principala materie primă, reprezentând aproximativ 70 % din costurile totale, de la societatea sa afiliată din Ucraina. Prin urmare, în special indicatorii legați de costuri și de rentabilitate sunt afectați în mod direct de această relație, precum și rezultatele și situația specifică a societății afiliate din Ucraina care furnizează bramele. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a stabilit, de asemenea, că Trametal își procură bramele, care constituie principala materie primă, reprezentând aproximativ 70 % din costurile totale, de la societatea sa afiliată din Ucraina. Prin urmare, în special indicatorii legați de costuri și de rentabilitate sunt afectați în mod direct de această relație, precum și rezultatele și situația specifică a societății afiliate din Ucraina care furnizează bramele.

| (17) | Cu toate acestea, Comisia observă că situația ambelor tipuri de producători din Uniune – fabrici integrate și societăți de relaminare – se reflectă în totalitate în indicatorii macroeconomici menționați în considerentele 105-124 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

Cu toate acestea, Comisia observă că situația ambelor tipuri de producători din Uniune – fabrici integrate și societăți de relaminare – se reflectă în totalitate în indicatorii macroeconomici menționați în considerentele 105-124 de mai jos.

| (18) | Cu toate acestea, din motivele enumerate în considerentele 14-16 de mai sus, Comisia consideră cu titlu provizoriu că situația specială a Trametal nu este reprezentativă pentru industria din Uniune și că indicatorii microeconomici menționați în considerentele 125-138 de mai jos nu ar trebui să fie afectați de aceasta. |
| --- | --- |

(18)

Cu toate acestea, din motivele enumerate în considerentele 14-16 de mai sus, Comisia consideră cu titlu provizoriu că situația specială a Trametal nu este reprezentativă pentru industria din Uniune și că indicatorii microeconomici menționați în considerentele 125-138 de mai jos nu ar trebui să fie afectați de aceasta.

| (19) | Comisia a considerat această observație justificată și, în urma examinării informațiilor preliminare disponibile cu privire la prejudiciu, a înlocuit în cadrul eșantionului societatea Trametal cu societatea Ilsenburger Grobblech GmbH, al doilea producător integrat din Uniune ca volum al vânzărilor în Uniune în perioada anchetei, conform descrierii din considerentul 28 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a considerat această observație justificată și, în urma examinării informațiilor preliminare disponibile cu privire la prejudiciu, a înlocuit în cadrul eșantionului societatea Trametal cu societatea Ilsenburger Grobblech GmbH, al doilea producător integrat din Uniune ca volum al vânzărilor în Uniune în perioada anchetei, conform descrierii din considerentul 28 de mai jos.

| (20) | La data de 7 martie 2016, Comisia a pus la dispoziția părților interesate o notă în care se explică motivele modificării componenței eșantionului și în care sunt enumerate societățile incluse în eșantionul modificat. Niciuna dintre părțile interesate nu a transmis observații privind eșantionul final. |
| --- | --- |

(20)

La data de 7 martie 2016, Comisia a pus la dispoziția părților interesate o notă în care se explică motivele modificării componenței eșantionului și în care sunt enumerate societățile incluse în eșantionul modificat. Niciuna dintre părțile interesate nu a transmis observații privind eșantionul final.

1.4.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (21) | Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă constituirea eșantionului este necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă constituirea eșantionului este necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion.

| (22) | Șase importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Trei dintre aceștia au fost incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(22)

Șase importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Trei dintre aceștia au fost incluși în eșantion.

1.4.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (23) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze producătorii-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze producătorii-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (24) | Paisprezece producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din RPC, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost primite observații și, drept urmare, eșantionul a fost confirmat. |
| --- | --- |

(24)

Paisprezece producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din RPC, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost primite observații și, drept urmare, eșantionul a fost confirmat.

1.5.   Examinarea individuală

Examinarea individuală

| (25) | Șapte producători-exportatori din RPC au arătat că doresc să solicite o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciunul dintre ei nu a răspuns la chestionar și, astfel, nu a fost primită nicio solicitare de examinare individuală. |
| --- | --- |

(25)

Șapte producători-exportatori din RPC au arătat că doresc să solicite o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciunul dintre ei nu a răspuns la chestionar și, astfel, nu a fost primită nicio solicitare de examinare individuală.

1.6.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (26) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la trei producători din Uniune, șase importatori neafiliați, zece utilizatori, un grup de centre de servicii siderurgice, cei trei producători-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la doi producători din țări analoge diferite. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la trei producători din Uniune, șase importatori neafiliați, zece utilizatori, un grup de centre de servicii siderurgice, cei trei producători-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la doi producători din țări analoge diferite.

1.7.   Vizitele de verificare

Vizitele de verificare

| (27) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:






  — | asociații:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:

—

asociații:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgia;

| — | producători din Uniune:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Germania; |
| --- | --- | --- |

—

producători din Uniune:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Germania;

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Germania; |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Germania;

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Regatul Unit; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Regatul Unit;

5

| — | producători-exportatori din RPC






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

—

producători-exportatori din RPC

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.;

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd;

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

| — | un producător din țara analogă






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australia. |
| --- | --- | --- |

—

un producător din țara analogă

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australia.

1.8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (28) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). |
| --- | --- |

(28)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).

| (29) | Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(29)

Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (30) | Produsul în cauză este reprezentat de produsele plate din oțeluri aliate sau nealiate (cu excepția oțelurilor inoxidabile, a oțelurilor cu siliciu numite „magnetice”, a oțelului de scule și a oțelurilor rapide), laminate la cald, neplacate și neacoperite, nerulate, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de minimum 600 mm sau cu o grosime de minimum 4,75 mm și de maximum 10 mm și cu o lățime de minimum 2 050 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 și ex 7225 99 00 (denumite în continuare „tablă groasă”), originare din RPC. |
| --- | --- |

(30)

Produsul în cauză este reprezentat de produsele plate din oțeluri aliate sau nealiate (cu excepția oțelurilor inoxidabile, a oțelurilor cu siliciu numite „magnetice”, a oțelului de scule și a oțelurilor rapide), laminate la cald, neplacate și neacoperite, nerulate, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de minimum 600 mm sau cu o grosime de minimum 4,75 mm și de maximum 10 mm și cu o lățime de minimum 2 050 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 și ex 7225 99 00 (denumite în continuare „tablă groasă”), originare din RPC.

| (31) | Tabla groasă este utilizată la fabricarea de echipamente pentru construcții, minerit și carotaj; vase de presiune; oleoducte și gazoducte; construcții navale, poduri și clădiri. |
| --- | --- |

(31)

Tabla groasă este utilizată la fabricarea de echipamente pentru construcții, minerit și carotaj; vase de presiune; oleoducte și gazoducte; construcții navale, poduri și clădiri.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (32) | Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază:






  (a) | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(32)

Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază:

(a)

produsul în cauză;

| (b) | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Australia; |
| --- | --- |

(b)

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Australia;

| (c) | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(c)

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (33) | Prin urmare, Comisia a decis cu titlu provizoriu că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, Comisia a decis cu titlu provizoriu că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (34) | O parte interesată a susținut că definiția produsului are un sens prea larg. Mai precis, aceasta susține că definiția produsului ar trebui să fie limitată la așa-numita „tablă groasă de bază”, în vreme ce așa-numita „tablă groasă specială” ar trebui să fie exclusă din definiția produsului. În susținerea afirmației sale, aceasta se bazează, în principal, pe două argumente. |
| --- | --- |

(34)

O parte interesată a susținut că definiția produsului are un sens prea larg. Mai precis, aceasta susține că definiția produsului ar trebui să fie limitată la așa-numita „tablă groasă de bază”, în vreme ce așa-numita „tablă groasă specială” ar trebui să fie exclusă din definiția produsului. În susținerea afirmației sale, aceasta se bazează, în principal, pe două argumente.

| (35) | În primul rând, aceasta susține că informațiile furnizate în plângere se referă, în principal, la „tabla groasă de bază”, care reprezintă cea mai mare parte a exporturilor din RPC. În al doilea rând, aceasta susține că definiția produsului are un sens mai larg decât definiția produsului similar din articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

În primul rând, aceasta susține că informațiile furnizate în plângere se referă, în principal, la „tabla groasă de bază”, care reprezintă cea mai mare parte a exporturilor din RPC. În al doilea rând, aceasta susține că definiția produsului are un sens mai larg decât definiția produsului similar din articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (36) | Comisia remarcă în acest sens faptul că, în stadiul prezentării plângerii, trebuie furnizate numai dovezi suficiente în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul și o relație de cazualitate. Drept urmare, în acest stadiu nu este necesară furnizarea de informații cu privire la gama completă de produse. Limitarea analizei la categoriile cele mai vândute de produse exportate nu înseamnă că definiția produsului trebuie să fie limitată la acele tipuri de produse. |
| --- | --- |

(36)

Comisia remarcă în acest sens faptul că, în stadiul prezentării plângerii, trebuie furnizate numai dovezi suficiente în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul și o relație de cazualitate. Drept urmare, în acest stadiu nu este necesară furnizarea de informații cu privire la gama completă de produse. Limitarea analizei la categoriile cele mai vândute de produse exportate nu înseamnă că definiția produsului trebuie să fie limitată la acele tipuri de produse.

| (37) | În al doilea rând, articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că produsul similar trebuie să fie identic sau foarte asemănător cu produsul examinat. Acest lucru, însă, nu se referă la definiția în sine a produsului examinat. Diferitele tipuri de produs examinat trebuie să aibă în comun numai caracteristicile de bază, ceea ce se confirmă în acest caz, conform descrierii din considerentul 32 de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

În al doilea rând, articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că produsul similar trebuie să fie identic sau foarte asemănător cu produsul examinat. Acest lucru, însă, nu se referă la definiția în sine a produsului examinat. Diferitele tipuri de produs examinat trebuie să aibă în comun numai caracteristicile de bază, ceea ce se confirmă în acest caz, conform descrierii din considerentul 32 de mai sus.

| (38) | Parametrii despre care se presupune că ar diferenția „tabla groasă specială” de tabla groasă de bază sunt compoziția chimică, compoziția mecanică/tehnologică, starea la livrare, grosimea și certificatele și inspecțiile necesare pentru utilizarea la construcții navale. |
| --- | --- |

(38)

Parametrii despre care se presupune că ar diferenția „tabla groasă specială” de tabla groasă de bază sunt compoziția chimică, compoziția mecanică/tehnologică, starea la livrare, grosimea și certificatele și inspecțiile necesare pentru utilizarea la construcții navale.

| (39) | Cu excepția grosimii, niciunul dintre acești parametri nu se referă la proprietățile de bază ale produsului. Partea susține că toate produsele cu grosimea > 50,8 mm ar trebui excluse din definiția produsului. În susținerea limitei privind grosimea, singurul argument adus de parte este acela că plângerea s-ar fi referit numai la tablă groasă cu grosimea < 50,8 mm, întrucât dovezile prima facie furnizate într-una dintre anexele la plângere referitoare la calculul dumpingului sunt limitate la astfel de produse. |
| --- | --- |

(39)

Cu excepția grosimii, niciunul dintre acești parametri nu se referă la proprietățile de bază ale produsului. Partea susține că toate produsele cu grosimea > 50,8 mm ar trebui excluse din definiția produsului. În susținerea limitei privind grosimea, singurul argument adus de parte este acela că plângerea s-ar fi referit numai la tablă groasă cu grosimea < 50,8 mm, întrucât dovezile prima facie furnizate într-una dintre anexele la plângere referitoare la calculul dumpingului sunt limitate la astfel de produse.

prima facie

| (40) | Cu toate acestea, este clar că definiția produsului din plângere acoperă, de asemenea, produsele cu grosimea > 50,8 mm, deoarece definiția produsului nu include o limită superioară a grosimii. Astfel cum se menționează mai sus, simplul motiv că dovezile prima facie cu privire la dumping acoperă numai tipurile de produs cele mai frecvent exportate nu înseamnă că definiția produsului este limitată la acele tipuri. |
| --- | --- |

(40)

Cu toate acestea, este clar că definiția produsului din plângere acoperă, de asemenea, produsele cu grosimea > 50,8 mm, deoarece definiția produsului nu include o limită superioară a grosimii. Astfel cum se menționează mai sus, simplul motiv că dovezile prima facie cu privire la dumping acoperă numai tipurile de produs cele mai frecvent exportate nu înseamnă că definiția produsului este limitată la acele tipuri.

prima facie

| (41) | Drept urmare, Comisia conchide în mod provizoriu că va lăsa definiția produsului neschimbată. |
| --- | --- |

(41)

Drept urmare, Comisia conchide în mod provizoriu că va lăsa definiția produsului neschimbată.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

3.1.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (42) | Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, dacă un producător-exportator din RPC îndeplinește criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și, drept urmare, i se acordă TEP, Comisia va determina valoarea normală pentru acea societate în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6). |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, dacă un producător-exportator din RPC îndeplinește criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și, drept urmare, i se acordă TEP, Comisia va determina valoarea normală pentru acea societate în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6).

| (43) | Comisia a trimis un formular de cerere pentru acordarea TEP tuturor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, astfel încât aceștia să poată face cerere pentru acordarea TEP. Niciunul dintre aceștia nu a returnat formularul de cerere și, prin urmare, nu s-a putut acorda TEP niciuneia dintre societăți. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a trimis un formular de cerere pentru acordarea TEP tuturor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, astfel încât aceștia să poată face cerere pentru acordarea TEP. Niciunul dintre aceștia nu a returnat formularul de cerere și, prin urmare, nu s-a putut acorda TEP niciuneia dintre societăți.

3.1.2.   Țara analogă

Țara analogă

| (44) | Valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară analogă. |
| --- | --- |

(44)

Valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară analogă.

| (45) | În avizul de deschidere, Comisia a arătat că intenționează să utilizeze Statele Unite ale Americii ca țară analogă și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost primite observații. |
| --- | --- |

(45)

În avizul de deschidere, Comisia a arătat că intenționează să utilizeze Statele Unite ale Americii ca țară analogă și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost primite observații.

| (46) | Au fost trimise chestionare către toți producătorii de tablă groasă cunoscuți din țările menționate în considerentul 8 de mai sus și au fost primite două răspunsuri: unul de la un producător din Australia și altul de la un producător din Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(46)

Au fost trimise chestionare către toți producătorii de tablă groasă cunoscuți din țările menționate în considerentul 8 de mai sus și au fost primite două răspunsuri: unul de la un producător din Australia și altul de la un producător din Statele Unite ale Americii.

| (47) | Răspunsul de la producătorul din Statele Unite ale Americii a cuprins dovezi de producție și vânzări pe piața internă a SUA. |
| --- | --- |

(47)

Răspunsul de la producătorul din Statele Unite ale Americii a cuprins dovezi de producție și vânzări pe piața internă a SUA.

| (48) | În răspunsul său la chestionar, producătorul din SUA a informat Comisia că taxa vamală percepută în mod normal de SUA pentru importurile de tablă groasă este zero. Sunt în vigoare taxe antidumping la importurile din RPC și taxe antidumping și antisubvenție la importurile din India, Indonezia și Republica Coreea. |
| --- | --- |

(48)

În răspunsul său la chestionar, producătorul din SUA a informat Comisia că taxa vamală percepută în mod normal de SUA pentru importurile de tablă groasă este zero. Sunt în vigoare taxe antidumping la importurile din RPC și taxe antidumping și antisubvenție la importurile din India, Indonezia și Republica Coreea.

| (49) | Pe piața internă a SUA există șapte producători din SUA și importuri din Republica Coreea, Germania, Franța și Canada, cu o cotă de piață de 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Pe piața internă a SUA există șapte producători din SUA și importuri din Republica Coreea, Germania, Franța și Canada, cu o cotă de piață de 20 %.

| (50) | Răspunsul de la producătorul australian a cuprins dovezi de producție și vânzări pe piața internă a Australiei și informația că acesta este singurul producător din Australia. Cu toate acestea, importurile în Australia au o cotă de piață de 35 %. Sunt în vigoare taxe antidumping la importurile din RPC, Indonezia, Japonia, Republica Coreea și Taiwan, însă aceste taxe sunt scăzute, iar pentru unele societăți sunt echivalente cu zero. |
| --- | --- |

(50)

Răspunsul de la producătorul australian a cuprins dovezi de producție și vânzări pe piața internă a Australiei și informația că acesta este singurul producător din Australia. Cu toate acestea, importurile în Australia au o cotă de piață de 35 %. Sunt în vigoare taxe antidumping la importurile din RPC, Indonezia, Japonia, Republica Coreea și Taiwan, însă aceste taxe sunt scăzute, iar pentru unele societăți sunt echivalente cu zero.

| (51) | Piața internă australiană poate fi considerată mai competitivă, deoarece importurile acoperă o cotă de piață mai mare, iar taxele pe importuri sunt mai scăzute. |
| --- | --- |

(51)

Piața internă australiană poate fi considerată mai competitivă, deoarece importurile acoperă o cotă de piață mai mare, iar taxele pe importuri sunt mai scăzute.

| (52) | Comisia a concluzionat astfel că, în acest stadiu, Australia este o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Comisia a concluzionat astfel că, în acest stadiu, Australia este o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.1.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (53) | Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost utilizate ca bază pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost utilizate ca bază pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (54) | Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale producătorului cooperant din țara analogă a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale producătorului cooperant din țara analogă a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (55) | Vânzările interne sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar efectuate de producătorul din țara analogă către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune ale fiecărui producător-exportator din RPC inclus în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(55)

Vânzările interne sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar efectuate de producătorul din țara analogă către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune ale fiecărui producător-exportator din RPC inclus în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă.

| (56) | Pe această bază, vânzările totale ale producătorului cooperant de produs similar pe piața internă a țării analoge au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(56)

Pe această bază, vânzările totale ale producătorului cooperant de produs similar pe piața internă a țării analoge au fost reprezentative.

| (57) | Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune de către producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(57)

Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune de către producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (58) | Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările interne ale producătorului din țara analogă pe piața sa internă pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export către Uniune de către fiecare producător-exportator din RPC inclus în eșantion au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările interne ale producătorului din țara analogă pe piața sa internă pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export către Uniune de către fiecare producător-exportator din RPC inclus în eșantion au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (59) | Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne pentru respectivul tip de produs către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale tipului de produs identic sau comparabil efectuate de către fiecare producător-exportator din RPC inclus în eșantion către Uniune. |
| --- | --- |

(59)

Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne pentru respectivul tip de produs către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale tipului de produs identic sau comparabil efectuate de către fiecare producător-exportator din RPC inclus în eșantion către Uniune.

| (60) | Comisia a constatat că unele tipuri de produs sunt reprezentative în baza acestui criteriu, însă altele nu, fie din cauza cantităților mici, fie din cauză că tipul de produs exportat nu a fost vândut pe piața internă de producătorul din țara analogă. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a constatat că unele tipuri de produs sunt reprezentative în baza acestui criteriu, însă altele nu, fie din cauza cantităților mici, fie din cauză că tipul de produs exportat nu a fost vândut pe piața internă de producătorul din țara analogă.

| (61) | În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări rentabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de anchetă, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări rentabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de anchetă, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (62) | Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu rentabile, dacă:






  1. | volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(62)

Valoarea normală se bazează pe prețul efectiv practicat pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu rentabile, dacă:

1.

volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

| 2. | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar. |
| --- | --- |

2.

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

| (63) | În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(63)

În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.

| (64) | Valoarea normală este prețul efectiv practicat pe piața internă pe tip de produs numai pentru vânzările interne rentabile ale tipurilor de produs din cursul perioadei de anchetă, în cazul în care:






  1. | volumul vânzărilor rentabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau |
| --- | --- | --- |

(64)

Valoarea normală este prețul efectiv practicat pe piața internă pe tip de produs numai pentru vânzările interne rentabile ale tipurilor de produs din cursul perioadei de anchetă, în cazul în care:

1.

volumul vânzărilor rentabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau

| 2. | prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar. |
| --- | --- |

2.

prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar.

| (65) | Atunci când un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative sau nu a fost vândut deloc sau toate vânzările au fost în pierdere pe piața internă de către producătorul din țara analogă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(65)

Atunci când un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative sau nu a fost vândut deloc sau toate vânzările au fost în pierdere pe piața internă de către producătorul din țara analogă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

| (66) | Pentru fiecare tip de produs care nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a fost calculată prin adăugarea costurilor medii de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („VAG”) și a profitului aferente tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă pentru fiecare dintre tipurile de produs respective la costul mediu de producție al acestora. |
| --- | --- |

(66)

Pentru fiecare tip de produs care nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a fost calculată prin adăugarea costurilor medii de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („VAG”) și a profitului aferente tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă pentru fiecare dintre tipurile de produs respective la costul mediu de producție al acestora.

| (67) | Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute deloc sau pentru care toate vânzările au fost în pierdere pe piața internă, valoarea normală a fost stabilită prin adăugarea costurilor medii de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („VAG”) și a profitului aferente tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă la costul mediu de producție al fiecărui tip de produs. |
| --- | --- |

(67)

Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute deloc sau pentru care toate vânzările au fost în pierdere pe piața internă, valoarea normală a fost stabilită prin adăugarea costurilor medii de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („VAG”) și a profitului aferente tranzacțiilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă la costul mediu de producție al fiecărui tip de produs.

| (68) | În cazul în care un tip de produs nu a fost vândut deloc pe piața internă a țării analoge, costul de producție a fost stabilit pe baza costului aferent tipului de produs imediat mai ieftin. |
| --- | --- |

(68)

În cazul în care un tip de produs nu a fost vândut deloc pe piața internă a țării analoge, costul de producție a fost stabilit pe baza costului aferent tipului de produs imediat mai ieftin.

3.2.   Prețul de export

Prețul de export

| (69) | Prețul de export a fost verificat pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion cu ocazia vizitei de verificare. În cazul în care exportul către Uniune a fost efectuat către primul client neafiliat în mod direct sau prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

Prețul de export a fost verificat pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion cu ocazia vizitei de verificare. În cazul în care exportul către Uniune a fost efectuat către primul client neafiliat în mod direct sau prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (70) | Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion exporta tablă groasă prin intermediul unui importator afiliat din Uniune. Prețul de export pentru aceste vânzări a fost calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(70)

Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion exporta tablă groasă prin intermediul unui importator afiliat din Uniune. Prețul de export pentru aceste vânzări a fost calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

3.3.   Comparație

Comparație

| (71) | Comisia a comparat valoarea normală de la producătorul din țara analogă cu prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(71)

Comisia a comparat valoarea normală de la producătorul din țara analogă cu prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion pe o bază franco fabrică.

| (72) | Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, precum și de taxele indirecte, comisioane, costurile de credit și taxele bancare. |
| --- | --- |

(72)

Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, precum și de taxele indirecte, comisioane, costurile de credit și taxele bancare.

| (73) | Pentru acei producători-exportatori incluși în eșantion care efectuau vânzări către Uniune prin intermediul unor societăți comerciale afiliate având funcții similare cu cele ale unui agent care lucrează pe bază de comision, s-a efectuat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(73)

Pentru acei producători-exportatori incluși în eșantion care efectuau vânzări către Uniune prin intermediul unor societăți comerciale afiliate având funcții similare cu cele ale unui agent care lucrează pe bază de comision, s-a efectuat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.

3.4.   Marje de dumping

Marje de dumping

| (74) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(74)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (75) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

  Tabelul 1


  Marjele de dumping, eșantion







  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Tabelul 1

Tabelul 1

Marjele de dumping, eșantion

Marjele de dumping, eșantion

Societate

Marjă de dumping provizorie

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată aferentă producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată aferentă producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (77) | Pe această bază, marja de dumping provizorie calculată a producătorilor-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion este de 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Pe această bază, marja de dumping provizorie calculată a producătorilor-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion este de 125,5 %.

| (78) | Pentru toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(78)

Pentru toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (79) | Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din RPC. Nivelul de cooperare se bazează pe volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți exprimat ca procent din volumul total al exporturilor – astfel cum este raportat în statisticile Eurostat privind importurile – din RPC către Uniune. |
| --- | --- |

(79)

Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din RPC. Nivelul de cooperare se bazează pe volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți exprimat ca procent din volumul total al exporturilor – astfel cum este raportat în statisticile Eurostat privind importurile – din RPC către Uniune.

| (80) | În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât exporturile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat aproximativ 87 % din volumul total de exporturi către Uniune din cursul perioadei de anchetă. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping pentru toate celelalte societăți la nivelul societății incluse în eșantion cu marja de dumping cea mai ridicată. |
| --- | --- |

(80)

În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât exporturile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat aproximativ 87 % din volumul total de exporturi către Uniune din cursul perioadei de anchetă. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping pentru toate celelalte societăți la nivelul societății incluse în eșantion cu marja de dumping cea mai ridicată.

| (81) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

  Tabelul 2


  Marjele de dumping, toate societățile







  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Alte societăți cooperante neincluse în eșantion | 125,5 % |
| Toate celelalte societăți | 127,6 % |

(81)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Marjele de dumping, toate societățile

Marjele de dumping, toate societățile

Societate

Marjă de dumping provizorie

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Alte societăți cooperante neincluse în eșantion

125,5 %

Toate celelalte societăți

127,6 %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (82) | Produsul similar a fost fabricat de 30 de producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(82)

Produsul similar a fost fabricat de 30 de producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (83) | 26 dintre aceștia au cooperat la realizarea eșantionului. Acești producători cooperanți din Uniune reprezintă aproximativ 94 % din producția totală a industriei din Uniune și au efectuat totalitatea vânzărilor de produs similar ale industriei din Uniune în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(83)

26 dintre aceștia au cooperat la realizarea eșantionului. Acești producători cooperanți din Uniune reprezintă aproximativ 94 % din producția totală a industriei din Uniune și au efectuat totalitatea vânzărilor de produs similar ale industriei din Uniune în perioada de anchetă.

| (84) | Producția totală de produs similar a Uniunii în cursul perioadei de anchetă este de aproximativ 10,3 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, respectiv plângerea, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și declarația verificată a Eurofer. |
| --- | --- |

(84)

Producția totală de produs similar a Uniunii în cursul perioadei de anchetă este de aproximativ 10,3 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, respectiv plângerea, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și declarația verificată a Eurofer.

| (85) | Astfel cum se menționează în considerentul 1 de mai sus, au fost selectați trei producători din Uniune pentru a fi incluși în eșantion, reprezentând aproximativ 28,5 % din vânzările totale ale industriei din Uniune și volumul total de producție a Uniunii pentru produsul similar în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(85)

Astfel cum se menționează în considerentul 1 de mai sus, au fost selectați trei producători din Uniune pentru a fi incluși în eșantion, reprezentând aproximativ 28,5 % din vânzările totale ale industriei din Uniune și volumul total de producție a Uniunii pentru produsul similar în perioada de anchetă.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (86) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor Eurostat privind importurile și a datelor verificate privind vânzările transmise de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(86)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor Eurostat privind importurile și a datelor verificate privind vânzările transmise de industria din Uniune.

| (87) | Consumul de tablă groasă la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Consumul la nivelul Uniunii (milioane de tone) | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total al UE (milioane de tone) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Sursa: Eurostat, declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(87)

Consumul de tablă groasă la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Consumul la nivelul Uniunii (milioane de tone)

Consumul la nivelul Uniunii (milioane de tone)

2012

2013

2014

PA (2015)

Consumul total al UE (milioane de tone)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Sursa: Eurostat, declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (88) | Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate. O analiză efectuată pe ani arată o scădere inițială de 6 % între 2012 și 2013, urmată de o redresare în 2014 și în perioada de anchetă cu 11 puncte procentuale sau peste 1 milion de tone. |
| --- | --- |

(88)

Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate. O analiză efectuată pe ani arată o scădere inițială de 6 % între 2012 și 2013, urmată de o redresare în 2014 și în perioada de anchetă cu 11 puncte procentuale sau peste 1 milion de tone.

| (89) | Utilizarea captivă de către producătorii din Uniune este nesemnificativă, întrucât reprezintă mai puțin de 0,5 % din consumul la nivelul Uniunii în perioada examinată. Prin urmare, indicatorii de prejudiciu sunt evaluați pentru întreaga piață a Uniunii, cu includerea cantităților utilizate captiv de către producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(89)

Utilizarea captivă de către producătorii din Uniune este nesemnificativă, întrucât reprezintă mai puțin de 0,5 % din consumul la nivelul Uniunii în perioada examinată. Prin urmare, indicatorii de prejudiciu sunt evaluați pentru întreaga piață a Uniunii, cu includerea cantităților utilizate captiv de către producătorii din Uniune.

4.3.   Volumul și cotele de piață ale importurilor

Volumul și cotele de piață ale importurilor

| (90) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost apoi stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul din Uniune, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. |
| --- | --- |

(90)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost apoi stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul din Uniune, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus.

| (91) | Importurile de tablă groasă în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul importurilor (milioane de tone) și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (milioane de tone) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Cota de piață a RPC | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Sursa: Eurostat, declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(91)

Importurile de tablă groasă în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor (milioane de tone) și cota de piață

Volumul importurilor (milioane de tone) și cota de piață

2012

2013

2014

PA (2015)

Volumul importurilor din RPC (milioane de tone)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Cota de piață a RPC

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Sursa: Eurostat, declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (92) | Volumul importurilor din RPC în Uniune a crescut cu 231 % în cursul perioadei examinate. După o scădere de 16 % între 2012 și 2013, importurile din RPC au înregistrat o creștere substanțială în 2014 cu 85 de puncte procentuale, urmând să crească și mai mult în perioada de anchetă, cu alte 162 de puncte procentuale. |
| --- | --- |

(92)

Volumul importurilor din RPC în Uniune a crescut cu 231 % în cursul perioadei examinate. După o scădere de 16 % între 2012 și 2013, importurile din RPC au înregistrat o creștere substanțială în 2014 cu 85 de puncte procentuale, urmând să crească și mai mult în perioada de anchetă, cu alte 162 de puncte procentuale.

| (93) | Scăderea inițială a exporturilor din RPC între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. După 2013, piața Uniunii a cunoscut o explozie dinamică, înregistrând o creștere de peste 1 milion de tone între anul 2013 și perioada de anchetă. Această creștere a fost absorbită aproape exclusiv de importurile din RPC, care au crescut la rândul lor cu peste 1 milion de tone pe parcursul acestei perioade. |
| --- | --- |

(93)

Scăderea inițială a exporturilor din RPC între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. După 2013, piața Uniunii a cunoscut o explozie dinamică, înregistrând o creștere de peste 1 milion de tone între anul 2013 și perioada de anchetă. Această creștere a fost absorbită aproape exclusiv de importurile din RPC, care au crescut la rândul lor cu peste 1 milion de tone pe parcursul acestei perioade.

| (94) | În același timp, cota de piață a importurilor din RPC la nivelul Uniunii a crescut de mai bine de trei ori, de la 4,6 % în 2012 la 14,4 % în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(94)

În același timp, cota de piață a importurilor din RPC la nivelul Uniunii a crescut de mai bine de trei ori, de la 4,6 % în 2012 la 14,4 % în perioada de anchetă.

4.3.1.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (95) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune de tablă groasă provenită din RPC a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Preț de import (EUR/tonă) | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor din RPC | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Sursa: Eurostat. |

(95)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune de tablă groasă provenită din RPC a evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Preț de import (EUR/tonă)

Preț de import (EUR/tonă)

2012

2013

2014

PA (2015)

Prețul importurilor din RPC

647

539

488

460

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (96) | Prețurile medii de import din RPC au scăzut cu 29 % în cursul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere constantă de la 647 EUR/tonă în 2012 la 460 EUR/tonă în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(96)

Prețurile medii de import din RPC au scăzut cu 29 % în cursul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere constantă de la 647 EUR/tonă în 2012 la 460 EUR/tonă în perioada de anchetă.

| (97) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:






  1. | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(97)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

1.

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivel franco fabrică; și

| 2. | prețurile medii ponderate corespunzătoare pe bază CIF la frontiera Uniunii pentru fiecare tip de produs pentru importurile celor trei producători din RPC incluși în eșantion către primul client neafiliat de pe piața din Uniune, stabilite pe bază de CIF, cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

2.

prețurile medii ponderate corespunzătoare pe bază CIF la frontiera Uniunii pentru fiecare tip de produs pentru importurile celor trei producători din RPC incluși în eșantion către primul client neafiliat de pe piața din Uniune, stabilite pe bază de CIF, cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului.

| (98) | Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a celor trei producători din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(98)

Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a celor trei producători din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă.

| (99) | Pe baza celor expuse mai sus, s-a dovedit că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu 29 %. |
| --- | --- |

(99)

Pe baza celor expuse mai sus, s-a dovedit că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu 29 %.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (100) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(100)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (101) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. |
| --- | --- |

(101)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

| (102) | Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, costul forței de muncă, creșterea economică, productivitatea, precum și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare) la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, producătorii din Uniune și statisticile oficiale disponibile (Eurostat). Datele macroeconomice se referă la toți producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(102)

Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, costul forței de muncă, creșterea economică, productivitatea, precum și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare) la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, producătorii din Uniune și statisticile oficiale disponibile (Eurostat). Datele macroeconomice se referă la toți producătorii din Uniune.

| (103) | Comisia a evaluat indicatorii microeconomici (prețurile unitare medii de vânzare, costul unitar, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital) pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate corespunzător, precum și pe baza statisticilor oficiale disponibile (Eurostat). Datele se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(103)

Comisia a evaluat indicatorii microeconomici (prețurile unitare medii de vânzare, costul unitar, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital) pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate corespunzător, precum și pe baza statisticilor oficiale disponibile (Eurostat). Datele se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (104) | Comisia remarcă faptul că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion și-a suspendat producția de tablă groasă în decembrie 2015. Această suspendare nu are niciun impact asupra niciunuia dintre indicatorii de prejudiciu, deoarece a avut loc exact la finalul perioadei de anchetă și, prin urmare, ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(104)

Comisia remarcă faptul că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion și-a suspendat producția de tablă groasă în decembrie 2015. Această suspendare nu are niciun impact asupra niciunuia dintre indicatorii de prejudiciu, deoarece a avut loc exact la finalul perioadei de anchetă și, prin urmare, ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (105) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Capacitate de producție (tone) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Gradul de utilizare a capacității | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(105)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2012

2013

2014

PA (2015)

Volumul producției (tone)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Capacitate de producție (tone)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Gradul de utilizare a capacității

69 %

63 %

66 %

62 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (106) | Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 12 % în cursul perioadei examinate. După o scădere cu 12 % între 2012 și 2013, volumul producției a crescut ușor în 2014 cu cinci puncte procentuale, pentru a scădea din nou în 2015 cu cinci puncte procentuale, revenind la nivelul din 2013. |
| --- | --- |

(106)

Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 12 % în cursul perioadei examinate. După o scădere cu 12 % între 2012 și 2013, volumul producției a crescut ușor în 2014 cu cinci puncte procentuale, pentru a scădea din nou în 2015 cu cinci puncte procentuale, revenind la nivelul din 2013.

| (107) | Scăderea inițială a volumului producției între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de perioada următoare de creștere a consumului care a avut loc între anul 2013 și perioada de anchetă. Deși consumul a crescut cu 11 %, sau peste 1 milion de tone, producția industriei din Uniune a crescut ușor doar temporar în 2014, revenind apoi la nivelul scăzut din 2013 în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(107)

Scăderea inițială a volumului producției între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de perioada următoare de creștere a consumului care a avut loc între anul 2013 și perioada de anchetă. Deși consumul a crescut cu 11 %, sau peste 1 milion de tone, producția industriei din Uniune a crescut ușor doar temporar în 2014, revenind apoi la nivelul scăzut din 2013 în perioada de anchetă.

| (108) | Cifrele raportate privind capacitatea de producție a industriei din Uniune se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, pentru a ține seama de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. |
| --- | --- |

(108)

Cifrele raportate privind capacitatea de producție a industriei din Uniune se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, pentru a ține seama de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale.

| (109) | Pe această bază, capacitatea de producție a scăzut moderat, cu 2 %, pe parcursul perioadei examinate, în cadrul unei piețe care a înregistrat o creștere de 6 % pe parcursul aceleași perioade. |
| --- | --- |

(109)

Pe această bază, capacitatea de producție a scăzut moderat, cu 2 %, pe parcursul perioadei examinate, în cadrul unei piețe care a înregistrat o creștere de 6 % pe parcursul aceleași perioade.

| (110) | Întrucât scăderea cantității produse depășește scăderea capacității de producție, gradul de utilizare a capacității de către industria Uniunii a scăzut cu 10 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(110)

Întrucât scăderea cantității produse depășește scăderea capacității de producție, gradul de utilizare a capacității de către industria Uniunii a scăzut cu 10 % pe parcursul perioadei examinate.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (111) | Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Cota de piață a industriei din Uniune | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(111)

Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2012

2013

2014

PA (2015)

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Cota de piață a industriei din Uniune

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (112) | Volumul vânzărilor aferente industriei din Uniune a scăzut cu 7 % în perioada examinată. După o scădere de 7 % între 2012 și 2013 și o scădere ulterioară cu alte două puncte procentuale în 2014, volumul vânzărilor a crescut ușor, cu două puncte procentuale, în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(112)

Volumul vânzărilor aferente industriei din Uniune a scăzut cu 7 % în perioada examinată. După o scădere de 7 % între 2012 și 2013 și o scădere ulterioară cu alte două puncte procentuale în 2014, volumul vânzărilor a crescut ușor, cu două puncte procentuale, în perioada de anchetă.

| (113) | Asemănător evoluției cantității produse, scăderea inițială a cantității vândute între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 87 de mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de perioada următoare de creștere a consumului care a avut loc între anul 2013 și perioada de anchetă. Deși consumul la nivelul Uniunii a crescut cu peste 1 milion de tone, cantitatea vândută de industria din Uniune a rămas la nivelul scăzut din 2013. |
| --- | --- |

(113)

Asemănător evoluției cantității produse, scăderea inițială a cantității vândute între 2012 și 2013 a fost determinată de scăderea consumului la nivelul pieței Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 87 de mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de perioada următoare de creștere a consumului care a avut loc între anul 2013 și perioada de anchetă. Deși consumul la nivelul Uniunii a crescut cu peste 1 milion de tone, cantitatea vândută de industria din Uniune a rămas la nivelul scăzut din 2013.

| (114) | Din cauza scăderii cu 7 % a cantității vândute în cadrul unei piețe care a înregistrat o creștere de 5 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(114)

Din cauza scăderii cu 7 % a cantității vândute în cadrul unei piețe care a înregistrat o creștere de 5 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 % pe parcursul perioadei examinate.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (115) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea în industria din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul angajaților (echivalent normă întreagă) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Productivitatea (tonă/echivalent normă întreagă) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(115)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea în industria din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2012

2013

2014

PA (2015)

Numărul angajaților (echivalent normă întreagă)

22 622

20 920

19 688

18 722

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Productivitatea (tonă/echivalent normă întreagă)

521

495

554

553

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (116) | Industria din Uniune a redus gradul de ocupare a forței de muncă cu 17 % pe parcursul perioadei examinate. Această reducere s-a bazat pe două motive principale:






  — | Scăderea cu 12 % a volumului producției, cauzată de creșterea cantitativă a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping; |
| --- | --- | --- |

(116)

Industria din Uniune a redus gradul de ocupare a forței de muncă cu 17 % pe parcursul perioadei examinate. Această reducere s-a bazat pe două motive principale:

—

Scăderea cu 12 % a volumului producției, cauzată de creșterea cantitativă a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping;

| — | Eforturile industriei din Uniune de a-și reduce costurile de producție și de a-și crește eficiența în fața concurenței tot mai mari a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Această creștere a eficienței a determinat o creștere a productivității cu 6 %. |
| --- | --- |

—

Eforturile industriei din Uniune de a-și reduce costurile de producție și de a-și crește eficiența în fața concurenței tot mai mari a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Această creștere a eficienței a determinat o creștere a productivității cu 6 %.

| (117) | Comisia remarcă faptul că, la nivelul pieței Uniunii, consumul a crescut cu 5 % pe parcursul perioadei examinate. Drept urmare, dacă nu ar fi crescut volumul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, industria din Uniune ar fi putut să își păstreze gradul de ocupare a forței de muncă, deoarece creșterea eficienței ar fi fost absorbită de creșterea cererii. |
| --- | --- |

(117)

Comisia remarcă faptul că, la nivelul pieței Uniunii, consumul a crescut cu 5 % pe parcursul perioadei examinate. Drept urmare, dacă nu ar fi crescut volumul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, industria din Uniune ar fi putut să își păstreze gradul de ocupare a forței de muncă, deoarece creșterea eficienței ar fi fost absorbită de creșterea cererii.

4.4.2.4.   Costurile cu forța de muncă

| (118) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă pe echivalent normă întreagă | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă pe echivalent normă întreagă (EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(118)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă pe echivalent normă întreagă

Costurile medii cu forța de muncă pe echivalent normă întreagă

2012

2013

2014

PA (2015)

Costurile medii cu forța de muncă pe echivalent normă întreagă (EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (119) | Din cauza reducerilor substanțiale de personal, astfel cum sunt raportate în considerentul 115 de mai sus, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 13 % în perioada examinată. Astfel, deși o anumită parte din creșterea costurilor cu forța de muncă este atribuită majorărilor de salariu obligatorii conform contractelor colective de muncă, principala cauză este reprezentată de costurile reducerii forței de muncă și programului de lucru. Aceste costuri includ plățile compensatorii acordate în cazul concedierilor colective și costurile mai ridicate suportate în cazul normei de muncă parțiale, impuse de scăderea producției ca urmare a creșterii cantitative constante a importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(119)

Din cauza reducerilor substanțiale de personal, astfel cum sunt raportate în considerentul 115 de mai sus, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 13 % în perioada examinată. Astfel, deși o anumită parte din creșterea costurilor cu forța de muncă este atribuită majorărilor de salariu obligatorii conform contractelor colective de muncă, principala cauză este reprezentată de costurile reducerii forței de muncă și programului de lucru. Aceste costuri includ plățile compensatorii acordate în cazul concedierilor colective și costurile mai ridicate suportate în cazul normei de muncă parțiale, impuse de scăderea producției ca urmare a creșterii cantitative constante a importurilor care fac obiectul unui dumping.

4.4.2.5.   Creșterea economică

| (120) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut inițial din 2012 până în 2013 cu 6 %, sau aproape 600 000 de tone. Această scădere inițială a avut un impact negativ asupra cantităților produse și vândute de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(120)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut inițial din 2012 până în 2013 cu 6 %, sau aproape 600 000 de tone. Această scădere inițială a avut un impact negativ asupra cantităților produse și vândute de industria din Uniune.

| (121) | Între 2013 și perioada de anchetă, situația a fost diferită. Consumul la nivelul Uniunii a cunoscut o creștere dinamică de 11 puncte procentuale sau peste 1 milion de tone. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere dinamică. Într-adevăr, cantitățile produse și vândute au rămas la nivelurile foarte scăzute din 2013. Creșterea pieței Uniunii a fost absorbită integral de creșterea cantitativă a importurilor la prețuri scăzute din RPC care fac obiectul unui dumping și care au crescut, de asemenea, cu peste 1 milion de tone din 2013 și până la perioada de anchetă, astfel cum se prezintă în considerentul 91 de mai sus. |
| --- | --- |

(121)

Între 2013 și perioada de anchetă, situația a fost diferită. Consumul la nivelul Uniunii a cunoscut o creștere dinamică de 11 puncte procentuale sau peste 1 milion de tone. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere dinamică. Într-adevăr, cantitățile produse și vândute au rămas la nivelurile foarte scăzute din 2013. Creșterea pieței Uniunii a fost absorbită integral de creșterea cantitativă a importurilor la prețuri scăzute din RPC care fac obiectul unui dumping și care au crescut, de asemenea, cu peste 1 milion de tone din 2013 și până la perioada de anchetă, astfel cum se prezintă în considerentul 91 de mai sus.

4.4.2.6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (122) | Marjele de dumping ale tuturor producătorilor-exportatori din RPC au depășit 100 %. Impactul amplorii acestor marje de dumping foarte ridicate asupra industriei din Uniune a fost grav, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(122)

Marjele de dumping ale tuturor producătorilor-exportatori din RPC au depășit 100 %. Impactul amplorii acestor marje de dumping foarte ridicate asupra industriei din Uniune a fost grav, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC.

| (123) | În 2000, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din oțel nealiat originare din Republica Populară Chineză, India și România. Aceste măsuri au vizat o gamă de produse foarte similară cu cea care face obiectul prezentei anchete. Măsurile respective au expirat la data de 11 august 2005. |
| --- | --- |

(123)

În 2000, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din oțel nealiat originare din Republica Populară Chineză, India și România. Aceste măsuri au vizat o gamă de produse foarte similară cu cea care face obiectul prezentei anchete. Măsurile respective au expirat la data de 11 august 2005.

| (124) | Astfel cum se indică în considerentul 221 de mai jos, industria din Uniune a atins un nivel al rentabilității care depășește obiectivul de profit. Drept urmare, Comisia a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(124)

Astfel cum se indică în considerentul 221 de mai jos, industria din Uniune a atins un nivel al rentabilității care depășește obiectivul de profit. Drept urmare, Comisia a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (125) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 10


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare (EUR/tonă) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(125)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 10

Tabelul 10

Prețurile de vânzare în Uniune

Prețurile de vânzare în Uniune

2012

2013

2014

PA (2015)

Prețul de vânzare (EUR/tonă)

821

691

658

617

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

836

784

705

680

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

Sursa:

| (126) | Prețurile medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au scăzut continuu cu 25 %, în vreme ce costul unitar mediu de producție a scăzut continuu cu 19 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut într-un ritm mai rapid și, în medie, s-au situat constant sub nivelul costului unitar de producție. |
| --- | --- |

(126)

Prețurile medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au scăzut continuu cu 25 %, în vreme ce costul unitar mediu de producție a scăzut continuu cu 19 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut într-un ritm mai rapid și, în medie, s-au situat constant sub nivelul costului unitar de producție.

| (127) | Pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune s-au văzut nevoiți să urmeze spirala descendentă a prețurilor și să își reducă prețul de vânzare în mod semnificativ. Această scădere a prețurilor depășește semnificativ scăderea costurilor de producție, care a fost determinată în principal de scăderea prețurilor materiilor prime în perioada examinată și de creșterea productivității ca urmare a reducerilor de personal, astfel cum se arată în considerentul 115 de mai sus. |
| --- | --- |

(127)

Pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune s-au văzut nevoiți să urmeze spirala descendentă a prețurilor și să își reducă prețul de vânzare în mod semnificativ. Această scădere a prețurilor depășește semnificativ scăderea costurilor de producție, care a fost determinată în principal de scăderea prețurilor materiilor prime în perioada examinată și de creșterea productivității ca urmare a reducerilor de personal, astfel cum se arată în considerentul 115 de mai sus.

4.4.3.2.   Stocurile

| (128) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 11


  Stocurile | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Stocuri finale ca procent din producție | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(128)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocurile

Stocurile

2012

2013

2014

PA (2015)

Stocuri finale (tone)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Stocuri finale ca procent din producție

9 %

10 %

10 %

12 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

Sursa:

| (129) | Nivelul stocurilor finale ale celor trei producători din Uniune incluși în eșantion a crescut în mod continuu cu 26 % în perioada examinată. În același timp, nivelul stocurilor lor finale exprimat ca procent din producție a crescut, de asemenea, în mod continuu, cu 35 %. |
| --- | --- |

(129)

Nivelul stocurilor finale ale celor trei producători din Uniune incluși în eșantion a crescut în mod continuu cu 26 % în perioada examinată. În același timp, nivelul stocurilor lor finale exprimat ca procent din producție a crescut, de asemenea, în mod continuu, cu 35 %.

| (130) | Principalul motiv pentru creșterea stocurilor a fost acela că, deși industria din Uniune a încercat să prevină scăderea volumelor producției, volumele de vânzări au scăzut într-un ritm și mai accelerat din moment ce industria din Uniune nu a putut beneficia deloc de creșterea pieței din cauza volumelor în creștere ale importurilor cu preț scăzut, care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(130)

Principalul motiv pentru creșterea stocurilor a fost acela că, deși industria din Uniune a încercat să prevină scăderea volumelor producției, volumele de vânzări au scăzut într-un ritm și mai accelerat din moment ce industria din Uniune nu a putut beneficia deloc de creșterea pieței din cauza volumelor în creștere ale importurilor cu preț scăzut, care fac obiectul unui dumping.

4.4.3.3.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor

| (131) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare realizate din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. |
| --- | --- |

(131)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare realizate din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

| (132) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 12


  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Fluxul de numerar
  (mii EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Investiții
  (mii EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Randamentul investițiilor | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(132)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2012

2013

2014

PA (2015)

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Fluxul de numerar

(mii EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Investiții

(mii EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Randamentul investițiilor

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

Sursa:

| (133) | Rentabilitatea a scăzut cu 758 % pe parcursul perioadei examinate. După ce au obținut un profit de 1,6 % în 2012, producătorii din Uniune incluși în eșantion s-au confruntat cu pierderi în toți anii următori. |
| --- | --- |

(133)

Rentabilitatea a scăzut cu 758 % pe parcursul perioadei examinate. După ce au obținut un profit de 1,6 % în 2012, producătorii din Uniune incluși în eșantion s-au confruntat cu pierderi în toți anii următori.

| (134) | Cu toate că pierderea considerabilă de 12,2 % din 2013 este influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, presiunea considerabilă referitoare la prețuri și volume exercitată asupra industriei din Uniune, datorată creșterii importurilor din Republica Populară Chineză în 2014 și în perioada de anchetă, au împiedicat industria din Uniune să beneficieze de creșterea dinamică cu 11 puncte procentuale a consumului din Uniune. Astfel cum s-a indicat în considerentul 93 de mai sus, această creștere a fost absorbită aproape în totalitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping, din RPC. |
| --- | --- |

(134)

Cu toate că pierderea considerabilă de 12,2 % din 2013 este influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, presiunea considerabilă referitoare la prețuri și volume exercitată asupra industriei din Uniune, datorată creșterii importurilor din Republica Populară Chineză în 2014 și în perioada de anchetă, au împiedicat industria din Uniune să beneficieze de creșterea dinamică cu 11 puncte procentuale a consumului din Uniune. Astfel cum s-a indicat în considerentul 93 de mai sus, această creștere a fost absorbită aproape în totalitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping, din RPC.

| (135) | Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de numerar a scăzut cu 226 % pe parcursul perioadei examinate. După scăderea de 310 % dintre 2012 și 2013, care a fost influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, fluxul de numerar s-a îmbunătățit și a devenit ușor pozitiv în 2014. Cu toate acestea, tendința negativă a continuat în perioada de anchetă, în care a devenit din nou puternic negativă. |
| --- | --- |

(135)

Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de numerar a scăzut cu 226 % pe parcursul perioadei examinate. După scăderea de 310 % dintre 2012 și 2013, care a fost influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, fluxul de numerar s-a îmbunătățit și a devenit ușor pozitiv în 2014. Cu toate acestea, tendința negativă a continuat în perioada de anchetă, în care a devenit din nou puternic negativă.

| (136) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a scăzut cu 282 % pe parcursul perioadei examinate. După scăderea dramatică cu 397 % între 2012 și 2013 care a fost influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, acesta s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în 2014 și în perioada de anchetă, rămânând însă în continuare negativ. |
| --- | --- |

(136)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a scăzut cu 282 % pe parcursul perioadei examinate. După scăderea dramatică cu 397 % între 2012 și 2013 care a fost influențată de cererea extrem de scăzută din acel an, acesta s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în 2014 și în perioada de anchetă, rămânând însă în continuare negativ.

| (137) | Prin urmare, industria din Uniune a redus nivelul investițiilor sale cu 31 % în perioada examinată. După creșterea investițiilor între 2012 și 2013 cu 7 %, industria din Uniune a fost forțată să le reducă, în 2014, cu 26 de puncte procentuale și, în perioada de anchetă, cu alte 12 puncte procentuale. Astfel cum se arată în tabelul 6 din considerentul 105 de mai sus, aceste investiții nu au fost utilizate pentru a mări capacitatea de producție. |
| --- | --- |

(137)

Prin urmare, industria din Uniune a redus nivelul investițiilor sale cu 31 % în perioada examinată. După creșterea investițiilor între 2012 și 2013 cu 7 %, industria din Uniune a fost forțată să le reducă, în 2014, cu 26 de puncte procentuale și, în perioada de anchetă, cu alte 12 puncte procentuale. Astfel cum se arată în tabelul 6 din considerentul 105 de mai sus, aceste investiții nu au fost utilizate pentru a mări capacitatea de producție.

| (138) | Capacitatea de mobilizare a capitalului a fost afectată de pierderile suportate în perioada examinată și a condus, în cele din urmă, la oprirea operațiunilor unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(138)

Capacitatea de mobilizare a capitalului a fost afectată de pierderile suportate în perioada examinată și a condus, în cele din urmă, la oprirea operațiunilor unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (139) | Perioada examinată este caracterizată prin două perioade diferite: între 2012 și 2013 și între 2014 și până la finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(139)

Perioada examinată este caracterizată prin două perioade diferite: între 2012 și 2013 și între 2014 și până la finalul perioadei de anchetă.

| (140) | Inițial, în perioada 2012-2013, consumul din Uniune a scăzut semnificativ cu 6 %. Acest consum în scădere a afectat negativ numeroși indicatori de prejudiciu, precum volumul de vânzări și prețurile, producția, capacitatea și gradul de utilizare a capacității, ocuparea forței de muncă, productivitatea, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(140)

Inițial, în perioada 2012-2013, consumul din Uniune a scăzut semnificativ cu 6 %. Acest consum în scădere a afectat negativ numeroși indicatori de prejudiciu, precum volumul de vânzări și prețurile, producția, capacitatea și gradul de utilizare a capacității, ocuparea forței de muncă, productivitatea, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor.

| (141) | Ulterior, în 2014 și în perioada de anchetă, consumul a prezentat o creștere dinamică de 11 puncte procentuale sau de peste 1 milion de tone. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere, care a fost absorbită în totalitate de volumele în creștere ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, din RPC. |
| --- | --- |

(141)

Ulterior, în 2014 și în perioada de anchetă, consumul a prezentat o creștere dinamică de 11 puncte procentuale sau de peste 1 milion de tone. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere, care a fost absorbită în totalitate de volumele în creștere ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, din RPC.

| (142) | Într-adevăr, în acest context al consumului crescut din Uniune, industria din Uniune nu a reușit să crească volumele de vânzări sau volumele de producție, în timp ce gradul de utilizare a capacității chiar a scăzut ușor pe o piață aflată în creștere. |
| --- | --- |

(142)

Într-adevăr, în acest context al consumului crescut din Uniune, industria din Uniune nu a reușit să crească volumele de vânzări sau volumele de producție, în timp ce gradul de utilizare a capacității chiar a scăzut ușor pe o piață aflată în creștere.

| (143) | Încercările de menținere a nivelurilor de producție au condus la o creștere a stocurilor cu 24 de puncte procentuale. Industria din Uniune a pierdut, de asemenea, o cotă de piață de 9,3 puncte procentuale în favoarea importurilor din RPC care au câștigat, în același timp, o cotă de piață de 10,3 puncte procentuale. Prețurile unitare de vânzare au scăzut cu nouă puncte procentuale, iar costul de producție a scăzut cu 13 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(143)

Încercările de menținere a nivelurilor de producție au condus la o creștere a stocurilor cu 24 de puncte procentuale. Industria din Uniune a pierdut, de asemenea, o cotă de piață de 9,3 puncte procentuale în favoarea importurilor din RPC care au câștigat, în același timp, o cotă de piață de 10,3 puncte procentuale. Prețurile unitare de vânzare au scăzut cu nouă puncte procentuale, iar costul de producție a scăzut cu 13 puncte procentuale.

| (144) | Acest aspect a condus la o ușoară îmbunătățire a indicatorilor financiari precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, care au rămas, totuși, în mare parte negativi în această perioadă. Nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu nouă puncte procentuale, în timp ce industria din Uniune a reușit să-și sporească productivitatea cu 11 puncte procentuale. În plus, industria din Uniune a trebuit să reducă investițiile cu 38 de puncte procentuale în contextul rentabilității și randamentului constant negativ al investițiilor. |
| --- | --- |

(144)

Acest aspect a condus la o ușoară îmbunătățire a indicatorilor financiari precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, care au rămas, totuși, în mare parte negativi în această perioadă. Nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu nouă puncte procentuale, în timp ce industria din Uniune a reușit să-și sporească productivitatea cu 11 puncte procentuale. În plus, industria din Uniune a trebuit să reducă investițiile cu 38 de puncte procentuale în contextul rentabilității și randamentului constant negativ al investițiilor.

| (145) | În ansamblu, întreaga industrie din Uniune și-a redus producția și a luat măsuri efective pentru a îmbunătăți eficiența prin reducerea forței de muncă, a capacității de producție și a reușit să reducă semnificativ costurile de producție. |
| --- | --- |

(145)

În ansamblu, întreaga industrie din Uniune și-a redus producția și a luat măsuri efective pentru a îmbunătăți eficiența prin reducerea forței de muncă, a capacității de producție și a reușit să reducă semnificativ costurile de producție.

| (146) | În pofida acestor măsuri luate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate cu scopul îmbunătățirii rezultatelor sale în ansamblu, situația sa economică și financiară s-a deteriorat semnificativ, deoarece, începând cu 2013, au început să se acumuleze pierderi. |
| --- | --- |

(146)

În pofida acestor măsuri luate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate cu scopul îmbunătățirii rezultatelor sale în ansamblu, situația sa economică și financiară s-a deteriorat semnificativ, deoarece, începând cu 2013, au început să se acumuleze pierderi.

| (147) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat în acest stadiu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(147)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat în acest stadiu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (148) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune.

| (149) | Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: concurența acerbă cauzată de problemele asociate cererii de pe piața din Uniune, gradul scăzut de utilizare a capacității industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe, rezultatele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune și concurența dintre producătorii integrați pe verticală și societățile de relaminare. |
| --- | --- |

(149)

Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: concurența acerbă cauzată de problemele asociate cererii de pe piața din Uniune, gradul scăzut de utilizare a capacității industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe, rezultatele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune și concurența dintre producătorii integrați pe verticală și societățile de relaminare.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectivul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectivul unui dumping

| (150) | Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori din RPC au scăzut cu 25 %, de la 647 EUR/tonă în 2012 la 460 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Prin reducerea în mod continuu a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, producătorii din RPC au reușit să își sporească semnificativ cota de piață de la 4,6 % în 2012 până la 14,4 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(150)

Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori din RPC au scăzut cu 25 %, de la 647 EUR/tonă în 2012 la 460 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Prin reducerea în mod continuu a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, producătorii din RPC au reușit să își sporească semnificativ cota de piață de la 4,6 % în 2012 până la 14,4 % în cursul perioadei de anchetă.

| (151) | În timp ce scăderea cererii a afectat în mod negativ rezultatele industriei din Uniune între 2012 și 2013, creșterea ulterioară aproape continuă a importurilor din RPC la prețuri care conduc la o subcotare considerabilă a avut un impact negativ evident asupra rezultatelor industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(151)

În timp ce scăderea cererii a afectat în mod negativ rezultatele industriei din Uniune între 2012 și 2013, creșterea ulterioară aproape continuă a importurilor din RPC la prețuri care conduc la o subcotare considerabilă a avut un impact negativ evident asupra rezultatelor industriei din Uniune.

| (152) | Într-adevăr, în timp ce industria din Uniune micșora costurile, reducând locurile de muncă și beneficiind de scăderea prețurilor materiilor prime, importurile care făceau obiectul unui dumping continuau să crească și au obligat industria din Uniune să micșoreze și mai mult prețurile de vânzare din Uniune pentru a-și limita pierderea cotei de piață, chiar dacă acest lucru a fost în detrimentul rentabilității. |
| --- | --- |

(152)

Într-adevăr, în timp ce industria din Uniune micșora costurile, reducând locurile de muncă și beneficiind de scăderea prețurilor materiilor prime, importurile care făceau obiectul unui dumping continuau să crească și au obligat industria din Uniune să micșoreze și mai mult prețurile de vânzare din Uniune pentru a-și limita pierderea cotei de piață, chiar dacă acest lucru a fost în detrimentul rentabilității.

| (153) | Mai mult decât atât, în timp ce rentabilitatea industriei din Uniune a arătat o ușoară îmbunătățire prin reducerea pierderilor din 2014, volumul importurilor a crescut în continuare, iar prețurile au scăzut și mai mult în cursul perioadei de anchetă, ducând la o scădere și mai mare a prețurilor și a rentabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(153)

Mai mult decât atât, în timp ce rentabilitatea industriei din Uniune a arătat o ușoară îmbunătățire prin reducerea pierderilor din 2014, volumul importurilor a crescut în continuare, iar prețurile au scăzut și mai mult în cursul perioadei de anchetă, ducând la o scădere și mai mare a prețurilor și a rentabilității industriei din Uniune.

| (154) | În plus, încetinirea progresivă a economiei și supracapacitatea foarte importantă a industriei siderurgice din RPC au împins producătorii de oțel locali spre redirecționarea producției lor excedentare către piețele de export (6), iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă. |
| --- | --- |

(154)

În plus, încetinirea progresivă a economiei și supracapacitatea foarte importantă a industriei siderurgice din RPC au împins producătorii de oțel locali spre redirecționarea producției lor excedentare către piețele de export (6), iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă.

6

| (155) | Într-adevăr, un număr mare de alte piețe de export importante din punct de vedere tradițional au instituit sau au în vedere instituirea de măsuri împotriva produselor din oțel provenite din RPC, inclusiv a tablei groase (7), deoarece prețurile sunt reduse în mod artificial de importurile incorecte care duc la o concurență nesănătoasă. |
| --- | --- |

(155)

Într-adevăr, un număr mare de alte piețe de export importante din punct de vedere tradițional au instituit sau au în vedere instituirea de măsuri împotriva produselor din oțel provenite din RPC, inclusiv a tablei groase (7), deoarece prețurile sunt reduse în mod artificial de importurile incorecte care duc la o concurență nesănătoasă.

7

| (156) | În contextul instituirii din ce în ce mai frecvente de măsuri de protecție a comerțului în întreaga lume, piața Uniunii a devenit una dintre cele mai atractive destinații pentru importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, în detrimentul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(156)

În contextul instituirii din ce în ce mai frecvente de măsuri de protecție a comerțului în întreaga lume, piața Uniunii a devenit una dintre cele mai atractive destinații pentru importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, în detrimentul industriei din Uniune.

| (157) | Această concluzie este confirmată de cele mai recente statistici ale Eurostat privind importurile care arată că importurile din RPC au crescut și mai mult de la sfârșitul perioadei de anchetă. Volumele de import pentru perioada martie-mai 2016 au crescut cu aproximativ 15 % comparativ cu volumele de import din perioada de anchetă, în timp ce prețurile medii ale acestor importuri au continuat să scadă cu aproximativ 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Această concluzie este confirmată de cele mai recente statistici ale Eurostat privind importurile care arată că importurile din RPC au crescut și mai mult de la sfârșitul perioadei de anchetă. Volumele de import pentru perioada martie-mai 2016 au crescut cu aproximativ 15 % comparativ cu volumele de import din perioada de anchetă, în timp ce prețurile medii ale acestor importuri au continuat să scadă cu aproximativ 30 %.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Concurența acerbă cauzată de problemele asociate cererii de pe piața din Uniune

Concurența acerbă cauzată de problemele asociate cererii de pe piața din Uniune

| (158) | O parte interesată a susținut că prejudiciul industriei din Uniune nu este cauzat de importurile din RPC, ci de probleme asociate cererii de pe piața din Uniune. Aceasta a susținut că, deși cererea din Uniune și-a revenit în 2014 și în perioada de anchetă, în 2012 era cu 32 % mai scăzută față de nivelul de vârf din 2007, iar în 2014 era cu 17 % mai scăzută față de presupusul an „normal” 2004. |
| --- | --- |

(158)

O parte interesată a susținut că prejudiciul industriei din Uniune nu este cauzat de importurile din RPC, ci de probleme asociate cererii de pe piața din Uniune. Aceasta a susținut că, deși cererea din Uniune și-a revenit în 2014 și în perioada de anchetă, în 2012 era cu 32 % mai scăzută față de nivelul de vârf din 2007, iar în 2014 era cu 17 % mai scăzută față de presupusul an „normal” 2004.

| (159) | Această scădere a cererii a condus, se pare, la o concurență acerbă în ceea ce privește cantitățile limitate necesare pe piață, lucru ce a supus prețurile de vânzare din Uniune unei presiuni ridicate. |
| --- | --- |

(159)

Această scădere a cererii a condus, se pare, la o concurență acerbă în ceea ce privește cantitățile limitate necesare pe piață, lucru ce a supus prețurile de vânzare din Uniune unei presiuni ridicate.

| (160) | Cu toate acestea, această concurență acerbă cauzată de presupusele probleme asociate cererii nu a afectat negativ capacitatea exportatorilor din RPC de a vinde cantități din ce în ce mai mari de tablă groasă, care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune, mărindu-și cota de piață de la 4,6 % la 14,4 %, cauzând o pierdere corespunzătoare aproape egală a cotei de piață a industriei din Uniune și exercitând o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune, ceea ce a condus la rentabilitatea sa negativă. |
| --- | --- |

(160)

Cu toate acestea, această concurență acerbă cauzată de presupusele probleme asociate cererii nu a afectat negativ capacitatea exportatorilor din RPC de a vinde cantități din ce în ce mai mari de tablă groasă, care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune, mărindu-și cota de piață de la 4,6 % la 14,4 %, cauzând o pierdere corespunzătoare aproape egală a cotei de piață a industriei din Uniune și exercitând o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune, ceea ce a condus la rentabilitatea sa negativă.

| (161) | În timp ce problemele legate de cerere au avut, inițial, un impact negativ important asupra rezultatelor industriei din Uniune în 2013, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping sunt principala cauză pentru concurența acerbă de pe piața din Uniune, în special în 2014 și în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(161)

În timp ce problemele legate de cerere au avut, inițial, un impact negativ important asupra rezultatelor industriei din Uniune în 2013, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping sunt principala cauză pentru concurența acerbă de pe piața din Uniune, în special în 2014 și în perioada de anchetă.

| (162) | Într-adevăr, în 2014 și în perioada de anchetă, industria din Uniune ar fi putut beneficia de pe urma redresării pieței. Acesta lucru nu a fost posibil din pricina creșterii importante a importurilor din RPC, care au crescut de peste trei ori în acești doi ani și au câștigat o cotă de piață semnificativă în detrimentul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(162)

Într-adevăr, în 2014 și în perioada de anchetă, industria din Uniune ar fi putut beneficia de pe urma redresării pieței. Acesta lucru nu a fost posibil din pricina creșterii importante a importurilor din RPC, care au crescut de peste trei ori în acești doi ani și au câștigat o cotă de piață semnificativă în detrimentul industriei din Uniune.

| (163) | Prin urmare, Comisia conchide că problemele legate de cerere de pe piața din Uniune nu sunt cauza principală a prejudiciului suferit de industria din Uniune și că ele nu întrerup legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(163)

Prin urmare, Comisia conchide că problemele legate de cerere de pe piața din Uniune nu sunt cauza principală a prejudiciului suferit de industria din Uniune și că ele nu întrerup legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.2.2.   Gradul scăzut de utilizare a capacității pentru producătorii din Uniune

Gradul scăzut de utilizare a capacității pentru producătorii din Uniune

| (164) | O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune este, de asemenea, cauzat de gradul scăzut de utilizare a capacității datorat supracapacităților semnificative ale producătorilor din Uniune. Aceasta susține că, deja din 2012, atunci când importurile din RPC se aflau la un nivel relativ scăzut, gradul de utilizare a capacității era deja foarte scăzut și că industria din Uniune nu și-a redus capacitățile în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(164)

O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune este, de asemenea, cauzat de gradul scăzut de utilizare a capacității datorat supracapacităților semnificative ale producătorilor din Uniune. Aceasta susține că, deja din 2012, atunci când importurile din RPC se aflau la un nivel relativ scăzut, gradul de utilizare a capacității era deja foarte scăzut și că industria din Uniune nu și-a redus capacitățile în mod corespunzător.

| (165) | Cu toate acestea, cererea din Uniune a crescut semnificativ, ulterior, în special în 2014 și în perioada de anchetă, caz în care a depășit cererea din 2012 cu 6 %. În lipsa unor cantități din ce în ce mai mari de importuri ce fac obiectul unui dumping, din RPC, această cerere în creștere ar fi condus la un grad din ce în ce mai mare de utilizare a capacității în industria din Uniune, cu atât mai mult cu cât aceasta și-a redus capacitatea de producție cu 2 % pe o piață aflată în creștere. |
| --- | --- |

(165)

Cu toate acestea, cererea din Uniune a crescut semnificativ, ulterior, în special în 2014 și în perioada de anchetă, caz în care a depășit cererea din 2012 cu 6 %. În lipsa unor cantități din ce în ce mai mari de importuri ce fac obiectul unui dumping, din RPC, această cerere în creștere ar fi condus la un grad din ce în ce mai mare de utilizare a capacității în industria din Uniune, cu atât mai mult cu cât aceasta și-a redus capacitatea de producție cu 2 % pe o piață aflată în creștere.

| (166) | Prin urmare, Comisia conchide că gradul scăzut de utilizare a capacității, în special în anul 2014 și în perioada de anchetă, este cauzat în principal de cantitățile din ce în ce mai mari de importuri din RPC care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(166)

Prin urmare, Comisia conchide că gradul scăzut de utilizare a capacității, în special în anul 2014 și în perioada de anchetă, este cauzat în principal de cantitățile din ce în ce mai mari de importuri din RPC care fac obiectul unui dumping.

5.2.3.   Importurile din alte țări terțe

Importurile din alte țări terțe

| (167) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Pe lângă RPC, importurile au provenit în principal din Ucraina și Rusia. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul din Uniune, astfel cum se raportează în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Pe lângă RPC, importurile au provenit în principal din Ucraina și Rusia. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul din Uniune, astfel cum se raportează în tabelul 3 din considerentul 87 de mai sus.

| (168) | Importurile în Uniune din alte țări terțe au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Importurile din țări terțe (milioane de tone) și cotele de piață | | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ucraina | Volumul importurilor (milioane de tone) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Cota de piață | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Prețul mediu | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Rusia | Volumul importurilor (milioane de tone) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Cota de piață | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Prețul mediu | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Totalul tuturor țărilor terțe, cu excepția RPC | Volumul importurilor (milioane de tone) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Cota de piață | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Prețul mediu | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Sursa: Eurostat. |

(168)

Importurile în Uniune din alte țări terțe au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Importurile din țări terțe (milioane de tone) și cotele de piață

Importurile din țări terțe (milioane de tone) și cotele de piață

2012

2013

2014

PA (2015)

Ucraina

Volumul importurilor (milioane de tone)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Cota de piață

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Prețul mediu

574

477

470

451

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Rusia

Volumul importurilor (milioane de tone)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Cota de piață

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Prețul mediu

513

461

446

412

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Totalul tuturor țărilor terțe, cu excepția RPC

Volumul importurilor (milioane de tone)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Cota de piață

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Prețul mediu

621

516

505

505

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (169) | Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a rămas relativ stabilă pe perioada examinată, în timp ce cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a rămas relativ stabilă pe perioada examinată, în timp ce cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 214 %.

| (170) | În plus, cota de piață a Ucrainei și a Rusiei a crescut doar ușor în perioada examinată. Pentru Ucraina, cota de piață a crescut de la 4,7 % la 6,2 %, iar pentru Rusia – de la 1,7 % la 2,4 %, și aceasta doar în detrimentul altor țări importatoare decât RPC. |
| --- | --- |

(170)

În plus, cota de piață a Ucrainei și a Rusiei a crescut doar ușor în perioada examinată. Pentru Ucraina, cota de piață a crescut de la 4,7 % la 6,2 %, iar pentru Rusia – de la 1,7 % la 2,4 %, și aceasta doar în detrimentul altor țări importatoare decât RPC.

| (171) | În contextul creșterii consumului Uniunii cu 5 % și al scăderii cotei de piață a industriei din Uniune cu 10 puncte procentuale în perioada examinată, aceasta înseamnă că importurile din RPC au câștigat cotă de piață numai de la industria din Uniune. |
| --- | --- |

(171)

În contextul creșterii consumului Uniunii cu 5 % și al scăderii cotei de piață a industriei din Uniune cu 10 puncte procentuale în perioada examinată, aceasta înseamnă că importurile din RPC au câștigat cotă de piață numai de la industria din Uniune.

| (172) | Drept urmare, importurile din RPC reprezintă aproximativ 54 % din toate importurile din Uniune din perioada de anchetă, în timp ce importurile din Ucraina se află la nivelul aproximativ de 23 %, iar cele din Rusia reprezintă 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Drept urmare, importurile din RPC reprezintă aproximativ 54 % din toate importurile din Uniune din perioada de anchetă, în timp ce importurile din Ucraina se află la nivelul aproximativ de 23 %, iar cele din Rusia reprezintă 9 %.

| (173) | Prețul mediu de import din alte țări terțe a scăzut mult mai lent decât prețurile importurilor din RPC. Acestea au scăzut cu 19 %, în timp ce prețurile importurilor din RPC au scăzut cu 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Prețul mediu de import din alte țări terțe a scăzut mult mai lent decât prețurile importurilor din RPC. Acestea au scăzut cu 19 %, în timp ce prețurile importurilor din RPC au scăzut cu 29 %.

| (174) | Chiar dacă prețurile de import din Ucraina și Rusia sunt, în medie, încă sub prețurile importurilor din RPC, acestea au scăzut într-un ritm mult mai lent decât prețurile importurilor din RPC în perioada examinată. De asemenea, aceste prețuri nu sunt neapărat direct comparabile, din moment ce prețul mediu este afectat de o gamă de produse diferită. |
| --- | --- |

(174)

Chiar dacă prețurile de import din Ucraina și Rusia sunt, în medie, încă sub prețurile importurilor din RPC, acestea au scăzut într-un ritm mult mai lent decât prețurile importurilor din RPC în perioada examinată. De asemenea, aceste prețuri nu sunt neapărat direct comparabile, din moment ce prețul mediu este afectat de o gamă de produse diferită.

| (175) | În plus, volumele importurilor din Ucraina și Rusia, în special, sau din toate celelalte țări terțe, în general, nu au crescut la fel de mult ca cele din RPC. În timp ce volumul importurilor din RPC a crescut cu aproape 1 milion de tone în perioada examinată, volumul importurilor din Ucraina a crescut cu aproximativ 160 000 de tone, cel al importurilor din Rusia – cu aproximativ 75 000 de tone, iar cel al importurilor din toate celelalte țări terțe (incluzând Rusia și Ucraina) – cu aproximativ 90 000 de tone. |
| --- | --- |

(175)

În plus, volumele importurilor din Ucraina și Rusia, în special, sau din toate celelalte țări terțe, în general, nu au crescut la fel de mult ca cele din RPC. În timp ce volumul importurilor din RPC a crescut cu aproape 1 milion de tone în perioada examinată, volumul importurilor din Ucraina a crescut cu aproximativ 160 000 de tone, cel al importurilor din Rusia – cu aproximativ 75 000 de tone, iar cel al importurilor din toate celelalte țări terțe (incluzând Rusia și Ucraina) – cu aproximativ 90 000 de tone.

| (176) | În baza celor specificate anterior și ținând cont de volumele de import mult mai mici din Ucraina și Rusia în comparație cu cele din RPC, nu există niciun indiciu că importurile din aceste două țări au cauzat prejudicii industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(176)

În baza celor specificate anterior și ținând cont de volumele de import mult mai mici din Ucraina și Rusia în comparație cu cele din RPC, nu există niciun indiciu că importurile din aceste două țări au cauzat prejudicii industriei din Uniune.

| (177) | Importurile din toate celelalte țări terțe (inclusiv Rusia și Ucraina) au – în medie – prețuri mai mari decât importurile din RPC și au înregistrat doar o creștere nesemnificativă a cotei de piață, de 1 punct procentual. |
| --- | --- |

(177)

Importurile din toate celelalte țări terțe (inclusiv Rusia și Ucraina) au – în medie – prețuri mai mari decât importurile din RPC și au înregistrat doar o creștere nesemnificativă a cotei de piață, de 1 punct procentual.

| (178) | Prin urmare, Comisia conchide că importurile de tablă groasă din țări terțe nu sunt cauza principală a prejudiciului suferit de industria din Uniune și că ele nu întrerup legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(178)

Prin urmare, Comisia conchide că importurile de tablă groasă din țări terțe nu sunt cauza principală a prejudiciului suferit de industria din Uniune și că ele nu întrerup legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.2.4.   Rezultatele vânzărilor la export ale industriei din Uniune

Rezultatele vânzărilor la export ale industriei din Uniune

| (179) | Volumul și prețurile medii ale exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 14


  Rezultatele la export | 2012 | 2013 | 2014 | PA (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor către clienți neafiliați (industria din Uniune) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Preț mediu de export (EUR/t)

  (Producători incluși în eșantion) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar. |

(179)

Volumul și prețurile medii ale exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 14

Tabelul 14

Rezultatele la export

Rezultatele la export

2012

2013

2014

PA (2015)

Volumul exporturilor către clienți neafiliați (industria din Uniune)

(industria din Uniune)

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Preț mediu de export (EUR/t)

(Producători incluși în eșantion)

(Producători incluși în eșantion)

1 002

831

814

764

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Sursa: Declarația Eurofer verificată și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa:

| (180) | Volumul exporturilor către clienții neafiliați din afara Uniunii a scăzut cu 18 % în perioada examinată. După ce au scăzut cu 28 % între 2012 și 2013, acestea au crescut în 2014 cu 25 de puncte procentuale, scăzând din nou în perioada de anchetă cu 15 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(180)

Volumul exporturilor către clienții neafiliați din afara Uniunii a scăzut cu 18 % în perioada examinată. După ce au scăzut cu 28 % între 2012 și 2013, acestea au crescut în 2014 cu 25 de puncte procentuale, scăzând din nou în perioada de anchetă cu 15 puncte procentuale.

| (181) | În ceea ce privește prețurile, acestea au scăzut în mod semnificativ cu 24 % pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu scăderea prețurilor pe piața din Uniune (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

În ceea ce privește prețurile, acestea au scăzut în mod semnificativ cu 24 % pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu scăderea prețurilor pe piața din Uniune (– 25 %).

| (182) | În ansamblu, rezultatele la export ale industriei din Uniune reflectă în mare parte rezultatele sale de pe piața din Uniune. Cu toate acestea, piața din Uniune este mult mai importantă pentru industria din Uniune decât piețele de export. În întreaga perioadă examinată, vânzările de pe piața din Uniune sunt de aproximativ 4 ori mai mari decât vânzările la export. |
| --- | --- |

(182)

În ansamblu, rezultatele la export ale industriei din Uniune reflectă în mare parte rezultatele sale de pe piața din Uniune. Cu toate acestea, piața din Uniune este mult mai importantă pentru industria din Uniune decât piețele de export. În întreaga perioadă examinată, vânzările de pe piața din Uniune sunt de aproximativ 4 ori mai mari decât vânzările la export.

| (183) | Prin urmare, Comisia consideră că, datorită importanței limitate a acestor vânzări la export, rezultatele la export ale industriei din Uniune nu pot întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(183)

Prin urmare, Comisia consideră că, datorită importanței limitate a acestor vânzări la export, rezultatele la export ale industriei din Uniune nu pot întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.2.5.   Concurența dintre producătorii integrați pe verticală din Uniune și societățile de relaminare din Uniune

Concurența dintre producătorii integrați pe verticală din Uniune și societățile de relaminare din Uniune

| (184) | O parte interesată a susținut că marja de profit a producătorilor integrați pe verticală din Uniune este afectată de prețurile inferioare practicate de societățile de relaminare din Uniune, care se pare că practică prețuri cu 6 % – 9 % sub prețurile practicate de producătorii integrați pe verticală. |
| --- | --- |

(184)

O parte interesată a susținut că marja de profit a producătorilor integrați pe verticală din Uniune este afectată de prețurile inferioare practicate de societățile de relaminare din Uniune, care se pare că practică prețuri cu 6 % – 9 % sub prețurile practicate de producătorii integrați pe verticală.

| (185) | O societate de relaminare este o societate care nu-și produce propriul material de intrare, respectiv bramele din oțel. Toți producătorii din Uniune incluși în eșantion își produc propriile brame din oțel și, prin urmare, sunt producători integrați pe verticală. |
| --- | --- |

(185)

O societate de relaminare este o societate care nu-și produce propriul material de intrare, respectiv bramele din oțel. Toți producătorii din Uniune incluși în eșantion își produc propriile brame din oțel și, prin urmare, sunt producători integrați pe verticală.

| (186) | Comisia remarcă, în acest sens, că prețurile importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune, în medie, cu 29 % în perioada de anchetă, astfel cum se afirmă în considerentul 99 de mai sus. Pe această bază, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, din RPC, încă ar fi cu cel puțin 20 % sub prețurile practicate de societățile de relaminare din Uniune. |
| --- | --- |

(186)

Comisia remarcă, în acest sens, că prețurile importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune, în medie, cu 29 % în perioada de anchetă, astfel cum se afirmă în considerentul 99 de mai sus. Pe această bază, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, din RPC, încă ar fi cu cel puțin 20 % sub prețurile practicate de societățile de relaminare din Uniune.

| (187) | Aceeași parte a susținut, de asemenea, că respectiva cantitate produsă de societățile de relaminare din Uniune este în scădere, din moment ce multe dintre societățile respective depind de aprovizionarea cu brame din oțel din Ucraina. Această aprovizionare din Ucraina a scăzut, totuși, din cauza deficitului de aprovizionare din perioada examinată, iar această scădere a aprovizionării nu a fost compensată de producția celorlalți producători din Uniune în pofida gradului lor scăzut de utilizare a capacității. |
| --- | --- |

(187)

Aceeași parte a susținut, de asemenea, că respectiva cantitate produsă de societățile de relaminare din Uniune este în scădere, din moment ce multe dintre societățile respective depind de aprovizionarea cu brame din oțel din Ucraina. Această aprovizionare din Ucraina a scăzut, totuși, din cauza deficitului de aprovizionare din perioada examinată, iar această scădere a aprovizionării nu a fost compensată de producția celorlalți producători din Uniune în pofida gradului lor scăzut de utilizare a capacității.

| (188) | În această privință, partea nu a oferit nicio dovadă conform căreia producătorii din Uniune nu au fost interesați sau nu au dorit să furnizeze aceste cantități suplimentare. Prin urmare, este clar că, mai ales acești clienți sensibili la preț s-au distanțat de produsele fabricate de industria din Uniune, alegând importurile din RPC cu prețuri mai reduse, care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(188)

În această privință, partea nu a oferit nicio dovadă conform căreia producătorii din Uniune nu au fost interesați sau nu au dorit să furnizeze aceste cantități suplimentare. Prin urmare, este clar că, mai ales acești clienți sensibili la preț s-au distanțat de produsele fabricate de industria din Uniune, alegând importurile din RPC cu prețuri mai reduse, care fac obiectul unui dumping.

| (189) | Prin urmare, Comisia conchide că rentabilitatea în scădere a producătorilor integrați pe verticală din Uniune poate fi afectată numai într-o măsură foarte limitată de reducerea cantităților de tablă groasă cu preț moderat produse de societăți de relaminare din Uniune. Aceasta conchide, de asemenea, că rentabilitatea lor în scădere se datorează în cea mai mare parte importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, la prețuri foarte scăzute, a căror cantitate a crescut, de asemenea, semnificativ. |
| --- | --- |

(189)

Prin urmare, Comisia conchide că rentabilitatea în scădere a producătorilor integrați pe verticală din Uniune poate fi afectată numai într-o măsură foarte limitată de reducerea cantităților de tablă groasă cu preț moderat produse de societăți de relaminare din Uniune. Aceasta conchide, de asemenea, că rentabilitatea lor în scădere se datorează în cea mai mare parte importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, la prețuri foarte scăzute, a căror cantitate a crescut, de asemenea, semnificativ.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (190) | S-a stabilit cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC. |
| --- | --- |

(190)

S-a stabilit cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC.

| (191) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(191)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (192) | Ceilalți factori identificați, precum concurența acerbă cauzată de probleme asociate cererii, gradul scăzut de utilizare a capacității, importurile din țări terțe, rezultatele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, concurența dintre producătorii integrați pe verticală și societățile de relaminare, au fost considerați cu titlu provizoriu incapabili să întrerupă legătura de cauzalitate, ținând cont chiar și de efectul lor combinat posibil. |
| --- | --- |

(192)

Ceilalți factori identificați, precum concurența acerbă cauzată de probleme asociate cererii, gradul scăzut de utilizare a capacității, importurile din țări terțe, rezultatele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, concurența dintre producătorii integrați pe verticală și societățile de relaminare, au fost considerați cu titlu provizoriu incapabili să întrerupă legătura de cauzalitate, ținând cont chiar și de efectul lor combinat posibil.

| (193) | Scăderea temporară a consumului în 2013 este posibil să fi contribuit, într-o anumită măsură, la prejudiciul din acel an, însă în absența unor volume constant în creștere ale importurilor care fac obiectul unui dumping, la prețuri din ce în ce mai mici, industria din Uniune ar fi putut beneficia cu siguranță de creșterea pieței în anii următori. Mai precis, volumele vânzărilor și-ar fi revenit, prețurile de vânzare nu ar fi scăzut atât de mult și s-ar fi realizat o rentabilitate mai bună. |
| --- | --- |

(193)

Scăderea temporară a consumului în 2013 este posibil să fi contribuit, într-o anumită măsură, la prejudiciul din acel an, însă în absența unor volume constant în creștere ale importurilor care fac obiectul unui dumping, la prețuri din ce în ce mai mici, industria din Uniune ar fi putut beneficia cu siguranță de creșterea pieței în anii următori. Mai precis, volumele vânzărilor și-ar fi revenit, prețurile de vânzare nu ar fi scăzut atât de mult și s-ar fi realizat o rentabilitate mai bună.

| (194) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(194)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (195) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu ar fi în interesul Uniunii să adopte măsuri în prezentul caz. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(195)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu ar fi în interesul Uniunii să adopte măsuri în prezentul caz. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (196) | Industria din Uniune este localizată în 14 state membre (Austria, Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Polonia, România, Slovenia, Spania, Suedia și Regatul Unit) și, în perioada examinată, avea aproximativ 20 000 de angajați direcți cu activitate legată de tabla groasă. |
| --- | --- |

(196)

Industria din Uniune este localizată în 14 state membre (Austria, Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Polonia, România, Slovenia, Spania, Suedia și Regatul Unit) și, în perioada examinată, avea aproximativ 20 000 de angajați direcți cu activitate legată de tabla groasă.

| (197) | 26 de producători din Uniune au cooperat în cursul anchetei. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie din Uniune s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(197)

26 de producători din Uniune au cooperat în cursul anchetei. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie din Uniune s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (198) | Comisia estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, ceea ce ar stopa scăderea prețurilor și ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. |
| --- | --- |

(198)

Comisia estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, ceea ce ar stopa scăderea prețurilor și ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul.

| (199) | Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din RPC. Comisia reamintește faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au prezentat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. Mai precis, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. |
| --- | --- |

(199)

Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din RPC. Comisia reamintește faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au prezentat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. Mai precis, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați.

| (200) | Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau, cel puțin, la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(200)

Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau, cel puțin, la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune.

| (201) | Prin urmare, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. Orice instituire de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat. |
| --- | --- |

(201)

Prin urmare, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. Orice instituire de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (202) | Astfel cum se indică în considerentul 22 de mai sus, șase importatori cooperează la anchetă, iar trei dintre aceștia au fost incluși în eșantion. Unul dintre importatorii incluși în eșantion este în favoarea măsurilor, în timp ce ceilalți doi importatori incluși în eșantion se opun instituirii de măsuri. Ceilalți trei importatori neincluși în eșantion nu și-au exprimat opinia. |
| --- | --- |

(202)

Astfel cum se indică în considerentul 22 de mai sus, șase importatori cooperează la anchetă, iar trei dintre aceștia au fost incluși în eșantion. Unul dintre importatorii incluși în eșantion este în favoarea măsurilor, în timp ce ceilalți doi importatori incluși în eșantion se opun instituirii de măsuri. Ceilalți trei importatori neincluși în eșantion nu și-au exprimat opinia.

| (203) | Ancheta a arătat că o creștere a prețurilor datorată instituirii de măsuri nu ar afecta în mod direct acești importatori neafiliați. Tabla groasă reprezintă 20 % sau mai puțin din operațiunile lor comerciale. |
| --- | --- |

(203)

Ancheta a arătat că o creștere a prețurilor datorată instituirii de măsuri nu ar afecta în mod direct acești importatori neafiliați. Tabla groasă reprezintă 20 % sau mai puțin din operațiunile lor comerciale.

| (204) | În plus, majoritatea importatorilor comercializează bunuri din numeroase surse, incluzând industria din Uniune. Nu există niciun indiciu că importatorii nu ar putea să ofere în continuare servicii clienților lor dacă măsurile ar fi instituite. |
| --- | --- |

(204)

În plus, majoritatea importatorilor comercializează bunuri din numeroase surse, incluzând industria din Uniune. Nu există niciun indiciu că importatorii nu ar putea să ofere în continuare servicii clienților lor dacă măsurile ar fi instituite.

| (205) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(205)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor din Uniune.

6.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (206) | Principalele industrii utilizatoare de tablă groasă sunt fabricarea de echipamente de construcții, minerit și carotaj; vase de presiune; oleoducte și gazoducte; construcții navale, poduri și clădiri. |
| --- | --- |

(206)

Principalele industrii utilizatoare de tablă groasă sunt fabricarea de echipamente de construcții, minerit și carotaj; vase de presiune; oleoducte și gazoducte; construcții navale, poduri și clădiri.

| (207) | Șapte utilizatori și trei comercianți/centre de servicii siderurgice au transmis un răspuns la chestionarul pentru utilizatori. Cu toate acestea, patru dintre răspunsuri au fost foarte nesatisfăcătoare, iar două dintre acestea se opuneau instituirii măsurilor. Totuși, Comisia nu poate trata aceste răspunsuri ca fiind reprezentative din următoarele motive:






  — | reprezintă doar 0,3 % din consumul de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(207)

Șapte utilizatori și trei comercianți/centre de servicii siderurgice au transmis un răspuns la chestionarul pentru utilizatori. Cu toate acestea, patru dintre răspunsuri au fost foarte nesatisfăcătoare, iar două dintre acestea se opuneau instituirii măsurilor. Totuși, Comisia nu poate trata aceste răspunsuri ca fiind reprezentative din următoarele motive:

—

reprezintă doar 0,3 % din consumul de la nivelul Uniunii;

| — | cei doi utilizatori care s-au pronunțat împotriva instituirii măsurilor nu importă deloc din RPC; prin urmare, aceștia ar fi cel mult afectați în mod indirect de măsuri. |
| --- | --- |

—

cei doi utilizatori care s-au pronunțat împotriva instituirii măsurilor nu importă deloc din RPC; prin urmare, aceștia ar fi cel mult afectați în mod indirect de măsuri.

| (208) | Comisia remarcă, de asemenea, că taxele ar trebui să contribuie la securizarea continuă a aprovizionării pe piața din Uniune. În absența taxelor, unii producători din Uniune ar putea fi nevoiți să își închidă sau să își reducă activitățile de producție și să lase multor utilizatori din Uniune surse mai limitate de aprovizionare. |
| --- | --- |

(208)

Comisia remarcă, de asemenea, că taxele ar trebui să contribuie la securizarea continuă a aprovizionării pe piața din Uniune. În absența taxelor, unii producători din Uniune ar putea fi nevoiți să își închidă sau să își reducă activitățile de producție și să lase multor utilizatori din Uniune surse mai limitate de aprovizionare.

| (209) | Într-adevăr, unul dintre producătorii incluși în eșantion a suspendat producția de tablă groasă la finalul perioadei de anchetă, astfel cum se indică în considerentul 104 de mai sus. |
| --- | --- |

(209)

Într-adevăr, unul dintre producătorii incluși în eșantion a suspendat producția de tablă groasă la finalul perioadei de anchetă, astfel cum se indică în considerentul 104 de mai sus.

| (210) | În plus, nivelul măsurilor va conduce la condiții concurențiale echitabile pentru toți producătorii din Uniune și țările terțe, care pot permite acestui producător din Uniune să reia producția de tablă groasă. |
| --- | --- |

(210)

În plus, nivelul măsurilor va conduce la condiții concurențiale echitabile pentru toți producătorii din Uniune și țările terțe, care pot permite acestui producător din Uniune să reia producția de tablă groasă.

| (211) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact negativ disproporționat asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(211)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact negativ disproporționat asupra utilizatorilor.

6.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (212) | Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune și ar permite investiții mărite cu scopul de a echipa mai bine producătorii de tablă groasă din Uniune pentru viitor și de a le stimula competitivitatea. |
| --- | --- |

(212)

Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia conchide cu titlu provizoriu că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune și ar permite investiții mărite cu scopul de a echipa mai bine producătorii de tablă groasă din Uniune pentru viitor și de a le stimula competitivitatea.

| (213) | Industria din Uniune a suferit deja o restructurare semnificativă în trecutul (recent). În cazul în care nu există taxe, alți producători de tablă groasă din Uniune ar putea fi nevoiți să își încheie sau să își reducă activitățile de producție de tablă groasă, să disponibilizeze sute de angajați și să lase multor utilizatori din Uniune surse limitate de aprovizionare. |
| --- | --- |

(213)

Industria din Uniune a suferit deja o restructurare semnificativă în trecutul (recent). În cazul în care nu există taxe, alți producători de tablă groasă din Uniune ar putea fi nevoiți să își încheie sau să își reducă activitățile de producție de tablă groasă, să disponibilizeze sute de angajați și să lase multor utilizatori din Uniune surse limitate de aprovizionare.

| (214) | Impactul măsurilor asupra celorlalte câteva părți din Uniune care s-au făcut cunoscute nu poate fi considerat substanțial. Niciun element din dosar nu arată că eventualul impact asupra altor părți interesate decât cele care s-au făcut cunoscute ar putea depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune. Se preconizează că utilizatorii și consumatorii finali vor beneficia de o piață competitivă echitabilă, inclusiv de o sursă locală de aprovizionare pe deplin capabilă să răspundă nevoilor și cererilor lor. Prețul va continua să fie un factor determinant major, însă pe o bază echitabilă. |
| --- | --- |

(214)

Impactul măsurilor asupra celorlalte câteva părți din Uniune care s-au făcut cunoscute nu poate fi considerat substanțial. Niciun element din dosar nu arată că eventualul impact asupra altor părți interesate decât cele care s-au făcut cunoscute ar putea depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune. Se preconizează că utilizatorii și consumatorii finali vor beneficia de o piață competitivă echitabilă, inclusiv de o sursă locală de aprovizionare pe deplin capabilă să răspundă nevoilor și cererilor lor. Prețul va continua să fie un factor determinant major, însă pe o bază echitabilă.

| (215) | În ansamblu, Comisia conchide, în această etapă a anchetei, că nu există motive covârșitoare care să susțină faptul că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de tablă groasă originară din RPC. |
| --- | --- |

(215)

În ansamblu, Comisia conchide, în această etapă a anchetei, că nu există motive covârșitoare care să susțină faptul că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de tablă groasă originară din RPC.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (216) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(216)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivel de eliminare a prejudiciului

Nivel de eliminare a prejudiciului

| (217) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(217)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (218) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(218)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (219) | Pentru a stabili acest profit care poate fi obținut în mod rezonabil în condiții concurențiale normale, Comisia a solicitat producătorilor din Uniune incluși în eșantion să ofere date referitoare la rentabilitate în ceea de privește produsul similar, în cazul vânzării pe piața din Uniune în perioada cuprinsă între anul 2006 și perioada de anchetă. Aceste informații au fost furnizate și verificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(219)

Pentru a stabili acest profit care poate fi obținut în mod rezonabil în condiții concurențiale normale, Comisia a solicitat producătorilor din Uniune incluși în eșantion să ofere date referitoare la rentabilitate în ceea de privește produsul similar, în cazul vânzării pe piața din Uniune în perioada cuprinsă între anul 2006 și perioada de anchetă. Aceste informații au fost furnizate și verificate în mod corespunzător.

| (220) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă între 2013 și perioada de anchetă. Cu toate că profitul din 2012 a fost ușor pozitiv, de 1,6 %, exista deja o prezență puternică a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, iar această marjă de profit era cu mult sub marja de profit înregistrată în anii anteriori. |
| --- | --- |

(220)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă între 2013 și perioada de anchetă. Cu toate că profitul din 2012 a fost ușor pozitiv, de 1,6 %, exista deja o prezență puternică a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, iar această marjă de profit era cu mult sub marja de profit înregistrată în anii anteriori.

| (221) | În anul anterior, 2011, a existat totuși o marjă de profit de 7,9 %, care era mai mare decât marjele de profit din 2009 și 2010, mai precis anii în care criza financiară a avut cele mai devastatoare efecte, însă mai scăzută decât marjele de profit din 2006-2008, mai precis înainte de criza financiară. În plus, conform celor mai recente date rezonabile disponibile, importurile din RPC către Uniune nu se efectuau încă în cantități semnificative. Prin urmare, Comisia consideră că această marjă de profit poate fi atinsă în mod rezonabil într-un mediu concurențial normal. |
| --- | --- |

(221)

În anul anterior, 2011, a existat totuși o marjă de profit de 7,9 %, care era mai mare decât marjele de profit din 2009 și 2010, mai precis anii în care criza financiară a avut cele mai devastatoare efecte, însă mai scăzută decât marjele de profit din 2006-2008, mai precis înainte de criza financiară. În plus, conform celor mai recente date rezonabile disponibile, importurile din RPC către Uniune nu se efectuau încă în cantități semnificative. Prin urmare, Comisia consideră că această marjă de profit poate fi atinsă în mod rezonabil într-un mediu concurențial normal.

| (222) | Ulterior, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC incluși în eșantion, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(222)

Ulterior, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC incluși în eșantion, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

| (223) | Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” și pentru „toate celelalte societăți” este definit în același mod ca și marja de dumping pentru aceste societăți (a se vedea considerentele 76-80 de mai sus). |
| --- | --- |

(223)

Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” și pentru „toate celelalte societăți” este definit în același mod ca și marja de dumping pentru aceste societăți (a se vedea considerentele 76-80 de mai sus).

7.2.   Măsuri provizorii

Măsuri provizorii

| (224) | Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză, originare din RPC, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(224)

Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză, originare din RPC, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (225) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Taxa provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Alte societăți cooperante | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Toate celelalte societăți | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Taxa provizorie

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Alte societăți cooperante

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Toate celelalte societăți

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților implicate, în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(226)

Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților implicate, în cursul anchetei.

| (227) | Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod expres, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale. |
| --- | --- |

(227)

Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod expres, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

| (228) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (8). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(228)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (8). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

8

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (229) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(229)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

8.   ÎNREGISTRAREA

ÎNREGISTRAREA

| (230) | După cum s-a menționat în considerentul 5 de mai sus, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1357, aceasta a prevăzut obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originare din RPC. |
| --- | --- |

(230)

După cum s-a menționat în considerentul 5 de mai sus, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1357, aceasta a prevăzut obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originare din RPC.

| (231) | Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Înregistrarea importurilor ar trebui să înceteze. Nicio decizie cu privire la o eventuală aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii. |
| --- | --- |

(231)

Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Înregistrarea importurilor ar trebui să înceteze. Nicio decizie cu privire la o eventuală aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (232) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit. |
| --- | --- |

(232)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit.

| (233) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei. |
| --- | --- |

(233)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de produse plate din oțeluri aliate sau nealiate (cu excepția oțelurilor inoxidabile, a oțelurilor cu siliciu numite „magnetice”, a oțelului de scule și a oțelurilor rapide), laminate la cald, neplacate și neacoperite, nerulate, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de minimum 600 mm sau cu o grosime de minimum 4,75 mm și de maximum 10 mm și cu o lățime de minimum 2 050 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 și ex 7225 99 00 (codurile TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030), originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare sunt după cum urmează:

| Societate | Nivelul taxei provizorii | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexă | 70,6 % | |
| Toate celelalte societăți | 73,7 % | C999 |

Societate

Nivelul taxei provizorii

Cod adițional TARIC

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd și Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

70,6 %

Toate celelalte societăți

73,7 %

C999

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile relevante în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

(1)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | transmite Comisiei observații scrise; și |
| --- | --- |

(b)

transmite Comisiei observații scrise; și

| (c) | solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

(2)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1036 pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

(1)   Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1357.

(2)   Datele colectate cu privire la produsele înregistrate cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se păstrează până la intrarea în vigoare a unor eventuale măsuri definitive sau până la încheierea prezentei proceduri.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Începând cu 20 iulie 2016, Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului a fost înlocuit de Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 176, 30.6.2016, p. 21). Acest din urmă regulament va fi denumit în continuare „regulamentul de bază”.

2

(3)  
  JO C 58, 13.2.2016, p. 20.

3

(4)  
  JO L 215, 10.8.2016, p. 23.

4

(5)  Pe 11 aprilie 2016, Tata Steel și-a vândut filiala Long Products Europe, care include producția de tablă groasă, către Greybull Capital. Ca urmare, a luat naștere British Steel.

5

(6)  A se vedea, de exemplu, Comunicarea Comisiei „Siderurgia: păstrarea locurilor de muncă și a creșterii economice durabile în Europa” [COM(2016) 155 final din 16 martie 2016].

6

(7)  Printre țările terțe cu măsuri de protecție comercială împotriva tablei groase din RPC se numără Australia, Brazilia, Canada, Indonezia, Malaysia, Mexic, Thailanda și SUA.

7

(8)  
  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

8

---

ANEXĂ

Producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion

| Denumire | Oraș | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Mongolia Interioară | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Denumire

Oraș

Cod adițional TARIC

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Mongolia Interioară

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/33

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1778 AL COMISIEI

din 6 octombrie 2016

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7 alineatul (4),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La data de 4 ianuarie 2016, Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”) a depus o plângere, în numele unor producători care reprezintă peste 90 % din producția totală a Uniunii de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate. Plângerea conținea elemente de probă privind dumpingul și amenințarea cu producerea unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(1)

La data de 4 ianuarie 2016, Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”) a depus o plângere, în numele unor producători care reprezintă peste 90 % din producția totală a Uniunii de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate. Plângerea conținea elemente de probă privind dumpingul și amenințarea cu producerea unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (2) | În urma acestei plângeri, la 13 februarie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 2009/1225 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(2)

În urma acestei plângeri, la 13 februarie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 2009/1225 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

2

3

| (3) | Ulterior, Comisia a inițiat, de asemenea, următoarele două anchete:






  (a) | La 13 mai 2016 (4), o anchetă antisubvenție privind importurile de aceleași produse originare din Republica Populară Chineză; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ulterior, Comisia a inițiat, de asemenea, următoarele două anchete:

(a)

La 13 mai 2016 (4), o anchetă antisubvenție privind importurile de aceleași produse originare din Republica Populară Chineză;

4

| (b) | La 7 iulie 2016 (5), o anchetă antidumping privind importurile de aceleași produse originare din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina. |
| --- | --- |

(b)

La 7 iulie 2016 (5), o anchetă antidumping privind importurile de aceleași produse originare din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina.

5

1.2.   Înregistrare

Înregistrare

| (4) | La 5 aprilie 2016, reclamantul a prezentat o cerere de înregistrare a importurilor de produse în cauză din RPC. La 2 iunie 2016, reclamantul a actualizat cererea, furnizând date financiare mai recente, însă, la 11 august 2016, a retras-o. |
| --- | --- |

(4)

La 5 aprilie 2016, reclamantul a prezentat o cerere de înregistrare a importurilor de produse în cauză din RPC. La 2 iunie 2016, reclamantul a actualizat cererea, furnizând date financiare mai recente, însă, la 11 august 2016, a retras-o.

1.3.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (5) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, precum și comercianții și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(5)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, precum și comercianții și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (6) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(6)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

1.4.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.4.1.   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

Constituirea eșantionului de producători din Uniune

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că va selecta un eșantion de producători din Uniune, dat fiind numărul mare al acestora. Comisia a selectat ulterior un eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări, asigurând în același timp o distribuție geografică. Ea a informat societățile selectate provizoriu și reclamantul. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că va selecta un eșantion de producători din Uniune, dat fiind numărul mare al acestora. Comisia a selectat ulterior un eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări, asigurând în același timp o distribuție geografică. Ea a informat societățile selectate provizoriu și reclamantul. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (9) | Un producător din Uniune selectat provizoriu a informat Comisia că nu va fi în măsură să coopereze. În plus, Asociația italiană pentru fier și oțel (Federacciai) și Eurofer au afirmat că sudul Europei nu era reprezentat în eșantionul provizoriu. Pentru a asigura o mai bună acoperire geografică, Comisia a înlocuit producătorul din Uniune care a decis să nu coopereze cu un producător din Uniune din Europa de Sud. |
| --- | --- |

(9)

Un producător din Uniune selectat provizoriu a informat Comisia că nu va fi în măsură să coopereze. În plus, Asociația italiană pentru fier și oțel (Federacciai) și Eurofer au afirmat că sudul Europei nu era reprezentat în eșantionul provizoriu. Pentru a asigura o mai bună acoperire geografică, Comisia a înlocuit producătorul din Uniune care a decis să nu coopereze cu un producător din Uniune din Europa de Sud.

| (10) | Prin urmare, eșantionul final a inclus cinci producători din Uniune din cinci state membre diferite. Eșantionul reprezintă peste 45 % din producția din Uniune. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, eșantionul final a inclus cinci producători din Uniune din cinci state membre diferite. Eșantionul reprezintă peste 45 % din producția din Uniune.

1.4.2.   Constituirea eșantionului de importatori neafiliați

Constituirea eșantionului de importatori neafiliați

| (11) | Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă este necesară constituirea unui eșantion și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă este necesară constituirea unui eșantion și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion.

| (12) | Patru importatori au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor importatori. |
| --- | --- |

(12)

Patru importatori au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor importatori.

| (13) | Cu toate acestea, deși Comisia i-a contactat în efortul de a culege informații relevante, niciun importator neafiliat nu a furnizat un răspuns complet la chestionar în scopurile prezentei anchete. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate acestea, deși Comisia i-a contactat în efortul de a culege informații relevante, niciun importator neafiliat nu a furnizat un răspuns complet la chestionar în scopurile prezentei anchete.

1.4.3.   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC

Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC

| (14) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion pentru RPC, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion pentru RPC, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (15) | Treisprezece grupuri de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a propus un eșantion de trei grupuri de societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, care putea fi investigat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți interesați, precum și autoritățile din RPC, să prezinte observații asupra eșantionului propus. |
| --- | --- |

(15)

Treisprezece grupuri de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a propus un eșantion de trei grupuri de societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, care putea fi investigat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți interesați, precum și autoritățile din RPC, să prezinte observații asupra eșantionului propus.

| (16) | Un producător-exportator, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantion deoarece, spre deosebire de producătorii-exportatori selectați, produce oțel de scule și oțeluri rapide. Acesta a susținut că, dacă produsul său este considerat produs în cauză, eșantionul ar trebui să fie mai reprezentativ și să îl includă. |
| --- | --- |

(16)

Un producător-exportator, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantion deoarece, spre deosebire de producătorii-exportatori selectați, produce oțel de scule și oțeluri rapide. Acesta a susținut că, dacă produsul său este considerat produs în cauză, eșantionul ar trebui să fie mai reprezentativ și să îl includă.

| (17) | Această cerere a fost respinsă. Tiangong Tools nu a exportat decât cantități mici dintr-un anumit tip de produs în Uniune. Prin urmare, includerea acestui producător-exportator în eșantion nu ar fi conferit mai multă reprezentativitate eșantionului. Comisia a analizat mai aprofundat problema reprezentativității în contextul definirii produsului. |
| --- | --- |

(17)

Această cerere a fost respinsă. Tiangong Tools nu a exportat decât cantități mici dintr-un anumit tip de produs în Uniune. Prin urmare, includerea acestui producător-exportator în eșantion nu ar fi conferit mai multă reprezentativitate eșantionului. Comisia a analizat mai aprofundat problema reprezentativității în contextul definirii produsului.

| (18) | În consecință, Comisia a decis să mențină eșantionul propus, alcătuit din trei grupuri de producători-exportatori. Producătorii-exportatori incluși în eșantion reprezintă 57 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză originar din RPC și 58 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză de la producătorii-exportatori chinezi care au cooperat. |
| --- | --- |

(18)

În consecință, Comisia a decis să mențină eșantionul propus, alcătuit din trei grupuri de producători-exportatori. Producătorii-exportatori incluși în eșantion reprezintă 57 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză originar din RPC și 58 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză de la producătorii-exportatori chinezi care au cooperat.

1.5.   Examinarea individuală

Examinarea individuală

| (19) | Un singur producător-exportator, Tiangong Tools, a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și a trimis un răspuns la chestionar în acest scop. Comisia a acceptat inițial această cerere și a verificat informațiile furnizate la fața locului. |
| --- | --- |

(19)

Un singur producător-exportator, Tiangong Tools, a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și a trimis un răspuns la chestionar în acest scop. Comisia a acceptat inițial această cerere și a verificat informațiile furnizate la fața locului.

| (20) | Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că această societate produce și exportă către Uniune doar oțel de scule și oțeluri rapide. Întrucât, așa cum se explică în considerentele (29)-(35) de mai jos, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să excludă oțelul de scule și oțelurile rapide din domeniul de aplicare al acestei anchete, nu a fost stabilită nicio marjă de dumping provizorie pentru Tiangong Tools. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia își schimbă decizia cu privire la definiția produsului în etapa definitivă, cererea de examinare individuală a acestui producător-exportator va fi reexaminată. |
| --- | --- |

(20)

Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că această societate produce și exportă către Uniune doar oțel de scule și oțeluri rapide. Întrucât, așa cum se explică în considerentele (29)-(35) de mai jos, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să excludă oțelul de scule și oțelurile rapide din domeniul de aplicare al acestei anchete, nu a fost stabilită nicio marjă de dumping provizorie pentru Tiangong Tools. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia își schimbă decizia cu privire la definiția produsului în etapa definitivă, cererea de examinare individuală a acestui producător-exportator va fi reexaminată.

1.6.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (21) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri la chestionar de la Eurofer, cinci producători din Uniune și centrele de servicii siderurgice afiliate, un utilizator, trei grupuri de producători-exportatori din RPC și un producător dintr-o țară analogă. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri la chestionar de la Eurofer, cinci producători din Uniune și centrele de servicii siderurgice afiliate, un utilizator, trei grupuri de producători-exportatori din RPC și un producător dintr-o țară analogă.

1.7.   Vizite de verificare

Vizite de verificare

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a riscului de prejudiciu cauzat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații: | Asociația producătorilor din Uniune:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a riscului de prejudiciu cauzat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații:

Asociația producătorilor din Uniune:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgia

| | Producători din Uniune:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Germania |
| --- | --- | --- |

Producători din Uniune:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Germania

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Țările de Jos

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Regatul Unit

| — | ArcelorMittal France S.A., Franța, cu următoarele filiale:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franța |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Franța, cu următoarele filiale:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franța

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franța |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franța

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Spania |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Spania

| | Utilizator:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia |
| --- | --- | --- |

Utilizator:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia

| | Producători-exportatori din RPC și comercianți afiliați:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, RPC |
| --- | --- | --- | --- |

Producători-exportatori din RPC și comercianți afiliați:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, RPC

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapore

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, RPC

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, RPC

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, RPC

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, RPC

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, RPC

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, RPC

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, RPC |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, RPC

| — | Duferco SA, Lugano, Elveția |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Elveția

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, RPC |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, RPC

| | Importatori afiliați din Uniune:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Dusseldorf, Germania |
| --- | --- | --- |

Importatori afiliați din Uniune:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Dusseldorf, Germania

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italia |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italia

| | Producător din țara analogă:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, SUA |
| --- | --- | --- |

Producător din țara analogă:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, SUA

1.8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (23) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(23)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (24) | Produsul în cauză este reprezentat de anumite produse plate laminate din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, chiar în rulouri (inclusiv produse „tăiate la lungime” și „benzi înguste”), simplu laminate la cald, neplacate și neacoperite.
  Produsul în cauză nu include:






  — | produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați, |
| --- | --- | --- |

(24)

Produsul în cauză este reprezentat de anumite produse plate laminate din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, chiar în rulouri (inclusiv produse „tăiate la lungime” și „benzi înguste”), simplu laminate la cald, neplacate și neacoperite.

Produsul în cauză nu include:

—

produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați,

| — | produsele din oțel de scule și oțeluri rapide (6), |
| --- | --- |

—

produsele din oțel de scule și oțeluri rapide (6),

6

| — | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și |
| --- | --- |

—

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și

| — | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm.

Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 și 7226 91 99 și este originar din RPC.

| (25) | Produsele plate din oțel laminate la cald sunt fabricate prin laminare la cald; acesta este un proces de prelucrare a metalului în cadrul căruia metalul fierbinte este trecut prin una sau mai multe perechi de cilindri fierbinți pentru a reduce grosimea și a o uniformiza, temperatura metalului fiind mai mare decât temperatura de recristalizare. Ele pot fi furnizate sub diferite forme: în rulouri (chiar uleiate sau decapate), în bucăți de anumite lungimi (folii) sau în benzi înguste. |
| --- | --- |

(25)

Produsele plate din oțel laminate la cald sunt fabricate prin laminare la cald; acesta este un proces de prelucrare a metalului în cadrul căruia metalul fierbinte este trecut prin una sau mai multe perechi de cilindri fierbinți pentru a reduce grosimea și a o uniformiza, temperatura metalului fiind mai mare decât temperatura de recristalizare. Ele pot fi furnizate sub diferite forme: în rulouri (chiar uleiate sau decapate), în bucăți de anumite lungimi (folii) sau în benzi înguste.

| (26) | Există două utilizări principale ale produselor plate din oțel laminate la cald. În primul rând, acestea reprezintă materia primă pentru fabricarea a diferite produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produse din oțel plate laminate la rece (7) și acoperite. În al doilea rând, ele sunt utilizate ca produse industriale achiziționate de utilizatorii finali pentru diverse aplicații, inclusiv pentru construcții (producția de țevi din oțel), construcții navale, recipiente de gaz, automobile, recipiente sub presiune și conducte energetice. |
| --- | --- |

(26)

Există două utilizări principale ale produselor plate din oțel laminate la cald. În primul rând, acestea reprezintă materia primă pentru fabricarea a diferite produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produse din oțel plate laminate la rece (7) și acoperite. În al doilea rând, ele sunt utilizate ca produse industriale achiziționate de utilizatorii finali pentru diverse aplicații, inclusiv pentru construcții (producția de țevi din oțel), construcții navale, recipiente de gaz, automobile, recipiente sub presiune și conducte energetice.

7

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (27) | Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază:






  (a) | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(27)

Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază:

(a)

produsul în cauză;

| (b) | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și SUA; |
| --- | --- |

(b)

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și SUA;

| (c) | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(c)

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (28) | Comisia a stabilit în acest stadiu că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Comisia a stabilit în acest stadiu că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (29) | În primul rând, un producător-exportator (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) și un importator afiliat unui alt producător-exportator chinez (Duferco S.A.) au solicitat ca anumite tipuri de produse plate din oțel laminate la cald, denumite în industrie oțel de scule și oțeluri rapide, să fie excluse din definiția produsului. Aceștia au susținut că oțelul de scule și oțelurile rapide au proprietăți, prețuri, specificații și utilizări care diferă în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(29)

În primul rând, un producător-exportator (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) și un importator afiliat unui alt producător-exportator chinez (Duferco S.A.) au solicitat ca anumite tipuri de produse plate din oțel laminate la cald, denumite în industrie oțel de scule și oțeluri rapide, să fie excluse din definiția produsului. Aceștia au susținut că oțelul de scule și oțelurile rapide au proprietăți, prețuri, specificații și utilizări care diferă în mod semnificativ.

| (30) | La 21 aprilie 2016, a avut loc o audiere a acestui producător-exportator chinez în prezența consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale. În plus, la 22 iunie 2016, a avut loc o audiere a importatorului în legătură cu cererea sa de excludere a unor produse. |
| --- | --- |

(30)

La 21 aprilie 2016, a avut loc o audiere a acestui producător-exportator chinez în prezența consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale. În plus, la 22 iunie 2016, a avut loc o audiere a importatorului în legătură cu cererea sa de excludere a unor produse.

| (31) | Reclamantul a fost de părere că aceste cereri nu erau întemeiate și că există un risc de eludare, dacă ele ar fi acceptate de Comisie. |
| --- | --- |

(31)

Reclamantul a fost de părere că aceste cereri nu erau întemeiate și că există un risc de eludare, dacă ele ar fi acceptate de Comisie.

| (32) | Comisia a constatat că, într-adevăr, există mari diferențe fizice și chimice între alte tipuri ale produsului în cauză decât oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de altă parte. Există mai multe elemente chimice (8) prezente în mod natural în oțelul de scule și oțelurile rapide care nu se regăsesc în produsul în cauză. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a constatat că, într-adevăr, există mari diferențe fizice și chimice între alte tipuri ale produsului în cauză decât oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de altă parte. Există mai multe elemente chimice (8) prezente în mod natural în oțelul de scule și oțelurile rapide care nu se regăsesc în produsul în cauză.

8

| (33) | În plus, există diferențe în procesul de producție, utilizări diferite și diferențe semnificative de preț între oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și alte tipuri de produs în cauză. De exemplu, oțelul de scule și oțelurile rapide, spre deosebire de alte tipuri de produs în cauză, sunt utilizate pentru prelucrarea, extrudarea, tăierea, ștanțarea și perforarea altor materiale, acestea nefiind utilizări convenționale ale altor tipuri ale produsului în cauză. În plus, producția de oțel de scule urmează un alt proces de producție, prin care proprietățile specifice sunt obținute în toate etapele procesului de producție. Această diferență dintre procesele de producție face ca procesul de producție a oțelului de scule și a oțelurilor rapide să fie mai costisitor, ceea ce explică, de asemenea, într-o oarecare măsură, diferența la nivelul prețului de vânzare față de alte tipuri de produs în cauză. |
| --- | --- |

(33)

În plus, există diferențe în procesul de producție, utilizări diferite și diferențe semnificative de preț între oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și alte tipuri de produs în cauză. De exemplu, oțelul de scule și oțelurile rapide, spre deosebire de alte tipuri de produs în cauză, sunt utilizate pentru prelucrarea, extrudarea, tăierea, ștanțarea și perforarea altor materiale, acestea nefiind utilizări convenționale ale altor tipuri ale produsului în cauză. În plus, producția de oțel de scule urmează un alt proces de producție, prin care proprietățile specifice sunt obținute în toate etapele procesului de producție. Această diferență dintre procesele de producție face ca procesul de producție a oțelului de scule și a oțelurilor rapide să fie mai costisitor, ceea ce explică, de asemenea, într-o oarecare măsură, diferența la nivelul prețului de vânzare față de alte tipuri de produs în cauză.

| (34) | Importurile de oțel de scule și oțeluri rapide reprezintă, ca volum, aproximativ 1,25 % din totalul importurilor din China în cursul anului 2015. Oțelul de scule și oțelurile rapide sunt, de asemenea, încadrate la coduri NC specifice diferite. |
| --- | --- |

(34)

Importurile de oțel de scule și oțeluri rapide reprezintă, ca volum, aproximativ 1,25 % din totalul importurilor din China în cursul anului 2015. Oțelul de scule și oțelurile rapide sunt, de asemenea, încadrate la coduri NC specifice diferite.

| (35) | Prin urmare, Comisia a exclus în mod provizoriu oțelul de scule și oțelurile rapide, alertând totodată autoritățile vamale naționale cu privire la posibilele riscuri de eludare. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia a exclus în mod provizoriu oțelul de scule și oțelurile rapide, alertând totodată autoritățile vamale naționale cu privire la posibilele riscuri de eludare.

| (36) | În al doilea rând, la 5 august 2016, un utilizator italian, Marcegaglia Carbon Steel Spa, a susținut că următoarele tipuri de produs în cauză ar trebui să fie excluse din definiția produsului: tipuri de oțel fără interstiții (interstitial-free, IF), tipuri de oțel dual phase, tipuri de oțel cu conținut ridicat de carbon și tipuri de oțel fără grăunți orientați. Justificarea cererii de excludere a acestor tipuri a fost în principal următoarea:






  (d) | aceste tipuri de produs au caracteristici, utilizări și prețuri care diferă semnificativ în comparație cu toate celelalte tipuri de produs în cauză; |
| --- | --- | --- |

(36)

În al doilea rând, la 5 august 2016, un utilizator italian, Marcegaglia Carbon Steel Spa, a susținut că următoarele tipuri de produs în cauză ar trebui să fie excluse din definiția produsului: tipuri de oțel fără interstiții (interstitial-free, IF), tipuri de oțel dual phase, tipuri de oțel cu conținut ridicat de carbon și tipuri de oțel fără grăunți orientați. Justificarea cererii de excludere a acestor tipuri a fost în principal următoarea:

interstitial-free

dual phase

(d)

aceste tipuri de produs au caracteristici, utilizări și prețuri care diferă semnificativ în comparație cu toate celelalte tipuri de produs în cauză;

| (e) | aceste produse nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză. |
| --- | --- |

(e)

aceste produse nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză.

| (37) | Același utilizator a solicitat, de asemenea, ca tipurile de produse care sunt utilizate pentru laminare la rece să fie excluse pe baza utilizării lor ulterioare în aval. |
| --- | --- |

(37)

Același utilizator a solicitat, de asemenea, ca tipurile de produse care sunt utilizate pentru laminare la rece să fie excluse pe baza utilizării lor ulterioare în aval.

| (38) | În ceea ce privește cererea de excludere a tipurilor de oțel IF, a tipurilor de oțel dual phase, a tipurilor de oțel cu conținut ridicat de carbon și a tipurilor de oțel fără grăunți orientați, Comisia a constatat că nu s-a demonstrat că aceste produse au caracteristici și utilizări diferite. De asemenea, cererea detaliată definitivă de excludere a produselor a fost primită foarte târziu. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins cererea respectivă, însă o va investiga în continuare. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește cererea de excludere a tipurilor de oțel IF, a tipurilor de oțel dual phase, a tipurilor de oțel cu conținut ridicat de carbon și a tipurilor de oțel fără grăunți orientați, Comisia a constatat că nu s-a demonstrat că aceste produse au caracteristici și utilizări diferite. De asemenea, cererea detaliată definitivă de excludere a produselor a fost primită foarte târziu. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins cererea respectivă, însă o va investiga în continuare.

dual phase

| (39) | În ceea ce privește tipurile de produse care sunt utilizate pentru relaminare, aceasta este una dintre principalele utilizări ale produsului în cauză, așa cum se menționează la considerentul (26) de mai sus. O utilizare diferită nu constituie, în sine, un motiv de excludere. De asemenea, excluderea acestor tipuri de produse ar conduce la excluderea majorității tipurilor de produs în cauză importate, pe lângă o monitorizare administrativă complexă, dacă nu chiar imposibilă, pentru a face distincția între produsele care sunt utilizate pentru relaminare și cele care nu sunt. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins și această cerere. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește tipurile de produse care sunt utilizate pentru relaminare, aceasta este una dintre principalele utilizări ale produsului în cauză, așa cum se menționează la considerentul (26) de mai sus. O utilizare diferită nu constituie, în sine, un motiv de excludere. De asemenea, excluderea acestor tipuri de produse ar conduce la excluderea majorității tipurilor de produs în cauză importate, pe lângă o monitorizare administrativă complexă, dacă nu chiar imposibilă, pentru a face distincția între produsele care sunt utilizate pentru relaminare și cele care nu sunt. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins și această cerere.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (40) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia stabilește valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru producătorii-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și cărora li s-ar putea acorda tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Totuși, niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat acordarea unui astfel de tratament. |
| --- | --- |

(40)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia stabilește valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru producătorii-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și cărora li s-ar putea acorda tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Totuși, niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat acordarea unui astfel de tratament.

| (41) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”). |
| --- | --- |

(41)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”).

| (42) | În avizul de deschidere, Comisia a propus utilizarea unei țări terțe cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor cunoscuți din cele 11 țări cu economie de piață menționate în avizul de deschidere (9) și în alte opt țări în legătură cu care existau indicii privind producția și vânzările produsului similar, și anume Argentina, Australia, Egipt, Iran, Japonia, Africa de Sud, Republica Coreea și Taiwan. În total, au fost contactați 62 de producători din 19 țări potențial analoge. Cu toate acestea, doar o societate din SUA (ArcelorMittal SUA) și-a exprimat disponibilitatea de a coopera și a prezentat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(42)

În avizul de deschidere, Comisia a propus utilizarea unei țări terțe cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor cunoscuți din cele 11 țări cu economie de piață menționate în avizul de deschidere (9) și în alte opt țări în legătură cu care existau indicii privind producția și vânzările produsului similar, și anume Argentina, Australia, Egipt, Iran, Japonia, Africa de Sud, Republica Coreea și Taiwan. În total, au fost contactați 62 de producători din 19 țări potențial analoge. Cu toate acestea, doar o societate din SUA (ArcelorMittal SUA) și-a exprimat disponibilitatea de a coopera și a prezentat un răspuns la chestionar.

9

| (43) | Piața SUA este considerată o piață analogă adecvată, întrucât este o piață deschisă, cu zece producători naționali ai produsului similar și cu importuri din alte țări care reprezintă peste 10 % din consumul total. Prin urmare, având în vedere faptul că un singur producător din SUA și-a exprimat disponibilitatea de a coopera, SUA au fost selectate provizoriu drept țară analogă adecvată. |
| --- | --- |

(43)

Piața SUA este considerată o piață analogă adecvată, întrucât este o piață deschisă, cu zece producători naționali ai produsului similar și cu importuri din alte țări care reprezintă peste 10 % din consumul total. Prin urmare, având în vedere faptul că un singur producător din SUA și-a exprimat disponibilitatea de a coopera, SUA au fost selectate provizoriu drept țară analogă adecvată.

| (44) | Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această alegere. Întrucât nu au fost primite observații, SUA a fost selectată ca țară analogă. |
| --- | --- |

(44)

Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această alegere. Întrucât nu au fost primite observații, SUA a fost selectată ca țară analogă.

| (45) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în SUA către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant pe piața internă sunt reprezentative cantitativ în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în SUA către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant pe piața internă sunt reprezentative cantitativ în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.

| (46) | Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. A fost determinat așadar costul de producție al producătorului american în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. A fost determinat așadar costul de producție al producătorului american în cursul perioadei de anchetă.

| (47) | Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne efective ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. |
| --- | --- |

(47)

Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne efective ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

| (48) | În cazurile în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern efectiv, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(48)

În cazurile în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern efectiv, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.

| (49) | În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costului de producție al producătorului american, la care au fost adăugate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul aferent tipurilor de produse ale producătorului american care sunt profitabile. |
| --- | --- |

(49)

În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costului de producție al producătorului american, la care au fost adăugate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul aferent tipurilor de produse ale producătorului american care sunt profitabile.

| (50) | Unele tipuri de produse fabricate în țara analogă nu au putut fi echivalate cu tipurile de produs exportate din RPC către Uniune, deoarece acestea nu sunt vândute de producătorul american. Prin urmare, valoarea normală pentru aceste tipuri de produs a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pe baza costurilor de producție suportate de producătorul din țara analogă. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a selectat aceste costuri pentru cel mai asemănător produs și le-a ajustat în funcție de costurile lucrărilor de modificare necesare (tăiere longitudinală sau transversală). Comisia a adăugat apoi o sumă rezonabilă reprezentând VAG (7 %-13 %), pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În final, a adăugat o valoare rezonabilă a profitului (10 %-15 %), utilizând marja medie de profit pentru vânzările de produse profitabile. |
| --- | --- |

(50)

Unele tipuri de produse fabricate în țara analogă nu au putut fi echivalate cu tipurile de produs exportate din RPC către Uniune, deoarece acestea nu sunt vândute de producătorul american. Prin urmare, valoarea normală pentru aceste tipuri de produs a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pe baza costurilor de producție suportate de producătorul din țara analogă. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a selectat aceste costuri pentru cel mai asemănător produs și le-a ajustat în funcție de costurile lucrărilor de modificare necesare (tăiere longitudinală sau transversală). Comisia a adăugat apoi o sumă rezonabilă reprezentând VAG (7 %-13 %), pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În final, a adăugat o valoare rezonabilă a profitului (10 %-15 %), utilizând marja medie de profit pentru vânzările de produse profitabile.

3.2.   Prețuri de export

Prețuri de export

| (51) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune atât direct către clienți independenți, cât și prin intermediul unor societăți afiliate. |
| --- | --- |

(51)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune atât direct către clienți independenți, cât și prin intermediul unor societăți afiliate.

| (52) | Pentru vânzările directe, prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Pentru vânzările directe, prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (53) | Pentru tranzacțiile în care producătorii-exportatori exportă produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare. |
| --- | --- |

(53)

Pentru tranzacțiile în care producătorii-exportatori exportă produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare.

3.3.   Comparație

Comparație

| (54) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă sau cu valoarea normală construită, după caz. |
| --- | --- |

(54)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă sau cu valoarea normală construită, după caz.

| (55) | Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

| (56) | Pe această bază, au fost efectuate ajustări, acolo unde a fost cazul, pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare (4 %), de taxele bancare (0,02 %), de costurile de creditare (0,05 %), de comisioane (0,6 %) și de impozitarea indirectă (4 %). |
| --- | --- |

(56)

Pe această bază, au fost efectuate ajustări, acolo unde a fost cazul, pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare (4 %), de taxele bancare (0,02 %), de costurile de creditare (0,05 %), de comisioane (0,6 %) și de impozitarea indirectă (4 %).

3.4.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (57) | Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar din SUA a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul de produs corespondent, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar din SUA a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul de produs corespondent, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (58) | Marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost stabilită în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost calculată ca medie ponderată pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(58)

Marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost stabilită în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost calculată ca medie ponderată pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (59) | În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit nivelul de cooperare în RPC. Acesta a fost măsurat prin evaluarea proporției volumului exporturilor realizate de producătorii cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit nivelul de cooperare în RPC. Acesta a fost măsurat prin evaluarea proporției volumului exporturilor realizate de producătorii cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune.

| (60) | Nivelul de cooperare este ridicat. Pe această bază, marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC a fost stabilită provizoriu la un nivel corespunzător celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(60)

Nivelul de cooperare este ridicat. Pe această bază, marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC a fost stabilită provizoriu la un nivel corespunzător celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion.

| (61) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

  Tabelul 1


  Marjele de dumping, RPC







  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Alte societăți cooperante | 100,1 % |
| Toate celelalte societăți | 106,9 % |

(61)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Marjele de dumping, RPC

Marjele de dumping, RPC

Societate

Marjă de dumping provizorie

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Alte societăți cooperante

100,1 %

Toate celelalte societăți

106,9 %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (62) | În cadrul Uniunii, 17 societăți au oferit informații privind producția și vânzările în cadrul examinării reprezentativității și au indicat că au fabricat produsul similar în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile în reclamație, aceste 17 societăți reprezintă aproximativ 90 % din producția de produs similar în Uniune. |
| --- | --- |

(62)

În cadrul Uniunii, 17 societăți au oferit informații privind producția și vânzările în cadrul examinării reprezentativității și au indicat că au fabricat produsul similar în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile în reclamație, aceste 17 societăți reprezintă aproximativ 90 % din producția de produs similar în Uniune.

| (63) | În afară de aceste 17 societăți, în cursul perioadei de anchetă au existat alte cinci întreprinderi care produceau produsul similar. |
| --- | --- |

(63)

În afară de aceste 17 societăți, în cursul perioadei de anchetă au existat alte cinci întreprinderi care produceau produsul similar.

| (64) | Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 74,7 milioane de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum informațiile de la reclamant și cele de la toți producătorii cunoscuți din Uniune. Așa cum se precizează în considerentul (10), în cadrul eșantionului au fost selectați cinci producători din Uniune, reprezentând 45 % din producția totală a produsului similar în Uniune. Acesta este un eșantion reprezentativ. |
| --- | --- |

(64)

Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 74,7 milioane de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum informațiile de la reclamant și cele de la toți producătorii cunoscuți din Uniune. Așa cum se precizează în considerentul (10), în cadrul eșantionului au fost selectați cinci producători din Uniune, reprezentând 45 % din producția totală a produsului similar în Uniune. Acesta este un eșantion reprezentativ.

| (65) | Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(65)

Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (66) | Modelul de afaceri al producătorilor din Uniune și nivelul lor de integrare verticală variază. Cu toate acestea, industria din Uniune poate fi considerată în general o industrie cu un grad ridicat de integrare pe verticală, așa cum se explică în considerentul (68) de mai jos. |
| --- | --- |

(66)

Modelul de afaceri al producătorilor din Uniune și nivelul lor de integrare verticală variază. Cu toate acestea, industria din Uniune poate fi considerată în general o industrie cu un grad ridicat de integrare pe verticală, așa cum se explică în considerentul (68) de mai jos.

4.2.   Consumul Uniunii

Consumul Uniunii

| (67) | Așa cum se menționează în considerentul (24) de mai sus, produsul în cauză intră sub incidența mai multor coduri NC, inclusiv a anumitor coduri ex. Pentru a nu subestima consumul din Uniune și având în vedere impactul aparent marginal al acestor coduri asupra consumului total, volumele importurilor încadrate la codurile NC ex au fost contabilizate în totalitate în scopul calculării consumului la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(67)

Așa cum se menționează în considerentul (24) de mai sus, produsul în cauză intră sub incidența mai multor coduri NC, inclusiv a anumitor coduri ex. Pentru a nu subestima consumul din Uniune și având în vedere impactul aparent marginal al acestor coduri asupra consumului total, volumele importurilor încadrate la codurile NC ex au fost contabilizate în totalitate în scopul calculării consumului la nivelul Uniunii.

| (68) | Deoarece industria din Uniune este în mare parte integrată pe verticală, iar produsul în cauză este considerat materie primă pentru producția de diverse produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produsele laminate la rece, consumurile de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat. |
| --- | --- |

(68)

Deoarece industria din Uniune este în mare parte integrată pe verticală, iar produsul în cauză este considerat materie primă pentru producția de diverse produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produsele laminate la rece, consumurile de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat.

| (69) | Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe din partea importurilor, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere. |
| --- | --- |

(69)

Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe din partea importurilor, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere.

| (70) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga activitate legată de produsul în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Comisia a constatat că aproximativ 60 % din producția totală a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive. |
| --- | --- |

(70)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga activitate legată de produsul în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Comisia a constatat că aproximativ 60 % din producția totală a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive.

4.2.1.   Consumul captiv pe piața Uniunii

Consumul captiv pe piața Uniunii

| (71) | Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel:

  Tabelul 2


  Consumul captiv pe piața Uniunii (tone) | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul captiv | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar |

(71)

Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul captiv pe piața Uniunii (tone)

Consumul captiv pe piața Uniunii (tone)

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Consumul captiv

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

Sursa:

| (72) | În cursul perioadei examinate, consumul captiv de pe piața Uniunii a crescut cu aproximativ 4 %. Această creștere se datorează în principal unei creșteri a piețelor captive, inclusiv a pieței componentelor, cum sunt cele pentru industria auto. |
| --- | --- |

(72)

În cursul perioadei examinate, consumul captiv de pe piața Uniunii a crescut cu aproximativ 4 %. Această creștere se datorează în principal unei creșteri a piețelor captive, inclusiv a pieței componentelor, cum sunt cele pentru industria auto.

4.2.2.   Consumul de pe piața liberă din Uniune

Consumul de pe piața liberă din Uniune

| (73) | Comisia a stabilit consumul de pe piața liberă din Uniune pe baza (a) vânzărilor pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune și (b) a importurilor în Uniune provenind din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate de Eurostat, luând așadar în calcul și datele transmise de producătorii-exportatori cooperanți din țara în cauză. Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel:

  Tabelul 3


  Consumul de pe piața liberă (tone) | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul de pe piața liberă | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar |

(73)

Comisia a stabilit consumul de pe piața liberă din Uniune pe baza (a) vânzărilor pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune și (b) a importurilor în Uniune provenind din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate de Eurostat, luând așadar în calcul și datele transmise de producătorii-exportatori cooperanți din țara în cauză. Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel:

Tabelul 3

Tabelul 3

Consumul de pe piața liberă (tone)

Consumul de pe piața liberă (tone)

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Consumul de pe piața liberă

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

Sursa:

| (74) | În cursul perioadei examinate, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu aproximativ 12 %. Creșterea se datorează în principal redresării economice a industriei din aval. |
| --- | --- |

(74)

În cursul perioadei examinate, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu aproximativ 12 %. Creșterea se datorează în principal redresării economice a industriei din aval.

4.3.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (75) | Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând baza de date a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul de pe piața liberă din Uniune, așa cum a fost raportat în tabelul (73) de mai sus. |
| --- | --- |

(75)

Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând baza de date a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul de pe piața liberă din Uniune, așa cum a fost raportat în tabelul (73) de mai sus.

| (76) | Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Cotă de piață, RPC | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Sursa: Eurostat |

(76)

Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul importurilor din RPC

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Cotă de piață, RPC

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (77) | Tabelul de mai sus arată că, în cifre absolute, importurile din țara în cauză au crescut semnificativ în perioada examinată. În paralel, cota de piață totală a importurilor din China în Uniune a crescut de peste cinci ori în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(77)

Tabelul de mai sus arată că, în cifre absolute, importurile din țara în cauză au crescut semnificativ în perioada examinată. În paralel, cota de piață totală a importurilor din China în Uniune a crescut de peste cinci ori în cursul perioadei examinate.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (78) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Sursa: Eurostat |

(78)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Prețuri de import (EUR/tonă)

Prețuri de import (EUR/tonă)

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping

600

505

463

404

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (79) | Prețurile medii ale importurilor au scăzut de la 600 EUR/tonă în 2012 până la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a fost de aproximativ 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Prețurile medii ale importurilor au scăzut de la 600 EUR/tonă în 2012 până la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a fost de aproximativ 33 %.

| (80) | Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale celor cinci producători din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața liberă din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(80)

Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale celor cinci producători din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața liberă din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii pe tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din țara în cauză către primul client independent de pe piața din Uniune, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii pe tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din țara în cauză către primul client independent de pe piața din Uniune, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului.

| (81) | Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Principalele ajustări au fost legate de costurile de livrare (variind între 2,7 % și 6,3 % per producător din Uniune inclus în eșantion) și de reduceri (variind între 0,1 % și 19,5 %). Întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat în acest caz, a fost adăugat un cost ulterior importului de 7 EUR pe tonă, acesta reprezentând ajustarea efectuată în cadrul anchetei în ceea ce privește anumite produse plate din oțel laminate la rece (10). Aceasta a fost considerată cea mai adecvată modalitate, deoarece produsul în cauză care face obiectul anchetei actuale este similar, în multe privințe, anumitor produse plate din oțel laminate la rece, așa cum se explică în considerentul (221). |
| --- | --- |

(81)

Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Principalele ajustări au fost legate de costurile de livrare (variind între 2,7 % și 6,3 % per producător din Uniune inclus în eșantion) și de reduceri (variind între 0,1 % și 19,5 %). Întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat în acest caz, a fost adăugat un cost ulterior importului de 7 EUR pe tonă, acesta reprezentând ajustarea efectuată în cadrul anchetei în ceea ce privește anumite produse plate din oțel laminate la rece (10). Aceasta a fost considerată cea mai adecvată modalitate, deoarece produsul în cauză care face obiectul anchetei actuale este similar, în multe privințe, anumitor produse plate din oțel laminate la rece, așa cum se explică în considerentul (221).

10

| (82) | Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că importurile din China care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă cuprinsă între 2,7 % și 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că importurile din China care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă cuprinsă între 2,7 % și 5,6 %.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (83) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(83)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (84) | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, stocurile, creșterea economică, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele furnizate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, stocurile, creșterea economică, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele furnizate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile (Eurostat).

| (85) | Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(85)

Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.

| (86) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție a produsului în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzările, cota de piață, prețurile unitare, costul unitar, rentabilitatea și fluxul de numerar. Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, investițiile, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție a produsului în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzările, cota de piață, prețurile unitare, costul unitar, rentabilitatea și fluxul de numerar. Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, investițiile, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (87) | Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Capacitate de producție (tone) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Gradul de utilizare a capacității | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar |

(87)

Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul producției (tone)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Capacitate de producție (tone)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Gradul de utilizare a capacității

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

Sursa:

| (88) | În cursul perioadei examinate, volumul producției industriei din Uniune a crescut cu 2 %, în pofida faptului că un producător italian din Uniune și-a redus considerabil producția în cursul aceleiași perioade (– 3 milioane de tone). |
| --- | --- |

(88)

În cursul perioadei examinate, volumul producției industriei din Uniune a crescut cu 2 %, în pofida faptului că un producător italian din Uniune și-a redus considerabil producția în cursul aceleiași perioade (– 3 milioane de tone).

| (89) | Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, în funcție de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. Capacitatea de producție a scăzut pe parcursul perioadei examinate din cauza opririi producției în Belgia și în Italia. |
| --- | --- |

(89)

Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, în funcție de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. Capacitatea de producție a scăzut pe parcursul perioadei examinate din cauza opririi producției în Belgia și în Italia.

| (90) | Creșterea gradului de utilizare a capacității s-a datorat unei ușoare creșteri a volumului producției determinate în principal de creșterea consumului captiv (+ 4 %) și a consumului liber (+ 12 %), și aceasta în ciuda scăderii semnificative a volumului producției, în principal a unui producător italian din Uniune. |
| --- | --- |

(90)

Creșterea gradului de utilizare a capacității s-a datorat unei ușoare creșteri a volumului producției determinate în principal de creșterea consumului captiv (+ 4 %) și a consumului liber (+ 12 %), și aceasta în ciuda scăderii semnificative a volumului producției, în principal a unui producător italian din Uniune.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (91) | În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă) | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Cota de piață | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat |

(91)

În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă)

Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă)

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul vânzărilor (tone)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Cota de piață

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat

Sursa:

| (92) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas relativ stabil în cursul perioadei examinate, și anume, între 27 și 28 de milioane de tone. |
| --- | --- |

(92)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas relativ stabil în cursul perioadei examinate, și anume, între 27 și 28 de milioane de tone.

| (93) | În cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune în ceea ce privește consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu mai mult de 9 puncte procentuale, adică de la 86,8 % la 77,7 %. Scăderea cotei de piață a industriei din Uniune a depășit semnificativ creșterea ușoară a vânzărilor pe piața liberă din Uniune. |
| --- | --- |

(93)

În cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune în ceea ce privește consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu mai mult de 9 puncte procentuale, adică de la 86,8 % la 77,7 %. Scăderea cotei de piață a industriei din Uniune a depășit semnificativ creșterea ușoară a vânzărilor pe piața liberă din Uniune.

| (94) | În ceea ce privește piața captivă a Uniunii, volumul captiv și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 8


  Volumul captiv pe piața Uniunii și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul captiv pe piața Uniunii (tone) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Producția totală a industriei din Uniune (tone) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| % al volumului captiv în raport cu producția totală | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat |

(94)

În ceea ce privește piața captivă a Uniunii, volumul captiv și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Volumul captiv pe piața Uniunii și cota de piață

Volumul captiv pe piața Uniunii și cota de piață

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul captiv pe piața Uniunii (tone)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Producția totală a industriei din Uniune (tone)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

% al volumului captiv în raport cu producția totală

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat

Sursa:

| (95) | Volumul captiv al industriei din Uniune (compus din utilizarea captivă și vânzările captive de pe piața din Uniune) a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 40,7 milioane de tone în 2011 până la 42,2 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(95)

Volumul captiv al industriei din Uniune (compus din utilizarea captivă și vânzările captive de pe piața din Uniune) a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 40,7 milioane de tone în 2011 până la 42,2 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă.

| (96) | Cota de piață captivă a industriei din Uniune (exprimată ca procent din producția totală) a rămas stabilă în cursul perioadei examinate, fiind cuprinsă între 55,7 % și 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Cota de piață captivă a industriei din Uniune (exprimată ca procent din producția totală) a rămas stabilă în cursul perioadei examinate, fiind cuprinsă între 55,7 % și 56,7 %.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (97) | Ocuparea forței de muncă a fost calculată luând în considerare numai salariații care lucrează direct pentru produsul similar în diferitele oțelării ale producătorilor din Uniune. Această metodă a furnizat date exacte care sunt relativ ușor de obținut. |
| --- | --- |

(97)

Ocuparea forței de muncă a fost calculată luând în considerare numai salariații care lucrează direct pentru produsul similar în diferitele oțelării ale producătorilor din Uniune. Această metodă a furnizat date exacte care sunt relativ ușor de obținut.

| (98) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați
  (normă întreagă/angajat) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Productivitate (tone/angajat) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar |

(98)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Număr de angajați

(normă întreagă/angajat)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Productivitate (tone/angajat)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

Sursa:

| (99) | Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut în perioada examinată pentru a reduce costurile de producție și pentru a obține eficiență, având în vedere concurența tot mai mare de pe piață din partea importurilor din China și din alte țări. Aceasta a dus la o reducere a forței de muncă cu 5 % în cursul perioadei examinate, fără a lua în considerare ocuparea indirectă a forței de muncă. În consecință și având în vedere volumul producției în ușoară creștere (+ 2 %) în cursul perioadei examinate, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană încadrată în muncă pe an, a crescut mult mai mult (+ 7 %) decât creșterea producției efective. Acest lucru indică faptul că industria din Uniune a fost dispusă să se adapteze condițiilor schimbătoare de pe piață pentru a rămâne competitivă. |
| --- | --- |

(99)

Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut în perioada examinată pentru a reduce costurile de producție și pentru a obține eficiență, având în vedere concurența tot mai mare de pe piață din partea importurilor din China și din alte țări. Aceasta a dus la o reducere a forței de muncă cu 5 % în cursul perioadei examinate, fără a lua în considerare ocuparea indirectă a forței de muncă. În consecință și având în vedere volumul producției în ușoară creștere (+ 2 %) în cursul perioadei examinate, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană încadrată în muncă pe an, a crescut mult mai mult (+ 7 %) decât creșterea producției efective. Acest lucru indică faptul că industria din Uniune a fost dispusă să se adapteze condițiilor schimbătoare de pe piață pentru a rămâne competitivă.

4.4.2.4.   Stocuri

| (100) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Stocurile finale ca procent din producție | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar |

(100)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Stocuri finale (tone)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Stocurile finale ca procent din producție

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

Sursa:

| (101) | În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a înregistrat o ușoară scădere. Majoritatea tipurilor de produs similar sunt produse de industria din Uniune pe baza unor comenzi specifice din partea utilizatorilor. Prin urmare, stocurile nu pot fi considerate un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Așa cum se poate observa mai sus, acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 3,5 %-4 % din volumul producției. |
| --- | --- |

(101)

În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a înregistrat o ușoară scădere. Majoritatea tipurilor de produs similar sunt produse de industria din Uniune pe baza unor comenzi specifice din partea utilizatorilor. Prin urmare, stocurile nu pot fi considerate un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Așa cum se poate observa mai sus, acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 3,5 %-4 % din volumul producției.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping

| (102) | Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective mari asupra industriei din Uniune nu a fost neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(102)

Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective mari asupra industriei din Uniune nu a fost neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

4.4.2.6.   Creșterea

| (103) | Consumul la nivelul Uniunii (piața liberă) a crescut cu aproximativ 12 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil. Prin urmare, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, spre deosebire de cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză, care a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(103)

Consumul la nivelul Uniunii (piața liberă) a crescut cu aproximativ 12 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil. Prin urmare, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, spre deosebire de cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză, care a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețuri și factori care afectează prețurile

| (104) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune pe piața liberă din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 11


  Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare (EUR/tonă) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(104)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune pe piața liberă din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 11

Tabelul 11

Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune

Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Preț de vânzare (EUR/tonă)

553

498

471

427

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

572

511

469

431

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (105) | Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar de pe piața liberă din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețurile de vânzare au fost, în medie, mai mici decât costul unitar de producție, cu excepția anului 2014, când piața a început să se redreseze și cota de piață a importurilor din China a fost mai scăzută decât în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(105)

Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar de pe piața liberă din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețurile de vânzare au fost, în medie, mai mici decât costul unitar de producție, cu excepția anului 2014, când piața a început să se redreseze și cota de piață a importurilor din China a fost mai scăzută decât în cursul perioadei de anchetă.

| (106) | În 2012 și 2013, criza datoriilor din zona euro, care s-a adăugat la scăderea cererii de oțel în 2012, a avut un impact negativ asupra rezultatelor industriei din Uniune. În 2014 și în prima jumătate a anului 2015, industria din Uniune a început să se redreseze, datorită eforturilor depuse pentru a rămâne competitivă, în special prin creșterea productivității forței de muncă a industriei din Uniune, așa cum s-a arătat în considerentul (99), ceea ce a condus la creșterea productivității și la o mai bună utilizare a capacităților. |
| --- | --- |

(106)

În 2012 și 2013, criza datoriilor din zona euro, care s-a adăugat la scăderea cererii de oțel în 2012, a avut un impact negativ asupra rezultatelor industriei din Uniune. În 2014 și în prima jumătate a anului 2015, industria din Uniune a început să se redreseze, datorită eforturilor depuse pentru a rămâne competitivă, în special prin creșterea productivității forței de muncă a industriei din Uniune, așa cum s-a arătat în considerentul (99), ceea ce a condus la creșterea productivității și la o mai bună utilizare a capacităților.

| (107) | În ciuda acestor eforturi, costul de producție a rămas, în general, mai mare decât prețurile de vânzare în scădere, și pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune au urmat spirala descendentă a prețurilor și și-au redus în mod semnificativ prețurile de vânzare, în special în cursul anului 2015. Produsul în cauză fiind un produs de bază, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze spirala descendentă a prețurilor. |
| --- | --- |

(107)

În ciuda acestor eforturi, costul de producție a rămas, în general, mai mare decât prețurile de vânzare în scădere, și pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune au urmat spirala descendentă a prețurilor și și-au redus în mod semnificativ prețurile de vânzare, în special în cursul anului 2015. Produsul în cauză fiind un produs de bază, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze spirala descendentă a prețurilor.

| (108) | În rândul producătorilor incluși în eșantion, anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate pentru consumul captiv au fost transferate sau livrate la prețuri de transfer pentru prelucrarea ulterioară în aval utilizând politici de tarifare diferite (cost, cost plus, prețul de piață). Prin urmare, nu poate fi desprinsă o concluzie semnificativă din evoluția prețurilor aferente utilizării captive. |
| --- | --- |

(108)

În rândul producătorilor incluși în eșantion, anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate pentru consumul captiv au fost transferate sau livrate la prețuri de transfer pentru prelucrarea ulterioară în aval utilizând politici de tarifare diferite (cost, cost plus, prețul de piață). Prin urmare, nu poate fi desprinsă o concluzie semnificativă din evoluția prețurilor aferente utilizării captive.

4.4.3.2.   Costuri cu forța de muncă

| (109) | Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Costul mediu al forței de muncă, pe angajat | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(109)

Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Costul mediu al forței de muncă, pe angajat

Costul mediu al forței de muncă, pe angajat

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (110) | În cursul perioadei examinate, salariul mediu pe angajat a crescut cu 4 %. |
| --- | --- |

(110)

În cursul perioadei examinate, salariul mediu pe angajat a crescut cu 4 %.

4.4.3.3.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (111) | Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Flux de numerar (mii EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Investiții (mii EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Randamentul investițiilor | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(111)

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Flux de numerar (mii EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Investiții (mii EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Randamentul investițiilor

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (112) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar pe piața liberă din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări. |
| --- | --- |

(112)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar pe piața liberă din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări.

| (113) | Rentabilitatea a avut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate: în cursul celor trei ani, cu excepția anului 2014, au fost înregistrate pierderi. În timp ce pierderile din anii 2012 și 2013 sunt parțial legate de perioada de după criza datoriilor din zona euro (pe lângă scăderea cererii de oțel în 2012), producătorii din Uniune au fost în măsură să se redreseze parțial în cursul anului 2014 și în prima jumătate a anului 2015. |
| --- | --- |

(113)

Rentabilitatea a avut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate: în cursul celor trei ani, cu excepția anului 2014, au fost înregistrate pierderi. În timp ce pierderile din anii 2012 și 2013 sunt parțial legate de perioada de după criza datoriilor din zona euro (pe lângă scăderea cererii de oțel în 2012), producătorii din Uniune au fost în măsură să se redreseze parțial în cursul anului 2014 și în prima jumătate a anului 2015.

| (114) | Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de numerar a variat foarte mult în cursul perioadei examinate, însă a rămas în general pozitivă, în principal ca urmare a cheltuielilor nemonetare cum ar fi deprecierea. |
| --- | --- |

(114)

Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de numerar a variat foarte mult în cursul perioadei examinate, însă a rămas în general pozitivă, în principal ca urmare a cheltuielilor nemonetare cum ar fi deprecierea.

| (115) | Întrucât randamentul investițiilor a rămas în general negativ în toți anii, cu excepția anului 2014, industria din Uniune și-a redus nivelul investițiilor cu 13 % între 2012 și 2015. Capacitatea de mobilizare a capitalului a fost afectată de pierderile care au fost înregistrate în cursul perioadei examinate, așa cum se poate observa din scăderea investițiilor. |
| --- | --- |

(115)

Întrucât randamentul investițiilor a rămas în general negativ în toți anii, cu excepția anului 2014, industria din Uniune și-a redus nivelul investițiilor cu 13 % între 2012 și 2015. Capacitatea de mobilizare a capitalului a fost afectată de pierderile care au fost înregistrate în cursul perioadei examinate, așa cum se poate observa din scăderea investițiilor.

| (116) | În fine, tabelul de mai jos conține o defalcare a anului 2015 pe trimestre, deoarece reclamantul a susținut în plângerea sa că a existat o deteriorare semnificativă în al doilea semestru al anului 2015. Datele din tabel confirmă într-adevăr o deteriorare semnificativă, în al doilea semestru al anului 2015, a rentabilității și a valorii nete a vânzărilor din cauza scăderii în continuare a prețurilor de vânzare pe piața liberă din Uniune.

  Tabelul 14


  Rentabilitatea pe trimestru a producătorilor din Uniune incluși în eșantion










  Trimestru din 2015 | Rentabilitate (pierdere) pe trimestru a întreprinderilor (în milioane de euro) | Prețul net de vânzare pe tonă | Vânzările nete pe piața liberă
  (în milioane de euro) | Procentul de rentabilitate |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Primul | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Al doilea | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Al treilea | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Al patrulea | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Total | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(116)

În fine, tabelul de mai jos conține o defalcare a anului 2015 pe trimestre, deoarece reclamantul a susținut în plângerea sa că a existat o deteriorare semnificativă în al doilea semestru al anului 2015. Datele din tabel confirmă într-adevăr o deteriorare semnificativă, în al doilea semestru al anului 2015, a rentabilității și a valorii nete a vânzărilor din cauza scăderii în continuare a prețurilor de vânzare pe piața liberă din Uniune.

Tabelul 14

Tabelul 14

Rentabilitatea pe trimestru a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Rentabilitatea pe trimestru a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Trimestru din 2015

Rentabilitate (pierdere) pe trimestru a întreprinderilor (în milioane de euro)

Prețul net de vânzare pe tonă

Vânzările nete pe piața liberă

(în milioane de euro)

Procentul de rentabilitate

Primul

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Al doilea

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Al treilea

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Al patrulea

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Total

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul important

Concluzie privind prejudiciul important

| (117) | Pe de o parte, industria din Uniune, în ansamblu, a putut să își mărească ușor volumele de producție (în ciuda reducerii semnificative a producției unui mare producător italian) și să își îmbunătățească gradul de utilizare a capacității datorită creșterii consumului captiv și liber. De asemenea, aceasta a luat măsuri concrete pentru a îmbunătăți eficiența prin controlul ferm al costurilor de producție (în principal materii prime) și prin creșterea producției per angajat. Prin urmare, costul de producție a scăzut cu 25 %. În plus, fluxul de numerar a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să realizeze investiții de aproximativ 250-330 de milioane de euro pe an în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(117)

Pe de o parte, industria din Uniune, în ansamblu, a putut să își mărească ușor volumele de producție (în ciuda reducerii semnificative a producției unui mare producător italian) și să își îmbunătățească gradul de utilizare a capacității datorită creșterii consumului captiv și liber. De asemenea, aceasta a luat măsuri concrete pentru a îmbunătăți eficiența prin controlul ferm al costurilor de producție (în principal materii prime) și prin creșterea producției per angajat. Prin urmare, costul de producție a scăzut cu 25 %. În plus, fluxul de numerar a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să realizeze investiții de aproximativ 250-330 de milioane de euro pe an în cursul perioadei examinate.

| (118) | Pe de altă parte, în pofida eforturilor depuse de industria din Uniune în cursul perioadei examinate pentru a-și îmbunătăți rezultatele globale, alți indicatori de prejudiciu arată o deteriorare a situației pe piața liberă: cu excepția anului 2014 și a începutului anului 2015, când industria din Uniune a început să se redreseze ușor, pe parcursul întregii perioade examinate au fost înregistrate pierderi, care au atins niveluri nesustenabile în a doua jumătate a anului 2015. Într-adevăr, în ciuda faptului că volumul vânzărilor a rămas relativ stabil pe piața liberă a Uniunii, industria din Uniune a pierdut din cota de piață și a trebuit să reducă investițiile în contextul randamentului negativ al investițiilor. |
| --- | --- |

(118)

Pe de altă parte, în pofida eforturilor depuse de industria din Uniune în cursul perioadei examinate pentru a-și îmbunătăți rezultatele globale, alți indicatori de prejudiciu arată o deteriorare a situației pe piața liberă: cu excepția anului 2014 și a începutului anului 2015, când industria din Uniune a început să se redreseze ușor, pe parcursul întregii perioade examinate au fost înregistrate pierderi, care au atins niveluri nesustenabile în a doua jumătate a anului 2015. Într-adevăr, în ciuda faptului că volumul vânzărilor a rămas relativ stabil pe piața liberă a Uniunii, industria din Uniune a pierdut din cota de piață și a trebuit să reducă investițiile în contextul randamentului negativ al investițiilor.

| (119) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în această etapă, că datele de mai sus arată faptul că industria din Uniune s-a aflat într-o situație precară la sfârșitul perioadei de anchetă, dar nu într-o asemenea măsură încât industria din Uniune să fi suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în această etapă, că datele de mai sus arată faptul că industria din Uniune s-a aflat într-o situație precară la sfârșitul perioadei de anchetă, dar nu într-o asemenea măsură încât industria din Uniune să fi suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   AMENINȚAREA CU PRODUCEREA UNUI PREJUDICIU

AMENINȚAREA CU PRODUCEREA UNUI PREJUDICIU

5.1.   Introducere

Introducere

| (120) | În cadrul analizei amenințării de producere a unui prejudiciu important pentru industria Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază, în continuare sunt examinați factori precum:






  (i) | o rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor; |
| --- | --- | --- |

(120)

În cadrul analizei amenințării de producere a unui prejudiciu important pentru industria Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază, în continuare sunt examinați factori precum:

(i)

o rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor;

| (ii) | capacitatea suficientă și liber disponibilă a producătorului-exportator sau creșterea iminentă și semnificativă a capacității acestuia, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor care fac obiectul unui dumping către Uniune, având în vedere existența altor piețe de export care pot absorbi exporturile suplimentare; |
| --- | --- |

(ii)

capacitatea suficientă și liber disponibilă a producătorului-exportator sau creșterea iminentă și semnificativă a capacității acestuia, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor care fac obiectul unui dumping către Uniune, având în vedere existența altor piețe de export care pot absorbi exporturile suplimentare;

| (iii) | intrarea importurilor la prețuri care pot, într-o măsură substanțială, să determine scăderea prețurilor sau să împiedice creșterea prețurilor care ar fi avut loc în caz contrar, și care ar putea determina o creștere a cererii de noi importuri; și |
| --- | --- |

(iii)

intrarea importurilor la prețuri care pot, într-o măsură substanțială, să determine scăderea prețurilor sau să împiedice creșterea prețurilor care ar fi avut loc în caz contrar, și care ar putea determina o creștere a cererii de noi importuri; și

| (iv) | nivelul stocurilor. |
| --- | --- |

(iv)

nivelul stocurilor.

| (121) | Așa cum o indică formularea „precum” de la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf, există și alți factori, pe lângă aceștia patru, care pot fi analizați pentru stabilirea unei amenințări cu producerea unui prejudiciu. În mod concret, Comisia a analizat mai în detaliu factori precum rentabilitatea și nivelul comenzilor, pentru care dispunea de date din perioada de anchetă și perioada ulterioară. |
| --- | --- |

(121)

Așa cum o indică formularea „precum” de la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf, există și alți factori, pe lângă aceștia patru, care pot fi analizați pentru stabilirea unei amenințări cu producerea unui prejudiciu. În mod concret, Comisia a analizat mai în detaliu factori precum rentabilitatea și nivelul comenzilor, pentru care dispunea de date din perioada de anchetă și perioada ulterioară.

| (122) | În ceea ce privește perioada examinată, Comisia a analizat din nou datele colectate pentru 2012-2015, întrucât este necesară o înțelegere a situației actuale a industriei Uniunii pentru a putea stabili dacă există o amenințare de prejudiciu pentru industria Uniunii (11). Comisia a efectuat apoi o analiză prospectivă pentru toți factorii. În plus, ea a colectat date privind importurile care fac obiectul unui dumping, capacitatea chineză și prețurile de import pentru perioada ianuarie – iunie 2016, pentru a confirma sau infirma previziunile, conform cererii Curții (12). În ceea ce privește rentabilitatea și nivelul comenzilor, nu au fost disponibile date cuprinzătoare pentru perioada ianuarie – iunie 2016 și au existat numai date parțiale până la sfârșitul lunii martie 2016. Pentru nivelul stocurilor, nu s-au găsit date cuprinzătoare până la sfârșitul lunii iunie 2016, în special pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În această etapă, datele privind rentabilitatea, nivelul comenzilor și nivelul stocurilor sunt cele mai bune date disponibile. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește perioada examinată, Comisia a analizat din nou datele colectate pentru 2012-2015, întrucât este necesară o înțelegere a situației actuale a industriei Uniunii pentru a putea stabili dacă există o amenințare de prejudiciu pentru industria Uniunii (11). Comisia a efectuat apoi o analiză prospectivă pentru toți factorii. În plus, ea a colectat date privind importurile care fac obiectul unui dumping, capacitatea chineză și prețurile de import pentru perioada ianuarie – iunie 2016, pentru a confirma sau infirma previziunile, conform cererii Curții (12). În ceea ce privește rentabilitatea și nivelul comenzilor, nu au fost disponibile date cuprinzătoare pentru perioada ianuarie – iunie 2016 și au existat numai date parțiale până la sfârșitul lunii martie 2016. Pentru nivelul stocurilor, nu s-au găsit date cuprinzătoare până la sfârșitul lunii iunie 2016, în special pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În această etapă, datele privind rentabilitatea, nivelul comenzilor și nivelul stocurilor sunt cele mai bune date disponibile.

11

12

| (123) | În fine, articolul 3 alineatul (9) primul paragraf a doua teză din regulamentul de bază prevede că modificarea circumstanțelor trebuie să fi fost previzibilă în mod clar și trebuie să fie iminentă. |
| --- | --- |

(123)

În fine, articolul 3 alineatul (9) primul paragraf a doua teză din regulamentul de bază prevede că modificarea circumstanțelor trebuie să fi fost previzibilă în mod clar și trebuie să fie iminentă.

5.2.   Amenințarea cu producerea unui prejudiciu

Amenințarea cu producerea unui prejudiciu

5.2.1.   O rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor

O rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor

| (124) | Importurile provenite din țara în cauză au crescut în mod semnificativ, de la 246 720 la 1 519 304 tone între 2012 și perioada de anchetă, așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76) de mai sus. Aceste importuri s-au realizat, în mod constant, la prețuri din ce în ce mai mici. Creșterea substanțială a cotei de piață deținute de aceste importuri din China care fac obiectul unui dumping (+ 550 %) confirmă că dezvoltarea acestor importuri nu a fost doar consecința unei creșteri a cererii (+ 12 %). Producătorii-exportatori chinezi au pătruns pe o piață nouă și au obținut cote de piață cu importuri la prețuri scăzute în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Volumul importurilor chinezești a continuat să crească (cu 8,5 %) în prima jumătate a anului 2016 (773 275 de tone) (sursa: Eurostat), comparativ cu prima jumătate a anului 2015 (712 390 de tone). Datele disponibile arată nu numai că importurile chinezești care fac obiectul unui dumping au înregistrat o creștere substanțială în cursul perioadei examinate, dar și că această tendință nu a fost oprită sau inversată în perioada ulterioară perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(124)

Importurile provenite din țara în cauză au crescut în mod semnificativ, de la 246 720 la 1 519 304 tone între 2012 și perioada de anchetă, așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76) de mai sus. Aceste importuri s-au realizat, în mod constant, la prețuri din ce în ce mai mici. Creșterea substanțială a cotei de piață deținute de aceste importuri din China care fac obiectul unui dumping (+ 550 %) confirmă că dezvoltarea acestor importuri nu a fost doar consecința unei creșteri a cererii (+ 12 %). Producătorii-exportatori chinezi au pătruns pe o piață nouă și au obținut cote de piață cu importuri la prețuri scăzute în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Volumul importurilor chinezești a continuat să crească (cu 8,5 %) în prima jumătate a anului 2016 (773 275 de tone) (sursa: Eurostat), comparativ cu prima jumătate a anului 2015 (712 390 de tone). Datele disponibile arată nu numai că importurile chinezești care fac obiectul unui dumping au înregistrat o creștere substanțială în cursul perioadei examinate, dar și că această tendință nu a fost oprită sau inversată în perioada ulterioară perioadei de anchetă.

5.2.2.   Capacitatea suficientă și liber disponibilă

Capacitatea suficientă și liber disponibilă

5.2.2.1.   Capacitatea din RPC (oțel brut și produsul similar)

| (125) | În ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut a Chinei, informațiile disponibile indică o creștere rapidă a capacității de producție de oțel din China pentru o perioadă lungă de timp. În timp ce, în 2004, reprezenta 25,6 % din totalul producției mondiale de oțel brut (13), RPC aproape și-a dublat producția efectivă, reprezentând 50,3 % în 2015. În acest sens, comunicarea Comisiei privind industria oțelului precizează: „... capacitatea de producție neutilizată din anumite țări terțe, în special din China, a crescut în mod dramatic. Doar capacitatea excedentară din China a fost estimată la aproximativ 350 de milioane de tone, aproape dublul producției anuale a Uniunii (14)”. |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut a Chinei, informațiile disponibile indică o creștere rapidă a capacității de producție de oțel din China pentru o perioadă lungă de timp. În timp ce, în 2004, reprezenta 25,6 % din totalul producției mondiale de oțel brut (13), RPC aproape și-a dublat producția efectivă, reprezentând 50,3 % în 2015. În acest sens, comunicarea Comisiei privind industria oțelului precizează: „... capacitatea de producție neutilizată din anumite țări terțe, în special din China, a crescut în mod dramatic. Doar capacitatea excedentară din China a fost estimată la aproximativ 350 de milioane de tone, aproape dublul producției anuale a Uniunii (14)”.

13

14

| (126) | În acest sens, OCDE a estimat capacitatea totală de producție a oțelului din China la 1 140 milioane de tone (15) în 2014, în timp ce producția chineză reală a fost calculată ca fiind de 822,8 milioane de tone (16). În consecință, capacitatea excedentară disponibilă din China este, cu siguranță, de peste 300 de milioane de tone. |
| --- | --- |

(126)

În acest sens, OCDE a estimat capacitatea totală de producție a oțelului din China la 1 140 milioane de tone (15) în 2014, în timp ce producția chineză reală a fost calculată ca fiind de 822,8 milioane de tone (16). În consecință, capacitatea excedentară disponibilă din China este, cu siguranță, de peste 300 de milioane de tone.

15

16

| (127) | Aceste capacități excedentare de producție a oțelului nu sunt în concordanță cu cererea de produs similar din RPC sau din alte țări. În realitate, conform unui studiu recent al OCDE (17), creșterea cererii este în curs de încetinire pe piețele mondiale și decalajul dintre cerere și capacitate s-a accentuat. |
| --- | --- |

(127)

Aceste capacități excedentare de producție a oțelului nu sunt în concordanță cu cererea de produs similar din RPC sau din alte țări. În realitate, conform unui studiu recent al OCDE (17), creșterea cererii este în curs de încetinire pe piețele mondiale și decalajul dintre cerere și capacitate s-a accentuat.

17

| (128) | Faptul că țara în cauză dispune de o importantă capacitate excedentară de producție a oțelului nu este contestat de autoritățile chineze: În primul rând, Consiliul de stat chinez a emis la 1 februarie 2016 un „Aviz privind industria siderurgică pentru soluționarea problemei capacității excedentare”, care stabilește abordarea globală a Chinei pentru combaterea cu mai multă hotărâre a capacității excedentare în industria siderurgică din China. Printre măsurile incluse se numără reducerea capacității de producție a oțelului brut cu 100-150 de milioane de tone în decursul a cinci ani și interzicerea strictă a apariției unor noi capacități de producție. În al doilea rând, Asociația pentru fier și oțel din China (CISA) a menționat, de asemenea, în răspunsul său că „în ultimii ani, guvernul chinez și Asociația chineză a oțelului au luat măsuri eficiente [...]. Din 2011, China a eliminat în mod activ capacitățile învechite și a consolidat măsurile de economisire a energiei (18).” |
| --- | --- |

(128)

Faptul că țara în cauză dispune de o importantă capacitate excedentară de producție a oțelului nu este contestat de autoritățile chineze: În primul rând, Consiliul de stat chinez a emis la 1 februarie 2016 un „Aviz privind industria siderurgică pentru soluționarea problemei capacității excedentare”, care stabilește abordarea globală a Chinei pentru combaterea cu mai multă hotărâre a capacității excedentare în industria siderurgică din China. Printre măsurile incluse se numără reducerea capacității de producție a oțelului brut cu 100-150 de milioane de tone în decursul a cinci ani și interzicerea strictă a apariției unor noi capacități de producție. În al doilea rând, Asociația pentru fier și oțel din China (CISA) a menționat, de asemenea, în răspunsul său că „în ultimii ani, guvernul chinez și Asociația chineză a oțelului au luat măsuri eficiente [...]. Din 2011, China a eliminat în mod activ capacitățile învechite și a consolidat măsurile de economisire a energiei (18).”

18

| (129) | Cu toate acestea, recent au fost raportate inconsecvențe între anunțul susmenționat făcut de China cu privire la reducerile de capacitate în perioada ulterioară perioadei de anchetă și situația de fapt, după cum urmează:






  — | Există informații că țara în cauză suferă de un fenomen al oțelăriilor „zombi”
   (19): este vorba de oțelării care sunt permanent declarate ca fiind închise, dar nu se închid efectiv niciodată. |
| --- | --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, recent au fost raportate inconsecvențe între anunțul susmenționat făcut de China cu privire la reducerile de capacitate în perioada ulterioară perioadei de anchetă și situația de fapt, după cum urmează:

—

Există informații că țara în cauză suferă de un fenomen al oțelăriilor „zombi”
   (19): este vorba de oțelării care sunt permanent declarate ca fiind închise, dar nu se închid efectiv niciodată.

19

| — | O altă sursă a raportat, de asemenea, că 41 de furnale au fost redeschise, și rapoartele mai recente chiar indică faptul că, de la începutul anului 2016, în RPC a fost redeschisă o capacitate de producție a oțelului de peste 50 de milioane de tone (20). |
| --- | --- |

—

O altă sursă a raportat, de asemenea, că 41 de furnale au fost redeschise, și rapoartele mai recente chiar indică faptul că, de la începutul anului 2016, în RPC a fost redeschisă o capacitate de producție a oțelului de peste 50 de milioane de tone (20).

20

| — | Asociația Mondială a Oțelului face următoarele afirmații cu privire la producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016: „
  Producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016 a fost de 794,8 Mt, ceea ce reprezintă o scădere de 1,9 % față de aceeași perioadă a anului 2015. Producția de oțel brut ... a scăzut cu 6,1 % în UE 28, ... producția de oțel brut din China pentru iunie 2016 a fost de 69,5 Mt, ceea ce reprezintă o creștere de 1,7 % în comparație cu iunie 2015...
   (21)
  ” |
| --- | --- |

—

Asociația Mondială a Oțelului face următoarele afirmații cu privire la producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016: „
  Producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016 a fost de 794,8 Mt, ceea ce reprezintă o scădere de 1,9 % față de aceeași perioadă a anului 2015. Producția de oțel brut ... a scăzut cu 6,1 % în UE 28, ... producția de oțel brut din China pentru iunie 2016 a fost de 69,5 Mt, ceea ce reprezintă o creștere de 1,7 % în comparație cu iunie 2015...
   (21)
  ”

Producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016 a fost de 794,8 Mt, ceea ce reprezintă o scădere de 1,9 % față de aceeași perioadă a anului 2015. Producția de oțel brut ... a scăzut cu 6,1 % în UE 28, ... producția de oțel brut din China pentru iunie 2016 a fost de 69,5 Mt, ceea ce reprezintă o creștere de 1,7 % în comparație cu iunie 2015...

21

| (130) | În fine, Comisia a analizat promisiunile și angajamentele luate de autoritățile chineze, așa cum se menționează la considerentul (128). În ciuda acestor anunțuri făcute la începutul anului 2016, ele nu s-au materializat până în acest moment. |
| --- | --- |

(130)

În fine, Comisia a analizat promisiunile și angajamentele luate de autoritățile chineze, așa cum se menționează la considerentul (128). În ciuda acestor anunțuri făcute la începutul anului 2016, ele nu s-au materializat până în acest moment.

| (131) | Prin urmare, se consideră că problema capacității excedentare din sectorul siderurgic al RPC este de notorietate, fiind totodată confirmată și de autoritățile chineze. |
| --- | --- |

(131)

Prin urmare, se consideră că problema capacității excedentare din sectorul siderurgic al RPC este de notorietate, fiind totodată confirmată și de autoritățile chineze.

| (132) | Produsul similar este evaluat ca reprezentând o mare parte din totalul producției de oțel brut din următorul motiv: în timp ce, în anii 2013 și 2014, producția totală de oțel brut din China se ridica la 822 000 de milioane de tone, respectiv 822 698 de milioane de tone, producția totală de produse plate laminate la cald a fost de 311 564 de milioane de tone (reprezentând aproximativ 37,9 % din producția totală de oțel brut), respectiv 317 387 de milioane de tone (aproximativ 38,6 % din producția totală de oțel brut) (22). Prin urmare, datele de mai sus cu privire la oțelul brut oferă un bun indiciu și cu privire la capacitatea excedentară a produsului similar din RPC. |
| --- | --- |

(132)

Produsul similar este evaluat ca reprezentând o mare parte din totalul producției de oțel brut din următorul motiv: în timp ce, în anii 2013 și 2014, producția totală de oțel brut din China se ridica la 822 000 de milioane de tone, respectiv 822 698 de milioane de tone, producția totală de produse plate laminate la cald a fost de 311 564 de milioane de tone (reprezentând aproximativ 37,9 % din producția totală de oțel brut), respectiv 317 387 de milioane de tone (aproximativ 38,6 % din producția totală de oțel brut) (22). Prin urmare, datele de mai sus cu privire la oțelul brut oferă un bun indiciu și cu privire la capacitatea excedentară a produsului similar din RPC.

22

| (133) | În al doilea rând, se face trimitere la tabelul de la considerentul (185) unde producția efectivă a produsului similar din RPC este comparată cu producția efectivă din alte țări pentru anii 2014 și 2013. Acest tabel arată, de exemplu, că producția efectivă de produs similar din RPC din anul 2014 (317,4 milioane de tone) este de aproximativ 5 ori mai mare decât producția totală agregată din Rusia, Ucraina, Iran și Brazilia (57,4 milioane de tone). Acesta este un indiciu al capacității enorme de producție a produsului similar din RPC. |
| --- | --- |

(133)

În al doilea rând, se face trimitere la tabelul de la considerentul (185) unde producția efectivă a produsului similar din RPC este comparată cu producția efectivă din alte țări pentru anii 2014 și 2013. Acest tabel arată, de exemplu, că producția efectivă de produs similar din RPC din anul 2014 (317,4 milioane de tone) este de aproximativ 5 ori mai mare decât producția totală agregată din Rusia, Ucraina, Iran și Brazilia (57,4 milioane de tone). Acesta este un indiciu al capacității enorme de producție a produsului similar din RPC.

| (134) | În al treilea rând, ancheta a confirmat faptul că în timpul perioadei de anchetă, producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion au funcționat, în medie, la o rată de utilizare a capacității de 65 %. Aceasta înseamnă peste 14 milioane de tone metrice de capacitate liber disponibilă a produsului în cauză, doar la nivelul a trei societăți. Acesta este un alt indiciu al capacității libere de producție a produsului similar. Presupunând că și alți producători chinezi de produse plate din oțel laminate la cald dispun de rate similare, se poate deduce că în China există o capacitate totală disponibilă ridicată de producție a produselor plate din oțel laminate la cald. |
| --- | --- |

(134)

În al treilea rând, ancheta a confirmat faptul că în timpul perioadei de anchetă, producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion au funcționat, în medie, la o rată de utilizare a capacității de 65 %. Aceasta înseamnă peste 14 milioane de tone metrice de capacitate liber disponibilă a produsului în cauză, doar la nivelul a trei societăți. Acesta este un alt indiciu al capacității libere de producție a produsului similar. Presupunând că și alți producători chinezi de produse plate din oțel laminate la cald dispun de rate similare, se poate deduce că în China există o capacitate totală disponibilă ridicată de producție a produselor plate din oțel laminate la cald.

| (135) | În plus, piața Uniunii este o piață deschisă, pe care pătrund numeroase importuri din mai multe țări, după cum se arată în tabelul de la considerentul (177). Așa cum se arată în tabelul 4 de la considerentul (76), producătorii-exportatori chinezi au exportat către piața Uniunii în principal începând din 2012 și au câștigat rapid cote de piață datorită importurilor la prețuri scăzute, în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Acest lucru dovedește că penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate pentru producătorii-exportatori chinezi și, ca atare, este un indiciu privind atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori din China și din alte țări. |
| --- | --- |

(135)

În plus, piața Uniunii este o piață deschisă, pe care pătrund numeroase importuri din mai multe țări, după cum se arată în tabelul de la considerentul (177). Așa cum se arată în tabelul 4 de la considerentul (76), producătorii-exportatori chinezi au exportat către piața Uniunii în principal începând din 2012 și au câștigat rapid cote de piață datorită importurilor la prețuri scăzute, în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Acest lucru dovedește că penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate pentru producătorii-exportatori chinezi și, ca atare, este un indiciu privind atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori din China și din alte țări.

5.2.2.2.   Capacitatea de absorbție a țărilor terțe

| (136) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a analizat existența altor piețe de export pentru producătorii-exportatori chinezi care pot absorbi exporturile suplimentare. |
| --- | --- |

(136)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a analizat existența altor piețe de export pentru producătorii-exportatori chinezi care pot absorbi exporturile suplimentare.

| (137) | Unele piețe de export (majore) sunt din ce în ce mai greu de accesat pentru producătorii-exportatori chinezi, din cauza măsurilor de protecție comercială (țări precum SUA, Malaysia, India și Mexic) și/sau a investigațiilor (țări ca Thailanda) sau a creșterii taxelor vamale (Africa de Sud). |
| --- | --- |

(137)

Unele piețe de export (majore) sunt din ce în ce mai greu de accesat pentru producătorii-exportatori chinezi, din cauza măsurilor de protecție comercială (țări precum SUA, Malaysia, India și Mexic) și/sau a investigațiilor (țări ca Thailanda) sau a creșterii taxelor vamale (Africa de Sud).

| (138) | Datele statistice privind exporturile – pentru 2015 și pentru primele șase luni ale anului 2016 – pentru un eșantion (23) de coduri NC aferente produsului similar – arată însă o situație neschimbată a volumelor exporturilor chineze către restul lumii. |
| --- | --- |

(138)

Datele statistice privind exporturile – pentru 2015 și pentru primele șase luni ale anului 2016 – pentru un eșantion (23) de coduri NC aferente produsului similar – arată însă o situație neschimbată a volumelor exporturilor chineze către restul lumii.

23

| (139) | În primul rând, țara în cauză a exportat aproximativ aceleași volume în primele 6 luni ale anului 2016, dacă aceste cifre ar fi exprimate pe bază anuală și comparate cu 2015. Cu toate acestea, prețul de vânzare unitar mediu a fost mai scăzut în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015. În al doilea rând, pierderea cotei de piață în anumite țări (cum ar fi Indonezia și Vietnam), în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015 este compensată de o creștere a cotei de piață în alte țări (de exemplu, Bangladesh și Republica Populară Democrată Coreeană). Prin urmare, Comisia a concluzionat că este puțin probabil ca țările terțe să absoarbă ele însele capacitatea uriașă liber disponibilă din China. Chiar dacă în prezent există un statu quo al exporturilor chinezești către alte țări terțe, piața atrăgătoare a Uniunii, așa cum se menționează în considerentul (135), va continua probabil să se numere printre principalele obiective ale exporturilor chinezești care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(139)

În primul rând, țara în cauză a exportat aproximativ aceleași volume în primele 6 luni ale anului 2016, dacă aceste cifre ar fi exprimate pe bază anuală și comparate cu 2015. Cu toate acestea, prețul de vânzare unitar mediu a fost mai scăzut în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015. În al doilea rând, pierderea cotei de piață în anumite țări (cum ar fi Indonezia și Vietnam), în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015 este compensată de o creștere a cotei de piață în alte țări (de exemplu, Bangladesh și Republica Populară Democrată Coreeană). Prin urmare, Comisia a concluzionat că este puțin probabil ca țările terțe să absoarbă ele însele capacitatea uriașă liber disponibilă din China. Chiar dacă în prezent există un statu quo al exporturilor chinezești către alte țări terțe, piața atrăgătoare a Uniunii, așa cum se menționează în considerentul (135), va continua probabil să se numere printre principalele obiective ale exporturilor chinezești care fac obiectul unui dumping.

5.2.2.3.   Capacitatea de absorbție a RPC

| (140) | Nici în RPC nu există o capacitate suficientă de absorbție. Cererea internă de oțel din RPC este în curs de încetinire: Potrivit Asociației Mondiale a Oțelului, se preconiza inițial că cererea de oțel a Chinei urma să scadă cu 3,5 % în 2015 și cu 2,0 % în 2016, după nivelul record din 2013 (24). Aceste cifre au fost însă ajustate ulterior de aceeași organizație, după cum urmează: „se preconizează că scăderea cererii de oțel din China va fi de 4,0 % în 2016 și de 3,0 % în 2017. Acest lucru sugerează că în 2017 cererea va fi de 626,1 Mt de oțel (în scădere cu 15 % față de 2013), o reducere la 41,9 % a utilizării mondiale a oțelului, față de 47,9 % în 2009 și 44,8 % în 2015” (25). |
| --- | --- |

(140)

Nici în RPC nu există o capacitate suficientă de absorbție. Cererea internă de oțel din RPC este în curs de încetinire: Potrivit Asociației Mondiale a Oțelului, se preconiza inițial că cererea de oțel a Chinei urma să scadă cu 3,5 % în 2015 și cu 2,0 % în 2016, după nivelul record din 2013 (24). Aceste cifre au fost însă ajustate ulterior de aceeași organizație, după cum urmează: „se preconizează că scăderea cererii de oțel din China va fi de 4,0 % în 2016 și de 3,0 % în 2017. Acest lucru sugerează că în 2017 cererea va fi de 626,1 Mt de oțel (în scădere cu 15 % față de 2013), o reducere la 41,9 % a utilizării mondiale a oțelului, față de 47,9 % în 2009 și 44,8 % în 2015” (25).

24

25

5.2.2.4.   Concluzie privind capacitatea

| (141) | În concluzie, este probabil ca volume semnificative din capacitatea excedentară masivă existentă pentru oțel, inclusiv produsul similar, să fie direcționate și în viitor către piața Uniunii. Capacitățile excedentare actuale și capacitatea insuficientă de absorbție a statelor terțe sau a RPC însăși indică probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor chineze către Uniune, unde penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(141)

În concluzie, este probabil ca volume semnificative din capacitatea excedentară masivă existentă pentru oțel, inclusiv produsul similar, să fie direcționate și în viitor către piața Uniunii. Capacitățile excedentare actuale și capacitatea insuficientă de absorbție a statelor terțe sau a RPC însăși indică probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor chineze către Uniune, unde penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate.

5.2.3.   Nivelul prețurilor de import

Nivelul prețurilor de import

| (142) | În cursul perioadei examinate, așa cum se menționează în considerentul (78), prețurile medii de import din țara în cauză au scăzut cu 33 %, de la 600 euro/tonă în 2012 la 404 euro/tonă în 2015. |
| --- | --- |

(142)

În cursul perioadei examinate, așa cum se menționează în considerentul (78), prețurile medii de import din țara în cauză au scăzut cu 33 %, de la 600 euro/tonă în 2012 la 404 euro/tonă în 2015.

| (143) | În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile unitare medii ale importurilor din China cu prețurile unitare de vânzare ale celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion:

  Tabelul 15


  Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune în comparație cu prețurile importurilor din China în perioada examinată | A se vedea considerentul | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare al celor 5 producători din Uniune incluși în eșantion (EUR/tonă) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Prețul mediu al importurilor din China, conform datelor Eurostat
  (EUR/tonă) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Diferență (EUR/tonă) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion și Eurostat |

(143)

În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile unitare medii ale importurilor din China cu prețurile unitare de vânzare ale celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion:

Tabelul 15

Tabelul 15

Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune în comparație cu prețurile importurilor din China în perioada examinată

Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune în comparație cu prețurile importurilor din China în perioada examinată

A se vedea considerentul

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Prețul de vânzare al celor 5 producători din Uniune incluși în eșantion (EUR/tonă)

(104)

553

498

471

427

Prețul mediu al importurilor din China, conform datelor Eurostat

(EUR/tonă)

(78)

600

505

463

404

Diferență (EUR/tonă)

– 47

– 7

- 8

- 23

Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion și Eurostat

Sursa:

| (144) | Prețurile medii din China au fost considerabil mai mari decât prețurile practicate de producătorii din Uniune în 2012. Cu toate acestea, în 2015, prețurile importurilor din China au scăzut semnificativ (404 euro/tonă) față de prețurile practicate de industria din Uniune (427 euro/tonă). Acest fapt este confirmat de analiza subcotării prețurilor de la considerentul (82) de mai sus. |
| --- | --- |

(144)

Prețurile medii din China au fost considerabil mai mari decât prețurile practicate de producătorii din Uniune în 2012. Cu toate acestea, în 2015, prețurile importurilor din China au scăzut semnificativ (404 euro/tonă) față de prețurile practicate de industria din Uniune (427 euro/tonă). Acest fapt este confirmat de analiza subcotării prețurilor de la considerentul (82) de mai sus.

| (145) | Tabelul următor indică o nouă scădere continuă a prețurilor unitare din China în perioada ulterioară perioadei de anchetă, ianuarie – iunie 2016, la intrarea pe piața Uniunii.

  Tabelul 16


  Prețurile importurilor din China în perioada ulterioară PA












  Prețul mediu al importurilor chineze
  (EUR/tonă) | Ianuarie 2016 | Februarie 2016 | Martie 2016 | Aprilie 2016 | Mai 2016 | Iunie 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Sursa: Eurostat |

(145)

Tabelul următor indică o nouă scădere continuă a prețurilor unitare din China în perioada ulterioară perioadei de anchetă, ianuarie – iunie 2016, la intrarea pe piața Uniunii.

Tabelul 16

Tabelul 16

Prețurile importurilor din China în perioada ulterioară PA

Prețurile importurilor din China în perioada ulterioară PA

Prețul mediu al importurilor chineze

(EUR/tonă)

Ianuarie 2016

Februarie 2016

Martie 2016

Aprilie 2016

Mai 2016

Iunie 2016

326

318

313

303

299

308

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (146) | S-a constatat că efectul negativ al prețurilor scăzute ale importurilor din China este dublu:






  (i) | pe de o parte, diferența semnificativă de preț poate cauza o (nouă) reorientare către aceste importuri care fac obiectul unui dumping, deoarece este mai probabil ca utilizatorii să cumpere cantități din ce în ce mai mari de mărfuri vândute la prețuri mici; |
| --- | --- | --- |

(146)

S-a constatat că efectul negativ al prețurilor scăzute ale importurilor din China este dublu:

(i)

pe de o parte, diferența semnificativă de preț poate cauza o (nouă) reorientare către aceste importuri care fac obiectul unui dumping, deoarece este mai probabil ca utilizatorii să cumpere cantități din ce în ce mai mari de mărfuri vândute la prețuri mici;

| (ii) | pe de altă parte, existența unor astfel de prețuri scăzute pe piață poate fi utilizată de cumpărători ca instrument de negociere pentru a deprecia prețurile oferite de producătorii din Uniune și de alte surse, cauzând, astfel, un efect de depreciere atât din punctul de vedere al volumelor în scădere, cât și din punctul de vedere al prețurilor mai scăzute. Deși aceste efecte pot fi puse sub semnul întrebării în situațiile în care diferențele de preț nu sunt substanțiale, în cazul de față, având în vedere subcotarea prețurilor constatată, se estimează că prejudiciul cauzat astfel industriei din Uniune va fi grav. |
| --- | --- |

(ii)

pe de altă parte, existența unor astfel de prețuri scăzute pe piață poate fi utilizată de cumpărători ca instrument de negociere pentru a deprecia prețurile oferite de producătorii din Uniune și de alte surse, cauzând, astfel, un efect de depreciere atât din punctul de vedere al volumelor în scădere, cât și din punctul de vedere al prețurilor mai scăzute. Deși aceste efecte pot fi puse sub semnul întrebării în situațiile în care diferențele de preț nu sunt substanțiale, în cazul de față, având în vedere subcotarea prețurilor constatată, se estimează că prejudiciul cauzat astfel industriei din Uniune va fi grav.

5.2.4.   Nivelul stocurilor

Nivelul stocurilor

| (147) | Comisia a considerat că acest factor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece, de regulă, stocurile sunt păstrate de comercianți (angrosiști) și nu de producători. În plus, producătorii din Uniune fabrică, în principal, la comandă, ceea ce le permită să își mențină nivelurile stocurilor la un nivel cât mai scăzut posibil. Cu toate acestea, Comisia a analizat acest factor, care este menționat în mod expres la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază [a se vedea considerentul (120) de mai sus]. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a considerat că acest factor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece, de regulă, stocurile sunt păstrate de comercianți (angrosiști) și nu de producători. În plus, producătorii din Uniune fabrică, în principal, la comandă, ceea ce le permită să își mențină nivelurile stocurilor la un nivel cât mai scăzut posibil. Cu toate acestea, Comisia a analizat acest factor, care este menționat în mod expres la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază [a se vedea considerentul (120) de mai sus].

| (148) | La sfârșitul perioadei de anchetă au fost constatate niveluri în scădere ale stocurilor atât în RPC, cât și pe piața Uniunii (26). Acest lucru poate fi explicat în contextul scăderilor de prețuri din 2015 și 2016, după cum urmează: dacă un producător sau comerciant se așteaptă ca prețurile să crească, acesta ar trebui să își constituie stocuri rapid, estimând că va obține în mod proporțional mai mult profit atunci când prețurile cresc. |
| --- | --- |

(148)

La sfârșitul perioadei de anchetă au fost constatate niveluri în scădere ale stocurilor atât în RPC, cât și pe piața Uniunii (26). Acest lucru poate fi explicat în contextul scăderilor de prețuri din 2015 și 2016, după cum urmează: dacă un producător sau comerciant se așteaptă ca prețurile să crească, acesta ar trebui să își constituie stocuri rapid, estimând că va obține în mod proporțional mai mult profit atunci când prețurile cresc.

26

| (149) | Comisia nu a fost în măsură să obțină date cuprinzătoare privind stocurile pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, în pofida cererilor și a cercetării proprii. Comisia a considerat totuși că este probabil ca nivelurile stocurilor de produs în cauză să rămână în continuare destul de scăzute în Uniune la începutul anului 2016: de exemplu, în Germania, „potrivit Asociației germane a distribuitorilor de oțel (BDS), la sfârșitul anului trecut, stocurile de oțel plat au scăzut la cel mai mic nivel din decembrie 2003. Cele mai recente date au arătat unele îmbunătățiri, dar stocurile de oțel plat, al căror nivel era de 1,4 milioane de tone în februarie, au rămas cu 7 % mai mici față de anul precedent (27)”. |
| --- | --- |

(149)

Comisia nu a fost în măsură să obțină date cuprinzătoare privind stocurile pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, în pofida cererilor și a cercetării proprii. Comisia a considerat totuși că este probabil ca nivelurile stocurilor de produs în cauză să rămână în continuare destul de scăzute în Uniune la începutul anului 2016: de exemplu, în Germania, „potrivit Asociației germane a distribuitorilor de oțel (BDS), la sfârșitul anului trecut, stocurile de oțel plat au scăzut la cel mai mic nivel din decembrie 2003. Cele mai recente date au arătat unele îmbunătățiri, dar stocurile de oțel plat, al căror nivel era de 1,4 milioane de tone în februarie, au rămas cu 7 % mai mici față de anul precedent (27)”.

27

| (150) | În RPC, stocurile de oțel din depozitele a 40 de mari orașe au scăzut, conform declarațiilor, la 8,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2016, de la 9,47 tone la sfârșitul lunii mai 2016, față de 12,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2015. În luna mai 2016, stocurile de oțel deținute de 80 de oțelării majore din China se ridicau la 14,17 tone, față de 16,71 tone la sfârșitul lunii mai 2015 (28). |
| --- | --- |

(150)

În RPC, stocurile de oțel din depozitele a 40 de mari orașe au scăzut, conform declarațiilor, la 8,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2016, de la 9,47 tone la sfârșitul lunii mai 2016, față de 12,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2015. În luna mai 2016, stocurile de oțel deținute de 80 de oțelării majore din China se ridicau la 14,17 tone, față de 16,71 tone la sfârșitul lunii mai 2015 (28).

28

| (151) | În concluzie, stocurile de oțel sunt în scădere, atât la finalul perioadei de anchetă, cât și în perioada ulterioară acesteia. Cu toate că acest factor nu este determinant în cadrul analizei, el ar putea indica o nouă scădere potențială a prețurilor, ceea ce sporește riscul de prejudiciu. |
| --- | --- |

(151)

În concluzie, stocurile de oțel sunt în scădere, atât la finalul perioadei de anchetă, cât și în perioada ulterioară acesteia. Cu toate că acest factor nu este determinant în cadrul analizei, el ar putea indica o nouă scădere potențială a prețurilor, ceea ce sporește riscul de prejudiciu.

5.2.5.   Alte elemente: rentabilitatea și nivelul comenzilor din Uniune ale industriei din Uniune

Alte elemente: rentabilitatea și nivelul comenzilor din Uniune ale industriei din Uniune

| (152) | Industria din Uniune are nevoie de profituri sustenabile. Prin urmare, acest indicator de prejudiciu este foarte important. Nivelul comenzilor este reprezentat de angajamentele confirmate din partea clienților și arată evoluția vânzărilor industriei din Uniune în lunile următoare. Comisia a fost în măsură să colecteze și să analizeze date referitoare la profit și la nivelul comenzilor pentru perioada de anchetă și perioada ulterioară. |
| --- | --- |

(152)

Industria din Uniune are nevoie de profituri sustenabile. Prin urmare, acest indicator de prejudiciu este foarte important. Nivelul comenzilor este reprezentat de angajamentele confirmate din partea clienților și arată evoluția vânzărilor industriei din Uniune în lunile următoare. Comisia a fost în măsură să colecteze și să analizeze date referitoare la profit și la nivelul comenzilor pentru perioada de anchetă și perioada ulterioară.

| (153) | Așa cum se menționează în considerentul (113), producătorii din Uniune au început să se redreseze ușor în cursul anului 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015 în ceea ce privește rentabilitatea. Așa cum se menționează în considerentul (116), în a doua jumătate a anului 2015, Uniunea a început să înregistreze pierderi de rentabilitate, acestea atingând nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(153)

Așa cum se menționează în considerentul (113), producătorii din Uniune au început să se redreseze ușor în cursul anului 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015 în ceea ce privește rentabilitatea. Așa cum se menționează în considerentul (116), în a doua jumătate a anului 2015, Uniunea a început să înregistreze pierderi de rentabilitate, acestea atingând nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din perioada de anchetă.

| (154) | Pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, nu erau încă disponibile cifrele privind rentabilitatea pentru întreaga industrie din Uniune. Cifrele referitoare la rentabilitate au fost însă colectate pentru reclamanți, care reprezintă aproximativ 90 % din producția totală a industriei Uniunii, după cum se menționează la considerentul (62). Aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În acest stadiu al anchetei, datele privind rentabilitatea și nivelul comenzilor sunt cele mai bune date disponibile. |
| --- | --- |

(154)

Pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, nu erau încă disponibile cifrele privind rentabilitatea pentru întreaga industrie din Uniune. Cifrele referitoare la rentabilitate au fost însă colectate pentru reclamanți, care reprezintă aproximativ 90 % din producția totală a industriei Uniunii, după cum se menționează la considerentul (62). Aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În acest stadiu al anchetei, datele privind rentabilitatea și nivelul comenzilor sunt cele mai bune date disponibile.

| (155) | Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (145), prețurile exporturilor din China au scăzut și mai mult în cursul primei jumătăți a anului 2016, situându-se sub costul de producție al producătorilor din Uniune. Acest lucru demonstrează o stabilire agresivă a prețurilor din China pe piața Uniunii, care nu poate fi susținută în viitor de către producătorii din Uniune. Această situație este confirmată de tabelul de mai jos, care prezintă informații privind rentabilitatea reclamanților. Ancheta a constatat o deteriorare suplimentară a rentabilității pentru reclamanți.

  Tabelul 17


  Evoluția rentabilității și a nivelului comenzilor reclamanților











  Descriere | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | aprilie 2015 – martie 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitate | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | de la – 3 până la – 5 % | de la – 5 % până la – 7 % |
| Nivelul comenzilor | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Sursa: Eurofer |

(155)

Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (145), prețurile exporturilor din China au scăzut și mai mult în cursul primei jumătăți a anului 2016, situându-se sub costul de producție al producătorilor din Uniune. Acest lucru demonstrează o stabilire agresivă a prețurilor din China pe piața Uniunii, care nu poate fi susținută în viitor de către producătorii din Uniune. Această situație este confirmată de tabelul de mai jos, care prezintă informații privind rentabilitatea reclamanților. Ancheta a constatat o deteriorare suplimentară a rentabilității pentru reclamanți.

Tabelul 17

Tabelul 17

Evoluția rentabilității și a nivelului comenzilor reclamanților

Evoluția rentabilității și a nivelului comenzilor reclamanților

Descriere

2012

2013

2014

2015

aprilie 2015 – martie 2016

Rentabilitate

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

de la – 3 până la – 5 %

de la – 5 % până la – 7 %

Nivelul comenzilor

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Sursa: Eurofer

Sursa:

5.2.6.   Caracterul previzibil și iminent al modificării circumstanțelor

Caracterul previzibil și iminent al modificării circumstanțelor

| (156) | Articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază prevede: „Modificarea condițiilor care ar crea o situație în care dumpingul ar cauza un prejudiciu trebuie să fie previzibilă în mod clar și iminentă.” |
| --- | --- |

(156)

Articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază prevede: „Modificarea condițiilor care ar crea o situație în care dumpingul ar cauza un prejudiciu trebuie să fie previzibilă în mod clar și iminentă.”

| (157) | Toți factorii de mai sus au fost analizați și verificați pentru perioada de anchetă. În particular, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a atins nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din 2015, când presiunea prețurilor chineze a fost resimțită cel mai puternic. În plus, datele pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă au arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Dacă această tendință continuă, situația fragilă a industriei din Uniune se va transforma într-un prejudiciu important în scurt timp. Pe baza datelor privind perioada de anchetă, Comisia a concluzionat așadar că a existat o schimbare în mod clar previzibilă și iminentă a circumstanțelor la sfârșitul perioadei de anchetă, care va crea o situație în care dumpingul va cauza un prejudiciu. |
| --- | --- |

(157)

Toți factorii de mai sus au fost analizați și verificați pentru perioada de anchetă. În particular, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a atins nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din 2015, când presiunea prețurilor chineze a fost resimțită cel mai puternic. În plus, datele pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă au arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Dacă această tendință continuă, situația fragilă a industriei din Uniune se va transforma într-un prejudiciu important în scurt timp. Pe baza datelor privind perioada de anchetă, Comisia a concluzionat așadar că a existat o schimbare în mod clar previzibilă și iminentă a circumstanțelor la sfârșitul perioadei de anchetă, care va crea o situație în care dumpingul va cauza un prejudiciu.

5.3.   Concluzie privind riscul de prejudiciu

Concluzie privind riscul de prejudiciu

| (158) | Deși industria din Uniune era în curs de redresare în anul 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015, aproape toți indicatorii de prejudiciu au început să scadă considerabil în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2015. Ancheta a arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Previziunile industriei din Uniune privind rentabilitatea viitoare și vânzările viitoare sunt negative și ar putea fi confirmate [a se vedea tabelul 17 de la considerentul (155)]. Scăderea vânzărilor și marjele reduse sau negative sunt susceptibile de a conduce la pierderi semnificative, la pierderea unor comenzi și la reducerea locurilor de muncă. Prin urmare, toți factorii evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, în special rata de creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping în 2015 (creștere care a continuat în 2016) la prețuri din ce în ce mai mici, capacitățile excedentare enorme din RPC, precum și evoluția negativă a rentabilității industriei din Uniune sugerează același lucru. |
| --- | --- |

(158)

Deși industria din Uniune era în curs de redresare în anul 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015, aproape toți indicatorii de prejudiciu au început să scadă considerabil în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2015. Ancheta a arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Previziunile industriei din Uniune privind rentabilitatea viitoare și vânzările viitoare sunt negative și ar putea fi confirmate [a se vedea tabelul 17 de la considerentul (155)]. Scăderea vânzărilor și marjele reduse sau negative sunt susceptibile de a conduce la pierderi semnificative, la pierderea unor comenzi și la reducerea locurilor de muncă. Prin urmare, toți factorii evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, în special rata de creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping în 2015 (creștere care a continuat în 2016) la prețuri din ce în ce mai mici, capacitățile excedentare enorme din RPC, precum și evoluția negativă a rentabilității industriei din Uniune sugerează același lucru.

| (159) | Având în vedere această analiză, Comisia a concluzionat, în această etapă, că la sfârșitul perioadei de anchetă exista o amenințare previzibilă în mod clar și iminentă cu producerea unui prejudiciu industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(159)

Având în vedere această analiză, Comisia a concluzionat, în această etapă, că la sfârșitul perioadei de anchetă exista o amenințare previzibilă în mod clar și iminentă cu producerea unui prejudiciu industriei din Uniune.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (160) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă amenințarea cu un prejudiciu important adus industriei din Uniune a fost cauzată de importurile existente care făceau obiectul unui dumping din țara în cauză. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut, în același timp, să amenințe industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că nicio eventuală amenințare cu prejudiciul cauzată de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC nu putea fi atribuită acestor importuri. Factorii respectivi sunt: criza economică și scăderea cererii de oțel, costul materiilor prime care a provocat scăderea prețurilor de vânzare, importurile din alte țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune și prezumția că un producător din Uniune cauzează un prejudiciu industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(160)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă amenințarea cu un prejudiciu important adus industriei din Uniune a fost cauzată de importurile existente care făceau obiectul unui dumping din țara în cauză. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut, în același timp, să amenințe industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că nicio eventuală amenințare cu prejudiciul cauzată de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC nu putea fi atribuită acestor importuri. Factorii respectivi sunt: criza economică și scăderea cererii de oțel, costul materiilor prime care a provocat scăderea prețurilor de vânzare, importurile din alte țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune și prezumția că un producător din Uniune cauzează un prejudiciu industriei din Uniune.

6.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (161) | Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi au scăzut în medie de la 600 EUR/tonă în 2012 la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă (– 33 %). Prin reducerea în mod continuu a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, și așa cum se arată la considerentul (76), producătorii-exportatori din China au reușit să își sporească semnificativ cota de piață din 2012 (0,79 %) până la perioada de anchetă (4,32 %). În particular, în cursul perioadei de anchetă, în comparație cu anii anteriori, a existat o creștere substanțială a importurilor din China. |
| --- | --- |

(161)

Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi au scăzut în medie de la 600 EUR/tonă în 2012 la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă (– 33 %). Prin reducerea în mod continuu a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, și așa cum se arată la considerentul (76), producătorii-exportatori din China au reușit să își sporească semnificativ cota de piață din 2012 (0,79 %) până la perioada de anchetă (4,32 %). În particular, în cursul perioadei de anchetă, în comparație cu anii anteriori, a existat o creștere substanțială a importurilor din China.

| (162) | În timp ce scăderea cererii de oțel și consecințele crizei datoriilor din zona euro au avut un efect negativ asupra performanței industriei din Uniune în 2012 și 2013, industria din Uniune a fost în măsură să se redreseze ușor în 2014. Cu toate acestea, în special începând cu a doua jumătate a anului 2015, creșterea continuă a importurilor originare din țara în cauză la prețuri subcotate a avut un impact negativ evident asupra performanței industriei din Uniune. Într-adevăr, în timp ce, în 2015, industria din Uniune își micșora costurile prin creșterea productivității, inclusiv reducând locurile de muncă și beneficiind de scăderea prețurilor materiilor prime, importurile care făceau obiectul unui dumping continuau să crească și au obligat industria din Uniune să micșoreze și mai mult prețurile de vânzare din Uniune pentru a limita pierderea cotei de piață. Prin urmare, deși rentabilitatea industriei din Uniune a înregistrat o ușoară îmbunătățire prin reducerea pierderilor în 2014 și în prima jumătate a anului 2015, tendința s-a inversat complet din a doua jumătate a anului 2015: volumul importurilor din China a crescut în continuare, iar prețurile chineze au scăzut și mai mult, în vreme ce prețurile și rentabilitatea industriei din Uniune au continuat să scadă. |
| --- | --- |

(162)

În timp ce scăderea cererii de oțel și consecințele crizei datoriilor din zona euro au avut un efect negativ asupra performanței industriei din Uniune în 2012 și 2013, industria din Uniune a fost în măsură să se redreseze ușor în 2014. Cu toate acestea, în special începând cu a doua jumătate a anului 2015, creșterea continuă a importurilor originare din țara în cauză la prețuri subcotate a avut un impact negativ evident asupra performanței industriei din Uniune. Într-adevăr, în timp ce, în 2015, industria din Uniune își micșora costurile prin creșterea productivității, inclusiv reducând locurile de muncă și beneficiind de scăderea prețurilor materiilor prime, importurile care făceau obiectul unui dumping continuau să crească și au obligat industria din Uniune să micșoreze și mai mult prețurile de vânzare din Uniune pentru a limita pierderea cotei de piață. Prin urmare, deși rentabilitatea industriei din Uniune a înregistrat o ușoară îmbunătățire prin reducerea pierderilor în 2014 și în prima jumătate a anului 2015, tendința s-a inversat complet din a doua jumătate a anului 2015: volumul importurilor din China a crescut în continuare, iar prețurile chineze au scăzut și mai mult, în vreme ce prețurile și rentabilitatea industriei din Uniune au continuat să scadă.

| (163) | Având în vedere coincidența în timp între, pe de o parte, nivelul tot mai mare al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, pierderea cotei de piață suferită de industria din Uniune și scăderea prețurilor, care au condus la noi pierderi, în special din a doua jumătate a anului 2015, Comisia a concluzionat că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(163)

Având în vedere coincidența în timp între, pe de o parte, nivelul tot mai mare al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, pierderea cotei de piață suferită de industria din Uniune și scăderea prețurilor, care au condus la noi pierderi, în special din a doua jumătate a anului 2015, Comisia a concluzionat că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune.

| (164) | În plus, încetinirea progresivă a economiei chineze și supracapacitatea foarte semnificativă a industriei siderurgice din China i-au determinat pe producătorii de oțel din China să își redirecționeze producția excedentară către piețele de export, iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă. Alte piețe de export în mod tradițional importante au instituit măsuri împotriva produselor chinezești din oțel, inclusiv a produselor plate din oțel laminate la cald. |
| --- | --- |

(164)

În plus, încetinirea progresivă a economiei chineze și supracapacitatea foarte semnificativă a industriei siderurgice din China i-au determinat pe producătorii de oțel din China să își redirecționeze producția excedentară către piețele de export, iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă. Alte piețe de export în mod tradițional importante au instituit măsuri împotriva produselor chinezești din oțel, inclusiv a produselor plate din oțel laminate la cald.

| (165) | În condițiile în care au fost impuse tot mai multe măsuri de apărare comercială în întreaga lume, este foarte probabil ca piața Uniunii să fi devenit una dintre cele mai atractive destinații pentru importurile care fac obiectul unui dumping din China, în detrimentul industriei din Uniune. Această concluzie este confirmată de:






  — | statisticile Eurostat privind importurile, care arată că nivelul importurilor din China continuă să fie semnificativ după încheierea perioadei de anchetă; |
| --- | --- | --- |

(165)

În condițiile în care au fost impuse tot mai multe măsuri de apărare comercială în întreaga lume, este foarte probabil ca piața Uniunii să fi devenit una dintre cele mai atractive destinații pentru importurile care fac obiectul unui dumping din China, în detrimentul industriei din Uniune. Această concluzie este confirmată de:

—

statisticile Eurostat privind importurile, care arată că nivelul importurilor din China continuă să fie semnificativ după încheierea perioadei de anchetă;

| — | nivelul scăzut al cererii interne chineze de oțel. |
| --- | --- |

—

nivelul scăzut al cererii interne chineze de oțel.

6.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

6.2.1.   Criza economică

Criza economică

| (166) | Scăderea cererii de oțel în principal în 2012 și după criza datoriilor din zona euro a avut efecte negative asupra performanței industriei siderurgice din Uniune în 2012 și 2013. Așa cum se menționează în considerentul (106), Comisia recunoaște efectele negative. Cu toate acestea, se observă, de asemenea, că industria din Uniune a început să se redreseze în 2014 și 2015. |
| --- | --- |

(166)

Scăderea cererii de oțel în principal în 2012 și după criza datoriilor din zona euro a avut efecte negative asupra performanței industriei siderurgice din Uniune în 2012 și 2013. Așa cum se menționează în considerentul (106), Comisia recunoaște efectele negative. Cu toate acestea, se observă, de asemenea, că industria din Uniune a început să se redreseze în 2014 și 2015.

| (167) | Prin urmare, pe de o parte, chiar dacă industria din Uniune a fost afectată de criza datoriilor din zona euro, cu precădere în perioada 2012-2013, piața a început să depășească încet efectele acesteia, existând un nivel relativ stabil, chiar în creștere, al cererii pe piața Uniunii începând cu 2013. În consecință, deși între 2014 și 2015 industria din Uniune ar fi putut să beneficieze mai mult de redresarea pieței, creșterea puternică a importurilor din RPC a împiedicat-o să facă acest lucru. Importurile ieftine din China au crescut treptat și au câștigat cote de piață în detrimentul industriei din Uniune. Presiunea continuă a importurilor a început să se manifeste pe deplin începând cu a doua jumătate a anului 2015. |
| --- | --- |

(167)

Prin urmare, pe de o parte, chiar dacă industria din Uniune a fost afectată de criza datoriilor din zona euro, cu precădere în perioada 2012-2013, piața a început să depășească încet efectele acesteia, existând un nivel relativ stabil, chiar în creștere, al cererii pe piața Uniunii începând cu 2013. În consecință, deși între 2014 și 2015 industria din Uniune ar fi putut să beneficieze mai mult de redresarea pieței, creșterea puternică a importurilor din RPC a împiedicat-o să facă acest lucru. Importurile ieftine din China au crescut treptat și au câștigat cote de piață în detrimentul industriei din Uniune. Presiunea continuă a importurilor a început să se manifeste pe deplin începând cu a doua jumătate a anului 2015.

| (168) | Prin urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că impactul negativ al crizei datoriilor din zona euro s-a manifestat în principal în cursul anilor 2012 și 2013 din perioada examinată și înainte de perioada de anchetă. Cu toate acestea, impactul respectiv nu a contribuit la riscul de prejudiciu constatat la sfârșitul anului 2015. |
| --- | --- |

(168)

Prin urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că impactul negativ al crizei datoriilor din zona euro s-a manifestat în principal în cursul anilor 2012 și 2013 din perioada examinată și înainte de perioada de anchetă. Cu toate acestea, impactul respectiv nu a contribuit la riscul de prejudiciu constatat la sfârșitul anului 2015.

6.2.2.   Scăderea costului materiilor prime principale (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru produsul în cauză/produsul similar

Scăderea costului materiilor prime principale (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru produsul în cauză/produsul similar

| (169) | Una dintre părțile interesate a afirmat că prețurile produsului în cauză și ale produsului similar urmează o tendință unică a prețurilor la nivel mondial și practic reflectă scăderea prețurilor minereului de fier. Ca atare, factorul care exercită presiunea asupra prețurilor și reprezintă amenințarea cu prejudiciul nu îl constituie exporturile chineze, ci o tendință mondială. |
| --- | --- |

(169)

Una dintre părțile interesate a afirmat că prețurile produsului în cauză și ale produsului similar urmează o tendință unică a prețurilor la nivel mondial și practic reflectă scăderea prețurilor minereului de fier. Ca atare, factorul care exercită presiunea asupra prețurilor și reprezintă amenințarea cu prejudiciul nu îl constituie exporturile chineze, ci o tendință mondială.

| (170) | Comisia a analizat evoluția prețurilor materiilor prime pentru produsele plate laminate la cald pentru perioada examinată. |
| --- | --- |

(170)

Comisia a analizat evoluția prețurilor materiilor prime pentru produsele plate laminate la cald pentru perioada examinată.

| (171) | În primul rând, în cadrul piețelor oțelului existente, cum ar fi piața Uniunii, producătorii interni concurează cu multe surse de import, așa cum se arată în tabelul 18 din considerentul (177) de mai jos, ceea ce a dus la o creștere a presiunii asupra prețurilor și, în consecință, la erodarea acestora. |
| --- | --- |

(171)

În primul rând, în cadrul piețelor oțelului existente, cum ar fi piața Uniunii, producătorii interni concurează cu multe surse de import, așa cum se arată în tabelul 18 din considerentul (177) de mai jos, ceea ce a dus la o creștere a presiunii asupra prețurilor și, în consecință, la erodarea acestora.

| (172) | În al doilea rând, deși RPC este țara cu cel mai mare consum de oțel din lume, aceasta are o capacitate excedentară semnificativă. Producătorii chinezi sunt astfel stimulați să își exporte producția excedentară la prețuri scăzute pe cele mai atractive piețe, inclusiv pe piața Uniunii. Prin urmare, tendința prețurilor materiilor prime nu este singurul factor care influențează prețurile la nivel mondial. |
| --- | --- |

(172)

În al doilea rând, deși RPC este țara cu cel mai mare consum de oțel din lume, aceasta are o capacitate excedentară semnificativă. Producătorii chinezi sunt astfel stimulați să își exporte producția excedentară la prețuri scăzute pe cele mai atractive piețe, inclusiv pe piața Uniunii. Prin urmare, tendința prețurilor materiilor prime nu este singurul factor care influențează prețurile la nivel mondial.

| (173) | În al treilea rând, este recunoscut faptul că prețurile pentru principalele materii prime (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru fabricarea produselor plate laminate la cald au scăzut în mod semnificativ între 2012 și 2015, după cum urmează:






  — | prețul minereului de fier a scăzut de la aproximativ 141 USD pe MT la 56 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 60 %; |
| --- | --- | --- |

(173)

În al treilea rând, este recunoscut faptul că prețurile pentru principalele materii prime (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru fabricarea produselor plate laminate la cald au scăzut în mod semnificativ între 2012 și 2015, după cum urmează:

—

prețul minereului de fier a scăzut de la aproximativ 141 USD pe MT la 56 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 60 %;

| — | prețul deșeurilor din demolări a scăzut de la aproximativ 327 EUR pe MT la 159 EUR pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 51 %; |
| --- | --- |

—

prețul deșeurilor din demolări a scăzut de la aproximativ 327 EUR pe MT la 159 EUR pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 51 %;

| — | prețul cărbunelui cocsificabil a scăzut de la aproximativ 252 USD pe MT la 121 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 52 %. |
| --- | --- |

—

prețul cărbunelui cocsificabil a scăzut de la aproximativ 252 USD pe MT la 121 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 52 %.

| (174) | Cu toate acestea, din analiza costului de producție al celui mai mare producător din Uniune inclus în eșantion, reiese că impactul acestor scăderi ale prețurilor materiilor prime este mult mai mic decât evoluția menționată a prețurilor. Evoluția se referă la valori medii și nu reflectă costurile pentru producătorii din Uniune, care depind și de calitate, de cantitate și de relațiile contractuale. De exemplu, costurile celor trei materii prime susmenționate au reprezentat aproximativ 60 % din costul total de producție al unui producător important în 2012, dar au rămas, totuși, la un nivel de 50 % din costul său total de producție în 2015. Acest lucru arată că nu există o corelație directă între scăderea prețurilor materiilor prime și o scădere a costurilor de producție pentru produsele plate laminate la cald. |
| --- | --- |

(174)

Cu toate acestea, din analiza costului de producție al celui mai mare producător din Uniune inclus în eșantion, reiese că impactul acestor scăderi ale prețurilor materiilor prime este mult mai mic decât evoluția menționată a prețurilor. Evoluția se referă la valori medii și nu reflectă costurile pentru producătorii din Uniune, care depind și de calitate, de cantitate și de relațiile contractuale. De exemplu, costurile celor trei materii prime susmenționate au reprezentat aproximativ 60 % din costul total de producție al unui producător important în 2012, dar au rămas, totuși, la un nivel de 50 % din costul său total de producție în 2015. Acest lucru arată că nu există o corelație directă între scăderea prețurilor materiilor prime și o scădere a costurilor de producție pentru produsele plate laminate la cald.

| (175) | În plus, costul de producție în cadrul industriei din Uniune a scăzut în total cu 25 % în perioada examinată [a se vedea considerentul (104)], acesta fiind rezultatul nu doar al unui cost mai mic al materiilor prime, ci și al creșterii eficienței realizate de producătorii din Uniune. În plus, prețurile medii de import au scăzut cu un procent mai mare, și anume cu 33 % în aceeași perioadă [a se vedea considerentele (78) și (79)]. |
| --- | --- |

(175)

În plus, costul de producție în cadrul industriei din Uniune a scăzut în total cu 25 % în perioada examinată [a se vedea considerentul (104)], acesta fiind rezultatul nu doar al unui cost mai mic al materiilor prime, ci și al creșterii eficienței realizate de producătorii din Uniune. În plus, prețurile medii de import au scăzut cu un procent mai mare, și anume cu 33 % în aceeași perioadă [a se vedea considerentele (78) și (79)].

| (176) | În condiții de piață echitabile, industria din Uniune ar fi putut să își mențină nivelurile prețurilor de vânzare, astfel încât să beneficieze de avantajele unei reduceri a costurilor și să devină din nou rentabilă. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze tendința prețurilor pe piața Uniunii și prețurile au scăzut. În cursul perioadei de anchetă, producătorii din Uniune au fost chiar nevoiți să vândă la prețuri inferioare costurilor, deși au reușit deja să își reducă semnificativ costurile de producție. |
| --- | --- |

(176)

În condiții de piață echitabile, industria din Uniune ar fi putut să își mențină nivelurile prețurilor de vânzare, astfel încât să beneficieze de avantajele unei reduceri a costurilor și să devină din nou rentabilă. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze tendința prețurilor pe piața Uniunii și prețurile au scăzut. În cursul perioadei de anchetă, producătorii din Uniune au fost chiar nevoiți să vândă la prețuri inferioare costurilor, deși au reușit deja să își reducă semnificativ costurile de producție.

6.2.3.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (177) | Volumul importurilor și cota de piață (ca volum din totalul importurilor) din țări terțe au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 18


  Volume, prețuri unitare și cote de piață ale importurilor din țări terțe | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZILIA |
| Volumul importurilor din Brazilia | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Prețurile unitare ale importurilor din Brazilia | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Cota de piață | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Procent din volumul total al importurilor Uniunii | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAN |
| Volumul importurilor din Iran | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Prețurile unitare ale importurilor din Iran | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Cota de piață | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Procent din volumul total al importurilor Uniunii | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RUSIA |
| Volumul importurilor din Rusia | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Prețurile unitare ale importurilor din Rusia | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Cota de piață | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Procent din volumul total al importurilor Uniunii | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SERBIA |
| Volumul importurilor din Serbia | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Prețurile unitare ale importurilor din Serbia | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Cota de piață | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Procent din volumul total al importurilor Uniunii | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UCRAINA |
| Volumul importurilor din Ucraina | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Prețurile unitare ale importurilor din Ucraina | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Cota de piață | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Procent din volumul total al importurilor Uniunii | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Sursa: Eurostat |

(177)

Volumul importurilor și cota de piață (ca volum din totalul importurilor) din țări terțe au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 18

Tabelul 18

Volume, prețuri unitare și cote de piață ale importurilor din țări terțe

Volume, prețuri unitare și cote de piață ale importurilor din țări terțe

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

BRAZILIA

Volumul importurilor din Brazilia

69 457

41 895

108 973

580 525

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Prețurile unitare ale importurilor din Brazilia

515

461

433

386

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Cota de piață

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Procent din volumul total al importurilor Uniunii

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAN

Volumul importurilor din Iran

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Prețurile unitare ale importurilor din Iran

499

454

415

369

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Cota de piață

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Procent din volumul total al importurilor Uniunii

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RUSIA

Volumul importurilor din Rusia

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Prețurile unitare ale importurilor din Rusia

500

448

431

387

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Cota de piață

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Procent din volumul total al importurilor Uniunii

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SERBIA

Volumul importurilor din Serbia

156 894

155 055

211 835

427 558

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Prețurile unitare ale importurilor din Serbia

523

468

442

400

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Cota de piață

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Procent din volumul total al importurilor Uniunii

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UCRAINA

Volumul importurilor din Ucraina

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Prețurile unitare ale importurilor din Ucraina

478

429

415

370

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Cota de piață

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Procent din volumul total al importurilor Uniunii

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (178) | Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76), importurile din RPC au crescut cu 516 % în cursul perioadei examinate. Cu toate că rata de creștere în cursul perioadei examinate a fost chiar mai mare pentru Brazilia (+ 736 %) și Iran (+ 952 %), nivelurile importurilor din aceste țări (580 525 de tone din Brazilia, respectiv 1 015 088 de tone din Iran) au fost mult mai mici decât importurile din RPC în cifre absolute (1 519 304 tone din RPC) în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(178)

Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76), importurile din RPC au crescut cu 516 % în cursul perioadei examinate. Cu toate că rata de creștere în cursul perioadei examinate a fost chiar mai mare pentru Brazilia (+ 736 %) și Iran (+ 952 %), nivelurile importurilor din aceste țări (580 525 de tone din Brazilia, respectiv 1 015 088 de tone din Iran) au fost mult mai mici decât importurile din RPC în cifre absolute (1 519 304 tone din RPC) în cursul perioadei de anchetă.

| (179) | În plus, comparând cifrele de export absolute, se observă că țara în cauză a fost al doilea mare exportator către piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă, după Rusia. Este posibil ca importurile din Rusia (29) să fi contribuit la amenințarea cu prejudiciul, dar nu au anulat legătura de cauzalitate, din considerentele prezentate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(179)

În plus, comparând cifrele de export absolute, se observă că țara în cauză a fost al doilea mare exportator către piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă, după Rusia. Este posibil ca importurile din Rusia (29) să fi contribuit la amenințarea cu prejudiciul, dar nu au anulat legătura de cauzalitate, din considerentele prezentate în cele ce urmează.

29

| (180) | În primul rând, rata de creștere a importurilor din RPC în cursul perioadei examinate (+ 516 %) este mult mai mare decât cea a importurilor din Rusia (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

În primul rând, rata de creștere a importurilor din RPC în cursul perioadei examinate (+ 516 %) este mult mai mare decât cea a importurilor din Rusia (+ 28 %).

| (181) | În al doilea rând, RPC a redus decalajul față de Rusia, care nu a exportat decât un volum puțin mai mare, și anume 773 686 de tone (sursa: Eurostat) în prima jumătate a anului 2016, comparativ cu un volum de 773 275 de tone (sursa: Eurostat) exportat de RPC în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(181)

În al doilea rând, RPC a redus decalajul față de Rusia, care nu a exportat decât un volum puțin mai mare, și anume 773 686 de tone (sursa: Eurostat) în prima jumătate a anului 2016, comparativ cu un volum de 773 275 de tone (sursa: Eurostat) exportat de RPC în aceeași perioadă.

| (182) | În al treilea rând, supracapacitatea Rusiei nu este la fel de mare ca cea existentă în RPC, după cum se arată în tabelul de mai jos:

  Tabelul 19


  Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)











  Țara | Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014 | Producția de oțel brut în 2013 | Producția de oțel brut în 2014 | Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013 | Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusia | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| RPC | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Sursa datelor privind capacitatea: OCDE ()


  Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) (). |

(182)

În al treilea rând, supracapacitatea Rusiei nu este la fel de mare ca cea existentă în RPC, după cum se arată în tabelul de mai jos:

Tabelul 19

Tabelul 19

Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)

Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)

Țara

Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014

Producția de oțel brut în 2013

Producția de oțel brut în 2014

Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013

Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014

Rusia

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

RPC

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Sursa datelor privind capacitatea: OCDE ()

Sursa datelor privind capacitatea:

Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) ().

| (183) | Chiar dacă cifrele de mai sus privind capacitatea se referă exclusiv la oțel brut, și chiar și în cazul, foarte puțin probabil, ca întreaga cantitate de oțel brut din Rusia să fie utilizată pentru producerea produsului similar, capacitatea excedentară a Rusiei ar fi mult sub capacitatea excedentară a Chinei. |
| --- | --- |

(183)

Chiar dacă cifrele de mai sus privind capacitatea se referă exclusiv la oțel brut, și chiar și în cazul, foarte puțin probabil, ca întreaga cantitate de oțel brut din Rusia să fie utilizată pentru producerea produsului similar, capacitatea excedentară a Rusiei ar fi mult sub capacitatea excedentară a Chinei.

| (184) | În plus, Comisia a procedat apoi la evaluarea prețurilor și a cotelor de piață ale importurilor din țările terțe. Comisia a constatat că importurile de produs similar din alte țări, cum ar fi Iranul, Rusia și Ucraina, au fost realizate la prețuri chiar mai mici decât cele ale importurilor din țara în cauză. Cu toate acestea, atunci când se analizează tendințele și volumul importurilor, este evident că nivelul importurilor din Iran a fost mult mai scăzut decât nivelul importurilor din RPC în cursul perioadei de anchetă, și că importurile din Rusia și Ucraina au crescut, într-adevăr, ca volum în perioada examinată, dar într-un ritm mult mai lent decât importurile din RPC. De asemenea, spre deosebire de importurile din RPC, cele din Rusia și Ucraina au pierdut o parte semnificativă din volumul total al importurilor Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(184)

În plus, Comisia a procedat apoi la evaluarea prețurilor și a cotelor de piață ale importurilor din țările terțe. Comisia a constatat că importurile de produs similar din alte țări, cum ar fi Iranul, Rusia și Ucraina, au fost realizate la prețuri chiar mai mici decât cele ale importurilor din țara în cauză. Cu toate acestea, atunci când se analizează tendințele și volumul importurilor, este evident că nivelul importurilor din Iran a fost mult mai scăzut decât nivelul importurilor din RPC în cursul perioadei de anchetă, și că importurile din Rusia și Ucraina au crescut, într-adevăr, ca volum în perioada examinată, dar într-un ritm mult mai lent decât importurile din RPC. De asemenea, spre deosebire de importurile din RPC, cele din Rusia și Ucraina au pierdut o parte semnificativă din volumul total al importurilor Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (185) | În fine, Comisia a comparat producția efectivă a țărilor terțe cu producția țării în cauză, constatând că cifrele din China le depășesc pe cele din toate celelalte țări, atât în ceea ce privește producția produsului similar, cât și în ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut.

  Tabelul 20


  Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)












  Țara | Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014 (1) | Producția de oțel brut în 2013 | Producția de oțel brut în 2014 (2) | Capacitatea excedentară teoretică în 2014 (1) | Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013 | Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusia | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| RPC | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ucraina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iran | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazilia | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Sursa datelor privind capacitatea: OCDE ()


  Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) (). |

(185)

În fine, Comisia a comparat producția efectivă a țărilor terțe cu producția țării în cauză, constatând că cifrele din China le depășesc pe cele din toate celelalte țări, atât în ceea ce privește producția produsului similar, cât și în ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut.

Tabelul 20

Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)

Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone)

Țara

Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014 (1)

Producția de oțel brut în 2013

Producția de oțel brut în 2014 (2)

Capacitatea excedentară teoretică în 2014 (1)

Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013

Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014

Rusia

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

RPC

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ucraina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iran

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazilia

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Sursa datelor privind capacitatea: OCDE ()

Sursa datelor privind capacitatea:

Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) ().

| (186) | Cifrele de mai sus privind producția de produs similar arată că țara în cauză depășește cu mult toate celelalte mari țări exportatoare. În plus, cifrele de mai sus privind capacitatea de producție de oțel brut indică, de asemenea, că numai RPC are o capacitate excedentară atât de masivă. |
| --- | --- |

(186)

Cifrele de mai sus privind producția de produs similar arată că țara în cauză depășește cu mult toate celelalte mari țări exportatoare. În plus, cifrele de mai sus privind capacitatea de producție de oțel brut indică, de asemenea, că numai RPC are o capacitate excedentară atât de masivă.

| (187) | Prin urmare, Comisia a constatat că RPC reprezintă o amenințare cu un prejudiciu iminent pentru industria din Uniune. După cum s-a menționat anterior, acest risc de prejudiciu a devenit chiar mai real, din cauza faptului că cererea de oțel din China este în scădere și că alte piețe de export ale Chinei devin din ce în ce mai greu de accesat. În consecință, o parte din volumele chineze ar putea continua să fie direcționate în viitorul apropiat către Uniune. |
| --- | --- |

(187)

Prin urmare, Comisia a constatat că RPC reprezintă o amenințare cu un prejudiciu iminent pentru industria din Uniune. După cum s-a menționat anterior, acest risc de prejudiciu a devenit chiar mai real, din cauza faptului că cererea de oțel din China este în scădere și că alte piețe de export ale Chinei devin din ce în ce mai greu de accesat. În consecință, o parte din volumele chineze ar putea continua să fie direcționate în viitorul apropiat către Uniune.

| (188) | În același timp, este de asemenea probabil ca importurile din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina să fi contribuit la amenințarea cu un prejudiciu important. Cu toate acestea, producția, evoluția importurilor și volumele precise ale importurilor în cifre absolute nu au o asemenea amploare încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC, din ce în ce mai consistente și la prețuri care fac obiectul unui dumping tot mai puternic, și existența unei amenințări cu producerea unui prejudiciu pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(188)

În același timp, este de asemenea probabil ca importurile din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina să fi contribuit la amenințarea cu un prejudiciu important. Cu toate acestea, producția, evoluția importurilor și volumele precise ale importurilor în cifre absolute nu au o asemenea amploare încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC, din ce în ce mai consistente și la prețuri care fac obiectul unui dumping tot mai puternic, și existența unei amenințări cu producerea unui prejudiciu pentru industria din Uniune.

6.2.4.   Rezultatele vânzărilor la export ale industriei din Uniune

| (189) | Volumul exporturilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 21


  Volumul exporturilor către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor către clienți neafiliați | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(189)

Volumul exporturilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 21

Tabelul 21

Volumul exporturilor către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Volumul exporturilor către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul exporturilor către clienți neafiliați

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Preț mediu (EUR/tonă)

516

463

459

391

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (190) | Volumul exporturilor către clienți neafiliați a crescut cu 3 % în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește prețurile, acestea au scăzut în mod semnificativ, cu 24 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(190)

Volumul exporturilor către clienți neafiliați a crescut cu 3 % în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește prețurile, acestea au scăzut în mod semnificativ, cu 24 % pe parcursul perioadei examinate.

| (191) | Vânzările la export nu au reprezentat mai mult de 4 % din producția totală a Uniunii și 22 % din totalul vânzărilor către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. Totodată, scăderea prețurilor de export a urmat procentual aceeași tendință ca și prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, în această etapă, Comisia a concluzionat că performanța vânzărilor la export a producătorilor din Uniune a contribuit la situația precară a industriei. Cu toate acestea, nici acest factor nu a anulat legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și amenințarea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(191)

Vânzările la export nu au reprezentat mai mult de 4 % din producția totală a Uniunii și 22 % din totalul vânzărilor către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. Totodată, scăderea prețurilor de export a urmat procentual aceeași tendință ca și prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, în această etapă, Comisia a concluzionat că performanța vânzărilor la export a producătorilor din Uniune a contribuit la situația precară a industriei. Cu toate acestea, nici acest factor nu a anulat legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și amenințarea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune.

6.2.5.   Situația specifică a unui producător italian din Uniune

Situația specifică a unui producător italian din Uniune

| (192) | Una dintre părțile interesate a susținut că un producător italian cauzează un posibil prejudiciu industriei din Uniune. Partea respectivă a afirmat că acest producător italian beneficiază de ajutoare de stat ilegale în detrimentul celorlalți producători din Uniune pe piața Uniunii, posibil chiar „într-o asemenea măsură încât să întrerupă legătura de cauzalitate...”. Partea a susținut, de asemenea, că producția efectivă a producătorului italian a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(192)

Una dintre părțile interesate a susținut că un producător italian cauzează un posibil prejudiciu industriei din Uniune. Partea respectivă a afirmat că acest producător italian beneficiază de ajutoare de stat ilegale în detrimentul celorlalți producători din Uniune pe piața Uniunii, posibil chiar „într-o asemenea măsură încât să întrerupă legătura de cauzalitate...”. Partea a susținut, de asemenea, că producția efectivă a producătorului italian a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate.

| (193) | În primul rând, definirea și analiza industriei din Uniune se bazează pe întreaga industrie din Uniune, care îl include și pe producătorul italian. În ciuda faptului că acest producător italian și-a redus în mod semnificativ nivelul producției în cursul perioadei examinate, nivelurile de producție globale ale industriei din Uniune [a se vedea considerentul (87)] au crescut cu 2 %. Prin urmare, în ansamblu, toți ceilalți producători din Uniune și-au crescut producția în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(193)

În primul rând, definirea și analiza industriei din Uniune se bazează pe întreaga industrie din Uniune, care îl include și pe producătorul italian. În ciuda faptului că acest producător italian și-a redus în mod semnificativ nivelul producției în cursul perioadei examinate, nivelurile de producție globale ale industriei din Uniune [a se vedea considerentul (87)] au crescut cu 2 %. Prin urmare, în ansamblu, toți ceilalți producători din Uniune și-au crescut producția în cursul perioadei examinate.

| (194) | În al doilea rând, afirmația potrivit căreia producătorul italian beneficiază de un ajutor de stat ilegal este încă în curs de examinare de către Comisie, până în 2017. Deschiderea unei anchete nu anticipează rezultatul procedurii. Prin urmare, încă nu se pot trage concluzii cu privire la această afirmație. Cu toate acestea, Comisia a constatat că prețurile de vânzare practicate de acest producător italian s-au dovedit a fi mai mici decât prețurile medii de vânzare din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Dacă producătorul italian ar fi avut un impact semnificativ asupra prețurilor de vânzare din Uniune, ar fi fost de așteptat ca prețurile medii practicate în Uniune să fi crescut după reducerea producției acestuia. Acest lucru însă nu s-a întâmplat. |
| --- | --- |

(194)

În al doilea rând, afirmația potrivit căreia producătorul italian beneficiază de un ajutor de stat ilegal este încă în curs de examinare de către Comisie, până în 2017. Deschiderea unei anchete nu anticipează rezultatul procedurii. Prin urmare, încă nu se pot trage concluzii cu privire la această afirmație. Cu toate acestea, Comisia a constatat că prețurile de vânzare practicate de acest producător italian s-au dovedit a fi mai mici decât prețurile medii de vânzare din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Dacă producătorul italian ar fi avut un impact semnificativ asupra prețurilor de vânzare din Uniune, ar fi fost de așteptat ca prețurile medii practicate în Uniune să fi crescut după reducerea producției acestuia. Acest lucru însă nu s-a întâmplat.

| (195) | În al treilea rând, faptul că anumiți producători din Uniune au performanțe mai bune pe piața Uniunii decât alții poate fi rezultatul mai multor factori, dar nu afectează concluzia provizorie conform căreia industria din Uniune în ansamblul său este afectată de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(195)

În al treilea rând, faptul că anumiți producători din Uniune au performanțe mai bune pe piața Uniunii decât alții poate fi rezultatul mai multor factori, dar nu afectează concluzia provizorie conform căreia industria din Uniune în ansamblul său este afectată de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (196) | Drept urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că situația specifică a unui producător italian nu a contribuit la situația precară a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(196)

Drept urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că situația specifică a unui producător italian nu a contribuit la situația precară a industriei din Uniune.

6.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (197) | S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din China care fac obiectul unui dumping și amenințarea cu producerea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune. Există o coincidență clară în timp între creșterea puternică a nivelului importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri de vânzare în continuă scădere din RPC și scăderea performanței Uniunii, în special începând din a doua jumătate a anului 2015. Industria din Uniune nu a avut altă soluție decât să se alinieze la nivelul prețurilor stabilit de importurile care fac obiectul unui dumping pentru a evita o nouă scădere a cotei sale de piață. Acest lucru a avut ca rezultat o situație în care se înregistrează pierderi, care este susceptibilă să se deterioreze și mai mult. |
| --- | --- |

(197)

S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din China care fac obiectul unui dumping și amenințarea cu producerea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune. Există o coincidență clară în timp între creșterea puternică a nivelului importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri de vânzare în continuă scădere din RPC și scăderea performanței Uniunii, în special începând din a doua jumătate a anului 2015. Industria din Uniune nu a avut altă soluție decât să se alinieze la nivelul prețurilor stabilit de importurile care fac obiectul unui dumping pentru a evita o nouă scădere a cotei sale de piață. Acest lucru a avut ca rezultat o situație în care se înregistrează pierderi, care este susceptibilă să se deterioreze și mai mult.

| (198) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, cauzând riscul producerii unui prejudiciu important pentru industria din Uniune în ansamblu, la sfârșitul perioadei de anchetă. Situația producătorului italian nu a contribuit la situația precară a industriei din Uniune. S-a conchis că ceilalți factori identificați, precum criza economică, costurile materiilor prime, importurile din țări terțe și performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate dintre amenințarea unui prejudiciu important și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează, în această etapă, că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping în perioada de anchetă au reprezentat o amenințare cu un prejudiciu important pentru industria din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. S-a constatat că alți factori cunoscuți (în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping) care, în același timp, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(198)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, cauzând riscul producerii unui prejudiciu important pentru industria din Uniune în ansamblu, la sfârșitul perioadei de anchetă. Situația producătorului italian nu a contribuit la situația precară a industriei din Uniune. S-a conchis că ceilalți factori identificați, precum criza economică, costurile materiilor prime, importurile din țări terțe și performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate dintre amenințarea unui prejudiciu important și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează, în această etapă, că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping în perioada de anchetă au reprezentat o amenințare cu un prejudiciu important pentru industria din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. S-a constatat că alți factori cunoscuți (în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping) care, în același timp, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (199) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Ea a acordat o atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(199)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Ea a acordat o atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

7.1.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (200) | Industria din Uniune este localizată în mai multe state membre (Regatul Unit, Franța, Germania, Republica Cehă, Republica Slovacia, Italia, Luxemburg, Belgia, Polonia, Țările de Jos, Austria, Finlanda, Suedia, Portugalia, Ungaria și Spania) și angajează în mod direct aproximativ 18 000 de persoane în sectorul produselor plate din oțel laminate la cald. |
| --- | --- |

(200)

Industria din Uniune este localizată în mai multe state membre (Regatul Unit, Franța, Germania, Republica Cehă, Republica Slovacia, Italia, Luxemburg, Belgia, Polonia, Țările de Jos, Austria, Finlanda, Suedia, Portugalia, Ungaria și Spania) și angajează în mod direct aproximativ 18 000 de persoane în sectorul produselor plate din oțel laminate la cald.

| (201) | În cadrul anchetei au cooperat șaptesprezece producători. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Așa cum s-a arătat mai sus, în cadrul analizei indicatorilor prejudiciului, întreaga industrie din Uniune a suferit un prejudiciu în timpul perioadei examinate. În particular, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea, au fost grav afectați. Producătorii respectivi s-au confruntat cu o deteriorare a situației rentabilității, în special din a doua jumătate a anului 2015, și au fost afectați de importurile care fac obiectul unui dumping, cauzând riscul de prejudiciu care a devenit iminent la sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(201)

În cadrul anchetei au cooperat șaptesprezece producători. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Așa cum s-a arătat mai sus, în cadrul analizei indicatorilor prejudiciului, întreaga industrie din Uniune a suferit un prejudiciu în timpul perioadei examinate. În particular, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea, au fost grav afectați. Producătorii respectivi s-au confruntat cu o deteriorare a situației rentabilității, în special din a doua jumătate a anului 2015, și au fost afectați de importurile care fac obiectul unui dumping, cauzând riscul de prejudiciu care a devenit iminent la sfârșitul perioadei de anchetă.

| (202) | Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, ceea ce ar stopa scăderea prețurilor și ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabil ca riscul de prejudiciu să se materializeze și situația economică a industriei din Uniune să se deterioreze în continuare. O performanță negativă în segmentul produselor plate din oțel laminate la cald ar influența segmentele din aval și din amonte ale multor producători din Uniune, deoarece utilizarea capacității în cadrul acestor segmente are o legătură strânsă cu fabricarea produsului care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(202)

Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, ceea ce ar stopa scăderea prețurilor și ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabil ca riscul de prejudiciu să se materializeze și situația economică a industriei din Uniune să se deterioreze în continuare. O performanță negativă în segmentul produselor plate din oțel laminate la cald ar influența segmentele din aval și din amonte ale multor producători din Uniune, deoarece utilizarea capacității în cadrul acestor segmente are o legătură strânsă cu fabricarea produsului care face obiectul anchetei.

| (203) | Prin urmare, Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(203)

Prin urmare, Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

7.2.   Interesul importatorilor

Interesul importatorilor

| (204) | Așa cum s-a menționat în considerentele (11)-(13), niciun importator neafiliat nu a răspuns la chestionar și nu a furnizat Comisiei elemente care să arate în ce măsură importatorii ar fi afectați de instituirea măsurilor. Prin urmare, ținând cont și de faptul că, în afară de RPC, multe alte țări exportă către Uniune, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că este probabil ca instituirea de măsuri să nu fie în interesul importatorilor. |
| --- | --- |

(204)

Așa cum s-a menționat în considerentele (11)-(13), niciun importator neafiliat nu a răspuns la chestionar și nu a furnizat Comisiei elemente care să arate în ce măsură importatorii ar fi afectați de instituirea măsurilor. Prin urmare, ținând cont și de faptul că, în afară de RPC, multe alte țări exportă către Uniune, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că este probabil ca instituirea de măsuri să nu fie în interesul importatorilor.

7.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (205) | Produsele plate din oțel laminate la cald sunt utilizate ca produse industriale achiziționate de utilizatorii finali pentru diverse aplicații, inclusiv pentru construcții (producția de țevi din oțel), construcții navale, recipiente de gaz, recipiente sub presiune și conducte energetice. |
| --- | --- |

(205)

Produsele plate din oțel laminate la cald sunt utilizate ca produse industriale achiziționate de utilizatorii finali pentru diverse aplicații, inclusiv pentru construcții (producția de țevi din oțel), construcții navale, recipiente de gaz, recipiente sub presiune și conducte energetice.

| (206) | Un singur utilizator din Italia (Marcegaglia Carbon SPA) care efectuează importuri din țara în cauză și care produce, printre altele, tuburi, țevi și produse din oțel din aval a furnizat un răspuns la chestionar. Produsul în cauză/produsul similar este un element de cost pentru acest utilizator. |
| --- | --- |

(206)

Un singur utilizator din Italia (Marcegaglia Carbon SPA) care efectuează importuri din țara în cauză și care produce, printre altele, tuburi, țevi și produse din oțel din aval a furnizat un răspuns la chestionar. Produsul în cauză/produsul similar este un element de cost pentru acest utilizator.

| (207) | Acest utilizator italian a susținut că instituirea de măsuri pentru importurile din țara în cauză ar duce la o situație în care nu ar mai avea acces la o aprovizionare sigură cu produs în cauză pe piața Uniunii, în special la aprovizionarea cu rulouri de înaltă calitate utilizate pentru relaminare. Utilizatorul a afirmat că 88 % din producția totală a Uniunii este reprezentată de numai 16 societăți, care fac parte din opt grupuri mari, astfel încât cea mai mare parte a producției (aproximativ 70 %) este utilizată pe piața captivă. În consecință, se presupune că producătorii din Uniune, dată fiind cota lor de piață relativ ridicată, pot exercita o presiune puternică atât pe piața produsului în cauză, cât și pe piața din aval. |
| --- | --- |

(207)

Acest utilizator italian a susținut că instituirea de măsuri pentru importurile din țara în cauză ar duce la o situație în care nu ar mai avea acces la o aprovizionare sigură cu produs în cauză pe piața Uniunii, în special la aprovizionarea cu rulouri de înaltă calitate utilizate pentru relaminare. Utilizatorul a afirmat că 88 % din producția totală a Uniunii este reprezentată de numai 16 societăți, care fac parte din opt grupuri mari, astfel încât cea mai mare parte a producției (aproximativ 70 %) este utilizată pe piața captivă. În consecință, se presupune că producătorii din Uniune, dată fiind cota lor de piață relativ ridicată, pot exercita o presiune puternică atât pe piața produsului în cauză, cât și pe piața din aval.

| (208) | În primul rând, Comisia a precizat că obiectivul taxelor antidumping nu este de a închide piața Uniunii pentru toate importurile, ci de a restabili un comerț echitabil prin eliminarea efectului prejudiciabil al dumpingului. Ca atare, nu este de așteptat ca importurile din RPC să înceteze, ci să continue, însă la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(208)

În primul rând, Comisia a precizat că obiectivul taxelor antidumping nu este de a închide piața Uniunii pentru toate importurile, ci de a restabili un comerț echitabil prin eliminarea efectului prejudiciabil al dumpingului. Ca atare, nu este de așteptat ca importurile din RPC să înceteze, ci să continue, însă la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.

| (209) | În al doilea rând, Comisia a constatat că utilizatorul nu depinde exclusiv de importurile chinezești, ci a achiziționat produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă și de la producători din Uniune, dar și de la alți producători din alte țări terțe decât țara în cauză. |
| --- | --- |

(209)

În al doilea rând, Comisia a constatat că utilizatorul nu depinde exclusiv de importurile chinezești, ci a achiziționat produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă și de la producători din Uniune, dar și de la alți producători din alte țări terțe decât țara în cauză.

| (210) | În al treilea rând, chiar și în cazul în care prețurile produsului în cauză din China ar crește cu aproximativ 30 %, acest lucru ar avea doar un impact de 3 % asupra costului de producție al respectivului utilizator italian. Un astfel de impact este considerat minor. |
| --- | --- |

(210)

În al treilea rând, chiar și în cazul în care prețurile produsului în cauză din China ar crește cu aproximativ 30 %, acest lucru ar avea doar un impact de 3 % asupra costului de producție al respectivului utilizator italian. Un astfel de impact este considerat minor.

| (211) | În al patrulea rând, deoarece este de așteptat ca importurile din țara în cauză și din alte țări să continue după instituirea taxelor antidumping, și având în vedere că există surse de aprovizionare alternative, argumentul potrivit căruia instituirea de taxe antidumping ar face ca industria din Uniune să fie în măsură să exercite presiuni puternice asupra prețurilor este nefondat. Industria din Uniune este compusă din 23 de producători care le furnizează utilizatorilor o gamă largă de surse de aprovizionare în cadrul Uniunii, pe lângă opțiunea importurilor din alte țări terțe care produc și exportă produsul similar. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins afirmația că instituirea de măsuri ar duce la un deficit de aprovizionare cu produsul în cauză sau produsul similar. |
| --- | --- |

(211)

În al patrulea rând, deoarece este de așteptat ca importurile din țara în cauză și din alte țări să continue după instituirea taxelor antidumping, și având în vedere că există surse de aprovizionare alternative, argumentul potrivit căruia instituirea de taxe antidumping ar face ca industria din Uniune să fie în măsură să exercite presiuni puternice asupra prețurilor este nefondat. Industria din Uniune este compusă din 23 de producători care le furnizează utilizatorilor o gamă largă de surse de aprovizionare în cadrul Uniunii, pe lângă opțiunea importurilor din alte țări terțe care produc și exportă produsul similar. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins afirmația că instituirea de măsuri ar duce la un deficit de aprovizionare cu produsul în cauză sau produsul similar.

| (212) | În ceea ce privește eventualele efecte negative asupra concurenței de pe piața din Uniune, este adevărat că normele UE în materie de concurență impun standarde mai stricte de comportament pentru societățile care dețin o cotă de piață semnificativă. Cu toate acestea, este, în ultimă instanță, sarcina autorităților competente în materie de concurență să determine dacă există o poziție dominantă și dacă aceasta este utilizată în mod abuziv. |
| --- | --- |

(212)

În ceea ce privește eventualele efecte negative asupra concurenței de pe piața din Uniune, este adevărat că normele UE în materie de concurență impun standarde mai stricte de comportament pentru societățile care dețin o cotă de piață semnificativă. Cu toate acestea, este, în ultimă instanță, sarcina autorităților competente în materie de concurență să determine dacă există o poziție dominantă și dacă aceasta este utilizată în mod abuziv.

| (213) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în această etapă, că instituirea de măsuri ar fi împotriva interesului utilizatorilor, dar nu ar avea niciun efect negativ disproporționat asupra acestora. Au fost luate în considerare îndeosebi gama largă de surse de aprovizionare disponibile pe piață și faptul că ancheta a arătat că impactul măsurilor asupra costurilor utilizatorului care s-a manifestat a fost mai puțin semnificativ decât cel presupus. |
| --- | --- |

(213)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în această etapă, că instituirea de măsuri ar fi împotriva interesului utilizatorilor, dar nu ar avea niciun efect negativ disproporționat asupra acestora. Au fost luate în considerare îndeosebi gama largă de surse de aprovizionare disponibile pe piață și faptul că ancheta a arătat că impactul măsurilor asupra costurilor utilizatorului care s-a manifestat a fost mai puțin semnificativ decât cel presupus.

7.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (214) | Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune în planul rentabilității. Instituirea de măsuri le-ar permite producătorilor din Uniune să facă investițiile și activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru a-și îmbunătăți echipamentele utilizate pentru producția de oțel plat laminat la cald și a-și crește competitivitatea. |
| --- | --- |

(214)

Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune în planul rentabilității. Instituirea de măsuri le-ar permite producătorilor din Uniune să facă investițiile și activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru a-și îmbunătăți echipamentele utilizate pentru producția de oțel plat laminat la cald și a-și crește competitivitatea.

| (215) | Industria din Uniune a suferit deja o restructurare semnificativă în trecutul recent. În cazul în care nu se impun măsuri, amenințarea cu un prejudiciu iminent existentă la sfârșitul perioadei de anchetă este susceptibilă să se materializeze. Unii producători de oțel plat laminat la cald din Uniune ar putea fi nevoiți să își oprească sau să își reducă activitățile de producție de oțel plat laminat la cald, să disponibilizeze angajați și să reducă, pentru mulți utilizatori din Uniune, numărul surselor de aprovizionare disponibile. |
| --- | --- |

(215)

Industria din Uniune a suferit deja o restructurare semnificativă în trecutul recent. În cazul în care nu se impun măsuri, amenințarea cu un prejudiciu iminent existentă la sfârșitul perioadei de anchetă este susceptibilă să se materializeze. Unii producători de oțel plat laminat la cald din Uniune ar putea fi nevoiți să își oprească sau să își reducă activitățile de producție de oțel plat laminat la cald, să disponibilizeze angajați și să reducă, pentru mulți utilizatori din Uniune, numărul surselor de aprovizionare disponibile.

| (216) | În ceea ce privește interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor, Comisia a concluzionat, în această etapă, că instituirea de măsuri la nivelul propus ar avea doar un impact limitat. Mai precis, prețurile, rentabilitatea și nivelul ocupării forței de muncă în industria utilizatorilor nu ar fi afectate în mod disproporționat. Prin urmare, instituirea de măsuri la nivelul propus are numai un impact limitat asupra prețurilor din lanțul de aprovizionare și asupra performanței utilizatorilor. Nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va permite totodată importurile din țara în cauză, la prețuri echitabile. |
| --- | --- |

(216)

În ceea ce privește interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor, Comisia a concluzionat, în această etapă, că instituirea de măsuri la nivelul propus ar avea doar un impact limitat. Mai precis, prețurile, rentabilitatea și nivelul ocupării forței de muncă în industria utilizatorilor nu ar fi afectate în mod disproporționat. Prin urmare, instituirea de măsuri la nivelul propus are numai un impact limitat asupra prețurilor din lanțul de aprovizionare și asupra performanței utilizatorilor. Nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va permite totodată importurile din țara în cauză, la prețuri echitabile.

| (217) | Punând în balanță interesele puternice ale unei industrii importante din Uniune de a fi protejată împotriva practicilor neloiale, pe de o parte, și efectele probabile limitate ale măsurilor asupra importatorilor neafiliați și a utilizatorilor, care continuă să beneficieze de o gamă largă de surse de aprovizionare în Uniune, Comisia a concluzionat, în această etapă, că nu există motive convingătoare care să susțină faptul că nu este în interesul Uniunii să instituie măsuri asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză. |
| --- | --- |

(217)

Punând în balanță interesele puternice ale unei industrii importante din Uniune de a fi protejată împotriva practicilor neloiale, pe de o parte, și efectele probabile limitate ale măsurilor asupra importatorilor neafiliați și a utilizatorilor, care continuă să beneficieze de o gamă largă de surse de aprovizionare în Uniune, Comisia a concluzionat, în această etapă, că nu există motive convingătoare care să susțină faptul că nu este în interesul Uniunii să instituie măsuri asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză.

8.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (218) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, amenințarea cu prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica materializarea amenințării iminente cu producerea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune pe care o reprezintă importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(218)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, amenințarea cu prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica materializarea amenințării iminente cu producerea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune pe care o reprezintă importurile care fac obiectul unui dumping.

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (219) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina amenințarea cu un prejudiciu important. Potrivit jurisprudenței, prețul indicativ este prețul pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. În practica decizională a Comisiei, prețul indicativ este calculat în mod normal prin stabilirea costurilor de producție a produsului similar și adăugarea marjei de profit pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(219)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina amenințarea cu un prejudiciu important. Potrivit jurisprudenței, prețul indicativ este prețul pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. În practica decizională a Comisiei, prețul indicativ este calculat în mod normal prin stabilirea costurilor de producție a produsului similar și adăugarea marjei de profit pe care industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (220) | În ceea ce privește stabilirea unui profit-țintă, Comisia a analizat mai întâi propunerea reclamantului, care a indicat cifra de 12,9 %, luată dintr-o decizie anterioară a Comisiei cu privire la același produs (30). Această constatare datează însă din anul 2000, iar datele din urmă cu mai mult de 15 ani nu mai pot fi considerate reprezentative, având în vedere schimbările tehnologice și financiare care au apărut între timp în industria din Uniune. |
| --- | --- |

(220)

În ceea ce privește stabilirea unui profit-țintă, Comisia a analizat mai întâi propunerea reclamantului, care a indicat cifra de 12,9 %, luată dintr-o decizie anterioară a Comisiei cu privire la același produs (30). Această constatare datează însă din anul 2000, iar datele din urmă cu mai mult de 15 ani nu mai pot fi considerate reprezentative, având în vedere schimbările tehnologice și financiare care au apărut între timp în industria din Uniune.

30

| (221) | Comisia a analizat apoi datele privind rentabilitatea din anul 2008, pe care l-a considerat ca fiind cel mai reprezentativ pentru un produs din aval, și anume produsele din oțel laminate la rece (31). Produsul în cauză din ancheta actuală este similar, în multe privințe, anumitor produse plate din oțel laminate la rece (produse laminate la rece) din următoarele motive:






  (a) | Pentru ambele produse (minereu de fier și cărbune cocsificabil), anumite aliaje sunt componente majore ale costurilor lor de producție și trec prin procese similare (cuptor, laminor la cald). |
| --- | --- | --- |

(221)

Comisia a analizat apoi datele privind rentabilitatea din anul 2008, pe care l-a considerat ca fiind cel mai reprezentativ pentru un produs din aval, și anume produsele din oțel laminate la rece (31). Produsul în cauză din ancheta actuală este similar, în multe privințe, anumitor produse plate din oțel laminate la rece (produse laminate la rece) din următoarele motive:

31

(a)

Pentru ambele produse (minereu de fier și cărbune cocsificabil), anumite aliaje sunt componente majore ale costurilor lor de producție și trec prin procese similare (cuptor, laminor la cald).

| (b) | Așa cum s-a arătat în considerentul (26), produsul în cauză este materia primă pentru producția de diverse produse din oțel în aval cu valoare adăugată, începând cu produsele laminate la rece. |
| --- | --- |

(b)

Așa cum s-a arătat în considerentul (26), produsul în cauză este materia primă pentru producția de diverse produse din oțel în aval cu valoare adăugată, începând cu produsele laminate la rece.

Pe această bază, Comisia a constatat o marjă de profit de 14,4 %.

| (222) | Cu toate acestea, diferite elemente ale acestui caz legate de dumpingul prejudiciabil din partea Chinei și a Rusiei nu se întrunesc în cazul de față, în care Comisia a constatat un risc de prejudiciu din partea exporturilor chinezești, ceea ce implică o analiză prospectivă. În mod concret, în acel caz, importurile la prețuri scăzute din țările care făceau obiectul anchetei au avut loc în întreaga perioadă de patru ani care a precedat perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(222)

Cu toate acestea, diferite elemente ale acestui caz legate de dumpingul prejudiciabil din partea Chinei și a Rusiei nu se întrunesc în cazul de față, în care Comisia a constatat un risc de prejudiciu din partea exporturilor chinezești, ceea ce implică o analiză prospectivă. În mod concret, în acel caz, importurile la prețuri scăzute din țările care făceau obiectul anchetei au avut loc în întreaga perioadă de patru ani care a precedat perioada de anchetă.

| (223) | Comisia a încercat apoi să stabilească un profit-țintă prin simularea modului în care ar fi evoluat redresarea industriei din Uniune în urma recesiunii cauzate de criza economică și financiară din 2009 dacă nu ar fi fost întreruptă de volumele mari de importuri chinezești care au determinat scăderea prețurilor. Pentru acest exercițiu, Comisia s-a bazat pe date mai recente și pe o analiză prospectivă prezentată Comitetului pentru oțel al OCDE în decembrie 2013. Într-un studiu intitulat „Laying the foundations for a financially sound industry” (Punerea bazelor pentru o industrie solidă din punct de vedere financiar), un expert a analizat rentabilitatea industriei siderurgice mondiale în ultimii ani și a fixat un prag de profit care asigură sustenabilitatea pe termen lung. Mai exact, acest studiu a pledat în favoarea unei marje medii globale EBITDA de 17 % (profitul înainte de deducerea dobânzilor, a taxelor, a deprecierii și a amortizării) (32). De asemenea, raportul indică o medie de 7 % a costurilor de investiții și un cost mediu al datoriei de 3 %. Comisia a dedus aceste două posturi și a ajuns la nivelul de 7 % pentru câștigurile înainte de impozite (EBT). În absența altor date fiabile, Comisia a considerat aceste cifre pentru industria siderurgică în ansamblu ca fiind aplicabile pentru produsul în cauză, deoarece produsele plate laminate la cald reprezintă o mare parte din producția de oțel brut. |
| --- | --- |

(223)

Comisia a încercat apoi să stabilească un profit-țintă prin simularea modului în care ar fi evoluat redresarea industriei din Uniune în urma recesiunii cauzate de criza economică și financiară din 2009 dacă nu ar fi fost întreruptă de volumele mari de importuri chinezești care au determinat scăderea prețurilor. Pentru acest exercițiu, Comisia s-a bazat pe date mai recente și pe o analiză prospectivă prezentată Comitetului pentru oțel al OCDE în decembrie 2013. Într-un studiu intitulat „Laying the foundations for a financially sound industry” (Punerea bazelor pentru o industrie solidă din punct de vedere financiar), un expert a analizat rentabilitatea industriei siderurgice mondiale în ultimii ani și a fixat un prag de profit care asigură sustenabilitatea pe termen lung. Mai exact, acest studiu a pledat în favoarea unei marje medii globale EBITDA de 17 % (profitul înainte de deducerea dobânzilor, a taxelor, a deprecierii și a amortizării) (32). De asemenea, raportul indică o medie de 7 % a costurilor de investiții și un cost mediu al datoriei de 3 %. Comisia a dedus aceste două posturi și a ajuns la nivelul de 7 % pentru câștigurile înainte de impozite (EBT). În absența altor date fiabile, Comisia a considerat aceste cifre pentru industria siderurgică în ansamblu ca fiind aplicabile pentru produsul în cauză, deoarece produsele plate laminate la cald reprezintă o mare parte din producția de oțel brut.

Laying the foundations for a financially sound industry

32

| (224) | În concluzie, Comisia a stabilit în acest stadiu, cu titlu provizoriu, că poate fi utilizat un profit-țintă de 7 % pentru calcularea marjei riscului de prejudiciu pentru industria din Uniune producătoare de produse plate laminate la cald, dar va investiga în continuare dacă sunt disponibile date mai precise pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(224)

În concluzie, Comisia a stabilit în acest stadiu, cu titlu provizoriu, că poate fi utilizat un profit-țintă de 7 % pentru calcularea marjei riscului de prejudiciu pentru industria din Uniune producătoare de produse plate laminate la cald, dar va investiga în continuare dacă sunt disponibile date mai precise pentru produsul în cauză.

8.2.   Măsuri provizorii

Măsuri provizorii

| (225) | Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(225)

Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (226) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Taxă antidumping provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Alte societăți cooperante | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Toate celelalte societăți | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Taxă antidumping provizorie

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Alte societăți cooperante

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Toate celelalte societăți

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale. |
| --- | --- |

(227)

Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale.

| (228) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (33). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista societăților cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă o astfel de actualizare se justifică. |
| --- | --- |

(228)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (33). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista societăților cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă o astfel de actualizare se justifică.

33

| (229) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(229)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (230) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit. |
| --- | --- |

(230)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit.

| (231) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(231)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse plate laminate din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, chiar în rulouri (inclusiv produse „tăiate la lungime” și „benzi înguste”), simplu laminate la cald, neplacate și neacoperite.

Produsul în cauză nu include:

| — | produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați, |
| --- | --- |

—

produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați,

| — | produsele din oțel de scule și oțeluri rapide, |
| --- | --- |

—

produsele din oțel de scule și oțeluri rapide,

| — | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și |
| --- | --- |

—

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și

| — | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm.

Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (cod TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (cod TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (cod TARIC 7226191090), 7226 91 91 și 7226 91 99 și este originar din Republica Populară Chineză.

2.   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, sunt următoarele:

| Țara | Societatea | Nivelul taxei provizorii | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| RPC | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexa I | 18,0 % | A se vedea anexa |
| Toate celelalte societăți | 22,6 % | C999 |

Țara

Societatea

Nivelul taxei provizorii

Cod adițional TARIC

RPC

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

18,0 %

A se vedea anexa

Toate celelalte societăți

22,6 %

C999

3.   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează:
  „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul în cauză) vândut la export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”
  În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celorlalte societăți.

4.   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

5.   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

1.   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (f) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(f)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (g) | transmite Comisiei observații scrise; și |
| --- | --- |

(g)

transmite Comisiei observații scrise; și

| (h) | solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale. |
| --- | --- |

(h)

solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

2.   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Acest regulament a fost înlocuit de la 20 iulie 2016 de Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (text codificat).

2

(3)  
  JO C 58, 13.2.2016, p. 9.

3

(4)  
  JO C 172, 13.5.2016, p. 29, Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză.

4

(5)  
  JO C 246/08, 7.7.2016, p. 7, Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina.

5

(6)  Aceste produse nu sunt incluse pe baza unei cereri de excludere a unor produse [a se vedea considerentul (29) și următoarele].

6

(7)  Procesul de laminare la rece presupune trecerea unei folii sau benzi – care anterior a fost laminată la cald și decapată – prin rulouri reci, adică sub temperatura de înmuiere a metalului.

7

(8)  Aceste elemente chimice sunt, de exemplu: tungsten/wolfram, molibden, crom și vanadiu.

8

(9)  Canada, Africa de Sud, Thailanda, India, Malaysia, Mexic, Vietnam, Turcia, Rusia, Ucraina și Brazilia.

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1328 al Comisiei din (JO L 210, 4.8.2016, p. 20).

10

(11)  Organizația Mondială a Comerțului, WT/DS132/R, 28 ianuarie 2000, Mexic – ancheta antidumping privind siropul de porumb cu concentrație ridicată de fructoză (HFCS) provenit din Statele Unite – Raport al Grupului special, considerentul 7.140, pagina 214. Grupul special al OMC a afirmat următoarele: „pentru a concluziona că există o amenințare cu producerea unui prejudiciu important pentru o industrie internă care nu pare a fi prejudiciată la momentul actual, în pofida efectelor importurilor care au făcut obiectul unui dumping efectuate în perioada de anchetă, este necesar să fie înțeleasă situația actuală a industriei respective. Simplul fapt că importurile care fac obiectul unui dumping vor crește și vor avea efecte adverse asupra prețurilor nu conduce, ipso facto, la concluzia că industria internă va suferi un prejudiciu – dacă industria este într-o stare foarte bună sau dacă există și alți factori în joc, importurile care fac obiectul unui dumping pot să nu reprezinte o amenințare cu producerea unui prejudiciu.”

11

nu conduce, ipso facto, la concluzia că industria internă va suferi un prejudiciu – dacă industria este într-o stare foarte bună sau dacă există și alți factori în joc, importurile care fac obiectul unui dumping pot să nu reprezinte o amenințare cu producerea unui prejudiciu

(12)  Hotărârea Curții de Justiție din 7 aprilie 2016, cauza C-186/14, punctul 72, care confirmă Hotărârea Tribunalului din 29 ianuarie 2014 în cauza T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd/Consiliul Uniunii Europene.

12

(13)  World Steel in figures 2015, World Steel Association, p. 14, http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

(14)  COM(2016) 155 final, Bruxelles, 16.3.2016, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții, Siderurgia: păstrarea locurilor de muncă și a creșterii economice durabile în Europa, p. 2.

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, Table 1, p. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

(16)  World Steel Association, World Steel in Figures 2016, tabelul „principalele țări producătoare de oțel în 2014 și 2015”, p. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  OECD Directorate for Science, Technology and Innovation (2015): „Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward”, Technology and Industry Policy Papers, Nr. 18, OECD Publishing, paginile 5 și 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

(18)  Document transmis de Dentons în numele Asociației pentru fier și oțel din China (CISA) și a membrilor acesteia, Observații în cadrul procedurii antidumping privind importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză, 21 martie 2016, alineatul (24), pagina 7.

18

(19)  Articol de presă Reuters, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

(20)  Articol de presă Reuters, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

(21)  June 2016 crude steel production, World Steel Association, media centre, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

(22)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabelul 1 de la pagina 2 și tabelul 13 de la pagina 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

(23)  Eșantionul a fost alcătuit din 679,4 milioane de tone de exporturi chineze de produs similar pentru anul 2015 și din 343,8 milioane de tone de exporturi chineze de produs similar pentru primele 6 luni ale anului 2016.

23

(24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015, World Steel Association, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  A se vedea și considerentul (103) pentru ușoara scădere a stocurilor la producătorii din Uniune incluși în eșantion, exprimată ca procent din producție.

25

(26)  A se vedea și considerentul (100) pentru ușoara scădere a stocurilor la producătorii din Uniune incluși în eșantion, exprimată ca procent din producție.

26

(27)  
  European steel producers on the offensive, but will price increases stick? Articol, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

European steel producers on the offensive, but will price increases stick?

(28)  Asociația Mondială a Oțelului, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members, ediția 115, iunie 2016.

28

The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members

(29)  După cum s-a menționat în considerentul (3), la 7 iulie 2016, Comisia a deschis o anchetă privind importurile aceluiași produs originar, printre altele, din Rusia. Deschiderea unei anchete nu anticipează însă rezultatul acesteia.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, Table 1, p. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

(*2)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabelul 1 de la paginile 1 și 2 și tabelul 13 de la pagina 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, Table 1, p. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

(*4)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabelul 1 de la paginile 1 și 2 și tabelul 13 de la pagina 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  A se vedea Decizia nr. 284/2000/CECO a Comisiei din 4 februarie 2000 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse laminate plate din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime de minimum 600 mm, neplacate și neacoperite, în rulouri, simplu laminate la cald, originare din India și Taiwan și de acceptare a angajamentelor oferite de anumiți producători-exportatori și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile originare din Africa de Sud, JO L 31, 2000, p. 44, considerentul (338).

30

(31)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1328 al Comisiei din 29 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite produse plate din oțel laminate la rece originare din Republica Populară Chineză și din Federația Rusă, JO L 210, 2016, p. 1, considerentul (156).

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry, reuniunea Comitetului pentru oțel al OCDE din 5 decembrie 2013, p. 7.

32

Laying the foundations for a financially sound industry

(33)  
  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

33

---

ANEXĂ

| Țară | Denumire | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| RPC | Angang Steel Company Limited | C150 |
| RPC | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| RPC | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| RPC | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| RPC | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| RPC | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| RPC | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| RPC | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| RPC | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| RPC | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Țară

Denumire

Cod adițional TARIC

RPC

Angang Steel Company Limited

C150

RPC

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

RPC

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

RPC

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

RPC

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

RPC

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

RPC

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

RPC

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

RPC

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

RPC

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/70

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1779 AL COMISIEI

din 6 octombrie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 octombrie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/72

---

DECIZIA (UE) 2016/1780 A CONSILIULUI

din 29 septembrie 2016

de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului respectiv

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin articolul 12 din Acordul între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor (1) („acordul”) se instituie un comitet mixt (denumit în continuare „Comitetul mixt”). Respectivul articol prevede că Comitetul mixt monitorizează în special punerea în aplicare a acordului. |
| --- | --- |

(1)

Prin articolul 12 din Acordul între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor (1) („acordul”) se instituie un comitet mixt (denumit în continuare „Comitetul mixt”). Respectivul articol prevede că Comitetul mixt monitorizează în special punerea în aplicare a acordului.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește procedurile și condițiile de eliberare a vizelor de tranzit sau de ședere planificată pe teritoriul statelor membre pentru o perioadă de cel mult 90 de zile într-un interval de 180 de zile. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește procedurile și condițiile de eliberare a vizelor de tranzit sau de ședere planificată pe teritoriul statelor membre pentru o perioadă de cel mult 90 de zile într-un interval de 180 de zile.

| (3) | Orientările comune sunt necesare pentru a asigura o punere în aplicare pe deplin armonizată a acordului de către misiunile diplomatice și consulatele statelor membre și pentru a clarifica relația dintre dispozițiile acordului și dispozițiile din legislațiile părților la acord care se aplică în continuare cu privire la acele aspecte legate de vize care nu sunt vizate de acord. |
| --- | --- |

(3)

Orientările comune sunt necesare pentru a asigura o punere în aplicare pe deplin armonizată a acordului de către misiunile diplomatice și consulatele statelor membre și pentru a clarifica relația dintre dispozițiile acordului și dispozițiile din legislațiile părților la acord care se aplică în continuare cu privire la acele aspecte legate de vize care nu sunt vizate de acord.

| (4) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în cadrul comitetului mixt, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului. |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în cadrul comitetului mixt, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului.

| (5) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (3); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (3); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

| (6) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, la care Irlanda nu participă în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (4); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, la care Irlanda nu participă în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (4); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

| (7) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia șinu face obiectul aplicării sale, |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia șinu face obiectul aplicării sale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul articolului 12 din Acordul între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului respectiv, se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxellex, 29 septembrie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. ŽIGA

---

(1)  
  JO L 52, 25.2.2011, p. 34.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

2

(3)  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

3

(4)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

4

---

PROIECT DE

DECIZIE NR .../... A COMITETULUI MIXT INSTITUIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI ÎNTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI GEORGIA PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR

din

cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor (1) (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 12,

întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 martie 2011,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările comune pentru punerea în aplicare a Acordului între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelorsunt prevăzute în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la ...

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Georgia

---

(1)  
  JO L 52, 25.2.2011, p. 34.

1

ANEXĂ

ORIENTĂRI COMUNE PENTRU PUNEREA ÎN APLICARE A ACORDULUI ÎNTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI GEORGIA PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR

Scopul acordului între Uniunea Europeană și Georgia privind facilitarea eliberării vizelor („acordul”), care a intrat în vigoare la 1 martie 2011, este de a facilita, în baza principiului reciprocității, procedurile de eliberare a vizelor pentru cetățenii Georgiei pentru o ședere planificată de cel mult 90 de zile într-un interval de 180 de zile.

Acordul stabilește, în baza principiului reciprocității, drepturi și obligații cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic în scopul de a simplifica procedurile de eliberare a vizelor pentru cetățenii Georgiei.

Prezentele orientări, adoptate de Comitetul mixt instituit în temeiul articolului 12 din acord („Comitetul mixt”), urmăresc să asigure o punere în aplicare armonizată a acordului de către misiunile diplomatice și consulatele statelor membre ale Uniunii („statele membre”). Prezentele orientări nu fac parte din acord și, prin urmare, nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. Cu toate acestea, se recomandă insistent ca personalul diplomatic și consular să le urmeze în mod consecvent atunci când pun în aplicare acordul.

Prezentele orientări urmează să fie actualizate, sub responsabilitatea Comitetului mixt, pentru a ține seama de concluziile desprinse în urma aplicării acordului.

Pentru a asigura aplicarea continuă și armonizată a acordului și în conformitate cu regulamentul de procedură al Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor, părțile au convenit că vor exista contacte informale între ele între reuniunile oficiale ale Comitetului mixt în vederea soluționării chestiunilor urgente. În cadrul următoarei reuniuni a Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor, se vor prezenta rapoarte detaliate cu privire la aceste chestiuni și la contactele informale.

I.   ASPECTE GENERALE

1.1.   Scopul și domeniul de aplicare

Articolul 1 alineatul (1) din acord prevede:

„(1)   Prezentul acord urmărește facilitarea eliberării vizelor pentru cetățenii Georgiei, în cazul unei șederi planificate de cel mult 90 de zile, întrun interval de 180 de zile.”

Acordul se aplică tuturor cetățenilor Georgiei care solicită o viză de scurtă ședere, indiferent de țara în care își au reședința.

Acordul nu se aplică apatrizilor care dețin un permis de ședere eliberat de Georgia. Acestei categorii de persoane i se aplică normele acquis-ului Uniunii în materie de vize.

Articolul 1 alineatul (2) din acord prevede:

„(2)   În cazul în care Georgia reintroduce obligația de a deține viză pentru cetățenii tuturor statelor membre sau pentru anumite categorii de cetățeni ai tuturor statelor membre, aceleași facilități acordate în temeiul prezentului acord cetățenilor din Georgia ar fi în mod automat aplicate cetățenilor Uniunii în cauză, în baza principiului reciprocității.”

Începând cu 1 iunie 2006, toți cetățenii Uniunii și apatrizii care dețin un permis de ședere eliberat de un stat membru sunt exonerați de obligația de a deține viză atunci când călătoresc în Georgia pentru o perioadă de cel mult 90 de zile într-un interval de 180 de zile sau atunci când tranzitează teritoriul Georgiei.

Pentru a evita orice tratament discriminatoriu din partea Georgiei față de cetățenii unuia sau mai multor state membre sau față de anumite categorii de cetățeni ai acestor state membre, Uniunea a anunțat, într-o declarație anexată la acord, că intenționează să suspende aplicarea acordului în cazul în care Georgia reintroduce obligația de a depune o cerere de viză pentru cetățenii unuia sau mai multor state membre sau pentru anumite categorii de cetățeni ai acestor state membre.

1.2.   Domeniul de aplicare al acordului

Articolul 2 din acord prevede:

„(1)   Facilitarea eliberării vizelor prevăzută în prezentul acord se aplică cetățenilor Georgiei numai în măsura în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză în baza dreptului Uniunii sau al statelor membre, a prezentului acord sau a altor acorduri internaționale.

(2)   Legislația națională a Georgiei sau a statelor membre sau dreptul Uniunii se aplică în cazul aspectelor nereglementate de prezentul acord, cum ar fi refuzul de eliberare a unei vize, recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării și măsurile de expulzare.”

Fără a aduce atingere articolului 10, acordul nu afectează normele existente privind obligațiile în materie de vize și exonerarea de obligația de a deține viză. De exemplu, articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (1) permite statelor membre să exonereze de obligația de a deține viză, printre alte categorii de persoane, echipajele civile ale aeronavelor și navelor. De la intrarea în vigoare a asocierii Elveției și a Principatului Liechtenstein la spațiul Schengen, la 13 decembrie 2008 și, respectiv, la 7 martie 2011, permisele de ședere eliberate de Elveția și Liechtenstein sunt recunoscute ca fiind echivalente cu vizele Schengen de tranzit și de scurtă ședere.

1

Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului („Codul de vize”) (2) se aplică tuturor aspectelor care nu sunt vizate de acord, cum ar fi determinarea statului membru Schengen responsabil de prelucrarea unei cereri de viză, motivarea refuzului de eliberare a vizei, dreptul de exercitare a unei căi de atac împotriva unei decizii negative și regula generală privind interviul personal cu solicitantul vizei. În plus, normele Schengen și, după caz, legislația națională continuă să se aplice tuturor aspectelor care nu sunt vizate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării pe teritoriul statelor membre și măsurile de expulzare. În acest sens, este necesar să se furnizeze informații exacte cu privire la aceste aspecte (3).

2

3

Chiar dacă se îndeplinesc cerințele prevăzute în acord, de exemplu solicitantul de viză prezintă documente justificative privind scopul călătoriei pentru categoriile prevăzute la articolul 4, este posibil ca eliberarea vizei să fie refuzată dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (4) („Codul frontierelor Schengen”), și anume dacă persoana nu deține un document de călătorie valabil, dacă a fost emisă o semnalare în Sistemul de Informații Schengen (SIS), dacă persoana este considerată o amenințare pentru ordinea publică sau securitatea internă etc.

4

Alte posibilități de flexibilitate în ceea ce privește eliberarea vizelor, prevăzute de Codul de vize, se aplică în continuare. De exemplu, vizele cu intrări multiple cu o perioadă îndelungată de valabilitate – până la cinci ani – pot fi eliberate pentru alte categorii de persoane decât cele menționate la articolul 5 din acord, în cazul în care condițiile prevăzute în Codul de vize (articolul 24 sunt îndeplinite. La fel, dispozițiile din Codul de vize care permit eliminarea sau reducerea taxei de viză vor continua să se aplice [articolul 16 alineatele (5) și (6) din Codul de vize].

1.3.   Tipurile de vize care intră în domeniul de aplicare al acordului

Articolul 3 litera (d) din acord definește „viza” ca „o autorizație emisă de un stat membru în vederea tranzitării teritoriului statelor membre sau a șederii planificate pe teritoriul statelor membre cu o durată care să nu depășească 90 de zile în decursul unei perioade de 180 de zile de la data primei intrări pe teritoriul statelor membre;”.

Facilitățile oferite de acord se aplică vizelor uniforme și vizelor cu valabilitate teritorială limitată eliberate pentru tranzit sau pentru o ședere de scurtă durată.

1.4.   Calcularea duratei de ședere autorizate în baza unei vize și, în special, modul în care se determină perioada de șase luni

Regulamentul (UE) nr. 610/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) a redefinit noțiunea de „scurtă ședere”. Definiția actuală de scurtă ședere este următoarea: „nu depășește 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile, ceea ce implică luarea în considerare a ultimei perioade de 180 de zile precedente fiecărei zile de ședere”. Această definiție a intrat în vigoare la 18 octombrie 2013 și este cuprinsă în Codul Frontierelor Schengen.

5

Data intrării se calculează ca prima zi de ședere pe teritoriul statelor membre, iar data ieșirii se calculează ca ultima zi de ședere pe teritoriul statelor membre. Termenul „oricare” presupune aplicarea unei perioade de referință „mobile” de 180 de zile; aceasta înseamnă că trebuie calculată retroactiv fiecare zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a se verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în decursul unei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Astfel, o absență pentru o perioadă neîntreruptă de 90 zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.

Exemplu de calculare a șederii pe baza actualei definiții:

O persoană care deține o viză cu intrări multiple valabilă 1 an (18.4.2010 – 18.4.2011) intră pentru prima dată pe teritoriul statelor membre la 19.4.2010 pentru o ședere de trei zile. Persoana respectivă intră din nou la 18.6.2010 pentru o ședere de 86 de zile. Care este situația persoanei în cauză la aceste date? Când va putea persoana în cauză să reintre pe teritoriul statelor membre?

La 11.9.2010: în cursul ultimelor 180 de zile (16.3.2010 – 11.9.2010), persoana în cauză a rămas pe teritoriul statelor membre timp de trei de zile (19.4.2010 – 21.4.2010), urmate de alte 86 de zile (18.6.2010 – 11.9.2010) = 89 de zile = nu a depășit durata maximă de ședere autorizată. Persoana poate să mai rămână cel mult o zi.

Începând cu data de 16.10.2010: Persoana ar putea intra pe teritoriul statelor membre pentru alte trei zile [la 16.10.2010, șederea din 19.4.2010 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 17.10.2010, șederea din 20.4.2010 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile etc.)].

Începând cu data de 15.12.2010: Persoana ar putea intra pe teritoriul statelor membre pentru alte 86 de zile [la 15.12.2010, șederea din 18.6.2010 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 16.12.2010, șederea din 19.6.2010 nu mai este relevantă etc.)].

1.5.   Situația statelor membre care au aderat la Uniune în 2004 și 2007 fără a fi integrate încă pe deplin în spațiul Schengen, situația statelor membre care nu participă la politica comună a Uniunii în domeniul vizelor și situația țărilor asociate

Numai Bulgaria, Croația, Cipru și România nu aplică încă integral acquis-ul Schengen. Aceste țări vor continua să elibereze vize naționale a căror valabilitate se limitează la propriul teritoriu. După ce vor fi aplicat integral acquis-ul Schengen, statele membre menționate anterior vor continua să aplice acordul.

Legislația națională continuă să se aplice în cazul tuturor aspectelor care nu sunt vizate de acord până la data aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către aceste state membre. Începând cu data respectivă, normele Schengen și/sau legislațianațională se vor aplica în cazul aspectelor care nu sunt vizate de acord.

Bulgaria, Croația, Cipru și România sunt autorizate să recunoască permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere eliberate de statele membre Schengen și de țările asociate pentru șederile de scurtă durată pe teritoriul lor (6).

6

În conformitate cu articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor Uniunii Economice Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune (7), toate statele membre Schengen trebuie să recunoască vizele de lungă ședere și permisele de ședere eliberate de oricare dintre ele ca fiind valabile pentru șederi de scurtă durată pe teritoriile celorlalte state Schengen. Statele membre Schengen acceptă permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere ale țărilor asociate pentru intrarea și șederea de scurtă durată și viceversa.

7

Acordul nu se aplică Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit, însă cuprinde declarații comune în care se menționează dorința statelor membre respective de a încheia acorduri bilaterale privind facilitarea eliberării vizelor cu Georgia.

Deși sunt asociate spațiului Schengen, Islanda, Principatul Liechtenstein, Norvegia și Elveția nu fac obiectul acordului.

1.6.   Acordul și acordurile bilaterale

Articolul 13 din acord prevede:

„De la intrarea sa în vigoare, prezentul acord prevalează în fața prevederilor oricăror acorduri sau regimuri bilaterale sau multilaterale încheiate între un stat membru și Georgia, în măsura în care prevederile acordurilor sau regimurilor în cauză se referă la aceleași aspecte ca și prezentul acord.”

De la data intrării în vigoare a acordului, dispozițiile acordurilor bilaterale în vigoare dintre statele membre și Georgia cu privire la aspectele care fac obiectul acordului încetează să se mai aplice. În conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a elimina incompatibilitățile dintre acordurile bilaterale ale acestora și acord.

În cazul în care există un acord bilateral sau o înțelegere între un stat membru și Georgia cu privire la aspecte care nu sunt vizate de acord, cum ar fi exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză, această exonerare va continua să se aplice după intrarea în vigoare a acordului.

Următoarele state membre au semnat un acord bilateral cu Georgia care prevede exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză: Bulgaria, Cipru, Letonia, Ungaria, România și Slovacia.

Exonerarea de obligația de a deține viză acordată de un stat membru titularilor de pașapoarte de serviciu se aplică numai pentru călătoriile pe teritoriul statului membru respectiv și nu pentru călătoriile pe teritoriul altor state membre Schengen.

1.7.   Declarația comună privind armonizarea informațiilor referitoare la procedurile de eliberare a vizelor de scurtă ședere și la documentele care trebuie prezentate cu ocazia solicitării vizelor de scurtă ședere

O declarație comună anexată la acord indică angajamentul părților de a furniza cetățenilor Georgiei informații coerente și uniforme privind accesul la misiunile diplomatice și consulatele statelor membre și privind procedurile și condițiile de solicitare a vizelor și valabilitatea vizelor eliberate. Aceste informații sunt disponibile pe site-ul delegației Uniunii Europene în Georgia: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Articolul 47 din Codul de vize stabilește obligația autorităților centrale și a consulatelor statelor membre de a oferi publicului larg toate informațiile relevante cu privire la cererile de viză.

Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre trebuie să asigure difuzarea acestor informații pe scară largă (prin intermediul panourilor de informare din consulate, al broșurilor, al site-urilor etc.) și să furnizeze totodată informații precise privind condițiile de eliberare a vizelor, reprezentarea statelor membre în Georgia și lista documentelor justificative necesare în cazul acestora.

1.8.   Informații furnizate de autoritățile georgiene cu privire la acord

Pentru o informare corectă a cetățenilor Georgiei cu privire la avantajele acordului și la misiunile diplomatice și consulatele statelor membre la care pot fi depuse cererile de viză, Ministerul Afacerilor Externe din Georgia a creat un link special cu aceste informații. Pagina web:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   DISPOZIȚII SPECIALE

2.1.   Norme care se aplică tuturor solicitanților de viză

Se reamintește faptul că facilitățile menționate mai jos privind taxa de viză, durata procedurilor de prelucrare a cererilor de viză și prelungirea vizei în circumstanțe excepționale se aplică tuturor solicitanților de viză, inclusiv turiștilor.

2.1.1.   Taxa de viză

Articolul 6 alineatul (1) din acord prevede:

„(1)   Taxa pentru prelucrarea cererilor de viză depuse de cetățenii Georgiei este de 35 EUR.”

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din acord, taxa pentru prelucrarea unei cereri de viză este de 35 EUR. Această taxă este percepută în cazul tuturor solicitanților de viză din Georgia (inclusiv al turiștilor) și se referă la vizele de scurtă ședere, indiferent de numărul intrărilor.

Articolul 6 alineatul (2) din acord prevede:

„(2)   Atunci când statele membre cooperează cu un prestator extern de servicii, se poate percepe o taxă pentru un serviciu suplimentar. Taxa pentru servicii este proporțională cu costurile suportate de prestatorul extern de servicii în îndeplinirea sarcinilor sale și nu depășește 30 EUR. Statul membru (statele membre) în cauză menține (mențin) posibilitatea pentru toți solicitanții de a depune cererile direct la consulatele sale (lor).”

În ceea ce privește modalitățile de cooperare cu prestatorii externi de servicii, articolul 43 din Codul de vize detaliază sarcinile acestora.

Articolul 6 alineatul (3) din acord prevede:

„(3)   Taxele pentru prelucrarea cererilor de viză nu se aplică următoarelor categorii de cetățeni:

| (a) | pensionari;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie de persoane, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste statutul lor de pensionar. Scutirea de taxă nu este justificată atunci când călătoria este întreprinsă în scopul realizării unei activități remunerate.); |
| --- | --- |

(a)

pensionari;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie de persoane, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste statutul lor de pensionar. Scutirea de taxă nu este justificată atunci când călătoria este întreprinsă în scopul realizării unei activități remunerate.);

| „(b) | copiii sub 12 ani;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste vârsta acestora.); |
| --- | --- |

„(b)

copiii sub 12 ani;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste vârsta acestora.);

| „(c) | membri ai guvernelor naționale și regionale, ai instanțelor constituționale și supreme, în cazul în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză prin prezentul acord;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative emise de autoritățile georgiene care să ateste funcția deținută.); |
| --- | --- |

„(c)

membri ai guvernelor naționale și regionale, ai instanțelor constituționale și supreme, în cazul în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză prin prezentul acord;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative emise de autoritățile georgiene care să ateste funcția deținută.);

| „(d) | persoane cu handicap și persoane care le însoțesc, dacă este cazul;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, trebuie să se prezinte documente justificative care să ateste că ambii solicitanți de viză se încadrează în această categorie.)
  Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte un „certificat de handicap” (primul sau al doilea grad) eliberat de Ministerul Sănătății, Muncii și al Afacerilor Sociale din Georgia sau un certificat eliberat de spitale sau clinici private sau publice. În cazul în care handicapul solicitantului de viză este evident (persoane nevăzătoare, persoane cu un picior amputat), se acceptă recunoașterea vizuală la consulat. În principiu, nu sunt necesare documente suplimentare din partea persoanelor însoțitoare.
  În cazuri justificate, cererea poate fi depusă de un reprezentant sau de tutorele persoanei cu handicap. |
| --- | --- |

„(d)

persoane cu handicap și persoane care le însoțesc, dacă este cazul;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, trebuie să se prezinte documente justificative care să ateste că ambii solicitanți de viză se încadrează în această categorie.)

Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte un „certificat de handicap” (primul sau al doilea grad) eliberat de Ministerul Sănătății, Muncii și al Afacerilor Sociale din Georgia sau un certificat eliberat de spitale sau clinici private sau publice. În cazul în care handicapul solicitantului de viză este evident (persoane nevăzătoare, persoane cu un picior amputat), se acceptă recunoașterea vizuală la consulat. În principiu, nu sunt necesare documente suplimentare din partea persoanelor însoțitoare.

În cazuri justificate, cererea poate fi depusă de un reprezentant sau de tutorele persoanei cu handicap.

| „(e) | rude apropiate – soț (soție), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre;”
  Articolul 6 alineatul (3) litera (e) din acord reglementează situația rudelor apropiate din Georgia care călătoresc în statele membre pentru a vizita cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre. |
| --- | --- |

„(e)

rude apropiate – soț (soție), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre;”

Articolul 6 alineatul (3) litera (e) din acord reglementează situația rudelor apropiate din Georgia care călătoresc în statele membre pentru a vizita cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre.

| „(f) | membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale; |
| --- | --- |

„(f)

membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale;

| (g) | elevi, studenți, absolvenți de studii universitare și profesori însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități școlare sau academice conexe; |
| --- | --- |

(g)

elevi, studenți, absolvenți de studii universitare și profesori însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități școlare sau academice conexe;

| (h) | jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente care să ateste că sunt membri ai unei organizații profesionale de jurnalism sau mass-media); |
| --- | --- |

(h)

jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional;” (N.B. Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente care să ateste că sunt membri ai unei organizații profesionale de jurnalism sau mass-media);

| „(i) | participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional;” (N.B. Suporterii nu sunt considerați drept persoane însoțitoare.); |
| --- | --- |

„(i)

participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional;” (N.B. Suporterii nu sunt considerați drept persoane însoțitoare.);

| „(j) | reprezentanți ai organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb; |
| --- | --- |

„(j)

reprezentanți ai organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

| (k) | persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte tipuri de programe de schimb; |
| --- | --- |

(k)

persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte tipuri de programe de schimb;

| (l) | persoane care au prezentat documente din care rezultă necesitatea călătoriei lor în scopuri umanitare, inclusiv pentru a primi tratament medical de urgență și persoana însoțitoare sau persoane care participă la funeraliile unei rude apropiate sau vizitează o rudă apropiată care este grav bolnavă.” |
| --- | --- |

(l)

persoane care au prezentat documente din care rezultă necesitatea călătoriei lor în scopuri umanitare, inclusiv pentru a primi tratament medical de urgență și persoana însoțitoare sau persoane care participă la funeraliile unei rude apropiate sau vizitează o rudă apropiată care este grav bolnavă.”

Categoriile de persoane menționate mai sus sunt scutite de taxă. De asemenea, sunt scutiți de taxă solicitanții din categoriile prevăzute la articolul 16 alineatul (4) din Codul de vize.

Astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (6) din Codul de vize, „în cazuri particulare, se poate renunța la perceperea taxei de viză sau valoarea acesteia poate fi redusă dacă acest lucru contribuie la promovarea unor interese de ordin cultural sau sportiv, precum și a unor interese din domeniul politicii externe, al politicii de dezvoltare și alte domenii de interes public vital sau din motive umanitare”.

Articolul 16 alineatul (7) din Codul de vize prevede că taxa de viză se încasează în euro, în moneda națională a țării terțe sau în moneda utilizată în mod curent în țara terță în care se depune cererea de viză și că taxa nu este rambursabilă, exceptând cazurile în care o cerere este inadmisibilă sau consulatul nu are competența necesară.

În situația în care taxa se încasează într-o altă monedă decât euro, valoarea taxei de viză percepute în respectiva monedă este stabilită și revizuită periodic, conform cursului de schimb de referință al euro stabilit de Banca Centrală Europeană. Suma percepută poate fi rotunjită, iar consulatele se asigură, în cadrul cooperării locale Schengen, că se percep taxe similare.

Pentru a se evita discrepanțe care ar putea conduce la introducerea de cereri multiple de viză (fenomenul de „visa shopping”), misiunile diplomatice și consulatele statelor membre din Georgia ar trebui să se asigure că taxele de viză percepute în monedă străină sunt similare pentru toți solicitanții de viză georgieni.

Solicitanților de viză georgieni li se eliberează o chitanță pentru taxa de viză achitată în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Codul de vize.

2.1.2.   Durata procedurilor pentru prelucrarea cererilor de viză

Articolul 7 din acord prevede:

„(1)   Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre iau o decizie cu privire la solicitarea de eliberare a vizei în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii cererii și a documentelor necesare pentru eliberarea vizei.

(2)   Termenul pentru luarea unei decizii cu privire la o cerere de viză se poate prelungi până la 30 de zile calendaristice în cazuri individuale, mai ales atunci când este necesară o analiză suplimentară a cererii.

(3)   Termenul pentru luarea unei decizii cu privire la o cerere de viză se poate reduce la două zile lucrătoare sau mai puțin, în situații urgente.”

Decizia privind cererea de viză se ia, în principiu, în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii unei cereri admisibile de viză.

Această perioadă poate fi prelungită până la 30 de zile calendaristice atunci când este necesară o analiză suplimentară, de exemplu, în scopul consultării autorităților centrale.

Toate aceste termene încep să curgă numai din momentul în care dosarul de cerere de viză este complet, adică de la data primirii cererii de viză și a documentelor justificative.

Pentru misiunile diplomatice și consulatele statelor membre care au un sistem de programare, perioada de timp pentru obținerea unei programări nu trebuie considerată ca făcând parte din timpul de prelucrare a cererii. Acest aspect, precum și alte chestiuni practice legate de depunerea unei cereri de viză, sunt reglementate de normele generale prevăzute în articolul 9 din Codul de vize. În special, în cazul în care solicitanții trebuie să obțină o programare pentru depunerea unei cereri de viză, programarea se face, de regulă, în termen de două săptămâni de la data solicitării acesteia.

La stabilirea programării, ar trebui să se țină cont de posibilele situații urgente invocate de solicitantul de viză. Decizia privind reducerea termenului pentru luarea unei decizii cu privire la o cerere de viză, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (3) din acord, este luată de către funcționarul consular.

Conform Manualului privind prelucrarea cererilor de viză și modificarea vizelor eliberate (partea 2, punctul 3.2.2), capacitatea consulatelor statelor membre din Georgia de a prelucra cererile de viză ar trebui adaptată astfel încât să se respecte termenul de două săptămâni prevăzut de Codul de vize pentru programări, inclusiv în perioadele de vârf.

În situații urgente justificate (în cazul în care cererea de viză nu ar fi putut fi depusă mai repede din motive care nu puteau fi prevăzute de către solicitantul de viză), trebuie să se stabilească imediat o programare [în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Codul de vize]sau să se asigure acces direct pentru depunerea cererii.

De asemenea, un consulat poate decide să instituie o procedură „accelerată” de depunere a cererilor pentru a primi anumite categorii de solicitanți de viză.

2.1.3.   Prelungirea vizei în circumstanțe excepționale

Articolul 9 din acord prevede:

„Perioada de valabilitate a unei vize eliberate unui cetățean al Georgiei și/sau durata de ședere în temeiul unei vize eliberate unui cetățean al Georgiei se prelungesc/prelungește atunci când autoritatea competentă a unui stat membru consideră că titularul vizei a făcut dovada unei situații de forță majoră sau a unor motive de ordin umanitar care îl împiedică să părăsească teritoriul statelor membre înainte de expirarea perioadei de valabilitate sau a duratei de ședere autorizate prin viză. O astfel de prelungire se acordă gratuit.”

În ceea ce privește posibilitatea de a prelungi perioada de valabilitate a vizei din motive personale justificate, în cazul în care titularul vizei nu poate părăsi teritoriul statului membru până la data menționată pe autocolantul de viză, dispozițiile articolului 33 din Codului de vize se vor aplica în măsura în care acestea sunt compatibile cu acordul. Cu toate acestea, în temeiul acordului, prelungirea perioadei de valabilitate a vizei se efectuează gratuit în caz de „forță majoră” sau din „motive de ordin umanitar.”

2.2.   Norme care se aplică anumitor categorii de solicitanți de viză

2.2.1.   Documente justificative privind scopul călătoriei

Pentru categoriile de persoane enumerate la articolul 4 alineatul (1) din acord sunt necesare doar documentele justificative privind scopul călătoriei care au fost indicate. Astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3) din acord, nu se va mai solicita nicio altă justificare, invitație sau validare referitoare la scopul călătoriei. Aceasta nu înseamnă, însă, că se renunță la cerința generală de a depune în persoană cererea de viză și documentele justificative referitoare la mijloacele de subzistență. Această cerință rămâne neschimbată.

Dacă, în cazuri individuale, persistă îndoieli cu privire la autenticitatea documentului care face dovada scopului călătoriei, solicitantul vizei poate fi invitat la un nou interviu detaliat la sediul ambasadei/consulatului, unde poate fi chestionat în legătură cu scopul real al vizitei sau intenția solicitantului de a se întoarce (în conformitate cu articolul 21 alineatul (8) din Codul de vize). În astfel de cazuri individuale, solicitantul de viză poate furniza documente suplimentare sau acestea îi pot fi solicitate, în mod excepțional, de către funcționarul consular. Comitetul mixt va monitoriza îndeaproape această chestiune.

Pentru categoriile de persoane care nu sunt menționate la articolul 4 alineatul (1) din acord (cum ar fi turiștii), se aplică în continuare normele generale privind documentele care fac dovada scopului călătoriei. Același lucru este valabil și pentru documentele referitoare la consimțământul părinților pentru călătoria copiilor cu vârsta sub 18 ani.

Normele Schengen sau legislația națională se aplică în cazul aspectelor care nu sunt vizate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie și garanțiile privind întoarcerea în țara de origine și privind existența unor mijloace de subzistență suficiente.

În principiu, cererea, certificatul, documentul sau scrisoarea prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din acord sunt depuse, în original, împreună cu cererea de viză. Consulatul poate începe însă prelucrarea cererii de viză pe baza documentelor transmise prin fax sau a unei copii a cererii, a certificatului, a documentului sau a scrisorii. Cu toate acestea, consulatul poate solicita documentul original în situația în care solicitantul depune o cerere pentru prima dată. De asemenea, consulatul solicită originalul dacă are îndoieli cu privire la un anumit caz.

Articolul 4 alineatul (1) din acord prevede:

„(1)   Pentru următoarele categorii de cetățeni ai Georgiei, documentele enumerate mai jos sunt suficiente pentru a justifica scopul călătoriei pe teritoriul celeilalte părți:

| (a) | pentru rude apropiate – soț (soție), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici, nepoți – care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre:






  — | o cerere scrisă din partea gazdei;”. |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru rude apropiate – soț (soție), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici, nepoți – care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre:

—

o cerere scrisă din partea gazdei;”.

Articolul 4 alineatul (1) litera (a) din acord reglementează situația rudelor apropiate din Georgia care călătoresc în statele membre pentru a vizita cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre respective. Această facilitate nu se aplică cetățenilor Uniunii care locuiesc în Uniune și care invită rude din Georgia.

Autenticitatea semnăturii persoanei care face invitația trebuie dovedită de autoritatea competentă în conformitate cu legislația națională a țării de reședință.

Este necesar, de asemenea, să se facă dovada șederii legale a persoanei care face invitația și a legăturii de familie. De exemplu, se furnizează, împreună cu invitația scrisă din partea gazdei, copii ale documentelor care atestă statutul acesteia, cum ar fi o fotocopie a permisului de ședere, și un document care confirmă legătura de familie.

Această dispoziție se aplică și rudelor personalului misiunilor diplomatice și al consulatelor care călătoresc pentru a efectua o vizită de familie de până la 90 de zile pe teritoriul statelor membre, însă nu este necesar să se facă dovada șederii legale și a legăturii de familie.

| „(b) | pentru membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale:






  — | o scrisoare din partea unei autorități georgiene care să confirme că solicitantul este membru al delegației respective care călătorește pe teritoriul statelor membre pentru a participa la evenimentele menționate anterior, însoțită de o copie a invitației oficiale;”. |
| --- | --- | --- |

„(b)

pentru membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale:

—

o scrisoare din partea unei autorități georgiene care să confirme că solicitantul este membru al delegației respective care călătorește pe teritoriul statelor membre pentru a participa la evenimentele menționate anterior, însoțită de o copie a invitației oficiale;”.

Numele solicitantului de viză trebuie să fie indicat în scrisoarea emisă de autoritatea competentă care confirmă că persoana face parte din delegația care călătorește pe teritoriul celeilalte părți în scopul de a participa la reuniunea oficială. Numele solicitantului de viză nu trebuie indicat în mod obligatoriu în invitația oficială de participare la reuniune, deși acest lucru ar putea fi necesar atunci când invitația oficială se adresează unei anumite persoane.

Această dispoziție se aplică membrilor delegațiilor oficiale, indiferent de tipul de pașaport (de serviciu sau obișnuit) pe care îl dețin.

| „(c) | pentru elevi, studenți, absolvenți de studii universitare și profesori însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități școlare sau academice conexe:






  — | o cerere scrisă sau o adeverință de înscriere din partea universității, a colegiului sau a școlii-gazdă sau legitimație de student sau certificate pentru cursurile care vor fi urmate;”. |
| --- | --- | --- |

„(c)

pentru elevi, studenți, absolvenți de studii universitare și profesori însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități școlare sau academice conexe:

—

o cerere scrisă sau o adeverință de înscriere din partea universității, a colegiului sau a școlii-gazdă sau legitimație de student sau certificate pentru cursurile care vor fi urmate;”.

Carnetul de student se acceptă ca document justificativ pentru scopul călătoriei doar dacă este emis de universitatea, colegiul sau școala gazdă în care urmează să se desfășoare studiile sau formarea educațională.

| „(d) | pentru persoane care călătoresc în scopuri medicale și persoane care trebuie să le însoțească:






  — | un document oficial din partea instituției medicale, care să confirme necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțit și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical;”. |
| --- | --- | --- |

„(d)

pentru persoane care călătoresc în scopuri medicale și persoane care trebuie să le însoțească:

—

un document oficial din partea instituției medicale, care să confirme necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțit și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical;”.

Se prezintă documentul emis de instituția medicală, care confirmă cele trei elemente (necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțit și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical).

| „(e) | pentru jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional:






  — | un certificat sau un alt document eliberat de o organizație profesională, din care să rezulte că persoana în cauză este un jurnalist calificat sau că îl însoțește pe jurnalist în scop profesional și un document eliberat de angajatorul său, în care se precizează că scopul călătoriei îl reprezintă desfășurarea unei activități de natură jurnalistică sau asistența în vederea desfășurării unei astfel de activități;”. |
| --- | --- | --- |

„(e)

pentru jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional:

—

un certificat sau un alt document eliberat de o organizație profesională, din care să rezulte că persoana în cauză este un jurnalist calificat sau că îl însoțește pe jurnalist în scop profesional și un document eliberat de angajatorul său, în care se precizează că scopul călătoriei îl reprezintă desfășurarea unei activități de natură jurnalistică sau asistența în vederea desfășurării unei astfel de activități;”.

Această categorie nu include jurnaliștii independenți și asistenții acestora.

Trebuie să se prezinte certificatul sau documentul care atestă faptul că solicitantul este jurnalist calificat sau că „îl însoțește pe jurnalist în scop profesional”, precum și documentul original eliberat de angajator din care reiese că scopul călătoriei este de a desfășura o activitate jurnalistică sau de a furniza asistență în vederea desfășurării unei astfel de activități.

În prezent nu există în Georgia asociații profesionale, centre, instituții, sindicate sau alte organizații similare în domeniul mass-media, care să reprezinte interesul unui grup de jurnaliști sau al unor persoane acreditate care însoțesc în scop profesional și care să poată elibera certificate care să ateste că persoana în cauză este un jurnalist profesionist sau că este o persoană acreditată să însoțească în virtutea calificării sale într-un anumit domeniu profesional. Până la crearea unor astfel de organizații, consulatele pot accepta un certificat de la angajator și o acreditare de presă valabilă pentru unul din statele membre.

| „(f) | pentru participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, a autorităților competente, a federațiilor sportive naționale sau a comitetelor olimpice naționale ale statelor membre;”. |
| --- | --- | --- |

„(f)

pentru participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, a autorităților competente, a federațiilor sportive naționale sau a comitetelor olimpice naționale ale statelor membre;”.

Lista persoanelor însoțitoare în cazul evenimentelor sportive internaționale se va limita la persoanele care însoțesc sportivul/sportiva în scop profesional: antrenori, maseuri, manageri, personal medical și șeful clubului sportiv. Suporterii nu sunt considerați drept persoane însoțitoare.

| „(g) | pentru oameni de afaceri și reprezentanți ai organizațiilor de afaceri:






  — | o cerere scrisă din partea persoanei juridice-gazdă, a societății-gazdă, a organizației-gazdă, a biroului sau a filialei unei astfel de persoane juridice sau societăți, din partea autorităților naționale sau locale ale statelor membre sau a comitetelor de organizare a târgurilor și a expozițiilor industriale, a conferințelor și simpozioanelor organizate pe teritoriile statelor membre, aprobate de Camera Înregistrării de Stat din Georgia;”. |
| --- | --- | --- |

„(g)

pentru oameni de afaceri și reprezentanți ai organizațiilor de afaceri:

—

o cerere scrisă din partea persoanei juridice-gazdă, a societății-gazdă, a organizației-gazdă, a biroului sau a filialei unei astfel de persoane juridice sau societăți, din partea autorităților naționale sau locale ale statelor membre sau a comitetelor de organizare a târgurilor și a expozițiilor industriale, a conferințelor și simpozioanelor organizate pe teritoriile statelor membre, aprobate de Camera Înregistrării de Stat din Georgia;”.

Agenția Națională a Registrului Public va emite un document care să confirme existența organizațiilor de afaceri.

| „(h) | pentru membri ai profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminare sau alte evenimente similare organizate pe teritoriile statelor membre ale UE:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă care să confirme că persoana în cauză participă la eveniment; |
| --- | --- | --- |

„(h)

pentru membri ai profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminare sau alte evenimente similare organizate pe teritoriile statelor membre ale UE:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă care să confirme că persoana în cauză participă la eveniment;

| (i) | pentru reprezentanți ai organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, o confirmare că persoana respectivă reprezintă organizația societății civile și certificatul privind constituirea unei astfel de organizații de la registrul competent, eliberat de o autoritate de stat, în conformitate cu legislația națională;”. |
| --- | --- | --- |

(i)

pentru reprezentanți ai organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, o confirmare că persoana respectivă reprezintă organizația societății civile și certificatul privind constituirea unei astfel de organizații de la registrul competent, eliberat de o autoritate de stat, în conformitate cu legislația națională;”.

Trebuie să se prezinte un document din partea unei organizații a societății civile care să confirme că solicitantul de viză reprezintă organizația în cauză.

Autoritatea competentă din Georgia care emite certificatul de înființare a unei organizații a societății civile este Agenția Națională a Registrului Public.

Registrul în care sunt înregistrate certificatele de înființare a organizațiilor societății civile este cel ținut de Agenția Națională a Registrului Public. Ministerul Justiției și Agenția Națională a Registrului Public colaborează cu autoritățile locale pentru a crea o bază de date electronica privind ONG-urile, care, odată finalizată, va putea fi accesată de pe site-ul Ministerului Justiției https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Membrii organizațiilor societății civile nu fac obiectul acordului.

| „(j) | pentru persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte programe de schimb:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă pentru a participa la activități; |
| --- | --- | --- |

„(j)

pentru persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte programe de schimb:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă pentru a participa la activități;

| (k) | pentru conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri către teritoriile statelor membre, cu vehicule înmatriculate în Georgia:






  — | o cerere scrisă din partea societății sau a asociației naționale a transportatorilor din Georgia care prestează servicii de transport rutier internațional, care să menționeze scopul, durata și frecvența călătoriilor;”. |
| --- | --- | --- |

(k)

pentru conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri către teritoriile statelor membre, cu vehicule înmatriculate în Georgia:

—

o cerere scrisă din partea societății sau a asociației naționale a transportatorilor din Georgia care prestează servicii de transport rutier internațional, care să menționeze scopul, durata și frecvența călătoriilor;”.

Există în prezent în Georgia două asociații naționale ale transportatorilor care au competența de a emite o cerere scrisă pentru conducătorii auto profesioniști: Asociația transportatorilor rutieri internaționali din Georgia (GIRCA) și Asociația transportatorilor rutieri de călători din Georgia (GACPR). Transportatorii care nu sunt membri ai niciuneia dintre asociațiile de mai sus pot prezenta o cerere emisă de Agenția de transport terestru, de Ministerul Economiei și al Dezvoltării Durabile din Georgia sau, în cazul unor transportatori bine-cunoscuți, consulatele pot accepta o cerere scrisă din partea transportatorului/societății de transport din Georgia pentru care lucrează conducătorul auto. Cererea va indica scopul, durata și frecvența călătoriilor.

| „(l) | pentru participanți la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite:






  — | o cerere scrisă din partea șefilor administrației/primarilor acestor orașe sau a autorităților municipale;” |
| --- | --- | --- |

„(l)

pentru participanți la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite:

—

o cerere scrisă din partea șefilor administrației/primarilor acestor orașe sau a autorităților municipale;”

Șefii administrației/primarii orașelor sau ai altor localități care au competența de a elibera cererea scrisă sunt șefii administrației/primarii orașelor sau ai localităților în care urmează să se desfășoare activitatea programului de înfrățire. Această categorie include doar programele oficiale de înfrățire.

| „(m) | pentru vizitarea cimitirelor civile și militare:






  — | un document oficial care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitant și decedat.” |
| --- | --- | --- |

„(m)

pentru vizitarea cimitirelor civile și militare:

—

un document oficial care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitant și decedat.”

Acordul nu specifică dacă documentul oficial menționat mai sus ar trebui să fie eliberat de autoritățile din țara în care se află cimitirul sau de autoritățile din țara în care își are reședința persoana care dorește să viziteze cimitirul. Ar trebui să se accepte posibilitatea ca autoritățile competente din ambele țări să poată elibera un astfel de document oficial.

Trebuie să se prezinte documentul oficial menționat mai sus, care confirmă existența și conservarea mormântului, precum și gradul de rudenie sau alt tip de legătură dintre solicitantul de viză și decedat.

Acordul nu creează noi norme în materie de răspundere pentru persoanele fizice sau juridice care emit cererile scrise. În cazul emiterii unor cereri false, se va aplica legislația Uniunii și/sau legislația națională relevantă.

2.2.2.   Eliberarea vizelor cu intrări multiple

În cazul în care solicitantul de viză trebuie să călătorească în mod frecvent în statele membre, se pot elibera vize de scurtă ședere pentru mai multe vizite, cu condiția ca durata totală a acestor vizite să nu depășească 90 de zile într-un interval de 180 de zile.

Articolul 5 din acord prevede:

„(1)   Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre eliberează vize cu intrări multiple cu termen de valabilitate de cel mult cinci ani pentru următoarele categorii de cetățeni:

| (a) | soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați) în vârstă de până la 21 de ani sau aflați în întreținere, părinți care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre, cu termenul de valabilitate care să nu depășească durata de valabilitate a mandatului acestora sau a autorizației de ședere legală); |
| --- | --- |

(a)

soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați) în vârstă de până la 21 de ani sau aflați în întreținere, părinți care vizitează cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre, cu termenul de valabilitate care să nu depășească durata de valabilitate a mandatului acestora sau a autorizației de ședere legală);

| (b) | membri ai guvernelor naționale și regionale, ai Curții Constituționale și ai Curții Supreme, în cazul în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză prin prezentul acord, în vederea exercitării atribuțiilor ce le revin, cu un termen de valabilitate limitat de perioada de exercitare a funcției deținute, în cazul în care aceasta nu depășește cinci ani; |
| --- | --- |

(b)

membri ai guvernelor naționale și regionale, ai Curții Constituționale și ai Curții Supreme, în cazul în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză prin prezentul acord, în vederea exercitării atribuțiilor ce le revin, cu un termen de valabilitate limitat de perioada de exercitare a funcției deținute, în cazul în care aceasta nu depășește cinci ani;

| (c) | membri permanenți ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă în mod regulat la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale;” |
| --- | --- |

(c)

membri permanenți ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate Georgiei, participă în mod regulat la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale;”

Ținând cont de statutul profesional al acestor categorii de persoane sau de gradul de rudenie cu un cetățean al Georgiei care își exercită dreptul de ședere pe teritoriul statelor membre, se justifică acordarea unei vize cu intrări multiple cu o perioadă de valabilitate de până la cinci ani sau limitată la durata mandatului sau la durata șederii legale, în cazul în care această durată nu depășește cinci ani.

Persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (a) din acord trebuie să facă dovada șederii legale a persoanei care adresează invitația.

În ceea ce privește persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord, acestea ar trebui să furnizeze un document care să ateste statutul lor profesional și durata mandatului acestora.

Această dispoziție nu se aplică persoanelor care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord dacă acestea sunt exonerate de obligația de a deține viză în temeiul acordului, și anume dacă sunt titulari de pașapoarte diplomatice.

Persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (c) din acord trebuie să facă dovada statutului lor de membru permanent al delegației oficiale și a necesității de a participa în mod regulat la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb.

„(2)   Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre eliberează vize cu intrări multiple cu termen de valabilitate de până la un an pentru următoarele categorii de persoane, cu condiția ca, în cursul anului precedent, acestea să fi obținut cel puțin o viză, să o fi utilizat în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea în statul membru vizitat și să existe motive pentru solicitarea unei vize cu intrări multiple:

| (a) | membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale, participă în mod regulat la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale; |
| --- | --- |

(a)

membri ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale, participă în mod regulat la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente care au loc pe teritoriul statelor membre la inițiativa unor organizații interguvernamentale;

| (b) | reprezentanți ai organizațiilor societății civile care călătoresc în mod regulat în statele membre în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb; |
| --- | --- |

(b)

reprezentanți ai organizațiilor societății civile care călătoresc în mod regulat în statele membre în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

| (c) | membri ai profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminarii sau alte evenimente similare, care călătoresc în mod regulat în statele membre; |
| --- | --- |

(c)

membri ai profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminarii sau alte evenimente similare, care călătoresc în mod regulat în statele membre;

| (d) | persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte tipuri de programe de schimb, care călătoresc în mod regulat în statele membre; |
| --- | --- |

(d)

persoane care participă la activități științifice, culturale sau artistice, inclusiv programe de schimb între universități și alte tipuri de programe de schimb, care călătoresc în mod regulat în statele membre;

| (e) | studenți și absolvenți de studii universitare care efectuează în mod regulat călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb; |
| --- | --- |

(e)

studenți și absolvenți de studii universitare care efectuează în mod regulat călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

| (f) | participanți la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite sau de autorități municipale; |
| --- | --- |

(f)

participanți la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite sau de autorități municipale;

| (g) | persoane care călătoresc în scopuri medicale și persoane care trebuie să le însoțească; |
| --- | --- |

(g)

persoane care călătoresc în scopuri medicale și persoane care trebuie să le însoțească;

| (h) | jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional; |
| --- | --- |

(h)

jurnaliști și persoane acreditate care îi însoțesc, în scop profesional;

| (i) | oameni de afaceri și reprezentanți ai organizațiilor de afaceri care călătoresc în mod regulat în statele membre; |
| --- | --- |

(i)

oameni de afaceri și reprezentanți ai organizațiilor de afaceri care călătoresc în mod regulat în statele membre;

| (j) | participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional; |
| --- | --- |

(j)

participanți la evenimente sportive internaționale și persoane care îi însoțesc, în scop profesional;

| (k) | conducători auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri către teritoriile statelor membre, cu vehicule înmatriculate în Georgia. |
| --- | --- |

(k)

conducători auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri către teritoriile statelor membre, cu vehicule înmatriculate în Georgia.

(3)   Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre eliberează vize cu intrări multiple cu termen de valabilitate de minimum doi ani și maximum cinci ani pentru categoriile de persoane menționate la alineatul (2) din prezentul articol, cu condiția ca, în cursul ultimilor doi ani acestea să fi utilizat vize cu intrări multiple de un an, în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea în statul membru gazdă și ca motivele pentru care a fost solicitată o viză cu intrări multiple să fie în continuare valabile.

(4)   Durata totală a șederii pe teritoriul statelor membre a persoanelor menționate la alineatele (1) – (3) din prezentul articol nu depășește 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

În principiu, se eliberează vize cu intrări multiple valabile timp de un an categoriilor de persoane menționate mai sus dacă solicitantul de viză a obținut în anul precedent (12 luni) cel puțin o viză și a utilizat-o în conformitate cu normele legale ale statului (statelor) vizitat(e) privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) acestuia (acestora) (de exemplu, persoana nu a depășit perioada legală de ședere) și dacă există motive pentru a solicita o viză cu intrări multiple. În cazurile în care nu se justifică eliberarea unei vize valabile timp de un an (de exemplu, dacă programul de schimb durează mai puțin de un an sau dacă persoana nu trebuie să călătorească pentru un an complet), durata de valabilitate a vizei va fi mai mică de un an, cu condiția ca celelalte cerințe pentru eliberarea vizei să fie îndeplinite.

Categoriilor de solicitanți de vize menționate la articolul 5 alineatul (2) din acord li se vor elibera vize cu intrări multiple valabile între doi și cinci ani, cu condiția ca în ultimii doi ani (24 de luni) acestea să fi utilizat cele două vize cu intrări multiple valabile un an în conformitate cu normele legale ale statului (statelor) vizitat(e) privind intrarea și șederea pe teritoriul/teritoriile acestuia (acestora) și ca motivele pentru solicitarea vizei cu intrări multiple să fie în continuare valabile. Trebuie remarcat faptul că o viză cu o valabilitate între doi și cinci ani se eliberează numai dacă solicitantului de viză i s-au eliberat două vize valabile cel puțin un an în cursul celor doi ani precedenți și dacă acesta a utilizat respectivele vize în conformitate cu normele legale ale statului (statelor) vizitat(e) privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) acestuia (acestora). Misiunile diplomatice și consulatele statelor membre vor decide, pe baza evaluării fiecărei cereri de viză, perioada de valabilitate a acestor vize, și anume de la doi la cinci ani.

În ceea ce privește definirea criteriilor prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din acord: „cu condiția ca ... să existe motive pentru solicitarea unei vize cu intrări multiple” și de articolul 5 alineatul (3) din acord: „cu condiția ca ... motivele pentru care a fost solicitată o viză cu intrări multiple să fie în continuare valabile”, se vor aplica criteriile prevăzute de Codul de vize pentru eliberarea de vize cu intrări multiple. În consecință, persoana trebuie să dovedească existența unui motiv pentru a călători frecvent într-unul sau mai multe state membre, de exemplu pentru afaceri.

Nu există nicio obligație de a elibera o viză cu intrări multiple dacă solicitantul de viză nu a utilizat o viză eliberată anterior.

2.2.3.   Titularii de pașapoarte diplomatice

Articolul 10 din acord prevede:

„(1)   Cetățenii Georgiei care sunt titulari de pașapoarte diplomatice valabile pot intra pe teritoriile statelor membre, ieși de pe teritoriile statelor membre și tranzita teritoriile statelor membre fără viză.

(2)   Persoanele menționate la alineatul (1) din prezentul articol au drept de ședere pe teritoriile statelor membre pentru o perioadă de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

Procedurile de detașare a diplomaților în statele membre nu sunt vizate de acord. Se aplică procedura de acreditare obișnuită.

III.   COOPERAREA PRIVIND SECURITATEA DOCUMENTELOR

Într-o declarație comună anexată la acord, părțile convin că impactul nivelului de securitate al documentelor de călătorie asupra funcționării acordului ar trebui să fie evaluat de Comitetul mixt. În acest scop, părțile au convenitt să se informeze reciproc, cu regularitate, cu privire la măsurile luate pentru a se evita proliferarea documentelor de călătorie, pentru a se dezvolta aspectele tehnice ale securității documentelor de călătorie, precum și cele referitoare la procesul de personalizare a eliberării documentelor de călătorie.

IV.   STATISTICI

Pentru a permite Comitetului mixt să monitorizeze în mod eficient punerea în aplicare a acordului, misiunile diplomatice și consulatele statelor membre transmit Comisiei, o dată la șase luni, statistici care să urmărească cu precădere și în măsura posibilului, precizând pentru fiecare lună:

| — | numărul de vize cu intrări multiple eliberate; |
| --- | --- |

—

numărul de vize cu intrări multiple eliberate;

| — | numărul de vize eliberate fără taxe. |
| --- | --- |

—

numărul de vize eliberate fără taxe.

V.   DECLARAȚIA UNIUNII EUROPENE PRIVIND FACILITĂȚILE ACORDATE MEMBRILOR DE FAMILIE

Deși acordul nu include drepturi și obligații cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru facilitarea mobilității unui număr mai mare de cetățeni ai Georgiei care sunt membri de familie ai unor cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre, Uniunea ia act de sugestia Georgiei de a da o definiție mai largă noțiunii de membru de familie care ar trebui să beneficieze de facilitarea eliberării vizelor, precum și de importanța pe care Georgia o acordă îmbunătățirii mobilității pentru această categorie de persoane.

Prin urmare, în scopul facilitării mobilității unui număr mai mare de persoane care au legături de familie (în special frați și surori, precum și copiii acestora) cu cetățeni ai Georgiei cu reședința legală pe teritoriul statelor membre, Uniunea invită consulatele statelor membre, printr-o declarație anexată la acord, să profite pe deplin de posibilitățile prevăzute deja de acquis în ceea ce privește facilitarea eliberării vizelor pentru această categorie de persoane, posibilități care includ, în special, simplificarea documentelor justificative care trebuie prezentate de solicitanții de viză, scutirea de taxele de prelucrare a cererilor și, dacă este cazul, eliberarea de vize cu intrări multiple.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

2

(3)  A se vedea de asemenea punctul 1.7.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 610/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen), a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95 și (CE) nr. 539/2001 ale Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (CE) nr. 810/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 1).

5

(6)  Decizia nr. 565/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Croația, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora pentru tranzitul sau șederea preconizată pe teritoriile lor pentru o perioadă care nu depășește 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile și de abrogare a Deciziilor nr. 895/2006/CE și nr. 582/2008/CE (JO L 157, 27.5.2014, p. 23).

6

(7)  
  JO L 239, 22.9.2000, p. 19.

7

---

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/88

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1781 A COMISIEI

din 5 octombrie 2016

de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește introducerea unei rubrici pentru Saint-Pierre și Miquelon în lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate

[notificată cu numărul C(2016) 6287]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special teza introductivă de la articolul 8, articolul 8 punctul 1 primul paragraf și articolul 8 punctul 4, precum și articolul 9 alineatul (4) litera (c),

întrucât:

| (1) | Decizia 2007/777/CE a Comisiei (2) prevede, printre altele, condițiile de introducere în Uniune a transporturilor conținând anumite produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate care au fost supuse unuia dintre tratamentele menționate în partea 4 a anexei II la decizia respectivă (denumite în continuare „produsele”), inclusiv o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2007/777/CE a Comisiei (2) prevede, printre altele, condițiile de introducere în Uniune a transporturilor conținând anumite produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate care au fost supuse unuia dintre tratamentele menționate în partea 4 a anexei II la decizia respectivă (denumite în continuare „produsele”), inclusiv o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor în cauză.

| (2) | Partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE conține lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor, cu condiția ca acestea să fi fost supuse unui tratament relevant menționat în partea respectivă a anexei II. Tratamentele respective au scopul de a elimina anumite riscuri din domeniul sănătății animale asociate produselor în cauză. Partea 4 a anexei respective menționează un tratament nespecific „A” și tratamente specifice de la „B” la „F”, în ordine descrescătoare din punctul de vedere al gravității riscurilor din domeniul sănătății animale asociate produselor în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE conține lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor, cu condiția ca acestea să fi fost supuse unui tratament relevant menționat în partea respectivă a anexei II. Tratamentele respective au scopul de a elimina anumite riscuri din domeniul sănătății animale asociate produselor în cauză. Partea 4 a anexei respective menționează un tratament nespecific „A” și tratamente specifice de la „B” la „F”, în ordine descrescătoare din punctul de vedere al gravității riscurilor din domeniul sănătății animale asociate produselor în cauză.

| (3) | Saint-Pierre și Miquelon a solicitat includerea în partea 2 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ca țară din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor din carne de pasăre. În timpul procesului de producție a cărnii de pasăre realizat în Saint-Pierre și Miquelon, produsul în cauză de carne de pasăre este supus unui tratament termic conform tratamentului specific „D” menționat în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE. |
| --- | --- |

(3)

Saint-Pierre și Miquelon a solicitat includerea în partea 2 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ca țară din care se autorizează introducerea în Uniune a produselor din carne de pasăre. În timpul procesului de producție a cărnii de pasăre realizat în Saint-Pierre și Miquelon, produsul în cauză de carne de pasăre este supus unui tratament termic conform tratamentului specific „D” menționat în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE.

| (4) | Saint-Pierre și Miquelon a transmis documentație cuprinzătoare și satisfăcătoare referitoare la situația sănătății păsărilor de curte și la sistemele în vigoare de prevenire și control al bolilor. |
| --- | --- |

(4)

Saint-Pierre și Miquelon a transmis documentație cuprinzătoare și satisfăcătoare referitoare la situația sănătății păsărilor de curte și la sistemele în vigoare de prevenire și control al bolilor.

| (5) | Prin urmare, includerea Saint-Pierre și Miquelon în lista cu țări terțe sau părți ale acestora din partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE este adecvată, cu indicarea tratamentului „D” în coloana pentru păsări de curte și vânat de crescătorie cu pene (cu excepția ratitelor). |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, includerea Saint-Pierre și Miquelon în lista cu țări terțe sau părți ale acestora din partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE este adecvată, cu indicarea tratamentului „D” în coloana pentru păsări de curte și vânat de crescătorie cu pene (cu excepția ratitelor).

| (6) | Prin urmare, partea 2 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, partea 2 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia 2007/777/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007, p. 49).

2

---

ANEXĂ

În partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE, următoarea rubrică referitoare la Saint-Pierre și Miquelon se inserează între rubrica pentru Noua Zeelandă și cea pentru Paraguay:

| „PM | Saint-Pierre și Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Saint-Pierre și Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

---

| 7.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 272/90

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1782 A COMISIEI

din 5 octombrie 2016

de modificare a Deciziei 2008/185/CE în ceea ce privește includerea Lituaniei în lista statelor membre în care se aplică un program național aprobat de control al bolii Aujeszky și de actualizare a listei din anexa III cuprinzând institutele naționale

[notificată cu numărul C(2016) 6288]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 64/432/CEE stabilește normele aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu bovine și porcine. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din directiva respectivă, porcinele trebuie să fie însoțite, pe durata transportului, de un certificat de sănătate conform modelului 2 din anexa F la directiva respectivă („modelul 2”). Articolul 9 alineatul (1) din directiva respectivă prevede că un stat membru care are un program național obligatoriu de control vizând eradicarea bolii Aujeszky îl poate transmite Comisiei în vederea aprobării. Articolul 9 alineatul (2) conține criteriile de îndeplinit în vederea acordării respectivei aprobării. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 64/432/CEE stabilește normele aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu bovine și porcine. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din directiva respectivă, porcinele trebuie să fie însoțite, pe durata transportului, de un certificat de sănătate conform modelului 2 din anexa F la directiva respectivă („modelul 2”). Articolul 9 alineatul (1) din directiva respectivă prevede că un stat membru care are un program național obligatoriu de control vizând eradicarea bolii Aujeszky îl poate transmite Comisiei în vederea aprobării. Articolul 9 alineatul (2) conține criteriile de îndeplinit în vederea acordării respectivei aprobării.

| (2) | Decizia 2008/185/CE a Comisiei (2) prevede garanții suplimentare pentru circulația porcinelor între statele membre. Garanțiile respective sunt legate de clasificarea statelor membre în funcție de situația lor în raport cu boala Aujeszky. Anexa II la decizia respectivă conține statele membre sau regiunile acestora în care există în vigoare programe naționale de control aprobate pentru eradicarea bolii Aujeszky. Articolul 7 din Decizia 2008/185/CE precizează, de asemenea, informațiile care trebuie introduse în modelul 2 în ceea ce privește trimiterile la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2008/185/CE a Comisiei (2) prevede garanții suplimentare pentru circulația porcinelor între statele membre. Garanțiile respective sunt legate de clasificarea statelor membre în funcție de situația lor în raport cu boala Aujeszky. Anexa II la decizia respectivă conține statele membre sau regiunile acestora în care există în vigoare programe naționale de control aprobate pentru eradicarea bolii Aujeszky. Articolul 7 din Decizia 2008/185/CE precizează, de asemenea, informațiile care trebuie introduse în modelul 2 în ceea ce privește trimiterile la decizia respectivă.

| (3) | Decizia de punere în aplicare 2014/798/UE a Comisiei (3) a modificat Directiva 64/432/CEE, inclusiv modelul 2. În consecință, este necesar să se modifice articolul 7 din Decizia 2008/185/CE. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de punere în aplicare 2014/798/UE a Comisiei (3) a modificat Directiva 64/432/CEE, inclusiv modelul 2. În consecință, este necesar să se modifice articolul 7 din Decizia 2008/185/CE.

| (4) | Lituania a transmis Comisiei documente justificative cu privire la programul ei de control național obligatoriu de eradicare a bolii Aujeszky în întregul ei teritoriu și a solicitat includerea în lista din anexa II la Decizia 2008/185/CE. |
| --- | --- |

(4)

Lituania a transmis Comisiei documente justificative cu privire la programul ei de control național obligatoriu de eradicare a bolii Aujeszky în întregul ei teritoriu și a solicitat includerea în lista din anexa II la Decizia 2008/185/CE.

| (5) | În urma evaluării documentației justificative transmise de Lituania, acest stat membru ar trebui să fie inclus în lista din anexa II la Decizia 2008/185/CE în calitate de stat membru sau regiune a unui stat membru în care există în vigoare programe de control naționale aprobate vizând eradicarea bolii Aujeszky. |
| --- | --- |

(5)

În urma evaluării documentației justificative transmise de Lituania, acest stat membru ar trebui să fie inclus în lista din anexa II la Decizia 2008/185/CE în calitate de stat membru sau regiune a unui stat membru în care există în vigoare programe de control naționale aprobate vizând eradicarea bolii Aujeszky.

| (6) | Anexa III la Decizia 2008/185/CE conține lista cu institutele responsabile pentru evaluarea testelor și a truselor ELISA (teste de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic), pentru verificarea calității metodei ELISA de detectare a anticorpilor împotriva virusului bolii Aujeszky în fiecare stat membru și, în particular, pentru producerea și standardizarea serurilor de referință naționale în conformitate cu serurile de referință comunitare. Anumite state membre au informat Comisia cu privire la modificări relevante ale numelor și adreselor respectivelor institute naționale din listă. Prin urmare, anexa III la Decizia 2008/185/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Anexa III la Decizia 2008/185/CE conține lista cu institutele responsabile pentru evaluarea testelor și a truselor ELISA (teste de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic), pentru verificarea calității metodei ELISA de detectare a anticorpilor împotriva virusului bolii Aujeszky în fiecare stat membru și, în particular, pentru producerea și standardizarea serurilor de referință naționale în conformitate cu serurile de referință comunitare. Anumite state membre au informat Comisia cu privire la modificări relevante ale numelor și adreselor respectivelor institute naționale din listă. Prin urmare, anexa III la Decizia 2008/185/CE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | De asemenea, Decizia 2008/185/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, Decizia 2008/185/CE ar trebui modificată în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2008/185/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   În cazul animalelor din speciile porcine destinate statelor membre sau regiunilor cuprinse în lista din anexa I sau II, la punctul II.3.3.1 din secțiunea C a certificatului de sănătate prevăzut în modelul 2 din anexa F la Directiva 64/432/CEE care însoțește animalele respective, numărul corespunzător al articolului din prezenta decizie se introduce în spațiul liber care se completează la punctul respectiv.”; |
| --- | --- |

1.

la articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul animalelor din speciile porcine destinate statelor membre sau regiunilor cuprinse în lista din anexa I sau II, la punctul II.3.3.1 din secțiunea C a certificatului de sănătate prevăzut în modelul 2 din anexa F la Directiva 64/432/CEE care însoțește animalele respective, numărul corespunzător al articolului din prezenta decizie se introduce în spațiul liber care se completează la punctul respectiv.”;

| 2. | anexele II și III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

anexele II și III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  Decizia 2008/185/CE a Comisiei din 21 februarie 2008 privind garanțiile suplimentare în legătură cu boala Aujeszky în schimburile intracomunitare cu porci și criteriile de furnizare a informațiilor despre această boală (JO L 59, 4.3.2008, p. 19).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2014/798/UE a Comisiei din 13 noiembrie 2014 de modificare a anexei F la Directiva 64/432/CEE a Consiliului în ceea ce privește formatul modelelor de certificate de sănătate pentru schimburile comerciale în interiorul Uniunii de bovine și porcine și cerințele suplimentare în materie de sănătate cu privire la Trichinella pentru schimburile comerciale în interiorul Uniunii de porcine domestice (JO L 330, 15.11.2014, p. 50).

3

Trichinella

---

ANEXĂ

Anexele II și III la Decizia 2008/185/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | anexa II se înlocuiește cu următorul text:



  „ANEXA II

  State membre sau regiuni ale acestora în care există în vigoare programe naționale de control aprobate pentru eradicarea bolii Aujeszky








  Cod ISO | Stat membru | Regiuni |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Spania | Toate regiunile |
| LT | Lituania | Toate regiunile |
| PL | Polonia | Toate regiunile”; |

1.

anexa II se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA II

State membre sau regiuni ale acestora în care există în vigoare programe naționale de control aprobate pentru eradicarea bolii Aujeszky

Cod ISO

Stat membru

Regiuni

ES

Spania

Toate regiunile

LT

Lituania

Toate regiunile

PL

Polonia

Toate regiunile”;

| 2. | în anexa III, punctul 2 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | În plus, unitățile din lista de mai jos vor fi responsabile de verificarea calității metodei ELISA în fiecare stat membru și, în particular, de producerea și standardizarea serurilor de referință naționale în conformitate cu serurile de referință comunitare.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Agenția austriacă pentru sănătate și protecția consumatorilor – Institutul pentru anchete veterinare Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tel.: + 43 (0) 505 55-38112 |
| Fax: + 43 (0) 505 55-38108 |
| E-mail: vetmed.moedling@ages.at |

2.

în anexa III, punctul 2 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

În plus, unitățile din lista de mai jos vor fi responsabile de verificarea calității metodei ELISA în fiecare stat membru și, în particular, de producerea și standardizarea serurilor de referință naționale în conformitate cu serurile de referință comunitare.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Agenția austriacă pentru sănătate și protecția consumatorilor – Institutul pentru anchete veterinare Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tel.: + 43 (0) 505 55-38112

Fax: + 43 (0) 505 55-38108

E-mail: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Centrul de cercetări veterinare și agrochimice |
| Groeselenberg 99 |
| B-1180 Bruxelles |

CODA – CERVA – VAR

Centrul de cercetări veterinare și agrochimice

Groeselenberg 99

B-1180 Bruxelles

CY

| Laboratorul veterinar de stat |
| --- |
| Servicii veterinare |
| 1417 Αthalassa |
| Nicosia |

Laboratorul veterinar de stat

Servicii veterinare

1417 Αthalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tel.: 585 557 111 |
| Fax: 585 222 394 |
| e-mail: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tel.: 585 557 111

Fax: 585 222 394

e-mail: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| D-17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tel.: + 49 38351 7-0 |
| Fax: + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

D-17493 Greifswald – Insel Riems

Tel.: + 49 38351 7-0

Fax: + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| Institutul veterinar național |
| --- |
| Universitatea tehnică a Danemarcei |
| Insula Lindholm |
| DK-4774 Kalvehave |
| Danemarca |
| Tel.: + 45 88 60 00 |
| Fax: + 45 88 79 01 |
| E-mail: vet@vet.dtu.dk |

Institutul veterinar național

Universitatea tehnică a Danemarcei

Insula Lindholm

DK-4774 Kalvehave

Danemarca

Tel.: + 45 88 60 00

Fax: + 45 88 79 01

E-mail: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estonia |
| Tel.: + 372 7 386 100 |
| Fax: + 372 7 386 102 |
| E-mail: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estonia

Tel.: + 372 7 386 100

Fax: + 372 7 386 102

E-mail: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tel.: + 34 916 290 300 |
| Fax: + +34 916 290 598 |
| E-mail: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tel.: + 34 916 290 300

Fax: + +34 916 290 598

E-mail: lcv@mapya.es

FI

| Autoritatea finlandeză pentru siguranța alimentelor |
| --- |
| Boli ale animalelor și cercetare în domeniul securității alimentare |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finlanda |
| E-mail: info@evira.fi |
| Tel.: + 358 20 772 003 |
| Fax: + 358 20 772 4350 |

Autoritatea finlandeză pentru siguranța alimentelor

Boli ale animalelor și cercetare în domeniul securității alimentare

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finlanda

E-mail: info@evira.fi

Tel.: + 358 20 772 003

Fax: + 358 20 772 4350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest – |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest –

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Agenția laboratoarelor veterinare |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tel.: (44-1932) 341111 |
| Fax: (44-1932) 347046 |

Agenția laboratoarelor veterinare

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tel.: (44-1932) 341111

Fax: (44-1932) 347046

GR

| Centrul Institutelor veterinare din Atena |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tel.: + 30 2106010903 |

Centrul Institutelor veterinare din Atena

25 Neapoleos Street,

GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tel.: + 30 2106010903

HU

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Biroul agricol central, Direcția diagnostică veterinară |
| Adresă: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Adresa poștală: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tel.: + 36 1 460-6300 |
| Fax: + 36 1 252-5177 |
| E-mail: titkarsag@oai.hu |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Biroul agricol central, Direcția diagnostică veterinară

Adresă: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Adresa poștală: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tel.: + 36 1 460-6300

Fax: + 36 1 252-5177

E-mail: titkarsag@oai.hu

IE

| Divizia virologie |
| --- |
| Laboratorul central pentru cercetări veterinare |
| Departamentul laboratoarelor agricole și alimentare |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Divizia virologie

Laboratorul central pentru cercetări veterinare

Departamentul laboratoarelor agricole și alimentare

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky – |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9; |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky –

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9;

25124 Brescia

LT

| Laboratorul veterinar național |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Laboratorul veterinar național

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Centrul de cercetări veterinare și agrochimice |
| Groeselenberg 99 |
| B-1180 Bruxelles |

CODA – CERVA – VAR

Centrul de cercetări veterinare și agrochimice

Groeselenberg 99

B-1180 Bruxelles

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts „BIOR” |
| --- |
| (Institutul pentru siguranță alimentară, sănătatea animală și mediu BIOR) |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |
| Tel.: + 371 76205 13 |
| Fax: + 371 7620434 |
| E-mail: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts „BIOR”

(Institutul pentru siguranță alimentară, sănătatea animală și mediu BIOR)

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Tel.: + 371 76205 13

Fax: + 371 7620434

E-mail: bior@bior.lv

MT

| Laboratorul veterinar național |
| --- |
| Departamentul de reglementare veterinară și fitosanitară |
| Ministerul dezvoltării sustenabile, al mediului și al schimbărilor climatice, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tel.: + 356 22925389 |

Laboratorul veterinar național

Departamentul de reglementare veterinară și fitosanitară

Ministerul dezvoltării sustenabile, al mediului și al schimbărilor climatice,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tel.: + 356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Departamentul de laborator pentru bolile porcinelor |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tel.: + 48 81 889 30 00 |
| Fax: + 48 81 886 25 95 |
| E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Departamentul de laborator pentru bolile porcinelor

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tel.: + 48 81 889 30 00

Fax: + 48 81 886 25 95

E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigaçăo Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| P-1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigaçăo Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

P-1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Național de Referință pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, București |
| Tel.: 0374 322 015 |
| Fax: 0214 113 394 |
| e-mail: office@idah.ro |

Laboratorul Național de Referință pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, București

Tel.: 0374 322 015

Fax: 0214 113 394

e-mail: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Departamentul de virologie |
| S-751 89 Uppsala |
| Tel.: (46-18) 67 40 00 |
| Fax: (46-18) 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Departamentul de virologie

S-751 89 Uppsala

Tel.: (46-18) 67 40 00

Fax: (46-18) 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika”. |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika”.

---