# Uradni list L 285/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5920. oktober 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 285

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5920. oktober 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 67 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o: I. homologaciji posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline; II. homologaciji vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme [2016/1829] | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 67 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o: I. homologaciji posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline; II. homologaciji vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme [2016/1829]

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 20.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 67 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o: I. homologaciji posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline; II. homologaciji vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme [2016/1829]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 14 sprememb 01 – začetek veljavnosti: 9. oktober 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev in razvrstitev sestavnih delov |
| --- | --- |

2.

Del I:   Homologacija posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline;

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije v zvezi z različnimi sestavnimi deli opreme za uporabo UNP |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe tipa opreme za uporabo UNP in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Nedodeljeno) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prehodne določbe v zvezi z različnimi sestavnimi deli opreme za uporabo UNP |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

13.

Del II:   Homologacija vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme

| 14. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

15.

| 16. | Homologacija |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zahteve za vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila |
| --- | --- |

17.

| 18. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

20.

| 21. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

21.

| 22. | Prehodne določbe v zvezi z vgradnjo različnih sestavnih delov opreme za uporabo UNP in homologacijo vozila, opremljenega s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila, glede na vgradnjo te opreme |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

23.

PRILOGE

| 1. | Bistvene lastnosti vozila, motorja in opreme, povezane z UNP |
| --- | --- |

1.

| 2A | Namestitev homologacijske oznake za opremo za uporabo UNP |
| --- | --- |

2A

| 2B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa opreme za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67. |
| --- | --- |

2B

| 2C | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2C

| 2D | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na vgradnjo sistemov za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67. |
| --- | --- |

2D

| 3. | Določbe o homologaciji dodatne opreme na posodi za UNP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Določbe o homologaciji črpalke za gorivo |
| --- | --- |

4.

| 5. | Določbe o homologaciji filtrske enote za UNP |
| --- | --- |

5.

| 6. | Določbe o homologaciji regulatorja tlaka in uparjalnika |
| --- | --- |

6.

| 7. | Določbe o homologaciji zapiralnega ventila, protipovratnega ventila, razbremenilnega ventila plinskih cevi in delovne priključne naprave |
| --- | --- |

7.

| 8. | Določbe o homologaciji gibkih cevi s priključnimi napravami |
| --- | --- |

8.

| 9. | Določbe o homologaciji polnilne enote |
| --- | --- |

9.

| 10. | Določbe o homologaciji posod za UNP |
| --- | --- |

10.

| 11. | Določbe o homologaciji naprav za vbrizgavanje plina ali delov za mešanje plina ali vbrizgalnih šob in voda za gorivo |
| --- | --- |

11.

| 12. | Določbe o homologaciji enote za doziranje plina, kadar ni kombinirana z napravami za vbrizgavanje plina |
| --- | --- |

12.

| 13. | Določbe o homologaciji tipala za tlak in/ali temperaturo |
| --- | --- |

13.

| 14. | Določbe o homologaciji elektronske krmilne enote |
| --- | --- |

14.

| 15. | Preskusni postopki |
| --- | --- |

15.

| 16. | Določbe o identifikacijski oznaki UNP za vozila kategorij M2 in M3 |
| --- | --- |

16.

2

3

| 17. | Določbe o identifikacijski oznaki za delovno priključno napravo |
| --- | --- |

17.

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | Del I | homologacijo posebne opreme vozil kategorij M in N (1), ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline; |
| --- | --- | --- |

1.1

Del I

homologacijo posebne opreme vozil kategorij M in N (1), ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline;

1

| 1.2 | Del II | homologacijo vozil kategorij M in N (1), opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme. |
| --- | --- | --- |

1.2

Del II

homologacijo vozil kategorij M in N (1), opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme.

1

2.   OPREDELITEV IN RAZVRSTITEV SESTAVNIH DELOV

Sestavni deli za uporabo UNP v vozilih se razvrstijo glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje v skladu s sliko 1.

| Razred 0 | Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s tlakom nad 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| Razred 1 | Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s parnim tlakom ali povišanim parnim tlakom do 3 000 kPa. |
| Razred 2 | Nizkotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 450 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom. |
| Razred 2A | Nizkotlačni deli za omejeno območje tlaka, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 120 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom. |
| Razred 3 | Zapiralni ventili in razbremenilni ventili, če delujejo v tekoči fazi. |

Razred 0

Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s tlakom nad 3 000 kPa.

Razred 1

Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s parnim tlakom ali povišanim parnim tlakom do 3 000 kPa.

Razred 2

Nizkotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 450 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom.

Razred 2A

Nizkotlačni deli za omejeno območje tlaka, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 120 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom.

Razred 3

Zapiralni ventili in razbremenilni ventili, če delujejo v tekoči fazi.

Sestavni deli UNP, namenjeni za najvišji obratovalni tlak pod 20 kP nad atmosferskim tlakom, niso predmet tega pravilnika.

Sestavni del je lahko sestavljen iz več delov, ki so razvrščeni v različne razrede glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje.

Slika 1

Slika 1

Razvrstitev glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje

Razvrstitev glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje

Ni predmet tega pravilnika

Varnostni ventili?

Obratovalni tlak > 3 MPa?

Razred 0

Razred 3

Razred 1

Razred 2A

Razred 2

Najvišji obratovalni tlak < 20 kPa?

Najvišji obratovalni tlak > 450 kPa?

Ne

ali

Ne

Ne

Ne

Ne

Najvišji obratovalni tlak < 120 kPa?

KONEC

Da

Da

Da

Da

Da

ZAČETEK

V tem pravilniku:

| 2.1 | „Tlak“ pomeni relativni tlak v primerjavi z atmosferskim tlakom, razen če je navedeno drugače.
  2.1.1   
  „Servisni tlak“ pomeni stalen tlak pri enotni temperaturi plina 15 °C.
  2.1.2   
  „Preskusni tlak“ pomeni tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje med homologacijskim preskusom.
  2.1.3   
  „Delovni tlak“ pomeni najvišji tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje in ki je osnova za določanje moči.
  2.1.4   
  „Obratovalni tlak“ pomeni tlak pri normalnih obratovalnih pogojih.
  2.1.5   
  „Najvišji obratovalni tlak“ pomeni najvišji tlak v sestavnem delu, ki lahko nastopi med obratovanjem.
  2.1.6   
  „Klasifikacijski tlak“ pomeni najvišji dovoljeni obratovalni tlak v sestavnem delu glede na njegovo razvrstitev. |
| --- | --- |

2.1

„Tlak“ pomeni relativni tlak v primerjavi z atmosferskim tlakom, razen če je navedeno drugače.

2.1.1   
  „Servisni tlak“ pomeni stalen tlak pri enotni temperaturi plina 15 °C.

2.1.2   
  „Preskusni tlak“ pomeni tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje med homologacijskim preskusom.

2.1.3   
  „Delovni tlak“ pomeni najvišji tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje in ki je osnova za določanje moči.

2.1.4   
  „Obratovalni tlak“ pomeni tlak pri normalnih obratovalnih pogojih.

2.1.5   
  „Najvišji obratovalni tlak“ pomeni najvišji tlak v sestavnem delu, ki lahko nastopi med obratovanjem.

2.1.6   
  „Klasifikacijski tlak“ pomeni najvišji dovoljeni obratovalni tlak v sestavnem delu glede na njegovo razvrstitev.

| 2.2 | „Posebna oprema“ pomeni:






  (a) | posodo; |
| --- | --- | --- |

2.2

„Posebna oprema“ pomeni:

(a)

posodo;

| (b) | dodatno opremo na posodi; |
| --- | --- |

(b)

dodatno opremo na posodi;

| (c) | uparjalnik/regulator tlaka; |
| --- | --- |

(c)

uparjalnik/regulator tlaka;

| (d) | zapiralni ventil; |
| --- | --- |

(d)

zapiralni ventil;

| (e) | napravo za vbrizgavanje plina ali vbrizgalno šobo ali del za mešanje plinov; |
| --- | --- |

(e)

napravo za vbrizgavanje plina ali vbrizgalno šobo ali del za mešanje plinov;

| (f) | enoto za doziranje plina, samostojno ali v kombinaciji z napravo za vbrizgavanje plina; |
| --- | --- |

(f)

enoto za doziranje plina, samostojno ali v kombinaciji z napravo za vbrizgavanje plina;

| (g) | gibke cevi; |
| --- | --- |

(g)

gibke cevi;

| (h) | polnilno enoto; |
| --- | --- |

(h)

polnilno enoto;

| (i) | protipovratni ventil; |
| --- | --- |

(i)

protipovratni ventil;

| (j) | razbremenilni ventil plinskih cevi; |
| --- | --- |

(j)

razbremenilni ventil plinskih cevi;

| (k) | filtrsko enoto; |
| --- | --- |

(k)

filtrsko enoto;

| (l) | tipalo za tlak ali temperaturo; |
| --- | --- |

(l)

tipalo za tlak ali temperaturo;

| (m) | črpalko za gorivo; |
| --- | --- |

(m)

črpalko za gorivo;

| (n) | delovno priključno napravo; |
| --- | --- |

(n)

delovno priključno napravo;

| (o) | elektronsko krmilno enoto; |
| --- | --- |

(o)

elektronsko krmilno enoto;

| (p) | vod za gorivo; |
| --- | --- |

(p)

vod za gorivo;

| (q) | napravo za razbremenitev tlaka; |
| --- | --- |

(q)

napravo za razbremenitev tlaka;

| (r) | večkomponentni sestavni del. |
| --- | --- |

(r)

večkomponentni sestavni del.

| 2.3 | „Posoda“ pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje utekočinjenega naftnega plina.
  2.3.1   Posoda je lahko:






  (a) | standardna valjasta posoda z valjasto lupino, dvema zaobljenima dnoma, torisferičnim ali ovalnim, in zahtevanimi odprtinami; |
| --- | --- | --- |

2.3

„Posoda“ pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje utekočinjenega naftnega plina.

2.3.1   Posoda je lahko:

(a)

standardna valjasta posoda z valjasto lupino, dvema zaobljenima dnoma, torisferičnim ali ovalnim, in zahtevanimi odprtinami;

| (b) | posebna posoda: posoda, ki ni standardna valjasta posoda. Značilne dimenzije so navedene v Dodatku 5 Priloge 10. |
| --- | --- |

(b)

posebna posoda: posoda, ki ni standardna valjasta posoda. Značilne dimenzije so navedene v Dodatku 5 Priloge 10.

2.3.2   
  „Posoda, v celoti iz kompozitnih materialov“ pomeni posodo, sestavljeno samo iz kompozitnih materialov z nekovinsko oblogo.

2.3.3   
  „Serija posod“ pomeni največ 200 posod istega tipa, izdelanih zaporedoma v isti proizvodni liniji.

| 2.4 | „Tip posode“ pomeni posode, ki se ne razlikujejo v naslednjih značilnostih iz Priloge 10:






  (a) | blagovnem imenu ali znamki; |
| --- | --- | --- |

2.4

„Tip posode“ pomeni posode, ki se ne razlikujejo v naslednjih značilnostih iz Priloge 10:

(a)

blagovnem imenu ali znamki;

| (b) | obliki (valjasta, posebna oblika); |
| --- | --- |

(b)

obliki (valjasta, posebna oblika);

| (c) | odprtinah (plošča za dodatno opremo/kovinski obroček); |
| --- | --- |

(c)

odprtinah (plošča za dodatno opremo/kovinski obroček);

| (d) | materialu; |
| --- | --- |

(d)

materialu;

| (e) | postopku varjenja (v primeru kovinskih posod); |
| --- | --- |

(e)

postopku varjenja (v primeru kovinskih posod);

| (f) | toplotni obdelavi (v primeru kovinskih posod); |
| --- | --- |

(f)

toplotni obdelavi (v primeru kovinskih posod);

| (g) | proizvodni liniji; |
| --- | --- |

(g)

proizvodni liniji;

| (h) | nominalni debelini sten; |
| --- | --- |

(h)

nominalni debelini sten;

| (i) | premeru; |
| --- | --- |

(i)

premeru;

| (j) | višini (v primeru posebnih posod). |
| --- | --- |

(j)

višini (v primeru posebnih posod).

| 2.5 | „Dodatna oprema na posodi“ pomeni naslednjo opremo, ki je lahko samostojna ali kombinirana:






  (a) | 80-odstotni zaporni ventil; |
| --- | --- | --- |

2.5

„Dodatna oprema na posodi“ pomeni naslednjo opremo, ki je lahko samostojna ali kombinirana:

(a)

80-odstotni zaporni ventil;

| (b) | indikator ravni; |
| --- | --- |

(b)

indikator ravni;

| (c) | razbremenilni ventil; |
| --- | --- |

(c)

razbremenilni ventil;

| (d) | daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom; |
| --- | --- |

(d)

daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom;

| (e) | črpalka za gorivo; |
| --- | --- |

(e)

črpalka za gorivo;

| (f) | multiventil; |
| --- | --- |

(f)

multiventil;

| (g) | ohišje, neprepustno za plin; |
| --- | --- |

(g)

ohišje, neprepustno za plin;

| (h) | uvodnica za napajalni kabel; |
| --- | --- |

(h)

uvodnica za napajalni kabel;

| (i) | protipovratni ventil; |
| --- | --- |

(i)

protipovratni ventil;

| (j) | naprava za razbremenitev tlaka. |
| --- | --- |

(j)

naprava za razbremenitev tlaka.

2.5.1   
  „80-odstotni zaporni ventil“ pomeni napravo, ki omeji polnjenje pri največ 80 odstotkih prostornine posode.

2.5.2   
  „Indikator ravni“ pomeni napravo za preverjanje ravni tekočine v posodi.

2.5.3   
  „Razbremenilni ventil (izpustni ventil)“ pomeni napravo, ki omejuje prevelik tlak v posodi.

2.5.3.1   
  „Naprava za razbremenitev tlaka“ pomeni napravo, namenjeno za zaščito posode pred eksplozijo, do katere lahko pride v primeru požara, z zračenjem vsebovanega UNP.

2.5.4   
  „Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom“ pomeni napravo, ki omogoča vzpostavitev in prekinitev dovoda UNP v uparjalnik/regulator tlaka; daljinsko voden pomeni, da servisni ventil upravlja elektronska krmilna enota; kadar motor vozila ne deluje, je ventil zaprt; prelivni ventil pomeni napravo za omejitev pretoka UNP.

2.5.5   
  „Črpalka za gorivo“ pomeni napravo za vzpostavitev dovoda tekočega UNP v motor s povišanjem tlaka posode z dovodnim tlakom črpalke za gorivo.

2.5.6   
  „Multiventil“ pomeni napravo, sestavljeno iz vseh ali nekaterih enot dodatne opreme, navedene v odstavkih 2.5.1 do 2.5.3 in 2.5.8.

2.5.7   
  „Ohišje, neprepustno za plin“ pomeni napravo za zaščito dodatne opreme in prezračenje kakršnega koli uhajanja v zunanje ozračje.

2.5.8   Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila/tipalo ravni goriva).

2.5.9   
  „Protipovratni ventil“ pomeni napravo, ki omogoča pretok tekočega UNP v eno smer in preprečuje pretok tekočega UNP v nasprotni smeri.

| 2.6 | „Uparjalnik“ pomeni napravo, namenjeno za spreminjanje UNP iz tekočega v plinasto stanje. |
| --- | --- |

2.6

„Uparjalnik“ pomeni napravo, namenjeno za spreminjanje UNP iz tekočega v plinasto stanje.

| 2.7 | „Regulator tlaka“ pomeni napravo, namenjeno za zniževanje in uravnavanje tlaka utekočinjenega naftnega plina. |
| --- | --- |

2.7

„Regulator tlaka“ pomeni napravo, namenjeno za zniževanje in uravnavanje tlaka utekočinjenega naftnega plina.

| 2.8 | „Zapiralni ventil“ pomeni napravo za prekinitev pretoka UNP. |
| --- | --- |

2.8

„Zapiralni ventil“ pomeni napravo za prekinitev pretoka UNP.

| 2.9 | „Razbremenilni ventil plinskih cevi“ pomeni napravo za preprečevanje prevelikega tlaka v ceveh nad predhodno določeno vrednostjo. |
| --- | --- |

2.9

„Razbremenilni ventil plinskih cevi“ pomeni napravo za preprečevanje prevelikega tlaka v ceveh nad predhodno določeno vrednostjo.

| 2.10 | „Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba ali del za mešanje plinov“ pomeni napravo, ki omogoča dovod tekočega ali uparjenega UNP do motorja. |
| --- | --- |

2.10

„Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba ali del za mešanje plinov“ pomeni napravo, ki omogoča dovod tekočega ali uparjenega UNP do motorja.

| 2.11 | „Enota za doziranje plina“ pomeni napravo, ki odmerja in/ali razporeja dovod plina do motorja ter je lahko kombinirana z napravo za vbrizgavanje plina ali samostojna. |
| --- | --- |

2.11

„Enota za doziranje plina“ pomeni napravo, ki odmerja in/ali razporeja dovod plina do motorja ter je lahko kombinirana z napravo za vbrizgavanje plina ali samostojna.

| 2.12 | „Elektronska krmilna enota“ pomeni napravo, ki nadzira potrebo motorja po UNP in samodejno zapre zapiralne ventile sistema za UNP v primeru počene cevi za dovod goriva zaradi nesreče ali nenadno zaustavi motor. |
| --- | --- |

2.12

„Elektronska krmilna enota“ pomeni napravo, ki nadzira potrebo motorja po UNP in samodejno zapre zapiralne ventile sistema za UNP v primeru počene cevi za dovod goriva zaradi nesreče ali nenadno zaustavi motor.

| 2.13 | „Tipalo za tlak ali temperaturo“ pomeni napravo, ki meri tlak ali temperaturo. |
| --- | --- |

2.13

„Tipalo za tlak ali temperaturo“ pomeni napravo, ki meri tlak ali temperaturo.

| 2.14 | „Filtrska enota za UNP“ pomeni napravo, ki filtrira UNP; filter je lahko vgrajen v druge sestavne dele. |
| --- | --- |

2.14

„Filtrska enota za UNP“ pomeni napravo, ki filtrira UNP; filter je lahko vgrajen v druge sestavne dele.

| 2.15 | „Gibke cevi“ pomenijo cevi za prenos utekočinjenega naftnega plina v tekočem ali parnem stanju pri različnih tlakih od ene točke do druge. |
| --- | --- |

2.15

„Gibke cevi“ pomenijo cevi za prenos utekočinjenega naftnega plina v tekočem ali parnem stanju pri različnih tlakih od ene točke do druge.

| 2.16 | „Polnilna enota“ pomeni napravo, ki omogoča polnjenje posode; polnilna enota je lahko povezana z 80-odstotnim zapornim ventilom posode ali izdelana kot daljinsko vodena polnilna enota izven vozila. |
| --- | --- |

2.16

„Polnilna enota“ pomeni napravo, ki omogoča polnjenje posode; polnilna enota je lahko povezana z 80-odstotnim zapornim ventilom posode ali izdelana kot daljinsko vodena polnilna enota izven vozila.

| 2.17 | „Delovna priključna naprava“ pomeni priključno napravo v cevi za gorivo med posodo za gorivo in motorjem. Če vozilu z enogorivnim motorjem zmanjka goriva, lahko motor deluje s pomočjo posode za pogonsko gorivo, ki je lahko priključena na delovno priključno napravo. |
| --- | --- |

2.17

„Delovna priključna naprava“ pomeni priključno napravo v cevi za gorivo med posodo za gorivo in motorjem. Če vozilu z enogorivnim motorjem zmanjka goriva, lahko motor deluje s pomočjo posode za pogonsko gorivo, ki je lahko priključena na delovno priključno napravo.

| 2.18 | „Vod za gorivo“ pomeni cev ali vod, ki povezuje naprave za vbrizgavanje goriva. |
| --- | --- |

2.18

„Vod za gorivo“ pomeni cev ali vod, ki povezuje naprave za vbrizgavanje goriva.

| 2.19 | „Utekočinjen naftni plin (UNP)“ pomeni vsak proizvod, ki je v osnovi sestavljen iz naslednjih ogljikovodikov:
  propana, propena (propilena), navadnega butana, izobutana, izobutilena, butena (butilena) in etana.
  Evropski standard EN 589:1993 določa zahteve in preskusne metode za UNP za motorna vozila, kakor se trži in dobavlja v državah članicah CEN (Evropski odbor za standardizacijo). |
| --- | --- |

2.19

„Utekočinjen naftni plin (UNP)“ pomeni vsak proizvod, ki je v osnovi sestavljen iz naslednjih ogljikovodikov:

propana, propena (propilena), navadnega butana, izobutana, izobutilena, butena (butilena) in etana.

Evropski standard EN 589:1993 določa zahteve in preskusne metode za UNP za motorna vozila, kakor se trži in dobavlja v državah članicah CEN (Evropski odbor za standardizacijo).

| 2.20 | „Sestav gibke cevi“ pomeni sestav gibke cevi in priključnih naprav. |
| --- | --- |

2.20

„Sestav gibke cevi“ pomeni sestav gibke cevi in priključnih naprav.

DEL I

HOMOLOGACIJA POSEBNE OPREME VOZIL KATEGORIJ M IN N, KI ZA POGON UPORABLJAJO UTEKOČINJENE NAFTNE PLINE

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za podelitev homologacije posebne opreme vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 3.2.1 | natančen opis tipa posebne opreme (kakor je določeno v Prilogi 1); |
| --- | --- |

3.2.1

natančen opis tipa posebne opreme (kakor je določeno v Prilogi 1);

| 3.2.2 | risba posebne opreme, ki je dovolj podrobna in v ustreznem merilu; |
| --- | --- |

3.2.2

risba posebne opreme, ki je dovolj podrobna in v ustreznem merilu;

| 3.2.3 | preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.3

preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 6 tega pravilnika.

3.3   Na zahtevo tehnične službe, pristojne za izvajanje homologacijskih preskusov, se predložijo vzorci posebne opreme.

Dodatni vzorci se predložijo na zahtevo.

4.   OZNAKE

4.1   Vsi sestavni deli, predloženi v homologacijo, morajo biti označeni z blagovnim imenom ali znamko proizvajalca in oznako tipa; pri nekovinskih sestavnih delih pa sta navedena tudi mesec in leto proizvodnje; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.2   Na vsaki enoti opreme mora biti dovolj prostora za namestitev homologacijske oznake, vključno z razvrstitvijo sestavnih delov (glej Prilogo 2A) ter v primeru sestavnih delov razreda 0 tudi delovnega tlaka; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 3.2.2.

4.3   Vsaka posoda mora imeti nameščeno tudi označevalno tablico, privarjeno nanjo, z naslednjimi jasno čitljivimi in neizbrisnimi podatki:

| (a) | serijsko številko; |
| --- | --- |

(a)

serijsko številko;

| (b) | prostornino v litrih; |
| --- | --- |

(b)

prostornino v litrih;

| (c) | oznako „UNP“; |
| --- | --- |

(c)

oznako „UNP“;

| (d) | preskusnim tlakom [kPa]; |
| --- | --- |

(d)

preskusnim tlakom [kPa];

| (e) | besedilom: „najvišja raven polnjenja: 80 %“; |
| --- | --- |

(e)

besedilom: „najvišja raven polnjenja: 80 %“;

| (f) | letom in mesecem homologacije (npr. 99/01); |
| --- | --- |

(f)

letom in mesecem homologacije (npr. 99/01);

| (g) | homologacijsko oznako v skladu z odstavkom 5.4; |
| --- | --- |

(g)

homologacijsko oznako v skladu z odstavkom 5.4;

| (h) | oznako „ČRPALKA ZNOTRAJ“ (PUMP INSIDE) in oznako za identifikacijo črpalke, če je črpalka nameščena v posodo. |
| --- | --- |

(h)

oznako „ČRPALKA ZNOTRAJ“ (PUMP INSIDE) in oznako za identifikacijo črpalke, če je črpalka nameščena v posodo.

4.4   Poleg določb iz odstavkov 4.1 in 4.2 se za daljinsko vodene servisne ventile in daljinsko vodene zapiralne ventile, ki so skladni z odstavkom 4.7 Priloge 3 oziroma odstavkom 1.7 Priloge 7, uporablja ena od naslednjih oznak:

| (a) | „H1“; |
| --- | --- |

(a)

„H1“;

1

| (b) | „H2“; |
| --- | --- |

(b)

„H2“;

2

| (c) | „H3“. |
| --- | --- |

(c)

„H3“.

3

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Če vzorci opreme, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.1 do 6.13 tega pravilnika, se homologacija za ta tip opreme podeli.

5.2   Vsakemu homologiranemu tipu opreme se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 01 za spremembe 01, ki so začele veljati 13. novembra 1999) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake črkovno-številčne kode drugemu tipu opreme.

5.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa/dela opreme za uporabo UNP v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku. Če se nanaša na posodo, se doda Priloga 2B – Dodatek.

5.4   Na vsakem sestavnem delu, ki je v skladu s tipom opreme, homologiranim po tem pravilniku, je poleg oznake, določene v odstavkih 4.1 in 4.3, na vidnem mestu, opredeljenem v odstavku 4.2, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 5.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

5.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

2

| 4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1. Homologacijsko številko sestavljajo homologacijska številka tipa sestavnega dela, ki je navedena na potrdilu za ta tip (glej odstavek 5.2 in Prilogo 2B), pred to številko pa sta dve števki, ki navajata zaporedje najnovejših sprememb tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1. Homologacijsko številko sestavljajo homologacijska številka tipa sestavnega dela, ki je navedena na potrdilu za ta tip (glej odstavek 5.2 in Prilogo 2B), pred to številko pa sta dve števki, ki navajata zaporedje najnovejših sprememb tega pravilnika.

5.5   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.6   V Prilogi 2A k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve zgoraj navedene homologacijske oznake.

5.7   V primeru sestavnega dela razreda 0 se v bližini homologacijske oznake iz odstavka 5.4 označi tudi delovni tlak.

6.   SPECIFIKACIJE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI SESTAVNIMI DELI OPREME ZA UPORABO UNP

6.1   Splošne določbe

Posebna oprema vozil, ki za pogon uporabljajo UNP, mora delovati pravilno in varno.

Materiali opreme, ki so v stiku z UNP, morajo biti združljivi z njim.

Tiste dele opreme, na pravilno in varno delovanje katerih lahko vplivajo UNP, visok tlak ali tresljaji, je treba preskusiti z ustreznim preskusnim postopkom iz prilog k temu pravilniku. Treba se je ravnati zlasti po določbah iz odstavkov 6.2. do 6.13.

Vgradnja opreme za uporabo UNP, homologirane skladno s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve po elektromagnetni združljivosti v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 10 ali enakovredne zahteve.

6.2   Določbe o posodah

Posode za UNP je treba homologirati v skladu z določbami iz Priloge 10 k temu pravilniku.

6.3   Določbe o dodatni opremi, nameščeni na posodo

6.3.1   Posoda mora imeti naslednjo dodatno opremo, ki je lahko samostojna ali kombinirana (multiventili):

| 6.3.1.1 | 80-odstotni zaporni ventil; |
| --- | --- |

6.3.1.1

80-odstotni zaporni ventil;

| 6.3.1.2 | indikator ravni; |
| --- | --- |

6.3.1.2

indikator ravni;

| 6.3.1.3 | razbremenilni ventil (izpustni ventil); |
| --- | --- |

6.3.1.3

razbremenilni ventil (izpustni ventil);

| 6.3.1.4 | daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom. |
| --- | --- |

6.3.1.4

daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom.

6.3.2   Po potrebi ima posoda lahko nameščeno ohišje, neprepustno za plin.

6.3.3   Posoda ima lahko nameščeno uvodnico za napajalni kabel za sprožila/črpalke za UNP.

6.3.4   Posoda ima lahko v notranjosti nameščeno črpalko za UNP.

6.3.5   Posoda ima lahko nameščen protipovratni ventil.

6.3.6   Posoda mora biti opremljena z napravo za razbremenitev tlaka (PRD). Kot PRD se lahko homologirajo naprave ali funkcije:

| (a) | stikalo z varovalko (ki se sproži glede na temperaturo) (varovalka); ali |
| --- | --- |

(a)

stikalo z varovalko (ki se sproži glede na temperaturo) (varovalka); ali

| (b) | razbremenilni ventil, pod pogojem, da ustreza odstavku 6.15.8.3; ali |
| --- | --- |

(b)

razbremenilni ventil, pod pogojem, da ustreza odstavku 6.15.8.3; ali

| (c) | kombinacija obeh zgornjih naprav; ali |
| --- | --- |

(c)

kombinacija obeh zgornjih naprav; ali

| (d) | katera koli druga tehnična rešitev, pod pogojem, da zagotavlja enako stopnjo učinkovitosti. |
| --- | --- |

(d)

katera koli druga tehnična rešitev, pod pogojem, da zagotavlja enako stopnjo učinkovitosti.

6.3.7   Dodatna oprema iz odstavkov 6.3.1 do 6.3.6 se homologira v skladu z določbami iz:

| (a) | Priloge 3 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavkov 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 in 6.3.6; |
| --- | --- |

(a)

Priloge 3 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavkov 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 in 6.3.6;

| (b) | Priloge 4 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.4; |
| --- | --- |

(b)

Priloge 4 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.4;

| (c) | Priloge 7 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.5. |
| --- | --- |

(c)

Priloge 7 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.5.

6.4–6.14   Določbe o drugih sestavnih delih

Drugi sestavni deli, ki so prikazani v preglednici 1, se homologirajo v skladu z določbami iz prilog, ki so navedene v preglednici.

Preglednica 1

Preglednica 1

| Odstavek | Sestavni del | Priloga |
| --- | --- | --- |
| 6.4 | Črpalka za gorivo | 4 |
| 6.5 | Uparjalnik (3)

  Regulator tlaka (3) | 6 |
| 6.6 | Zapiralni ventili
  Protipovratni ventili
  Razbremenilni ventili plinskih cevi
  Delovne priključne naprave | 7 |
| 6.7 | Gibke cevi | 8 |
| 6.8 | Polnilna enota | 9 |
| 6.9 | Naprave za vbrizgavanje plina/del za mešanje plinov (5)

  ali
  vbrizgalne šobe | 11 |
| 6.10 | Enote za doziranje plina (4) | 12 |
| 6.11 | Tipala za tlak
  Tipala za temperaturo | 13 |
| 6.12 | Elektronska krmilna enota | 14 |
| 6.13 | Filtrske enote UNP | 5 |
| 6.14 | Naprava za razbremenitev tlaka | 3 |

Odstavek

Sestavni del

Priloga

6.4

Črpalka za gorivo

4

6.5

Uparjalnik (3)

3

Regulator tlaka (3)

3

6

6.6

Zapiralni ventili

Protipovratni ventili

Razbremenilni ventili plinskih cevi

Delovne priključne naprave

7

6.7

Gibke cevi

8

6.8

Polnilna enota

9

6.9

Naprave za vbrizgavanje plina/del za mešanje plinov (5)

5

ali

vbrizgalne šobe

11

6.10

Enote za doziranje plina (4)

4

12

6.11

Tipala za tlak

Tipala za temperaturo

13

6.12

Elektronska krmilna enota

14

6.13

Filtrske enote UNP

5

6.14

Naprava za razbremenitev tlaka

3

6.15   Splošna pravila konstrukcije sestavnih delov

6.15.1   Določbe o 80-odstotnem zapornem ventilu

6.15.1.1   V normalnih pogojih uporabe se povezava med plovcem in zapiralno enoto 80-odstotnega zapornega ventila ne sme deformirati.

6.15.1.2   Če 80-odstotni zaporni ventil posode vsebuje plovec, mora slednji vzdržati zunanji tlak 4 500 kPa.

6.15.1.3   Zapiralna enota naprave, ki omeji polnjenje pri 80 % + 0/– 5 % prostornine posode, za katero je namenjen 80-odstotni zaporni ventil, mora vzdrževati tlak 6 750 kPa. Pri zaprtem dovodu goriva stopnja polnjenja pri diferenčnem tlaku 700 kPa ne sme presegati 500 cm3/minuto. Ventil se preskusi na vseh posodah, na katere naj bi bil pritrjen, ali pa proizvajalec z izračunom navede, za katere tipe posode je ta ventil primeren.

3

6.15.1.4   Če 80-odstotni zaporni ventil ne vsebuje plovca, nadaljnje polnjenje po zaprtju pri stopnji polnjenja, ki presega 500 cm3/minuto, ne sme biti več mogoče.

3

6.15.1.5   Naprava mora imeti nameščeno trajno oznako, ki navaja tip posode, za katero je bila izdelana, premer in kot, ter če je to primerno, prikaz vgradnje.

6.15.2   Da se v primeru razpoke na sestavnem delu preprečijo električne iskre na površini razpoke, morajo električno upravljane naprave, v katerih je UNP, izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | izolirane so tako, da skozi dele, v katerih je UNP, ne teče tok; |
| --- | --- |

(a)

izolirane so tako, da skozi dele, v katerih je UNP, ne teče tok;

| (b) | električni sistem naprave je izoliran:






  (i) | od trupa; |
| --- | --- | --- |

(b)

električni sistem naprave je izoliran:

(i)

od trupa;

| (ii) | od posode za črpalko za gorivo. |
| --- | --- |

(ii)

od posode za črpalko za gorivo.

Upornost izolacije je > 10 ΜΩ.

6.15.2.1   Električne povezave v prtljažniku in prostoru za potnike morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.2   Vsi drugi električni sestavni deli morajo biti skladni s stopnjo zaščite IP 54 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.3   Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila/tipalo ravni goriva) za vzpostavitev izolirane in neprepustne električne povezave mora biti hermetično zaprtega tipa.

6.15.3   Posebne določbe o ventilih, ki se aktivirajo z električno/zunanjo (hidravlično, pnevmatsko) energijo

6.15.3.1   Ventili, ki se aktivirajo z električno/zunanjo energijo (npr. 80-odstotni zaporni ventil, servisni ventil, zapiralni ventili, protipovratni ventili, razbremenilni ventil plinskih cevi, delovna priključna naprava), morajo biti v „zaprtem“ položaju, ko je njihov tok izključen.

6.15.3.2   Električni tok črpalke za gorivo je treba izključiti, če je elektronska krmilna enota poškodovana ali izgublja moč.

6.15.4   Medij za izmenjavo toplote (zahteve po združljivosti in zahteve glede tlaka)

6.15.4.1   Materiali naprave, ki so v stiku z medijem za izmenjavo toplote naprave med delovanjem, morajo biti združljivi s to tekočino in konstruirani tako, da prenesejo tlak medija za izmenjavo toplote 200 kPa. Material mora biti v skladu z določbami iz odstavka 17 Priloge 15.

6.15.4.2   Prostor, v katerem je medij za izmenjavo toplote uparjalnika/regulatorja tlaka, mora biti odporen proti puščanju pri tlaku 200 kPa.

6.15.5   Sestavni del, ki vsebuje visokotlačne in nizkotlačne dele, mora biti konstruiran tako, da preprečuje doseganje tlaka v nizkotlačnem delu, večjega od 2,25-kratnega najvišjega delovnega tlaka, za katerega je bil preskušan. Sestavni deli, ki so neposredno povezani s tlakom v rezervoarju, morajo biti konstruirani za klasifikacijski tlak 3 000 kPa. Zračenje prostora za motor ali zunaj vozila ni dovoljeno.

6.15.6   Posebne določbe za preprečevanje kakršnega koli pretoka plina

6.15.6.1   Črpalke razreda 1 morajo biti konstruirane tako, da izhodni tlak nikoli ne preseže 3 000 kPa, če so npr. cevi blokirane ali se zapiralni ventil ne odpre. To je mogoče doseči z izključitvijo črpalke ali z recirkulacijo v posodo.

Črpalke razreda 0 morajo biti konstruirane tako, da izhodni tlak nikoli ne preseže delovnega tlaka sestavnih delov, nameščenih za črpalko, če so npr. cevi blokirane ali se zapiralni ventil ne odpre. To je mogoče doseči z izključitvijo črpalke ali z recirkulacijo v posodo.

6.15.6.2   Regulator tlaka/uparjalnik mora biti konstruiran tako, da preprečuje kakršen koli pretok plina, ko se enota regulatorja/uparjalnika napaja z UNP pri tlaku ≤ 4 500 kPa, ko regulator ne obratuje.

6.15.7   Določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi

6.15.7.1   Razbremenilni ventili plinskih cevi razreda 1 morajo biti konstruirani tako, da se odprejo pri tlaku 3 200 ± 100 kPa.

Razbremenilni ventili plinskih cevi razreda 0 morajo biti konstruirani tako, da se (po potrebi) odprejo pri tlaku cevi, ki je enak 1,07-kratniku delovnega tlaka ± 100 kPa.

6.15.7.2   V razbremenilnih ventilih plinskih cevi razreda 1 ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do 3 000 kPa.

V razbremenilnih ventilih plinskih cevi razreda 0 ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do višine delovnega tlaka.

6.15.8   Določbe o razbremenilnem ventilu (izpustni ventil)

6.15.8.1   Razbremenilni ventil mora biti nameščen znotraj posode ali na posodo na območju, kjer je gorivo v plinastem stanju.

6.15.8.2   Razbremenilni ventil mora biti konstruiran tako, da se odpre pri tlaku 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3   Pretočnost razbremenilnega ventila, določena s stisnjenim zrakom pri tlaku, ki je 20 % višji od običajnega obratovalnega tlaka, mora biti najmanj

Q ≥ 10,66 × A0,82,

0,82

pri čemer je:

| Q | pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C) |
| --- | --- |
| A | zunanja površina posode v m2. |

Q

pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C)

3

A

zunanja površina posode v m2.

2

Rezultati preskusa pretoka se popravijo glede na standardne pogoje:

| | absolutni zračni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C. |
| --- | --- |

absolutni zračni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C.

| | Če se razbremenilni ventil šteje za napravo za razbremenitev tlaka, mora biti pretok najmanj 17,7 standardnih m3/min. |
| --- | --- |

Če se razbremenilni ventil šteje za napravo za razbremenitev tlaka, mora biti pretok najmanj 17,7 standardnih m3/min.

3

6.15.8.4   V razbremenilnem ventilu ne sme biti notranjega puščanja pri tlaku do 2 600 kPa.

6.15.8.5   Naprava za razbremenitev tlaka (varovalka) mora biti konstruirana tako, da se odpre pri temperaturi 120 ± 10 °C.

6.15.8.6   Naprava za razbremenitev tlaka (varovalka) mora biti konstruirana tako, da ima, ko je odprta, pretočnost:

Q ≥ 2,73 × A,

pri čemer je:

| Q | pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C); |
| --- | --- |
| A | zunanja površina posode v m2. |

Q

pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C);

3

A

zunanja površina posode v m2.

2

Preskus pretoka se izvede pri naraščajočem absolutnem zračnem tlaku 200 kPa in temperaturi 15 °C.

Rezultati preskusa pretoka se popravijo glede na standardne pogoje:

absolutni zračni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C.

6.15.8.7   Napravo za razbremenitev tlaka je treba namestiti na posodo v plinastem območju.

6.15.8.8   Napravo za razbremenitev tlaka je treba namestiti na posodo tako, da lahko izpusti gorivo v ohišje, neprepustno za plin, kadar je njegova prisotnost predpisana.

6.15.8.9   Napravo za razbremenitev tlaka (varovalka) je treba preveriti v skladu z določbami, opisanimi v odstavku 7 Priloge 3.

6.15.9   Izguba moči črpalke za gorivo

Pri najmanjši ravni goriva, pri kateri motor še deluje, zvišanje temperature s črpalkami za gorivo nikoli ne sme povzročiti, da se razbremenilni ventil odpre.

6.15.10   Določbe o polnilni enoti

6.15.10.1   Polnilna enota mora biti opremljena z najmanj enim mehko obloženim protipovratnim ventilom in je ne sme biti mogoče demontirati.

6.15.10.2   Polnilna enota je zaščitena proti onesnaženju.

6.15.10.3   Zasnova in mere priključnega območja polnilne enote ustrezajo tistim na sliki iz Priloge 9.

Polnilna enota, prikazana na sliki 5, se uporablja samo za motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg.

2

3

2

3

1

6.15.10.4   Polnilna enota, prikazana na sliki 4, se lahko uporablja tudi za motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg (6).

2

3

2

3

1

6

6.15.10.5   Zunanja polnilna enota je priključena na posodo z gibko ali togo cevjo.

6.15.10.6   Posebne določbe o polnilni enoti Euro za lahka vozila (Priloga 9 – Slika 3):

| 6.15.10.6.1 | Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,1 cm3. |
| --- | --- |

6.15.10.6.1

Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,1 cm3.

3

| 6.15.10.6.2 | Pretok skozi vezni element pri razliki v tlaku 30 kPa mora biti najmanj 60 litrov/min, če se preskuša z vodo. |
| --- | --- |

6.15.10.6.2

Pretok skozi vezni element pri razliki v tlaku 30 kPa mora biti najmanj 60 litrov/min, če se preskuša z vodo.

6.15.10.7   Posebne določbe o polnilni enoti Euro za težka gospodarska vozila (Priloga 9 – Slika 5):

| 6.15.10.7.1 | Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,5 cm3. |
| --- | --- |

6.15.10.7.1

Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,5 cm3.

3

| 6.15.10.7.2 | Pretok skozi polnilno enoto z mehansko odprtim protipovratnim ventilom pri razliki v tlaku 50 kPa mora biti najmanj 200 litrov/min, če se preskuša z vodo. |
| --- | --- |

6.15.10.7.2

Pretok skozi polnilno enoto z mehansko odprtim protipovratnim ventilom pri razliki v tlaku 50 kPa mora biti najmanj 200 litrov/min, če se preskuša z vodo.

| 6.15.10.7.3 | Polnilna enota Euro mora izpolnjevati zahteve udarnega preskusa, kot je opisano v odstavku 7.4 Priloge 9. |
| --- | --- |

6.15.10.7.3

Polnilna enota Euro mora izpolnjevati zahteve udarnega preskusa, kot je opisano v odstavku 7.4 Priloge 9.

6.15.11   Določbe o indikatorju ravni

6.15.11.1   Naprava za preverjanje ravni tekočine v posodi je neposrednega tipa (na primer magnetna) med notranjim in zunanjim delom posode. Če je naprava za preverjanje ravni tekočine posrednega tipa, morajo povezave električne energije izpolnjevati specifikacije IP54 v skladu z IEC EN 60529:1997–06.

6.15.11.2   Če indikator ravni posode vsebuje plovec, mora slednji vzdržati zunanji tlak 3 000 kPa.

6.15.12   Določbe o ohišju posode, neprepustnem za plin.

6.15.12.1   Odprtina ohišja, neprepustnega za plin, mora imeti celoten prosti premer najmanj 450 mm2.

2

6.15.12.2   Ohišje, neprepustno za plin, pri tlaku 10 kPa ob zaprtih odprtinah in največjem dovoljenem uhajanju pare 100 cm3/h ne sme puščati in imeti trajnih deformacij.

3

6.15.12.3   Ohišje, neprepustno za plin, mora biti konstruirano tako, da vzdrži tlak 50 kPa.

6.15.13   Določbe o daljinsko vodenem servisnem ventilu s prelivnim ventilom

6.15.13.1   Določbe o servisnem ventilu

6.15.13.1.1   Pri servisnem ventilu s črpalko za dovod UNP mora biti navedena oznaka „ČRPALKA ZNOTRAJ“, in sicer bodisi na označevalni tablici posode za UNP bodisi na multiventilu, če je prisoten. Električne povezave v posodi za UNP morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.13.1.2   Servisni ventili razreda 1 morajo vzdržati tlak 6 750 kPa v odprtem in zaprtem položaju. Servisni ventili razreda 0 morajo vzdržati tlak, ki ustreza 2,25-kratniku delovnega tlaka v odprtem in zaprtem položaju.

6.15.13.1.3   Servisni ventil v zaprtem položaju ne sme dopuščati notranjega puščanja v smeri pretoka. V povratni smeri lahko pride do puščanja.

6.15.13.2   Določbe o prelivnem ventilu

6.15.13.2.1   Prelivni ventil mora biti nameščen v posodo.

6.15.13.2.2   Prelivni ventil mora biti opremljen z obvodom za izravnavo tlakov.

6.15.13.2.3   Prelivni ventil se mora zapreti pri razliki v tlaku ventila 90 kPa. Pri tej razliki v tlaku pretok ne sme presegati 8 000 cm3/min.

3

6.15.13.2.4   Ko prelivni ventil zapre dovod goriva, pretok skozi obvod ne sme presegati 500 cm3/min pri diferenčnem tlaku 700 kPa.

3

7.   SPREMEMBE TIPA OPREME ZA UPORABO UNP IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1   Vsaka sprememba tipa opreme za uporabo UNP se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo. Homologacijski organ lahko potem:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da oprema še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da oprema še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | preuči, ali bo ponovni preskus delen ali popoln. |
| --- | --- |

7.1.2

preuči, ali bo ponovni preskus delen ali popoln.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev.

8.   (NEDODELJENO)

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 9.1 | Oprema, homologirana v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelana tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 6. |
| --- | --- |

9.1

Oprema, homologirana v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelana tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.

| 9.2 | Zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 9.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

9.2

Zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 9.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje.

| 9.3 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje, določene v Prilogah 8, 10 in 15 tega pravilnika. |
| --- | --- |

9.3

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje, določene v Prilogah 8, 10 in 15 tega pravilnika.

| 9.4 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno. |
| --- | --- |

9.4

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno.

| 9.5 | Poleg tega se vsaka posoda preskusi pri najnižjem tlaku 3 000 kPa v skladu z določbami iz odstavka 2.3 Priloge 10 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.5

Poleg tega se vsaka posoda preskusi pri najnižjem tlaku 3 000 kPa v skladu z določbami iz odstavka 2.3 Priloge 10 k temu pravilniku.

| 9.6 | Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 1) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom 3 000 kPa.
  9.6.1   Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 0) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom, ki ustreza predpisanemu delovnemu tlaku. |
| --- | --- |

9.6

Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 1) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom 3 000 kPa.

9.6.1   Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 0) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom, ki ustreza predpisanemu delovnemu tlaku.

| 9.7 | Za najmanj 1 od 200 varjenih posod in 1 od preostalega števila posod je treba opraviti radiografsko preiskavo v skladu z odstavkom 2.4.1 Priloge 10. |
| --- | --- |

9.7

Za najmanj 1 od 200 varjenih posod in 1 od preostalega števila posod je treba opraviti radiografsko preiskavo v skladu z odstavkom 2.4.1 Priloge 10.

| 9.8 | Med proizvodnjo se na 1 od 200 posod in 1 od preostalega števila posod opravijo zgoraj omenjeni mehanski preskusi, kot je opisano v odstavku 2.1.2. Priloge 10. |
| --- | --- |

9.8

Med proizvodnjo se na 1 od 200 posod in 1 od preostalega števila posod opravijo zgoraj omenjeni mehanski preskusi, kot je opisano v odstavku 2.1.2. Priloge 10.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip opreme v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 9.

10.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

11.   PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI SESTAVNIMI DELI OPREME ZA UPORABO UNP

11.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.2   Po 3 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če tip sestavnega dela, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.3   Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

11.4   Do 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom v njegovi izvirni obliki.

11.5   Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prodajo tipa sestavnega dela, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika, razen če je sestavni del namenjen za uporabo kot nadomestni del za vgradnjo v vozila v uporabi.

12.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip opreme, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

13.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

DEL II

HOMOLOGACIJA VOZIL KATEGORIJ M IN N, OPREMLJENIH S POSEBNO OPREMO ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU, GLEDE NA VGRADNJO TE OPREME

14.   OPREDELITEV POJMOV

14.1   V delu II tega pravilnika:

| 14.1.1 | „Homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu. |
| --- | --- |

14.1.1

„Homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu.

| 14.1.2 | „Tip vozila“ pomeni vozilo ali družino vozil s posebno opremo za uporabo UNP v njegovem pogonskem sistemu, ki se ne razlikuje glede na naslednje pogoje:






  14.1.2.1 | proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

14.1.2

„Tip vozila“ pomeni vozilo ali družino vozil s posebno opremo za uporabo UNP v njegovem pogonskem sistemu, ki se ne razlikuje glede na naslednje pogoje:

14.1.2.1

proizvajalca;

| 14.1.2.2 | oznako tipa proizvajalca; |
| --- | --- |

14.1.2.2

oznako tipa proizvajalca;

| 14.1.2.3 | bistvene vidike zasnove in konstrukcije;
  14.1.2.3.1   šasijo/talno ploščo (očitne in osnovne razlike);
  14.1.2.3.2   namestitev opreme za uporabo UNP (očitne in osnovne razlike). |
| --- | --- |

14.1.2.3

bistvene vidike zasnove in konstrukcije;

14.1.2.3.1   šasijo/talno ploščo (očitne in osnovne razlike);

14.1.2.3.2   namestitev opreme za uporabo UNP (očitne in osnovne razlike).

| 14.1.3 | „Faza samodejne ustavitve“ pomeni čas, v katerem se zgorevalni motor samodejno ustavi zaradi varčevanja z gorivom in se lahko ponovno samodejno zažene. |
| --- | --- |

14.1.3

„Faza samodejne ustavitve“ pomeni čas, v katerem se zgorevalni motor samodejno ustavi zaradi varčevanja z gorivom in se lahko ponovno samodejno zažene.

15.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

15.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

15.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis vozila, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1 k temu pravilniku.

15.3   Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

16.   HOMOLOGACIJA

16.1   Če je vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, opremljeno z vso potrebno posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, in izpolnjuje zahteve iz odstavka 17, se homologacija za ta tip vozila podeli.

16.2   Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije.

16.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila na UNP v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

16.4   Na vsakem tipu vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu iz odstavka 16.3, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 16.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (7); |
| --- | --- |

16.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (7);

7

| 16.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 16.4.1. |
| --- | --- |

16.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 16.4.1.

16.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 16.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 16.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

16.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

16.7   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.

16.8   V Prilogi 2C k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

17.   ZAHTEVE ZA VGRADNJO POSEBNE OPREME ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU VOZILA

17.1   Splošno

17.1.1   Oprema za uporabo UNP, nameščena v vozilo, mora delovati na takšen način, da ni mogoče preseči najvišjega obratovalnega tlaka, za katerega je bila konstruirana in homologirana.

17.1.2   Vse dele sistema je treba homologirati posamezno v skladu z delom I tega pravilnika.

17.1.2.1   Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.2 pa ločena homologacija elektronske krmilne enote za UNP ni potrebna, če je ta enota vključena v elektronsko krmilno enoto motorja in je zajeta v homologacijo vozil glede na vgradnjo opreme v skladu z delom II tega pravilnika in Pravilnika št. 10. Homologacija vozila mora biti tudi skladu z veljavnimi predpisi iz Priloge 14 k temu pravilniku.

17.1.3   Uporabljeni materiali v sistemu morajo biti primerni za uporabo UNP.

17.1.4   Vsi deli sistema morajo biti ustrezno pritrjeni.

17.1.5   Sistem za uporabo UNP ne sme puščati.

17.1.6   Sistem za uporabo UNP mora biti vgrajen tako, da je čim bolj zavarovan proti poškodbam, kot so poškodbe zaradi premikanja sestavnih delov vozila, trčenja, posipavanja ali natovarjanja ali iztovarjanja vozila ali drsenja tovora.

17.1.7   Naprave, ki so drugačne od tistih, ki so nujno potrebne za ustrezno delovanje motorja motornega vozila, se ne smejo priključiti na sistem za uporabo UNP.

17.1.7.1   Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.7 pa so lahko motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg ali tip karoserije SA (8)
   (9), opremljena z ogrevalnim sistemom za ogrevanje prostora za potnike, ki je povezan s sistemom za uporabo UNP.

2

3

2

3

1

8

9

17.1.7.2   Ogrevalni sistem iz odstavka 17.1.7.1 se dovoli, če tehnične službe, ki opravljajo homologacijo, menijo, da je ogrevalni sistem ustrezno zaščiten in ne vpliva na predpisano delovanje običajnega sistema za uporabo UNP.

17.1.7.3   Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.7 je lahko vozilo z enogorivnim motorjem brez zasilnega sistema opremljeno z delovno priključno napravo v sistemu za uporabo UNP.

17.1.7.4   Delovna priključna naprava iz odstavka 17.1.7.3 se dovoli, če tehnične službe, ki opravljajo homologacijo, menijo, da je delovna priključna naprava ustrezno zaščitena in ne vpliva na predpisano delovanje običajnega sistema za uporabo UNP. Delovna priključna naprava mora biti kombinirana z ločenim protipovratnim ventilom, neprepustnim za plin, kar je edini način za delovanje motorja.

17.1.7.5   Vozila z enogorivnim motorjem, v katerih je nameščena delovna priključna naprava, morajo imeti blizu delovne priključne naprave nameščeno nalepko, kot je določeno v Prilogi 17 k temu pravilniku.

17.1.8   Identifikacija vozil kategorij M2 in M3, ki za pogon uporabljajo UNP.

2

3

17.1.8.1   Vozila kategorij M2 in M3 morajo imeti nameščeno tablico, kot je določeno v Prilogi 16 k temu pravilniku.

2

3

17.1.8.2   Tablica se namesti na sprednjo in zadnjo stran vozila kategorije M2 ali M3 ter na zunanjo stran vrat na levi strani za vozila z volanom na desni in na desni strani za vozila z volanom na levi.

2

3

17.2   Dodatne zahteve

17.2.1   Noben sestavni del sistema za uporabo UNP, vključno s kakršnimi koli zaščitnimi materiali, ki so del takšnih sestavnih delov, ne sme štrleti iz zunanje površine vozila, razen polnilne enote, če ne štrli več kot 10 mm od nazivne črte stene karoserije.

17.2.2   Razen posode za UNP v preseku vozila noben sestavni del sistema za uporabo UNP, vključno s kakršnim koli zaščitnim materialom, ki je del takšnih sestavnih delov, ne sme štrleti iz spodnjega dela vozila, razen če drug del vozila leži nižje v polmeru 150 mm.

17.2.3   Vsi sestavni deli sistema za uporabo UNP so od izpušne cevi ali podobnega vira toplote oddaljeni vsaj 100 mm, razen če so ustrezno zaščiteni proti toploti.

17.3   Sistem za uporabo UNP

17.3.1   Sistem za uporabo UNP mora vsebovati vsaj naslednje sestavne dele:

| 17.3.1.1 | posodo za gorivo; |
| --- | --- |

17.3.1.1

posodo za gorivo;

| 17.3.1.2 | 80-odstotni zaporni ventil; |
| --- | --- |

17.3.1.2

80-odstotni zaporni ventil;

| 17.3.1.3 | indikator ravni; |
| --- | --- |

17.3.1.3

indikator ravni;

| 17.3.1.4 | razbremenilni ventil; |
| --- | --- |

17.3.1.4

razbremenilni ventil;

| 17.3.1.5 | daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom; |
| --- | --- |

17.3.1.5

daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom;

| 17.3.1.6 | regulator tlaka in uparjalnik, ki se lahko kombinirata (10); |
| --- | --- |

17.3.1.6

regulator tlaka in uparjalnik, ki se lahko kombinirata (10);

10

| 17.3.1.7 | daljinsko voden zapiralni ventil; |
| --- | --- |

17.3.1.7

daljinsko voden zapiralni ventil;

| 17.3.1.8 | polnilno enoto; |
| --- | --- |

17.3.1.8

polnilno enoto;

| 17.3.1.9 | plinske toge in gibke cevi; |
| --- | --- |

17.3.1.9

plinske toge in gibke cevi;

| 17.3.1.10 | plinske povezave med sestavnimi deli sistema za uporabo UNP; |
| --- | --- |

17.3.1.10

plinske povezave med sestavnimi deli sistema za uporabo UNP;

| 17.3.1.11 | vbrizgalno šobo ali napravo za vbrizgavanje plina ali del za mešanje plinov; |
| --- | --- |

17.3.1.11

vbrizgalno šobo ali napravo za vbrizgavanje plina ali del za mešanje plinov;

| 17.3.1.12 | elektronsko krmilno enoto; |
| --- | --- |

17.3.1.12

elektronsko krmilno enoto;

| 17.3.1.13 | napravo za razbremenitev tlaka (varovalko). |
| --- | --- |

17.3.1.13

napravo za razbremenitev tlaka (varovalko).

17.3.2   Sistem lahko vsebuje tudi naslednje sestavne dele:

| 17.3.2.1 | ohišje, neprepustno za plin, ki vključuje dodatno opremo, nameščeno na posodo za gorivo; |
| --- | --- |

17.3.2.1

ohišje, neprepustno za plin, ki vključuje dodatno opremo, nameščeno na posodo za gorivo;

| 17.3.2.2 | protipovratni ventil; |
| --- | --- |

17.3.2.2

protipovratni ventil;

| 17.3.2.3 | razbremenilni ventil plinskih cevi; |
| --- | --- |

17.3.2.3

razbremenilni ventil plinskih cevi;

| 17.3.2.4 | enoto za doziranje plina; |
| --- | --- |

17.3.2.4

enoto za doziranje plina;

| 17.3.2.5 | filtrsko enoto za UNP; |
| --- | --- |

17.3.2.5

filtrsko enoto za UNP;

| 17.3.2.6 | tipalo za tlak ali temperaturo; |
| --- | --- |

17.3.2.6

tipalo za tlak ali temperaturo;

| 17.3.2.7 | črpalko za UNP; |
| --- | --- |

17.3.2.7

črpalko za UNP;

| 17.3.2.8 | uvodnico za napajalni kabel za posodo (sprožila/črpalka za gorivo/tipalo ravni goriva); |
| --- | --- |

17.3.2.8

uvodnico za napajalni kabel za posodo (sprožila/črpalka za gorivo/tipalo ravni goriva);

| 17.3.2.9 | delovno priključno napravo (samo vozila z enogorivnim motorjem in brez zasilnega sistema); |
| --- | --- |

17.3.2.9

delovno priključno napravo (samo vozila z enogorivnim motorjem in brez zasilnega sistema);

| 17.3.2.10 | sistem za izbiro goriva in električni sistem; |
| --- | --- |

17.3.2.10

sistem za izbiro goriva in električni sistem;

| 17.3.2.11 | vod za gorivo. |
| --- | --- |

17.3.2.11

vod za gorivo.

17.3.3   Deli posode iz odstavkov 17.3.1.2 do 17.3.1.5 se lahko kombinirajo.

17.3.4   Daljinsko voden zapiralni ventil iz odstavka 17.3.1.7 se lahko kombinira z regulatorjem tlaka/uparjalnikom.

17.3.5   Dodatni sestavni deli, ki so potrebni za učinkovito delovanje motorja, se lahko namestijo v tisti del sistema za uporabo UNP, kjer je tlak nižji od 20 kPa.

17.4   Namestitev posode za gorivo

17.4.1   Posoda za gorivo mora biti trajno nameščena v vozilo in se je ne sme namestiti v prostor za motor.

17.4.2   Posoda za gorivo mora biti nameščena v pravilnem položaju skladno z navodili proizvajalca posode.

17.4.3   Posoda za gorivo mora biti nameščena tako, da ni stika kovine s kovino, razen na stalnih pritrdilnih mestih posode.

17.4.4   Na posodi za gorivo morajo biti stalna pritrdilna mesta za pritrditev v motornem vozilu ali pa mora biti posoda v motornem vozilu pritrjena z okvirjem posode in jermeni posode.

17.4.5   Ko je vozilo pripravljeno za uporabo, mora biti posoda z gorivom vsaj 200 mm nad površino ceste.

17.4.5.1   Določbe iz odstavka 17.4.5 ne veljajo, če je posoda spredaj in ob straneh ustrezno zaščitena in je vsak del posode višje od te zaščitne strukture.

17.4.6   Posode za gorivo se namestijo in pritrdijo tako, da je mogoče vzdržati naslednje pospeške (ne da bi pri tem nastala škoda), ko so posode polne:

| | Vozila kategorij M1 in N1:






  (a) | 20 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M1 in N1:

1

1

(a)

20 g v smeri vožnje;

| (b) | 8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

| | Vozila kategorij M2 in N2:






  (a) | 10 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M2 in N2:

2

2

(a)

10 g v smeri vožnje;

| (b) | 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

| | Vozila kategorij M3 in N3:






  (a) | 6,6 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M3 in N3:

3

3

(a)

6,6 g v smeri vožnje;

| (b) | 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

Namesto praktičnega preskusa se lahko uporabi računska metoda, če lahko vložnik vloge za homologacijo tehnični službi dokaže njeno enakovrednost.

17.5   Dodatne zahteve za posodo za gorivo

17.5.1   Če je več kot ena posoda za UNP povezana samo z eno dovodno cevjo, mora biti vsaka posoda opremljena s protipovratnim ventilom, nameščenim za daljinsko vodenim servisnim ventilom, razbremenilni ventil cevi pa mora biti nameščen v dovodno cev za protipovratnim ventilom. Ustrezen filtrirni sistem je treba namestiti pred protipovratnimi ventili za preprečitev nabiranja umazanije na njih.

17.5.2   Protipovratni ventil in razbremenilni ventil cevi nista potrebna, če nepovratni tlak daljinsko vodenega servisnega ventila v zaprtem položaju preseže 500 kPa.

V tem primeru mora biti kontrolna naprava daljinsko vodenih servisnih ventilov izdelana tako, da se nikoli ne odpre več kot en daljinsko voden ventil. Čas prekrivanja, da se omogoči preklop, je omejen na dve minuti.

17.6   Dodatna oprema na posodi za gorivo

17.6.1   Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom na posodi

17.6.1.1   Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom je treba namestiti neposredno na posodo za gorivo, brez kakršnih koli vmesnih delov.

17.6.1.2   Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom se nadzoruje tako, da se samodejno zapre, ko motor ne deluje, ne glede na položaj stikala za vžig, in ostane zaprt, dokler motor ne začne delovati.

17.6.1.3   Ne glede na določbo iz odstavka 17.6.1.2 lahko pri sistemih za vbrizgavanje tekočega UNP daljinsko vodeni servisni ventil s prelivnim ventilom pred zagonom motorja v načinu na UNP ostane odprt za največ 10 sekund, če je za čiščenje mehurčkov plina (parni žep) potrebna recirkulacija goriva.

17.6.1.4   Ne glede na določbe iz odstavka 17.6.1.2 lahko daljinsko vodeni servisni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

17.6.1.5   Če je daljinsko vodeni servisni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 4.7 Priloge 3.

17.6.2   Razbremenilni vzmetni ventil v posodi

17.6.2.1   Razbremenilni vzmetni ventil se namesti v posodo za gorivo tako, da je povezan s prostorom za paro in lahko gorivo izpusti v ozračje. Razbremenilni vzmetni ventil lahko gorivo izpusti v ohišje, neprepustno za plin, če to izpolnjuje zahteve iz odstavka 17.6.5.

17.6.3   80-odstotni zaporni ventil

17.6.3.1   Samodejni omejevalec ravni polnjenja mora ustrezati posodi za gorivo, na katero je pritrjen, in mora biti nameščen v ustrezen položaj za zagotovitev, da posode ni mogoče napolniti za več kot 80 %.

17.6.4   Indikator ravni

17.6.4.1   Indikator ravni mora ustrezati posodi za gorivo, na katero je pritrjen, in mora biti nameščen v ustrezen položaj.

17.6.5   Ohišje na posodi, neprepustno za plin

17.6.5.1   Ohišje, neprepustno za plin, na posodah, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 17.6.5.2 do 17.6.5.5, mora biti nameščeno na posodo za gorivo, razen če je posoda nameščena zunaj vozila in so deli posode zaščiteni pred umazanijo in vodo.

17.6.5.2   Ohišje, neprepustno za plin, mora biti v neposrednem stiku z ozračjem, po potrebi s povezovalno gibko cevjo in vodom.

17.6.5.3   Odprtina za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, mora biti obrnjena navzdol k točki izstopa iz motornega vozila. Vendar plina ne sme izpuščati v okrov kolesa in ne sme biti obrnjena proti viru toplote, kot je izpušna cev.

17.6.5.4   Vsaka povezovalna gibka cev in vod na dnu karoserije motornega vozila za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, morata imeti prosto odprtino v velikosti najmanj 450 mm2. Če je plinska cev, druga cev ali katera koli električna napeljava nameščena v povezovalni gibki cevi in vodu, mora prosta odprtina prav tako meriti najmanj 450 mm2.

2

2

17.6.5.5   Ohišje, neprepustno za plin, in povezovalne gibke cevi ne smejo puščati pri tlaku 10 kPa z zaprtimi odprtinami in pri največji dovoljeni stopnji puščanja 100 cm3/h ne smejo kazati trajnih deformacij.

3

17.6.5.6   Povezovalna gibka cev mora biti na ohišje, neprepustno za plin, in vod ustrezno pritrjena, s čimer se zagotovi, da spoj ne prepušča plina.

17.7   Plinske toge in gibke cevi

17.7.1   Plinske toge cevi morajo biti iz celega materiala: iz bakra ali nerjavnega jekla ali jekla, zaščitenega pred korozijo.

17.7.2   Če se uporablja celi baker, mora biti cev zaščitena z gumijasto ali plastično oblogo.

17.7.3   Zunanji premer plinskih togih cevi iz bakra ne sme presegati 12 mm, z debelino sten najmanj 0,8 mm, plinske toge cevi iz jekla in nerjavnega jekla pa ne smejo biti daljše od 25 mm, z ustrezno debelino sten za oskrbo s plinom.

17.7.4   Plinska toga cev je lahko izdelana iz nekovinskih materialov, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.7 tega pravilnika.

17.7.5   Plinska toga cev se lahko nadomesti s plinsko gibko cevjo, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.7 tega pravilnika.

17.7.6   Plinske toge cevi, razen nekovinskih plinskih cevi, morajo biti pritrjene tako, da niso izpostavljene tresljajem in obremenitvam.

17.7.7   Plinske gibke cevi in nekovinske plinski toge cevi morajo biti pritrjene tako, da niso izpostavljene obremenitvam.

17.7.8   Na pritrdilnih mestih mora imeti plinska toga ali gibka cev nameščen zaščitni material.

17.7.9   Plinske toge ali gibke cevi ne smejo biti nameščene na točkah za dvigalko.

17.7.10   Na prehodih morajo imeti plinske toge ali gibke cevi, z zaščitno oblogo ali brez, nameščen zaščitni material.

17.8   Plinske povezave med sestavnimi deli sistema za uporabo UNP

17.8.1   Spajkani ali varjeni spoji in krčni nasedi ozobljenega tipa niso dovoljeni. Spajkanje ali varjenje se lahko dovoli za povezovanje posameznih delov odstranljivih priključnih naprav na plinsko togo cev ali njen sestavni del.

17.8.2   Plinske toge cevi so zaradi korozije lahko povezane samo z združljivimi veznimi kosi.

17.8.3   Cevi iz nerjavnega jekla so lahko spojene samo z veznimi kosi iz nerjavnega jekla.

17.8.4   Razdelilni bloki morajo biti iz materiala, ki je odporen proti koroziji.

17.8.5   Plinske toge cevi morajo biti povezane z ustreznimi spoji, na primer z dvodelnimi krčnimi nasedi v jeklenih ceveh in spoji z navojnimi obroči na obeh straneh ali dvema prirobnicama v bakrenih ceveh. Plinske toge cevi morajo biti povezane z ustreznimi priključki. Nikakor pa se ne smejo uporabiti priključne naprave, ki poškodujejo cev. Tlak porušitve nameščenih priključnih naprav mora biti enak ali višji, kot je določen za cev.

17.8.6   Število spojev mora biti omejeno na najmanjše število.

17.8.7   Spoji morajo biti na dostopnih mestih, kjer jih je mogoče pregledati.

17.8.8   V prostoru za potnike ali zaprtem prtljažniku plinska toga ali gibka cev ne sme biti daljša, kot se upravičeno zahteva; ta zahteva je izpolnjena, če plinska toga ali gibka cev ne sega preko posode za gorivo ob strani vozila.

17.8.8.1   V prostoru za potnike ali zaprtem prtljažniku ne sme biti priključkov za dovod plina, razen:

| (a) | priključkov na ohišju, neprepustnem za plin; in |
| --- | --- |

(a)

priključkov na ohišju, neprepustnem za plin; in

| (b) | priključka med plinsko togo ali gibko cevjo in polnilno enoto, če ima ta priključek oblogo, ki je odporna proti UNP in se vsak uhajajoč plin izpusti neposredno v ozračje. |
| --- | --- |

(b)

priključka med plinsko togo ali gibko cevjo in polnilno enoto, če ima ta priključek oblogo, ki je odporna proti UNP in se vsak uhajajoč plin izpusti neposredno v ozračje.

17.8.8.2   Določbe iz odstavka 17.8.8 in odstavka 17.8.8.1 ne veljajo za vozila kategorij M2 ali M3, če so plinske toge ali gibke cevi ter priključki vgrajeni z oblogo, ki je odporna proti UNP in ima neposreden stik z ozračjem. Odprti konec obloge ali cevovoda se mora nahajati na najnižji točki.

2

3

17.9   Daljinsko voden zapiralni ventil

17.9.1   Daljinsko voden zapiralni ventil mora biti nameščen v plinsko togo cev iz posode za UNP do regulatorja tlaka/uparjalnika, čim bližje regulatorju tlaka/uparjalniku.

17.9.2   Daljinsko voden zapiralni ventil se lahko vgradi v regulator tlaka/uparjalnik.

17.9.3   Ne glede na določbe iz odstavka 17.9.1 se lahko daljinsko voden zapiralni ventil namesti v odprtino za motor, ki jo določi proizvajalec sistema za uporabo UNP, če je med regulatorjem tlaka in posodo za UNP zagotovljen povratni vod za gorivo.

17.9.4   Daljinsko voden zapiralni ventil se namesti tako, da je dovod goriva prekinjen, kadar motor ne deluje, ali če je vozilo opremljeno tudi z drugim sistemom za gorivo, kadar se izbere drugo gorivo. Za namene diagnostike je dovoljena zamuda 2 sekund.

17.9.5   Ne glede na določbo iz odstavka 17.9.4 lahko pri sistemih za vbrizgavanje tekočega UNP daljinsko vodeni zapiralni ventil pred zagonom motorja v načinu na UNP in med preklapljanjem med gorivi ostane odprt za največ 10 sekund, če je za čiščenje mehurčkov plina (parni žep) potrebna recirkulacija goriva.

17.9.6   Ne glede na določbe iz odstavka 17.9.4 lahko daljinsko vodeni zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

17.9.7   Če je daljinsko vodeni zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 1.7 Priloge 7.

17.10   Polnilna enota

17.10.1   Polnilna enota mora biti zaščitena pred vrtenjem, umazanijo in vodo.

17.10.2   Če je posoda za UNP nameščena v prostor za potnike ali zaprt prtljažnik, se polnilna enota namesti na zunanjo stran vozila.

17.11   Sistem za izbiro goriva in električna napeljava

17.11.1   Električni sestavni deli sistema za uporabo UNP morajo biti zaščiteni proti preobremenitvam, v napajalnem kablu pa mora biti najmanj ena ločena varovalka.

17.11.1.1   Varovalka se namesti na znano mesto, kjer jo je mogoče doseči brez uporabe orodja.

17.11.2   Plinska toga cev ne sme prevajati električne energije v tistih sestavnih delih sistema za uporabo UNP, ki prenašajo tudi plin.

17.11.3   Vsi električni sestavni deli, nameščeni v delu sistema za uporabo UNP, kjer tlak presega 20 kPa, morajo biti povezani in izolirani tako, da skozi dele, v katerih je UNP, ne teče tok.

17.11.4   Električni kabli morajo biti ustrezno zaščiteni pred poškodbami. Električne povezave v prtljažniku in prostoru za potnike morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999. Vse druge električne povezave morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 54 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

17.11.5   Vozila z več kot enim sistemom za gorivo morajo imeti sistem za izbiro goriva.

17.11.6   Električne povezave in električni sestavni deli v ohišju, neprepustnem za plin, morajo biti konstruirani tako, da ne pride do iskrenja.

17.12   Naprava za razbremenitev tlaka

17.12.1   Naprava za razbremenitev tlaka mora biti nameščena na posode za gorivo tako, da se lahko gorivo izpusti v ohišje, neprepustno za plin, kadar je njegova prisotnost predpisana, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 17.6.5.

18.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 18.1 | vsa vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelana tako, da ustrezajo homologiranemu tipu in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 17; |
| --- | --- |

18.1

vsa vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelana tako, da ustrezajo homologiranemu tipu in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 17;

| 18.2 | zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 18.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje; |
| --- | --- |

18.2

zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 18.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje;

| 18.3 | homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno. |
| --- | --- |

18.3

homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno.

19.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

19.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 18.

19.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

20.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

20.1   Vsaka sprememba vgradnje posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila. Homologacijski organ lahko potem:

| 20.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

20.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 20.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

20.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

20.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 16.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

20.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

21.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

22.   PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z VGRADNJO RAZLIČNIH SESTAVNIH DELOV OPREME ZA UPORABO UNP IN HOMOLOGACIJO VOZILA, OPREMLJENEGA S POSEBNO OPREMO ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU VOZILA, GLEDE NA VGRADNJO TE OPREME

22.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

22.2   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati namestitve na vozilo in uporabe sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, kot prve opreme.

22.3   V obdobju 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, dovolijo uporabo tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom v njegovi izvirni obliki, kot prve opreme, če je sestavni del nameščen na vozilo, ki je spremenjeno za pogon na UNP.

22.4   Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo uporabo sestavnega dela, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika, kot prve opreme, če je nameščen na vozilo, ki je spremenjeno za pogon na UNP.

22.5   Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

23.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Kombiniran ali samostojen.

3

(4)  Uporablja se samo, če sprožilo za doziranje plina ni vgrajeno v napravo za vbrizgavanje plina.

4

(5)  Uporablja se samo, če obratovalni tlak dela za mešanje plinov presega 20 kPa (razred 2).

5

(6)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2.

6

(7)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3.

7

(8)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

8

(9)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2.

9

(10)  Ti sestavni deli v primeru vbrizgavanja tekočega UNP morda niso potrebni.

10

---

PRILOGA 1

BISTVENE LASTNOSTI VOZILA, MOTORJA IN OPREME, POVEZANE Z UNP

Opis vozil

Znamka: ...

Tipi: ...

Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.   Opis motorjev

1.1   Proizvajalec: ...

1.1.1   Proizvajalčeve oznake motorja (kot so označene na motorju ali na drug način): ...

1.2   Motor z notranjim zgorevanjem

1.2.1–1.2.4.4   Se ne uporablja

1.2.4.5   Opis opreme za dovajanje UNP:

1.2.4.5.1   Opis sistema: ...

1.2.4.5.1.1   Znamke: ...

1.2.4.5.1.2   Tipi: ...

1.2.4.5.1.3   Risbe/diagrami vgradnje v vozila: ...

1.2.4.5.2   Uparjalniki/regulatorji tlaka:

1.2.4.5.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.2.3   Številka potrdila: ...

1.2.4.5.2.4   Se ne uporablja

1.2.4.5.2.5   Risbe: ...

1.2.4.5.2.6   Število glavnih nastavitvenih točk: ...

1.2.4.5.2.7   Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk: ...

1.2.4.5.2.8   Število nastavitvenih točk pri prostem teku: ...

1.2.4.5.2.9   Opis načinov nastavitve prek nastavitvenih točk pri prostem teku: ...

1.2.4.5.2.10   Druge možnosti nastavitve: če so in katere (opis in risbe):

1.2.4.5.2.11   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.3   Del za mešanje: da/ne (2)

1.2.4.5.3.1   Število: ...

1.2.4.5.3.2   Znamke: ...

1.2.4.5.3.3   Tipi: ...

1.2.4.5.3.4   Risbe: ...

1.2.4.5.3.5   Mesto namestitve (vključno z risbami): ...

1.2.4.5.3.6   Možnosti nastavitve: ...

1.2.4.5.3.7   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.4   Enota za doziranje plina: da/ne (2)

1.2.4.5.4.1   Število: ...

1.2.4.5.4.2   Znamke: ...

1.2.4.5.4.3   Tipi: ...

1.2.4.5.4.4   Risbe: ...

1.2.4.5.4.5   Mesto namestitve (vključno z risbami): ...

1.2.4.5.4.6   Možnosti nastavitve (opis)

1.2.4.5.4.7   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.5   Naprave za vbrizgavanje plina ali brizgalne šobe: da/ne (2)

1.2.4.5.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.5.3   (Se ne uporablja)

1.2.4.5.5.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.5.5   Risbe vgradnje: ...kPa

1.2.4.5.6   Elektronska krmilna enota za dovajanje UNP:

1.2.4.5.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.6.3   Mesto namestitve: ...

1.2.4.5.6.4   Možnosti nastavitve: ...

1.2.4.5.7   Posoda za UNP:

1.2.4.5.7.1   Znamke: ...

1.2.4.5.7.2   Tipi: (vključiti risbe): ...

1.2.4.5.7.3   Število posod: ...

1.2.4.5.7.4   Zmogljivost: ...litrov

1.2.4.5.7.5   Črpalka za UNP v posodi: da/ne (2)

1.2.4.5.7.6   (Se ne uporablja)

1.2.4.5.7.7   Risbe vgradnje posode: ...

1.2.4.5.8   Dodatna oprema na posodi za UNP

1.2.4.5.8.1   80-odstotni zaporni ventil:

1.2.4.5.8.1.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.1.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.1.3   Način delovanja: plovec/drugo (2) (vključiti opis ali risbe) ...

1.2.4.5.8.2   Indikator ravni:

1.2.4.5.8.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.2.3   Način delovanja: plovec/drugo (2) (vključiti opis ali risbe) ...

1.2.4.5.8.3   Razbremenilni ventil (izpustni ventil):

1.2.4.5.8.3.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.3.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.3.3   Stopnja pretoka v običajnih razmerah: ...

1.2.4.5.8.4   Naprava za razbremenitev tlaka

1.2.4.5.8.4.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.4.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.4.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.8.4.4   Obratovalna temperatura: ...

1.2.4.5.8.4.5   Material: ...

1.2.4.5.8.4.6   Stopnja pretoka v običajnih razmerah: ...

1.2.4.5.8.5   Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom:

1.2.4.5.8.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.6   Multiventil: da/ne (2)

1.2.4.5.8.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.6.3   Opis multiventila (vključiti risbe): ...

1.2.4.5.8.7   Ohišje, neprepustno za plin:

1.2.4.5.8.7.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.7.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.8   Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila):

1.2.4.5.8.8.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.8.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.8.3   Risbe: ...

1.2.4.5.9   Črpalka za gorivo (UNP): da/ne (2)

1.2.4.5.9.1   Znamke: ...

1.2.4.5.9.2   Tipi: ...

1.2.4.5.9.3   Črpalka, nameščena v posodo za UNP: da/ne (2)

1.2.4.5.9.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.10   Zapiralni ventil/protipovratni ventil/razbremenilni ventil plinskih cevi:

da/ne (2)

1.2.4.5.10.1   Znamke: ...

1.2.4.5.10.2   Tipi: ...

1.2.4.5.10.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.10.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.11   Daljinsko vodena polnilna enota (2):

1.2.4.5.11.1   Znamke: ...

1.2.4.5.11.2   Tipi: ...

1.2.4.5.11.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.12   Gibke/toge cevi za gorivo:

1.2.4.5.12.1   Znamke: ...

1.2.4.5.12.2   Tipi: ...

1.2.4.5.12.3   Opis: ...

1.2.4.5.12.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.13   Tipala za tlak in temperaturo (2):

1.2.4.5.13.1   Znamke: ...

1.2.4.5.13.2   Tipi: ...

1.2.4.5.13.3   Opis: ...

1.2.4.5.13.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.14   Filtrske enote za UNP (2):

1.2.4.5.14.1   Znamke: ...

1.2.4.5.14.2   Tipi: ...

1.2.4.5.14.3   Opis: ...

1.2.4.5.14.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.15   Delovne priključne naprave (vozila z enogorivnim motorjem brez zasilnega sistema) (2):

1.2.4.5.15.1   Znamke: ...

1.2.4.5.15.2   Tipi: ...

1.2.4.5.15.3   Opis in risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.16   Povezava sistema za uporabo UNP s sistemom ogrevanja: da/ne (2)

1.2.4.5.16.1   Znamke: ...

1.2.4.5.16.2   Tipi: ...

1.2.4.5.16.3   Opis in risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.17   Vod za gorivo (2):

1.2.4.5.17.1   Znamke: ...

1.2.4.5.17.2   Tipi: ...

1.2.4.5.17.3   Opis in risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.17.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.18   Večkomponentni sestavni del (2):

1.2.4.5.18.1   Znamke: ...

1.2.4.5.18.2   Tipi: ...

1.2.4.5.18.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.18.4   Obratovalni tlaki (1): ...kPa

1.2.4.5.19   Dodatna dokumentacija:

1.2.4.5.19.1   Opis opreme za uporabo UNP in fizična zaščita katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno

1.2.4.5.19.2   Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.)

1.2.4.5.19.3   Risba simbola: ...

1.2.4.5.19.4   Podatki o nastavitvi: ...

1.2.4.5.19.5   Potrdilo vozila na bencin, če je že izdano: ...

1.2.5   Sistem hlajenja: (tekočina/zrak) (2)

1.2.5.1   Opis sistema/risbe glede na opremo za uporabo UNP

---

(1)  Navesti dovoljeno odstopanje.

(2)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2A

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA OPREMO ZA UPORABO UNP

(glej odstavek 5.4 tega pravilnika)

Image 2

  1

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na opremo za uporabo UNP, pomeni, da je bila ta oprema homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

---

PRILOGA 2B

Image 3

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa opreme za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Pregledana oprema za uporabo UNP (2):

posoda, vključno s konfiguracijo dodatne opreme na posodi, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi

80-odstotni zaporni ventil

Indikator ravni

Razbremenilni ventil (izpustni ventil)

Naprava za razbremenitev tlaka

Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom

Multiventil, vključno z naslednjo opremo:

Ohišje, neprepustno za plin

Uvodnica za napajalni kabel (črpalka/sprožila)

Črpalka za gorivo

Uparjalnik/regulator tlaka

Zapiralni ventil

Protipovratni ventil

Razbremenilni ventil plinskih cevi

Delovna priključna naprava

Gibka cev

Daljinsko vodena polnilna enota

Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba

Vod za gorivo

Enota za doziranje plina

Image 4

Del za mešanje plinov

Elektronska krmilna enota

Tipalo za tlak/temperaturo

Filtrska enota za UNP

Večkomponentni sestavni del

2. Blagovno ime ali znamka:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Predloženo v homologacijo dne:

6. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

7. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba:

8. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba:

9. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2):

10. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno):

11. Kraj:

12. Datum:

13. Podpis:

14. Dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

Dodatek

SAMO POSODE

1.   Značilnosti posode prvotne različice (konfiguracija 00):

| (a) | Blagovno ime ali znamka: ... |
| --- | --- |

(a)

Blagovno ime ali znamka: ...

| (b) | Oblika: ... |
| --- | --- |

(b)

Oblika: ...

| (c) | Material: ... |
| --- | --- |

(c)

Material: ...

| (d) | Odprtine: ...glej risbo |
| --- | --- |

(d)

Odprtine: ...glej risbo

| (e) | Debelina sten: ...mm |
| --- | --- |

(e)

Debelina sten: ...mm

| (f) | Premer (valjasta posoda): ...mm |
| --- | --- |

(f)

Premer (valjasta posoda): ...mm

| (g) | Višina (posoda posebne oblike): ...mm |
| --- | --- |

(g)

Višina (posoda posebne oblike): ...mm

| (h) | Zunanja površina: ...cm2 |
| --- | --- |

(h)

Zunanja površina: ...cm2

| (i) | Konfiguracija dodatne opreme na posodi: (glej preglednico 1) |
| --- | --- |

(i)

Konfiguracija dodatne opreme na posodi: (glej preglednico 1)

Preglednica 1

| Št. | Enota | Tip | Št. homologacije | Št. razširitve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 80-odstotni zaporni ventil | | | |
| b | Indikator ravni | | | |
| c | Razbremenilni ventil | | | |
| d | Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom | | | |
| e | Črpalka za gorivo | | | |
| f | Multiventil | | | |
| g | Ohišje, neprepustno za plin | | | |
| h | Uvodnica za napajalni kabel | | | |
| i | Protipovratni ventil | | | |
| j | Naprava za razbremenitev tlaka | | | |

Št.

Enota

Tip

Št. homologacije

Št. razširitve

a

80-odstotni zaporni ventil

b

Indikator ravni

c

Razbremenilni ventil

d

Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom

e

Črpalka za gorivo

f

Multiventil

g

Ohišje, neprepustno za plin

h

Uvodnica za napajalni kabel

i

Protipovratni ventil

j

Naprava za razbremenitev tlaka

2.   Seznami družine posod

V seznamih družine posod so navedeni premer, zmogljivost, zunanja površina in možne konfiguracije dodatne opreme na posodi.

Preglednica 2

| Št. | Tip | Premer/višina [mm] | Zmogljivost [L] | Zunanja površina [cm2] | Konfiguracija dodatne opreme [kode] (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | | | | | |
| 02 | | | | | |

Št.

Tip

Premer/višina [mm]

Zmogljivost [L]

Zunanja površina [cm2]

Konfiguracija dodatne opreme [kode] (1)

01

02

3.   Seznami možnih konfiguracij dodatne opreme na posodi

Pripraviti seznam možne dodatne opreme, ki se razlikuje od preskušenih konfiguracij dodatne opreme (koda 00) in se lahko namesti na tip posode. Za vso dodatno opremo navesti tip, homologacijsko številko in številko razširitve homologacije z navedbo pripadajoče kode konfiguracije.

Preglednica 3

| Št. | Dodatna oprema | Tip | Št. homologacije | Št. razširitve | Konfiguracija dodatne opreme [koda] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | | | | | |
| b | | | | | |
| c | | | | | |
| d | | | | | |

Št.

Dodatna oprema

Tip

Št. homologacije

Št. razširitve

Konfiguracija dodatne opreme [koda]

a

b

c

d

---

(1)  Koda 00 in, če je primerno, enake kode kot v preglednici 3.

---

PRILOGA 2C

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(glej odstavek 16.4 tega pravilnika)

Image 5

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bilo vozilo glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo UNP za pogon homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki (01) homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

Vzorec B

(glej odstavek 16.4 tega pravilnika)

Image 6

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bilo vozilo glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo UNP za pogon homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in da je Pravilnik št. 83 vključeval spremembe 04.

---

PRILOGA 2D

Image 7

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede na vgradnjo sistema za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovno ime ali znamka vozila:

2. Tip vozila:

3. Kategorija vozila:

4. Naziv in naslov proizvajalca:

5. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

6. Opis vozila (risbe itd.):

7. Rezultati preskusa:

8. Predloženo v homologacijo dne:

9. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

10. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba:

11. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba:

12. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2):

13. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno):

14. Kraj:

15. Datum:

16. Podpis:

17. Naslednje dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo.

Risbe, diagrami, shematični načrti v zvezi s sestavnimi deli in vgradnjo opreme za uporabo UNP, ki je pomembna za ta pravilnik;

če je primerno, risbe različne opreme in njenega položaja v vozilu.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI DODATNE OPREME NA POSODI ZA UNP

1.   80-odstotni zaporni ventil

1.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.1 tega pravilnika.

1.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3.

1.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

1.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.1, določbe o 80-odstotnem zapornem ventilu. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.1, določbe o 80-odstotnem zapornem ventilu.

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

1.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost | Priloga 15, odst. 9 |
| Preskusi delovanja | Priloga 15, odst. 10 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost

Priloga 15, odst. 9

Preskusi delovanja

Priloga 15, odst. 10

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

2.   Indikator ravni

2.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.2 tega pravilnika.

2.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1.

2.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

2.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.11, določbe o indikatorju ravni. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.11, določbe o indikatorju ravni.

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

2.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

3.   Razbremenilni ventil (izpustni ventil)

3.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.3 tega pravilnika.

3.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3.

3.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

3.5   Splošna pravila konstrukcije:

Odstavek 6.15.8, določbe o razbremenilnem ventilu (izpustnem ventilu).

3.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli) | Priloga 15, odst. 9 |
| Preskus delovanja | Priloga 15, odst. 10 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli)

Priloga 15, odst. 9

Preskus delovanja

Priloga 15, odst. 10

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

4.   Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom

4.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.4 tega pravilnika.

4.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3 ali razred 0, če je predpisan delovni tlak.

4.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je ≥ 3 000 kPa.

4.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

4.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno/zunanjo energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno/zunanjo energijo.

| | Odstavek 6.15.13, določbe o daljinsko vodenem servisnem ventilu s prelivnim ventilom. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.13, določbe o daljinsko vodenem servisnem ventilu s prelivnim ventilom.

4.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost | Priloga 15, odst. 9 |
| Preskus delovanja | Priloga 15, odst. 10 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost

Priloga 15, odst. 9

Preskus delovanja

Priloga 15, odst. 10

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

4.7   Če je daljinsko voden servisni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, se na njem med preskusom vzdržljivosti iz odstavka 9 Priloge 15 opravi naslednje število operacij:

| (a) | 200 000 ciklov (oznaka „H1“), če se motor samodejno ustavi, ko se ustavi vozilo; |
| --- | --- |

(a)

200 000 ciklov (oznaka „H1“), če se motor samodejno ustavi, ko se ustavi vozilo;

| (b) | 500 000 ciklov (oznaka „H2“), če se poleg določbe iz (a) motor samodejno ustavi tudi, ko vozilo vozi samo z električnim motorjem; |
| --- | --- |

(b)

500 000 ciklov (oznaka „H2“), če se poleg določbe iz (a) motor samodejno ustavi tudi, ko vozilo vozi samo z električnim motorjem;

| (c) | 1 000 000 ciklov (oznaka „H3“), če se poleg določb iz (a) ali (b) motor samodejno ustavi tudi, ko se spusti pedal za plin. |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 ciklov (oznaka „H3“), če se poleg določb iz (a) ali (b) motor samodejno ustavi tudi, ko se spusti pedal za plin.

Ne glede na navedene določbe se šteje, da je ventil, ki je skladen z (b), tudi skladen z (a), in da je ventil, ki je skladen s (c), tudi skladen z (a) in (b).

5.   Uvodnica za napajalni kabel

5.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.8 tega pravilnika.

5.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

| | razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa;

| | razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa.

5.3   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 0: | predpisani delovni tlak; |
| --- | --- |
| deli razreda 1: | 3 000 kPa. |

deli razreda 0:

predpisani delovni tlak;

deli razreda 1:

3 000 kPa.

5.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.2.3., določbe o uvodnici za napajalni kabel. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2.3., določbe o uvodnici za napajalni kabel.

5.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

6.   Ohišje, neprepustno za plin

6.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.7 tega pravilnika.

6.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

ni relevantno.

6.3   Klasifikacijski tlak: ni relevantno.

6.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

6.5   Splošna pravila konstrukcije:

Odstavek 6.15.12, določbe o ohišju, neprepustnem za plin.

6.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4. (pri 50 kPa) |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5. (pri 10 kPa) |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6. |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7. |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4. (pri 50 kPa)

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5. (pri 10 kPa)

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6.

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7.

7.   Določbe o homologaciji naprave za razbremenitev tlaka (varovalke)

7.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.3.1 tega pravilnika.

7.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3.

7.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

7.4   Konstrukcijska temperatura:

varovalka mora biti konstruirana tako, da se odpre pri temperaturi 120 ± 10 °C.

7.5   Splošna pravila konstrukcije

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

Odstavek 6.15.7, določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi.

7.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov (če obstajajo) | Priloga 15, odst. 8 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikli | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov (če obstajajo)

Priloga 15, odst. 8

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikli

Priloga 15, odst. 16 (*1)

7.7   Zahteve za napravo za razbremenitev tlaka (varovalko)

Združljivost naprave za razbremenitev tlaka (varovalke), ki jo določi proizvajalec, s pogoji uporabe, se preveri z naslednjimi preskusi:

| (a) | en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 90 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (3 000 kPa). Na koncu tega preskusa ne sme biti nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri konstrukciji. |
| --- | --- |

(a)

en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 90 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (3 000 kPa). Na koncu tega preskusa ne sme biti nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri konstrukciji.

| (b) | Na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 cikle na minuto:






  (i) | za 10 000 ciklov se vzdržuje pri 82 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa; |
| --- | --- | --- |

(b)

Na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 cikle na minuto:

(i)

za 10 000 ciklov se vzdržuje pri 82 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa;

| (ii) | za 10 000 ciklov se vzdržuje pri – 20 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa; |
| --- | --- |

(ii)

za 10 000 ciklov se vzdržuje pri – 20 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa;

Na koncu tega preskusa ne sme biti nobenega puščanja ali kakršnega koli vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri konstrukciji.

| (c) | Izpostavljeni medeninasti deli naprave za razbremenitev tlaka morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154 (*3), pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Napravo za razbremenitev tlaka se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na napravi za razbremenitev tlaka izvede enominutni preskus tesnjenja z uporabo aerostatičnega tlaka s 3 000 kPa in v tem času se preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela. Nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h. |
| --- | --- |

(c)

Izpostavljeni medeninasti deli naprave za razbremenitev tlaka morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154 (*3), pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Napravo za razbremenitev tlaka se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na napravi za razbremenitev tlaka izvede enominutni preskus tesnjenja z uporabo aerostatičnega tlaka s 3 000 kPa in v tem času se preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela. Nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h.

| (d) | Izpostavljeni deli naprave za razbremenitev tlaka, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid. |
| --- | --- |

(d)

Izpostavljeni deli naprave za razbremenitev tlaka, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid.

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

(*3)  Ta postopek ali drug enakovreden postopek je dovoljen, dokler bo na voljo mednarodni standard.

---

PRILOGA 4

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ČRPALKE ZA GORIVO

1.   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.5 tega pravilnika.

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

| | razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa;

| | razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa.

3.   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 0 | : | predpisani delovni tlak; |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 1 | : | 3 000 kPa. |

deli razreda 0

:

predpisani delovni tlak;

deli razreda 1

:

3 000 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

| | – 20 °C do 65 °C, če je črpalka nameščena v posodo. |
| --- | --- |

– 20 °C do 65 °C, če je črpalka nameščena v posodo.

| | – 20 °C do 120 °C, če je črpalka nameščena izven posode. |
| --- | --- |

– 20 °C do 120 °C, če je črpalka nameščena izven posode.

| | Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. |
| --- | --- |

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu.

| | Odstavek 6.15.3.2, določbe za primer, ko je električni tok izključen. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.2, določbe za primer, ko je električni tok izključen.

| | Odstavek 6.15.6.1, določbe za preprečevanje prevelikega tlaka. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.6.1, določbe za preprečevanje prevelikega tlaka.

6.   Preskusni postopki:

| 6.1 | Črpalka za gorivo je nameščena v posodo:






  Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| --- | --- | --- |

6.1

Črpalka za gorivo je nameščena v posodo:

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

| 6.2 | Črpalka za gorivo je nameščena izven posode:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

6.2

Črpalka za gorivo je nameščena izven posode:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 5

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI FILTRSKE ENOTE ZA UNP

1.   Opredelitev pojma: (glej odstavek 2.14 tega pravilnika).

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

filtrske enote so lahko razreda 0, 1, 2 ali 2A.

3.   Klasifikacijski tlak:

| sestavni deli razreda 0 | : | predpisani delovni tlak |
| --- | --- | --- |
| sestavni deli razreda 1 | : | 3 000 kPa |
| sestavni deli razreda 2 | : | 450 kPa |
| sestavni deli razreda 2A | : | 120 kPa |

sestavni deli razreda 0

:

predpisani delovni tlak

sestavni deli razreda 1

:

3 000 kPa

sestavni deli razreda 2

:

450 kPa

sestavni deli razreda 2A

:

120 kPa

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije: (se ne uporablja)

6.   Preskusni postopki:

| 6.1 | Za dele razreda 1:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

6.1

Za dele razreda 1:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

| 6.2 | Za dele razreda 2 in/ali 2A:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*1) |

6.2

Za dele razreda 2 in/ali 2A:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*1)

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 6

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI REGULATORJA TLAKA IN UPARJALNIKA

1.   Opredelitev pojmov:

| | uparjalnik: glej odstavek 2.6 tega pravilnika; |
| --- | --- |

uparjalnik: glej odstavek 2.6 tega pravilnika;

| | regulator tlaka: glej odstavek 2.7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

regulator tlaka: glej odstavek 2.7 tega pravilnika.

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

| | razred 0: za del, ki je v stiku z UNP pri tlaku > 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 0: za del, ki je v stiku z UNP pri tlaku > 3 000 kPa;

| | razred 1: za del, ki je v stiku s tlakom ≤ 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 1: za del, ki je v stiku s tlakom ≤ 3 000 kPa;

| | razred 2: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem; |
| --- | --- |

razred 2: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem;

| | razred 2A: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem. |
| --- | --- |

razred 2A: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem.

3.   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 0 | : | predpisani delovni tlak |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 1 | : | 3 000 kPa |
| deli razreda 2 | : | 450 kPa |
| deli razreda 2A | : | 120 kPa |

deli razreda 0

:

predpisani delovni tlak

deli razreda 1

:

3 000 kPa

deli razreda 2

:

450 kPa

deli razreda 2A

:

120 kPa

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, ki se aktivirajo z zunanjo energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, ki se aktivirajo z zunanjo energijo.

| | Odstavek 6.15.4, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.4, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka).

| | Odstavek 6.15.5, varnostni obvod nadtlaka. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.5, varnostni obvod nadtlaka.

| | Odstavek 6.15.6.2, preprečitev pretoka plina. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.6.2, preprečitev pretoka plina.

6.   Preskusni postopki:

| 6.1 | Za dele razreda 1:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost (število ciklov je 50 000) | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

6.1

Za dele razreda 1:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost (število ciklov je 50 000)

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

| 6.2 | Za dele razreda 2 in/ali 2A:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |

6.2

Za dele razreda 2 in/ali 2A:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Opombe:

Zapiralni ventil se lahko vgradi v uparjalnik/regulator, v tem primeru se uporablja tudi Priloga 7.

Deli regulatorja tlaka/uparjalnika (razred 1, 2 ali 2A) so neprepustni, z zaprtimi izhodi tega dela.

Za preskušanje nadtlaka so vsi izhodi, vključno s tistimi v hladilnem delu, zaprti.

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 7

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ZAPIRALNEGA VENTILA, PROTIPOVRATNEGA VENTILA, RAZBREMENILNEGA VENTILA PLINSKIH CEVI IN DELOVNE PRIKLJUČNE NAPRAVE

1.   Določbe o homologaciji zapiralnega ventila

1.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.8 tega pravilnika.

1.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3.

1.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je > 3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

1.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

1.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

1.7   Če je daljinsko voden zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, se na njem med preskusom vzdržljivosti iz odstavka 9 Priloge 15 opravi število operacij iz odstavka 4.7 Priloge 3.

2.   Določbe o homologaciji protipovratnega ventila

2.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.9 tega pravilnika.

2.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1.

2.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

2.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

2.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

3.   Določbe o homologaciji razbremenilnega ventila plinskih cevi

3.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.9 tega pravilnika.

3.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3.

3.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je > 3 000 kPa.

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

3.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

| | Odstavek 6.15.7, določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.7, določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi.

3.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli) | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli)

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

4.   Določbe o homologaciji delovne priključne naprave

4.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.17 tega pravilnika.

4.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1.

4.3   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa.

4.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

4.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

4.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost (s 6 000 delovnimi cikli) | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Tesnjenje sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost (s 6 000 delovnimi cikli)

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 8

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI GIBKIH CEVI S PRIKLJUČNIMI NAPRAVAMI

Področje uporabe

Namen te priloge je določitev določb o homologaciji gibkih cevi za uporabo UNP, ki imajo notranji premer do 20 mm.

Ta priloga zajema štiri vrste gibkih cevi:

| (a) | visokotlačne gumijaste cevi (razred 1, npr. polnilna cev); |
| --- | --- |

(a)

visokotlačne gumijaste cevi (razred 1, npr. polnilna cev);

| (b) | nizkotlačne gumijaste cevi (razred 2); |
| --- | --- |

(b)

nizkotlačne gumijaste cevi (razred 2);

| (c) | visokotlačne sintetične cevi (razred 1); |
| --- | --- |

(c)

visokotlačne sintetične cevi (razred 1);

| (d) | visokotlačne sintetične cevi (razred 0). |
| --- | --- |

(d)

visokotlačne sintetične cevi (razred 0).

1.   Visokotlačne gumijaste cevi, klasifikacija v razred 1, polnilna cev

1.1   Splošne specifikacije

1.1.1   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti najvišjemu obratovalnemu tlaku 3 000 kPa.

1.1.2   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti temperaturam med – 25 °C in + 80 °C. Za obratovalne temperature, ki presegajo zgoraj omenjene vrednosti, je treba preskusne temperature prilagoditi.

1.1.3   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 standarda ISO 1307.

1.2   Konstrukcija cevi

1.2.1   Cev je sestavljena iz cevi z gladko notranjo steno in plašča iz primernega sintetičnega materiala, utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi.

1.2.2   Ojačevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije.

Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

1.2.3   Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

1.2.4   Plašč je treba namerno predreti, da ne nastanejo mehurčki.

1.2.5   Če je plašč predrt in je vmesni sloj izdelan iz materiala, ki ni odporen proti koroziji, je treba vmesni sloj zaščititi proti koroziji.

1.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

1.3.1   Natezna trdnost in raztezek

1.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

1.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

1.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 168 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 168 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

1.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

1.4.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

1.4.1.1   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

1.4.1.2   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

1.4.2   Odpornost proti ozonu

1.4.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

1.4.2.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

1.4.2.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

1.5   Specifikacije nepriključene cevi

1.5.1   Neprepustnost za plin

1.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

1.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne sme presegati 95 cm3 pare na meter cevi.

1.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

1.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672:1978, metoda B.

1.5.2.2   Preskusna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

1.5.2.3   Razpoke ali zlomi niso dovoljeni.

1.5.3   (Se ne uporablja)

1.5.4   Preskus upogibanja

1.5.4.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.5.2.

1.5.4.2

Slika 1 (le primer)

Image 8

pogonski mehanizem

1,2 m

masa

| Notranji premer cevi
  [mm] | Polmer upogibanja
  [mm]
  (Slika 1) | Razdalja med središči [mm]
  (Slika 1) |
| --- | --- | --- |
| navpično
  b | vodoravno
  a |
| do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 do 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Notranji premer cevi

[mm]

Polmer upogibanja

[mm]

(Slika 1)

Razdalja med središči [mm]

(Slika 1)

navpično

b

vodoravno

a

do 13

102

241

102

13 do 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

1.5.4.3   Preskusna naprava (glej sliko 1) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča pribl. 130 mm.

Obod vsakega kolesa ima utor, ki služi kot vodilo za cev. Polmer koles, izmerjen na dnu utora, znaša toliko, kot je določeno v odstavku 1.5.4.2.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles sta v isti navpični ravnini, razdalja med središčema koles je v skladu z odstavkom 1.5.4.2.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesi s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

1.5.4.4   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 1).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem je reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

1.5.5   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

1.5.5.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

1.5.5.2   Preskusni tlak 6 750 kPa se uporabi v obdobju 10 minut, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja.

1.5.5.3   Tlak porušitve ne sme biti nižji od 10 000 kPa.

1.6   Priključne naprave

1.6.1   Priključne naprave so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji.

1.6.2   Priključne naprave so izvedene z veznimi kosi za stiskanje.

1.6.2.1   Priključna matica ima navoj UNF.

1.6.2.2   Tesnilni stožec priključne matice ima kot 45°.

1.6.2.3   Priključne naprave so lahko izvedene s priključno matico ali hitro spojko.

1.6.2.4   Priključne naprave s hitro spojko ne sme biti mogoče izključiti brez posebnih meritev ali uporabe ustreznega orodja.

1.7   Sestav cevi in priključnih naprav

1.7.1   Konstrukcija priključnih naprav mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji.

1.7.2   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

1.7.2.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom 3 000 kPa.

1.7.2.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

1.7.2.3   Po preskusu z impulzi mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.5.2.

1.7.3   Neprepustnost za plin

1.7.3.1   Sestav cevi (cev s priključnimi napravami) mora pet minut zdržati plinski tlak 3 000 kPa, pri čemer ne sme priti do puščanja.

1.8   Oznake

1.8.1   Vsaka cev ima v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno čitljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk ali simbolov:

| 1.8.1.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca; |
| --- | --- |

1.8.1.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca;

| 1.8.1.2 | leto in mesec proizvodnje; |
| --- | --- |

1.8.1.2

leto in mesec proizvodnje;

| 1.8.1.3 | oznako velikosti in tipa; |
| --- | --- |

1.8.1.3

oznako velikosti in tipa;

| 1.8.1.4 | identifikacijsko oznako „UNP razred 1“. |
| --- | --- |

1.8.1.4

identifikacijsko oznako „UNP razred 1“.

1.8.2   Vsaka priključna naprava ima nameščeno blagovno ime ali znamko proizvajalca sestava.

2.   Nizkotlačne gumijaste cevi, klasifikacija v razred 2

2.1   Splošne specifikacije

2.1.1   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti najvišjemu obratovalnemu tlaku 450 kPa.

2.1.2   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti temperaturam med – 25 °C in + 125 °C. Za obratovalne temperature, ki presegajo zgoraj omenjene vrednosti, je treba preskusne temperature prilagoditi.

2.2   Konstrukcija cevi

2.2.1   Cev je sestavljena iz cevi z gladko notranjo steno in plašča iz primernega sintetičnega materiala, utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi.

2.2.2   Ojačevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije.

Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

2.2.3   Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

2.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

2.3.1   Natezna trdnost in raztezek

2.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

2.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

2.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 168 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 168 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

2.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

2.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

2.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

2.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

2.4.2   Odpornost proti ozonu

2.4.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

2.4.2.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

2.4.2.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

2.5   Specifikacije nepriključene cevi

2.5.1   Neprepustnost za plin

2.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

2.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne sme presegati 95 cm3 pare na meter cevi.

3

2.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

2.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672:1978, metoda B.

2.5.2.2   Preskusna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

2.5.2.3   Razpoke ali zlomi niso dovoljeni.

2.5.3   Preskus upogibanja

2.5.3.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 2.5.4.2.

2.5.3.2

Slika 2 (le primer)

Slika 2 (le primer)

Image 9

1,2 m

masa

pogonski mehanizem

| Notranji premer cevi
  [mm] | Polmer upogibanja
  [mm]
  (Slika 2) | Razdalja med središči [mm]
  (Slika 2) |
| --- | --- | --- |
| navpično
  b | vodoravno
  a |
| do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 do 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Notranji premer cevi

[mm]

Polmer upogibanja

[mm]

(Slika 2)

Razdalja med središči [mm]

(Slika 2)

navpično

b

vodoravno

a

do 13

102

241

102

13 do 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

2.5.3.3   Preskusna naprava (glej sliko 2) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča pribl. 130 mm.

Obod vsakega kolesa ima utor, ki služi kot vodilo za cev. Polmer koles, izmerjen na dnu utora, znaša toliko, kot je določeno v odstavku 2.5.3.2.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles sta v isti navpični ravnini, razdalja med središčema koles pa je v skladu z odstavkom 2.5.3.2.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesi s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

2.5.3.4   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 2).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem je reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

2.5.4   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

2.5.4.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

2.5.4.2   Preskusni tlak 1 015 kPa se uporabi v obdobju 10 minut, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja.

2.5.4.3   Tlak porušitve ne sme biti nižji od 1 800 kPa.

2.6   Priključne naprave

2.6.1   Priključne naprave so izdelane iz materiala, odpornega na korozijo.

2.6.2   Tlak porušitve na priključnih napravah v pritrjenem položaju nikoli ne sme biti nižji od tlaka porušitve v togi ali gibki cevi.

Tlak puščanja na priključnih napravah v pritrjenem položaju nikoli ne sme biti nižji od tlaka puščanja v togi ali gibki cevi.

2.6.3   Priključne naprave so izvedene z veznimi kosi za stiskanje.

2.6.4   Priključne naprave so lahko izvedene s priključno matico ali hitro spojko.

2.6.5   Priključne naprave s hitro spojko ne sme biti mogoče izključiti brez posebnih meritev ali uporabe ustreznega orodja.

2.7   Sestav cevi in priključnih naprav

2.7.1   Če cevi in priključnih naprav ne sestavi imetnik homologacije, homologacija obsega:

| (a) | cev, |
| --- | --- |

(a)

cev,

| (b) | priključne naprave in |
| --- | --- |

(b)

priključne naprave in

| (c) | navodila za sestavo. |
| --- | --- |

(c)

navodila za sestavo.

Navodila za sestavo morajo biti napisana v jeziku države, v katero bo tip cevi ali priključne naprave dobavljen, ali vsaj v angleščini. Vsebovati morajo podrobne značilnosti opreme, ki se uporablja za sestavljanje.

2.7.2   Konstrukcija priključnih naprav mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji.

2.7.3   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

2.7.3.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom 1 015 kPa.

2.7.3.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

2.7.3.3   Po preskusu z impulzi mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 2.5.4.2.

2.7.4   Neprepustnost za plin

2.7.4.1   Sestav cevi (cev s priključnimi napravami) mora pet minut zdržati plinski tlak 1 015 kPa, pri čemer ne sme priti do puščanja.

2.8   Oznake

2.8.1   Vsaka cev ima v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno čitljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk ali simbolov:

| 2.8.1.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca; |
| --- | --- |

2.8.1.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca;

| 2.8.1.2 | leto in mesec proizvodnje; |
| --- | --- |

2.8.1.2

leto in mesec proizvodnje;

| 2.8.1.3 | oznako velikosti in tipa; |
| --- | --- |

2.8.1.3

oznako velikosti in tipa;

| 2.8.1.4 | identifikacijsko oznako „UNP razred 2“. |
| --- | --- |

2.8.1.4

identifikacijsko oznako „UNP razred 2“.

2.8.2   Vsaka priključna naprava ima nameščeno blagovno ime ali znamko proizvajalca sestava.

3.   Visokotlačne sintetične cevi, klasifikacija v razred 1

3.1   Splošne specifikacije

3.1.1   Namen tega poglavja je oblikovanje določb o homologaciji sintetičnih gibkih cevi za uporabo UNP, ki imajo notranji premer do 10 mm.

3.1.2   To poglavje poleg splošnih zahtev in preskusov za sintetične cevi zajema tudi specifikacije in preskuse, ki se uporabljajo za posebne vrste materialov ali sintetično cev.

3.1.3   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti najvišjemu obratovalnemu tlaku 3 000 kPa.

3.1.4   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti temperaturam med – 25 °C in + 125 °C. Za obratovalne temperature, ki presegajo zgoraj omenjene vrednosti, je treba preskusne temperature prilagoditi.

3.1.5   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 standarda ISO 1307.

3.2   Konstrukcija cevi

3.2.1   Sintetična cev je sestavljena iz termoplastične cevi in plašča iz primernega termoplastična materiala, odpornega proti olju in vremenskim vplivom ter utrjenega z eno ali več sintetičnimi vmesnimi plastmi. Če je za ojačevalne vmesne plasti uporabljen material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

3.2.2   Obloga in plašč morata biti brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

3.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

3.3.1   Natezna trdnost in raztezek

3.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 200 %.

3.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

3.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

3.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za poliamid 6

3.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga najmanj 50 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga najmanj 50 %.

3.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku s temperaturo 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

3.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.3.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur.

3.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

3.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

3.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

3.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

3.4.2   Odpornost proti ozonu

3.4.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

3.4.2.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in 50 ± 10-odstotni relativni vlažnosti ter koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

3.4.2.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

3.4.3   Specifikacije in preskusne metode za plašč, izdelan iz poliamida 6

3.4.3.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga najmanj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga najmanj 100 %.

3.4.3.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

3.4.3.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati najmanj 21 dni pred izvajanjem nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.3.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur.

3.5   Specifikacije nepriključene cevi

3.5.1   Neprepustnost za plin

3.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

3.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne sme presegati 95 cm3 pare na meter cevi.

3

3.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

3.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672, metoda B.

3.5.2.2   Preskusna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

3.5.2.3   Razpoke ali zlomi niso dovoljeni.

3.5.3   Odpornost pri visoki temperaturi

3.5.3.1   Vzorec cevi z najmanjšo dolžino 0,5 m, ki je pod tlakom 3 000 kPa, mora biti 24 ur v peči pri temperaturi 125 °C ± 2 °C.

3.5.3.2   Puščanje ni dovoljeno.

3.5.3.3   Po preskusu je cev 10 minut izpostavljena preskusnemu tlaku 6 750 kPa. Puščanje ni dovoljeno.

3.5.4   Preskus upogibanja

3.5.4.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 3.5.5.2.

Slika 3 (le primer)

Slika 3 (le primer)

Image 10

1,2 m

masa

pogonski mehanizem

3.5.4.2   Preskusna naprava (glej sliko 3) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča približno 130 mm.

Obod vsakega kolesa ima utor, ki služi kot vodilo za cev. Polmer koles, izmerjen na dnu utora, znaša 102 mm.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles sta v isti navpični ravnini. Razdalja med središčema koles znaša navpično 241 mm in vodoravno 102 mm.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesi s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

3.5.4.3   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 3).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem je reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

3.5.5   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

3.5.5.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

3.5.5.2   Preskusni tlak 6 750 kPa se uporabi v obdobju 10 minut, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja.

3.5.5.3   Tlak porušitve ne sme biti nižji od 10 000 kPa.

3.6   Priključne naprave

3.6.1   Priključne naprave so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji.

3.6.2   Priključne naprave so izvedene s konektorji in sestavljene iz cevne spojke ali vijaka za odzračevanje zavor. Tesnilo je odporno proti UNP in v skladu z odstavkom 3.3.1.2.

3.6.3   Vijak za odzračevanje zavor je v skladu z DIN 7643.

3.7   Sestav cevi in priključnih naprav

3.7.1   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

3.7.1.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom 3 000 kPa.

3.7.1.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

3.7.1.3   Po preskusu z impulzi mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 3.5.5.2.

3.7.2   Neprepustnost za plin

3.7.2.1   Sestav cevi (cev s priključnimi napravami) mora pet minut zdržati plinski tlak 3 000 kPa, pri čemer ne sme priti do puščanja.

3.8   Oznake

3.8.1   Vsaka cev ima v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno čitljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk ali simbolov:

| 3.8.1.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca; |
| --- | --- |

3.8.1.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca;

| 3.8.1.2 | leto in mesec proizvodnje; |
| --- | --- |

3.8.1.2

leto in mesec proizvodnje;

| 3.8.1.3 | oznako velikosti in tipa; |
| --- | --- |

3.8.1.3

oznako velikosti in tipa;

| 3.8.1.4 | identifikacijsko oznako „UNP razred 1“. |
| --- | --- |

3.8.1.4

identifikacijsko oznako „UNP razred 1“.

3.8.2   Vsaka priključna naprava ima nameščeno blagovno ime ali znamko proizvajalca sestava.

4.   Visokotlačne sintetične cevi, klasifikacija v razred 0

4.1   Splošne specifikacije

4.1.1   Namen tega poglavja je oblikovanje določb o homologaciji sintetičnih gibkih cevi za uporabo UNP, ki imajo notranji premer do 10 mm.

4.1.2   To poglavje poleg splošnih zahtev in preskusov za sintetične cevi zajema tudi specifikacije in preskuse, ki se uporabljajo za posebne vrste materialov ali sintetično cev.

4.1.3   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti najvišjemu obratovalnemu tlaku, ki ustreza delovnemu tlaku.

4.1.4   Cev je konstruirana tako, da je odporna proti temperaturam med – 25 °C in + 125 °C. Za obratovalne temperature, ki presegajo zgoraj omenjene vrednosti, je treba preskusne temperature prilagoditi.

4.1.5   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 standarda ISO 1307.

4.2   Konstrukcija cevi

4.2.1   Sintetična cev je sestavljena iz termoplastične cevi in plašča iz primernega termoplastična materiala, odpornega proti olju in vremenskim vplivom ter utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi. Če je za ojačevalne vmesne plasti uporabljen material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

4.2.2   Obloga in plašč morata biti brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

4.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

4.3.1   Natezna trdnost in raztezek

4.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 200 %.

4.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

4.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

4.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za poliamid 6

4.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga najmanj 50 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga najmanj 50 %.

4.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

4.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.3.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur.

4.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

4.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

4.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

4.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 336 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %.

4.4.2   Odpornost proti ozonu

4.4.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1 -1:2004/Amd 1:2009.

4.4.2.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in 50 ± 10-odstotni relativni vlažnosti ter koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

4.4.2.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

4.4.3   Specifikacije in preskusne metode za plašč, izdelan iz poliamida 6

4.4.3.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga najmanj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga najmanj 100 %.

4.4.3.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

4.4.3.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati najmanj 21 dni pred izvajanjem nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.3.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo materiala, staranega 24 ur;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga materiala, staranega 24 ur.

4.5   Specifikacije nepriključene cevi

4.5.1   Neprepustnost za plin

4.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

4.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne sme presegati 95 cm3 pare na meter cevi. Puščanje tekočega UNP se meri in mora biti manjše od puščanja plina (95 cm3/uro).

3

3

4.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

4.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672, metoda B.

4.5.2.2   Preskusna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

4.5.2.3   Razpoke in zlomi niso dovoljeni.

4.5.3   Odpornost pri visoki temperaturi

4.5.3.1   Vzorec cevi z najmanjšo dolžino 0,5 m, ki je pod tlakom, ki ustreza delovnemu tlaku, mora biti 24 ur v peči pri temperaturi 125 °C ± 2 °C.

4.5.3.2   Puščanje ni dovoljeno.

4.5.3.3   Po preskusu je cev 10 minut izpostavljena preskusnemu tlaku, ki ustreza 2,25-kratniku delovnega tlaka. Puščanje ni dovoljeno.

4.5.4   Preskus upogibanja

4.5.4.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila.

Po preskusu mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 4.5.5.2.

Slika 4 (le primer)

Slika 4 (le primer)

Image 11

masa

1,2 m

pogonski mehanizem

4.5.4.2   Preskusna naprava (glej sliko 4) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča približno 130 mm.

Obod vsakega kolesa ima utor, ki služi kot vodilo za cev. Polmer koles, izmerjen na dnu utora, znaša 102 mm.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles sta v isti navpični ravnini. Razdalja med središčema koles znaša navpično 241 mm in vodoravno 102 mm.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesi s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

4.5.4.3   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 4).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem je reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

4.5.5   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

4.5.5.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

4.5.5.2   Preskusni tlak, ki ustreza 2,25-kratniku delovnega tlaka, se uporabi za obdobje 10 minut, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja.

4.5.5.3   Tlak porušitve ne sme biti nižji od 10 000 kPa in mora ustrezati vsaj 2,25-kratniku delovnega tlaka.

4.6   Priključne naprave

4.6.1   Priključne naprave so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji.

4.6.2   Priključne naprave so izvedene s konektorji in sestavljene iz cevne spojke ali vijaka za odzračevanje zavor. Tesnilo je odporno proti UNP in v skladu z odstavkom 4.3.1.2.

4.6.3   Vijak za odzračevanje zavor je v skladu z DIN 7643.

4.7   Sestav cevi in priključnih naprav

4.7.1   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

4.7.1.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom, ki ustreza delovnemu tlaku.

4.7.1.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

4.7.1.3   Po preskusu z impulzi mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 4.5.5.2.

4.7.2   Neprepustnost za plin

4.7.2.1   Sestav cevi (cev s priključnimi napravami) mora pet minut zdržati plinski tlak, ki ustreza 1,5-kratniku delovnega tlaka, pri čemer ne sme priti do puščanja.

4.8   Oznake

4.8.1   Vsaka cev ima v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno čitljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk ali simbolov:

| 4.8.1.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca; |
| --- | --- |

4.8.1.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca;

| 4.8.1.2 | leto in mesec proizvodnje; |
| --- | --- |

4.8.1.2

leto in mesec proizvodnje;

| 4.8.1.3 | oznako velikosti in tipa; |
| --- | --- |

4.8.1.3

oznako velikosti in tipa;

| 4.8.1.4 | identifikacijsko oznako „UNP razred 0“. |
| --- | --- |

4.8.1.4

identifikacijsko oznako „UNP razred 0“.

4.8.2   Vsaka priključna naprava ima nameščeno blagovno ime ali znamko proizvajalca sestava.

---

PRILOGA 9

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI POLNILNE ENOTE

1.   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.16 tega pravilnika.

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2 tega pravilnika):

| | polnilna enota: razred 3; |
| --- | --- |

polnilna enota: razred 3;

| | protipovratni ventil: razred 3. |
| --- | --- |

protipovratni ventil: razred 3.

3.   Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.10, določbe o polnilni enoti. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.10, določbe o polnilni enoti.

6.   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Preskus tesnjenja sedežev ventilov | Priloga 15, odst. 8 |
| Vzdržljivost (s 6 000 delovnimi cikli) | Priloga 15, odst. 9 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |
| Udarni preskus | odstavek 7 te priloge |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Preskus tesnjenja sedežev ventilov

Priloga 15, odst. 8

Vzdržljivost (s 6 000 delovnimi cikli)

Priloga 15, odst. 9

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

Udarni preskus

odstavek 7 te priloge

7.   Zahteve udarnega preskusa za polnilno enoto Euro

7.1   Splošne zahteve

Polnilna enota mora prestati udarni preskus 10 J.

7.2   Preskusni postopek

1 kg mase utrjenega jekla se spusti z višine 1 m, da se ustvari udarna hitrost 4,4 m/s. To se doseže s pritrditvijo mase na nihalo.

Ta polnilna enota se vgradi vodoravno v trden predmet. Masa udari v središče štrlečega dela polnilne enote.

7.3   Interpretacija preskusa

Polnilna enota mora ustrezati zahtevam preskusa notranjega tesnjenja in preskusa tesnjenja sedežev ventilov pri temperaturi okolice.

7.4   Ponovno preskušanje

Če polnilna enota ne opravi preskusa, se na dveh vzorcih enakega sestavnega dela izvede udarni preskus. Če oba vzorca opravita preskus, se prvi preskus ne upošteva. V primeru, da eden ali oba vzorca ne opravita ponovnega preskusa, se sestavni del ne homologira.

Opombe:

| (a) | Preskus nadtlaka je treba izvesti na vsakem protipovratnem ventilu. |
| --- | --- |

(a)

Preskus nadtlaka je treba izvesti na vsakem protipovratnem ventilu.

| (b) | Preskus vzdržljivosti se izvede z razpršilno šobo, posebej namenjeno za polnilno enoto, ki se preskuša. Uporabi se 6 000 ciklov v skladu z naslednjim postopkom:






  (i) | razpršilno šobo priključite na konektor in odprite sistem polnilne enote; |
| --- | --- | --- |

(b)

Preskus vzdržljivosti se izvede z razpršilno šobo, posebej namenjeno za polnilno enoto, ki se preskuša. Uporabi se 6 000 ciklov v skladu z naslednjim postopkom:

(i)

razpršilno šobo priključite na konektor in odprite sistem polnilne enote;

| (ii) | pustite odprtega najmanj 3 sekunde; |
| --- | --- |

(ii)

pustite odprtega najmanj 3 sekunde;

| (iii) | zaprite polnilno enoto in izključite razpršilno šobo. |
| --- | --- |

(iii)

zaprite polnilno enoto in izključite razpršilno šobo.

Slika 1

Priključna površina bajonetne polnilne enote

Image 12

Slika 2

Priključna površina okroglaste polnilne enote

Image 13

Slika 3

Priključna površina polnilne enote Euro za lahka vozila

Image 14

Slika 4

Priključna površina polnilne enote ACME

Image 15

Slika 5

Priključna površina polnilne enote Euro za težka vozila

Mere v milimetrih

Image 16

Legenda:

| 1 | Površina za zapiranje razpršilne šobe. |
| --- | --- |
| 2 | Najmanjši gib ventila. |
| 3 | Splošno dovoljeno odstopanje. |

1

Površina za zapiranje razpršilne šobe.

2

Najmanjši gib ventila.

3

Splošno dovoljeno odstopanje.

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 10

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI POSOD ZA UNP

Pomen simbolov in izrazov, uporabljenih v tej prilogi

| Ph | = | hidravlični preskusni tlak v kPa; |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | tlak, pri katerem pride do porušitve posode, izmerjen pri preskusu porušitve pod tlakom, v kPa; |
| Re | = | najmanjša vrednost napetosti tečenja v N/mm2, ki jo jamči standard za material; |
| Rm | = | najmanjša vrednost natezne trdnosti v N/mm2, ki jo jamči standard za material; |
| Rmt | = | dejanska natezna trdnost, v N/mm2; |
| a | = | izračunana najmanjša debelina stene valjaste lupine, v mm; |
| b | = | izračunana najmanjša debelina zaobljenih dnov, v mm; |
| D | = | nominalni zunanji premer posode, v mm; |
| R | = | notranji polmer zaobljenega dna standardne valjaste posode, v mm; |
| r | = | notranji spoj zaobljenega dna standardne valjaste posode, v mm; |
| H | = | zunanja višina zaobljenega dna posode, v mm; |
| h | = | višina valjastega dela zaobljenega dna, v mm; |
| L | = | dolžina proti tlaku odporne lupine posode, v mm; |
| A | = | vrednost raztezka (odstotna) osnovnega materiala; |
| V0 | = | začetna prostornina posode v trenutku, ko tlak pri preskusu porušitve narašča, v dm3; |
| V | = | končna prostornina posode v trenutku porušitve, v dm3; |
| g | = | gravitacijski pospešek (m/s2); |
| c | = | koeficient oblike; |
| Z | = | koeficient zmanjšanja napetosti. |

Ph

=

hidravlični preskusni tlak v kPa;

Pr

=

tlak, pri katerem pride do porušitve posode, izmerjen pri preskusu porušitve pod tlakom, v kPa;

Re

=

najmanjša vrednost napetosti tečenja v N/mm2, ki jo jamči standard za material;

Rm

=

najmanjša vrednost natezne trdnosti v N/mm2, ki jo jamči standard za material;

Rmt

=

dejanska natezna trdnost, v N/mm2;

a

=

izračunana najmanjša debelina stene valjaste lupine, v mm;

b

=

izračunana najmanjša debelina zaobljenih dnov, v mm;

D

=

nominalni zunanji premer posode, v mm;

R

=

notranji polmer zaobljenega dna standardne valjaste posode, v mm;

r

=

notranji spoj zaobljenega dna standardne valjaste posode, v mm;

H

=

zunanja višina zaobljenega dna posode, v mm;

h

=

višina valjastega dela zaobljenega dna, v mm;

L

=

dolžina proti tlaku odporne lupine posode, v mm;

A

=

vrednost raztezka (odstotna) osnovnega materiala;

V0

=

začetna prostornina posode v trenutku, ko tlak pri preskusu porušitve narašča, v dm3;

V

=

končna prostornina posode v trenutku porušitve, v dm3;

g

=

gravitacijski pospešek (m/s2);

c

=

koeficient oblike;

Z

=

koeficient zmanjšanja napetosti.

1.   Tehnične zahteve

1.1   Jeklenke iz te priloge so:

| | UNP-1 kovinske posode, |
| --- | --- |

UNP-1 kovinske posode,

| | UNP-4 posode, v celoti iz kompozitnih materialov. |
| --- | --- |

UNP-4 posode, v celoti iz kompozitnih materialov.

1.2   Mere

Za vse mere brez navedbe dovoljenih odstopanj se uporabljajo splošno dovoljena odstopanja iz standarda EN 22768–1.

1.3   Materiali

1.3.1   Za izdelavo proti tlaku odpornih lupin posod se kot material uporabi jeklo, določeno v Euronorm EN 10120 (vendar se lahko uporabljajo drugi materiali, pod pogojem, da ima posoda enake lastnosti glede varnosti, ki jih morajo potrditi homologacijski organi, ki so podelili homologacijo).

1.3.2   Osnovni material se nanaša na material v stanju, preden je bila izvedena določena sprememba v zvezi s proizvodnim postopkom.

1.3.3   Vsi sestavni deli telesa posode in vsi nanj privarjeni deli so izdelani iz kompatibilnega materiala.

1.3.4   Dodajni material pri varjenju je združljiv z osnovnim materialom, tako da so lastnosti zvara enakovredne tistim, določenim za osnovni material (EN 288–39).

1.3.5   Proizvajalec posode mora pridobiti in predložiti:

| (a) | za kovinske posode: potrdila kemičnih analiz litin; |
| --- | --- |

(a)

za kovinske posode: potrdila kemičnih analiz litin;

| (b) | za posode, v celoti iz kompozitnih materialov: potrdila analiz kemične odpornosti v zvezi s preskusi, izvedenimi v skladu z zahtevami iz Dodatka 6; |
| --- | --- |

(b)

za posode, v celoti iz kompozitnih materialov: potrdila analiz kemične odpornosti v zvezi s preskusi, izvedenimi v skladu z zahtevami iz Dodatka 6;

| (c) | mehanske lastnosti materiala glede jekla ali drugih materialov, ki se uporabljajo za izdelavo delov, izpostavljenih tlaku. |
| --- | --- |

(c)

mehanske lastnosti materiala glede jekla ali drugih materialov, ki se uporabljajo za izdelavo delov, izpostavljenih tlaku.

1.3.6   Organ, ki opravlja preglede, mora imeti možnost opravljanja neodvisnih analiz. Te analize se opravijo bodisi na vzorcih, vzetih iz materialov, kakršne proizvajalec dobavlja proizvajalcu posod, bodisi na končnih izdelkih posod.

1.3.7   Proizvajalec organu, ki opravlja preglede, da na voljo rezultate metalurških in mehanskih preskusov in analiz osnovnega in dodajnega materiala, opravljenih na zvarih, prav tako pa mu predloži opis uporabljenih metod in postopkov varjenja, ki lahko veljajo za reprezentativne za varjenje pri proizvodnji jeklenk.

1.4   Konstrukcijske temperature in tlaki

1.4.1   Konstrukcijska temperatura

Konstrukcijska obratovalna temperatura posode je od – 20 °C do 65 °C. Za ekstremne obratovalne temperature, višje od zgoraj omenjenih temperatur, veljajo posebni preskusni pogoji, dogovorjeni s pristojnim organom.

1.4.2   Konstrukcijski tlak

Konstrukcijski obratovalni tlak posode je: 3 000 kPa.

1.5   Postopki toplotne obdelave samo na kovinskih posodah so v skladu z naslednjimi zahtevami:

| 1.5.1 | Toplotna obdelava se izvede na delih ali celotni posodi. |
| --- | --- |

1.5.1

Toplotna obdelava se izvede na delih ali celotni posodi.

| 1.5.2 | Na tistih delih posode, ki so bili deformirani za več kot 5 %, se opravi naslednja toplotna obdelava: normalizacija. |
| --- | --- |

1.5.2

Na tistih delih posode, ki so bili deformirani za več kot 5 %, se opravi naslednja toplotna obdelava: normalizacija.

| 1.5.3 | Na posodah z debelino stene ≥ 5 mm se opravi naslednja toplotna obdelava:






  1.5.3.1 | toplo valjani in normalizirani material: razbremenitev napetosti ali normalizacija; |
| --- | --- | --- |

1.5.3

Na posodah z debelino stene ≥ 5 mm se opravi naslednja toplotna obdelava:

1.5.3.1

toplo valjani in normalizirani material: razbremenitev napetosti ali normalizacija;

| 1.5.3.2 | drugačen material: normalizacija. |
| --- | --- |

1.5.3.2

drugačen material: normalizacija.

| 1.5.4 | Proizvajalec sporoči uporabljeni postopek za toplotno obdelavo. |
| --- | --- |

1.5.4

Proizvajalec sporoči uporabljeni postopek za toplotno obdelavo.

| 1.5.5 | Lokalna toplotna obdelava gotove posode ni dovoljena. |
| --- | --- |

1.5.5

Lokalna toplotna obdelava gotove posode ni dovoljena.

1.6   Izračun delov pod tlakom

1.6.1   Izračun delov pod tlakom za kovinske posode.

1.6.1.1   Debelina stene valjaste lupine posod ne sme biti manjša od debeline, izračunane po enačbi:

| 1.6.1.1.1 | Posode brez vzdolžnih zvarov: |
| --- | --- |

1.6.1.1.1

Posode brez vzdolžnih zvarov:

Formula

| 1.6.1.1.2 | Posode z vzdolžnimi zvari:











  (a) | z = 0,85, če proizvajalec izvede radiografijo vseh presekov zvarov in 100 mm sosednjih vzdolžnih zvarov ter 50 mm (25 mm na vsako stran preseka) sosednjega obodnega zvara.
  Ta preskus je treba izvesti na začetku in koncu vsake delovne izmene pri kontinuirani proizvodnji na vsakem stroju. |
| --- | --- | --- |

1.6.1.1.2

Posode z vzdolžnimi zvari:

Formula

(a)

z = 0,85, če proizvajalec izvede radiografijo vseh presekov zvarov in 100 mm sosednjih vzdolžnih zvarov ter 50 mm (25 mm na vsako stran preseka) sosednjega obodnega zvara.

Ta preskus je treba izvesti na začetku in koncu vsake delovne izmene pri kontinuirani proizvodnji na vsakem stroju.

| (b) | z = 1, če je vsak presek zvara in 100 mm sosednjih vzdolžnih zvarov in 50 mm (25 mm na vsako stran preseka) sosednjega obodnega zvara radiografsko pregledan.
  Ta preskus je treba izvesti na 10 % izdelanih posod: posode, ki se preskušajo, se izberejo naključno. Če ti radiografski pregledi pokažejo nesprejemljive napake, kot so opredeljene v 2.4.1.4, je treba izvesti vse potrebne ukrepe za pregled zadevne proizvodne serije in odpravo napak. |
| --- | --- |

(b)

z = 1, če je vsak presek zvara in 100 mm sosednjih vzdolžnih zvarov in 50 mm (25 mm na vsako stran preseka) sosednjega obodnega zvara radiografsko pregledan.

Ta preskus je treba izvesti na 10 % izdelanih posod: posode, ki se preskušajo, se izberejo naključno. Če ti radiografski pregledi pokažejo nesprejemljive napake, kot so opredeljene v 2.4.1.4, je treba izvesti vse potrebne ukrepe za pregled zadevne proizvodne serije in odpravo napak.

1.6.1.2   Mere in izračun dnov (glej slike v Dodatku 4 k tej prilogi).

1.6.1.2.1   Dna posod so izdelana iz enega kosa, so zavarovana pred tlakom in so torisferične ali ovalne oblike (primeri so navedeni v Dodatku 5 k tej prilogi).

1.6.1.2.2   Dna posod morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| | torisferična dna
  sočasno veljavne omejitve: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  r ≥ 0,1 D
  R ≤ D
  H ≥ 0,18 D
  r ≥ 2 b
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (se ne uporablja za posode, kot je prikazano na sliki 2a v Dodatku 2 k tej prilogi); |
| --- | --- |

torisferična dna

sočasno veljavne omejitve: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (se ne uporablja za posode, kot je prikazano na sliki 2a v Dodatku 2 k tej prilogi);

| | eliptična dna
  sočasno veljavne omejitve: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  H ≥ 0,18 D
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (se ne uporablja za posode, kot je prikazano na sliki 2a v Dodatku 2 k tej prilogi). |
| --- | --- |

eliptična dna

sočasno veljavne omejitve: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (se ne uporablja za posode, kot je prikazano na sliki 2a v Dodatku 2 k tej prilogi).

1.6.1.2.3   Debelina teh zaobljenih dnov na nobenem mestu ne sme biti manjša od vrednosti, izračunane po naslednji enačbi:

Formula

Koeficient oblike C za izračun polnih dnov je podan v preglednici in grafih iz Dodatka 4 k tej prilogi.

Debelina stene valjastega konca dnov ne sme biti manjša ali se za več kot 15 % razlikovati od najmanjše debeline stene lupine.

1.6.1.3   Nominalna debelina stene valjastega dela in zaobljenega dna v nobenem primeru ne sme biti: manjša od:

Formula

z najmanjšo vrednostjo 1,5 mm.

1.6.1.4   Lupina posode je lahko izdelana iz enega, dveh ali treh delov. Če je lupina izdelana iz dveh ali treh delov, morajo biti vzdolžni zvari prestavljeni/obrnjeni za najmanj 10-kratno debelino stene posode (10 × a). Dna morajo biti konveksna in izdelana iz enega kosa.

1.6.2   Izračun delov pod tlakom za posode, v celoti iz kompozitnih materialov

Izračunajo se napetosti v posodi za vsak tip posode. Tlaka, uporabljena za te izračune, sta konstrukcijski tlak in preskusni tlak porušitve. Za izračune se uporabljajo ustrezne analitične tehnike za določitev porazdelitve obremenitve po celotni posodi.

1.7   Konstrukcija in izdelava

1.7.1   Splošne zahteve

1.7.1.1   Proizvajalec z ustreznim sistemom obvladovanja kakovosti dokaže, da ima proizvodne zmogljivosti in tehnologijo, ki zagotavljajo, da izdelane posode izpolnjujejo zahteve iz te priloge.

1.7.1.2   Proizvajalec z ustreznim nadzorom zagotovi, da osnovni materiali in odkovki, uporabljeni za izdelavo posod, nimajo napak, ki bi lahko ogrozile varno rabo posod.

1.7.2   S tlakom obremenjeni deli

1.7.2.1   Proizvajalec opiše uporabljene varilne metode in postopke ter navede preglede, opravljene med proizvodnjo.

1.7.2.2   Tehnične varilske zahteve

Soležni zvari se opravijo z avtomatiziranim postopkom.

Soležni zvari na proti tlaku odporni lupini ne smejo biti na nobenem mestu, na katerem se spreminja profil.

Kotni zvari ne smejo prekrivati vzdolžnih zvarov, ampak morajo biti od njih oddaljeni vsaj 10 mm.

Zvari, ki spajajo dele, sestavljajoče lupino, morajo izpolnjevati naslednje zahteve (glej slike, dane kot primeri v Dodatku 1 k tej prilogi):

| | vzdolžni zvar: ta zvar je izveden kot soležni zvar po celotnem delu materiala stene; |
| --- | --- |

vzdolžni zvar: ta zvar je izveden kot soležni zvar po celotnem delu materiala stene;

| | obodni zvar: ta zvar je izveden kot soležni zvar po celotnem delu materiala stene. Zvar z notranjo privaljeno podložko velja za poseben tip soležnega zvara; |
| --- | --- |

obodni zvar: ta zvar je izveden kot soležni zvar po celotnem delu materiala stene. Zvar z notranjo privaljeno podložko velja za poseben tip soležnega zvara;

zvari pritrjene plošče z ventili ali obroča se izdelajo v skladu s sliko 3 v Dodatku 1.

Zvar, ki pritrjuje prirobnico ali podstavke na posodo, je vzdolžni ali kotni zvar.

Varjeni podstavki za pritrditev so varjeni na obodni način. Zvari so dovolj trdni, da so odporni proti tresljajem, zaviranju in zunanjim silam najmanj 30 g v vseh smereh.

Pri soležnih zvarih neporavnanost spojnih prerezov ne sme presegati petine debeline sten (1/5 a).

1.7.2.3   Pregledovanje zvarov

Proizvajalec zagotovi, da so zvari nepretrgano prevarjeni, brez vsakega opletanja zvara, in da nimajo napak, ki bi lahko ogrozile varno rabo posode.

Za posode, sestavljene iz dveh delov, morajo razen zvarov, skladnih z zvarom z notranjo privaljeno podložko na strani 1 Dodatka 1 k tej prilogi, biti obodni soležni zvari radiografsko pregledani do oddaljenosti 100 mm na posodi. Na začetku in na koncu vsake delovne izmene kontinuirane proizvodnje se izbere po ena posoda, na kateri se opravi radiografski pregled, ob prekinitvi proizvodnje za več kot 12 ur pa mora biti radiografsko pregledana tudi prva privarjena posoda.

1.7.2.4   Ovalnost

Ovalnost valjaste lupine posode je omejena na tako vrednost, da razlika med največjim in najmanjšim zunanjim premerom na istem preseku ni večja od 1 % povprečne vrednosti teh dveh premerov.

1.7.3   Vezni kosi

1.7.3.1   Ročaji so izdelani in privarjeni na telo posode tako, da ne povzročajo nevarnih koncentracij napetosti ali zbiranja vode.

1.7.3.2   Podstavek posode je dovolj močan in izdelan iz materiala, združljivega z jeklom, ki je uporabljeno za posodo. Oblika podstavka posodi zagotavlja zadostno stabilnost.

Zgornji rob podstavka je privarjen na posodo tako, da ne povzroča zbiranja vode niti ne dovoljuje vodi prodreti med podstavek in posodo.

1.7.3.3   Na posode se pritrdi referenčna oznaka, da se zagotovi njihova pravilna vgradnja.

1.7.3.4   Če so pritrjene napisne tablice, morajo biti pritrjene na lupini, odporni proti tlaku, in ne smejo biti odstranljive. Izvedejo se vsi potrebni ukrepi za preprečevanje korozije.

1.7.3.5   Za posodo veljajo določbe za namestitev ohišja, neprepustnega za plin, ali določene vrste zaščitne naprave na dodatno opremo posode.

1.7.3.6   Za izdelavo podstavkov pa se lahko uporabi poljuben drug material, če je zagotovljena njegova ustrezna trdnost in če se odpravi tveganje korozije na stiku s posodo.

1.7.4   Protipožarna zaščita

1.7.4.1   Posoda, ki je reprezentativni tip posode, vsa oprema na njej in kakršna koli dodatna izolacija ali zaščitni material so vključeni v protipožarni preskus, kot je določeno v odstavku 2.6 te priloge.

2.   Preskusi

Preglednici 1 in 2 vsebujeta pregled preskusov, ki jih je treba izvesti na posodah za UNP na prototipih in med proizvodnim procesom v skladu z njihovo naravo. Vsi preskusi se izvedejo pri temperaturi okolice 20 ± 5 °C, razen če ni navedeno drugače.

Preglednica 1

Pregled preskusov, ki jih je treba izvesti na kovinskih posodah

| Preskus, ki ga je treba izvesti | Preskusi
  proizvodne serije | Število posod, ki jih je treba preskusiti za homologacijo | Opis preskusa |
| --- | --- | --- | --- |
| Natezni preskus | 1 na serijo | 2 (1) | Glej odstavek 2.1.2.2 |
| Upogibni preskus | 1 na serijo | 2 (1) | Glej odstavek 2.1.2.3 |
| Preskus porušitve | | 2 | Glej odstavek 2.2 |
| Hidravlični preskus | vsaka posoda | 100 % | Glej odstavek 2.3 |
| Protipožarni preskus | | 1 | Glej odstavek 2.6 |
| Radiografski pregled | 1 na serijo | 100 % | Glej odstavek 2.4.1 |
| Makroskopski pregled | 1 na serijo | 2 (1) | Glej odstavek 2.4.2 |
| Pregledovanje zvarov | 1 na serijo | 100 % | Glej odstavek 1.7.2.3 |
| Vizualni pregled delov posode | 1 na serijo | 100 % | |
| Opomba 1: | V homologacijo se predloži 6 posod. |

Preskus, ki ga je treba izvesti

Preskusi

proizvodne serije

Število posod, ki jih je treba preskusiti za homologacijo

Opis preskusa

Natezni preskus

1 na serijo

2 (1)

Glej odstavek 2.1.2.2

Upogibni preskus

1 na serijo

2 (1)

Glej odstavek 2.1.2.3

Preskus porušitve

2

Glej odstavek 2.2

Hidravlični preskus

vsaka posoda

100 %

Glej odstavek 2.3

Protipožarni preskus

1

Glej odstavek 2.6

Radiografski pregled

1 na serijo

100 %

Glej odstavek 2.4.1

Makroskopski pregled

1 na serijo

2 (1)

Glej odstavek 2.4.2

Pregledovanje zvarov

1 na serijo

100 %

Glej odstavek 1.7.2.3

Vizualni pregled delov posode

1 na serijo

100 %

Opomba 1:

V homologacijo se predloži 6 posod.

| Opomba 2: | Na enem od teh prototipov se določita prostornina posode in debelina stene vsakega dela posode. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Na enem od teh prototipov se določita prostornina posode in debelina stene vsakega dela posode.

Preglednica 2

Pregled preskusov, ki jih je treba izvesti na posodah, v celoti iz kompozitnih materialov

| Preskus, ki ga je treba izvesti | Preskusi
  proizvodne serije | Število posod, ki jih je treba preskusiti za homologacijo | Opis preskusa |
| --- | --- | --- | --- |
| Preskus porušitve | 1 na serijo | 3 | Glej odstavek 2.2 |
| Hidravlični preskus | vsaka posoda | vse posode | Glej odstavek 2.3 |
| Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice | 1 na 5 serij | 3 | Glej odstavek 2.3.6.1 |
| Ciklični tlačni preskus pri visoki temperaturi | | 1 | Glej odstavek 2.3.6.2 |
| Preskus zunanjega tesnjenja | | 1 | Glej odstavek 2.3.6.3 |
| Preskus prepustnosti | | 1 | Glej odstavek 2.3.6.4 |
| Ciklični preskus z UNP | | 1 | Glej odstavek 2.3.6.5 |
| Preskus drsenja pri visoki temperaturi | | 1 | Glej odstavek 2.3.6.6 |
| Protipožarni preskus | | 1 | Glej odstavek 2.6 |
| Udarni preskus | | 1 | Glej odstavek 2.7 |
| Preskus s padcem | | 1 | Glej odstavek 2.8 |
| Torzijski preskus priključnih nastavkov | | 1 | Glej odstavek 2.9 |
| Preskus v kislem okolju | | 1 | Glej odstavek 2.10 |
| Preskus z ultravijoličnim sevanjem | | 1 | Glej odstavek 2.11 |

Preskus, ki ga je treba izvesti

Preskusi

proizvodne serije

Število posod, ki jih je treba preskusiti za homologacijo

Opis preskusa

Preskus porušitve

1 na serijo

3

Glej odstavek 2.2

Hidravlični preskus

vsaka posoda

vse posode

Glej odstavek 2.3

Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice

1 na 5 serij

3

Glej odstavek 2.3.6.1

Ciklični tlačni preskus pri visoki temperaturi

1

Glej odstavek 2.3.6.2

Preskus zunanjega tesnjenja

1

Glej odstavek 2.3.6.3

Preskus prepustnosti

1

Glej odstavek 2.3.6.4

Ciklični preskus z UNP

1

Glej odstavek 2.3.6.5

Preskus drsenja pri visoki temperaturi

1

Glej odstavek 2.3.6.6

Protipožarni preskus

1

Glej odstavek 2.6

Udarni preskus

1

Glej odstavek 2.7

Preskus s padcem

1

Glej odstavek 2.8

Torzijski preskus priključnih nastavkov

1

Glej odstavek 2.9

Preskus v kislem okolju

1

Glej odstavek 2.10

Preskus z ultravijoličnim sevanjem

1

Glej odstavek 2.11

2.1   Mehanski preskusi

2.1.1   Splošne zahteve

2.1.1.1   Pogostost mehanskih preskusov

2.1.1.1.1   Pogostost preskusov za kovinske posode je: 1 posoda iz vsake serije med proizvodnjo in za preskušanje tipa, glej preglednico 1.

Preskušanci, ki niso dovolj ploščati, se sploščijo s hladnim stiskanjem.

Na preskušancih, ki vsebujejo zvar, je treba tega strojno obdelati, da se odstrani temenska izboklina.

Na kovinskih posodah se izvedejo preskusi, kot je opisano v preglednici 1.

Preskušance iz posode s samo enim obodnim zvarom (posode iz dveh delov) se vzame na mestih, prikazanih na sliki 1 v Dodatku 2.

Preskušance iz posode z vzdolžnim in obodnim zvarom (posode iz dveh delov) se vzame na mestih, prikazanih na sliki 2 v Dodatku 2.

2.1.1.1.2   Pogostost preskusov za posode, v celoti iz kompozitnih materialov, je:

| (a) | med proizvodnjo: 1 posoda iz vsake serije; |
| --- | --- |

(a)

med proizvodnjo: 1 posoda iz vsake serije;

| (b) | za preskušanje tipa, glej preglednico 2. |
| --- | --- |

(b)

za preskušanje tipa, glej preglednico 2.

2.1.1.2   Vsi mehanski preskusi za preverjanje lastnosti osnovnega materiala in zvarov proti tlaku odpornih lupin posod se izvedejo na preskušancih, vzetih iz gotovih posod.

2.1.2   Vrste preskusov in vrednotenje rezultatov preskusov

2.1.2.1   Na vsaki vzorčni posodi se izvedejo naslednji preskusi:

| 2.1.2.1.1 | Posode z vzdolžnimi in obodnimi zvari (posode iz treh delov) na preskušancih, vzetih na mestih, prikazanih na sliki 1 v Dodatku 2 k tej prilogi:






  (a) | en natezni preskus na osnovnem materialu; preskušanec se vzame v vzdolžni smeri (če to ni mogoče, se lahko vzame v obodni smeri); |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.1

Posode z vzdolžnimi in obodnimi zvari (posode iz treh delov) na preskušancih, vzetih na mestih, prikazanih na sliki 1 v Dodatku 2 k tej prilogi:

(a)

en natezni preskus na osnovnem materialu; preskušanec se vzame v vzdolžni smeri (če to ni mogoče, se lahko vzame v obodni smeri);

| (b) | en natezni preskus na osnovnem materialu z dna; |
| --- | --- |

(b)

en natezni preskus na osnovnem materialu z dna;

| (c) | en natezni preskus pravokotno na vzdolžni zvar; |
| --- | --- |

(c)

en natezni preskus pravokotno na vzdolžni zvar;

| (d) | en natezni preskus pravokotno na obodni zvar; |
| --- | --- |

(d)

en natezni preskus pravokotno na obodni zvar;

| (e) | en natezni preskus na vzdolžnem zvaru, notranja površina pod napetostjo; |
| --- | --- |

(e)

en natezni preskus na vzdolžnem zvaru, notranja površina pod napetostjo;

| (f) | en natezni preskus na vzdolžnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo; |
| --- | --- |

(f)

en natezni preskus na vzdolžnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo;

| (g) | en natezni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo; |
| --- | --- |

(g)

en natezni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo;

| (h) | en natezni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo; in |
| --- | --- |

(h)

en natezni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo; in

| (i) | en makroskopski preskus na zvarjenem preseku; |
| --- | --- |

(i)

en makroskopski preskus na zvarjenem preseku;

(m1, m2) najmanj dva makroskopska preskusa priključnega nastavka ventila/delov plošče v primeru stranskih vgrajenih ventilov iz odstavka 2.4.2.

| 2.1.2.1.2 | Posode samo z obodnimi zvari (posode iz dveh delov) na preskušancih, vzetih na mestih, prikazanih na slikah 2a in 2b v Dodatku 2 k tej prilogi:
  preskusi, kot je navedeno v odstavku 2.1.2.1.1, razen (c), (e) in (f), ki se ne uporabljajo. Preskušanec za natezni preskus na osnovnem materialu se vzame iz (a) ali (b), kot je navedeno v odstavku 2.1.2.1.1. |
| --- | --- |

2.1.2.1.2

Posode samo z obodnimi zvari (posode iz dveh delov) na preskušancih, vzetih na mestih, prikazanih na slikah 2a in 2b v Dodatku 2 k tej prilogi:

preskusi, kot je navedeno v odstavku 2.1.2.1.1, razen (c), (e) in (f), ki se ne uporabljajo. Preskušanec za natezni preskus na osnovnem materialu se vzame iz (a) ali (b), kot je navedeno v odstavku 2.1.2.1.1.

| 2.1.2.1.3 | Preskušance, ki niso dovolj ploščati, je treba sploščiti s hladnim stiskanjem. |
| --- | --- |

2.1.2.1.3

Preskušance, ki niso dovolj ploščati, je treba sploščiti s hladnim stiskanjem.

| 2.1.2.1.4 | Na vseh preskušancih, ki vsebujejo zvar, je treba tega strojno obdelati, da se odstrani temenska izboklina. |
| --- | --- |

2.1.2.1.4

Na vseh preskušancih, ki vsebujejo zvar, je treba tega strojno obdelati, da se odstrani temenska izboklina.

2.1.2.2   Natezni preskus

2.1.2.2.1   Natezni preskus osnovne kovine

2.1.2.2.1.1   Natezni preskus se izvede v skladu z evropskimi standardi EN 876, EN 895 in EN 10002-1.

2.1.2.2.1.2   Vrednosti, ugotovljene za napetost tečenja, natezno trdnost in raztezek po pretrgu, ustrezajo lastnostim kovine, kot je zahtevano v odstavku 1.3 te priloge.

2.1.2.2.2   Natezni preskus zvarov

2.1.2.2.2.1   Natezni preskus pravokotno na zvar se izvede na preskušancu, ki ima zožen prečni presek širine 25 mm na dolžini do 15 mm prek robov zvara, kakor prikazuje slika 2 v Dodatku 3 k tej prilogi.

Od srednjega dela se širina preskušanca povečuje postopoma.

2.1.2.2.2.2   Ugotovljena vrednost natezne trdnosti mora dosegati najmanjše ravni, ki jih zahteva EN 10120.

2.1.2.3   Upogibni preskus

2.1.2.3.1   Upogibni preskus se izvede v skladu s standardi ISO 7438:2005 in ISO 7799:1985 ter ISO 5173:2009 + Amd 1:2011 za varjene dele. Upogibni preskusi se izvedejo na notranji površini pod napetostjo in zunanji površini pod napetostjo.

2.1.2.3.2   Preskušanec med upogibanjem navznoter okoli trna ne sme razpokati, preden se razdalja med njegovima notranjima površinama ne zmanjša na vrednost, ki ni večja od premera trna + 3a (glej sliko 1 v Dodatku 3 k tej prilogi).

2.1.2.3.3   Razmerje (n) med premerom trna in debelino preskušanca ne sme presegati vrednosti iz naslednje preglednice:

| Dejanska natezna trdnost Rt v (N/mm2) | Vrednost (n) |
| --- | --- |
| do vključno 440 | 2 |
| nad 440 do vključno 520 | 3 |
| nad 520 | 4 |

Dejanska natezna trdnost Rt v (N/mm2)

Vrednost (n)

do vključno 440

2

nad 440 do vključno 520

3

nad 520

4

2.1.2.4   Ponovno preskušanje za natezni in upogibni preskus

2.1.2.4.1   Za natezni in upogibni preskus je dovoljeno ponovno preskušanje. Drugi preskus se izvede na dveh preskušancih, vzetih iz iste posode.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.2   Preskus porušitve pod hidravličnim tlakom

2.2.1   Preskusni pogoji

Posode, na katerih se izvaja ta preskus, morajo imeti oznake, ki so predvidene za dele posode pod tlakom.

2.2.1.1   Preskus porušitve pod hidravličnim tlakom se izvede z opremo, ki omogoča povečevanje tlaka v posodi z enakomerno hitrostjo, dokler se posoda ne poruši, in zapisovanje krivulje spreminjanja tlaka s časom. Največja hitrost pretoka med preskusom ne sme presegati 3 % prostornine posode na minuto.

2.2.2   Interpretacija preskusa

2.2.2.1   Merila, uporabljena pri interpretaciji preskusa porušitve, so:

| 2.2.2.1.1 | prostorninski raztezek kovinske posode, ki je enak: prostornini vode, porabljeni od trenutka začetka dviganja tlaka do trenutka, ko se posoda poruši; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

prostorninski raztezek kovinske posode, ki je enak: prostornini vode, porabljeni od trenutka začetka dviganja tlaka do trenutka, ko se posoda poruši;

| 2.2.2.1.2 | pregled zloma in oblike njegovih robov; |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

pregled zloma in oblike njegovih robov;

| 2.2.2.1.3 | tlak porušitve. |
| --- | --- |

2.2.2.1.3

tlak porušitve.

2.2.3   Pogoji sprejemljivosti preskusa

2.2.3.1   Izmerjeni tlak porušitve (Pr) pod nobenim pogojem ne sme biti manjši od 2,25 × 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2   Določena sprememba prostornine kovinske posode v trenutku, ko se posoda poruši, ne sme biti manjša od:

| | 20 %, če je dolžina kovinske posode večja od njenega premera; |
| --- | --- |

20 %, če je dolžina kovinske posode večja od njenega premera;

| | 17 %, če je dolžina kovinske posode enaka ali manjša od njenega premera. |
| --- | --- |

17 %, če je dolžina kovinske posode enaka ali manjša od njenega premera.

| | 8 % v primeru posebne kovinske posode, kot je prikazano na slikah A, B in C v Dodatku 5 k tej prilogi na strani 1. |
| --- | --- |

8 % v primeru posebne kovinske posode, kot je prikazano na slikah A, B in C v Dodatku 5 k tej prilogi na strani 1.

2.2.3.3   Preskus porušitve ne sme povzročiti razpada posode na kose.

2.2.3.3.1   Glavni lom ne sme biti krhkega tipa, tj. robovi loma ne smejo biti radialni, ampak nagnjeni glede na ravnino premera in morajo izkazovati krčenje površine po vsej debelini.

2.2.3.3.2   Pri kovinskih posodah lom ne sme pokazati nobene očitne napake v kovini. Zvar mora biti vsaj tako trden kot izvorna kovina, po možnosti pa trši.

Pri posodah, v celoti iz kompozitnih materialov, lom ne sme pokazati konstrukcijskih napak.

2.2.3.4   Ponovno preskušanje za preskus porušitve

Za preskus porušitve je dovoljeno ponovno preskušanje. Drugi preskus porušitve se izvede na dveh posodah, ki sta bili proizvedeni zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3   Hidravlični preskus

2.3.1   Posode, ki so reprezentativni tipi posode, predložene v homologacijo (brez dodatne opreme, vendar z zaprtimi izhodi), so odporne proti notranjemu hidravličnemu tlaku 3 000 kPa brez puščanja ali trajne deformacije v skladu z naslednjimi zahtevami:

2.3.2   Tlak vode v posodi enakomerno narašča, dokler ne doseže preskusne vrednosti 3 000 kPa.

2.3.3   Posoda mora ostati pod preskusnim tlakom dovolj dolgo, da je mogoče ugotoviti, da tlak ne kaže znamenj padanja, in lahko zagotovimo, da posoda ne pušča.

2.3.4   Po preskusu posoda ne sme kazati nobenih trajnih deformacij.

2.3.5   Vsaka preskušena posoda, ki ne izpolnjuje zahtev preskusa, se zavrne.

2.3.6   Dodatni hidravlični preskusi, ki jih je treba izvesti na posodah, v celoti iz kompozitnih materialov

2.3.6.1   Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice

2.3.6.1.1   Preskusni postopek

Na gotovi posodi se izvede do največ 20 000 ciklov v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | posoda, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol; |
| --- | --- |

(a)

posoda, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol;

| (b) | tlak v posodi niha med največ 300 kPa in najmanj 3 000 kPa pri stopnji, ki ne sme presegati 10 ciklov na minuto.
  Ta cikel se izvede najmanj 10 000-krat in se ponavlja do 20 000-krat, razen če pride do puščanja, preden se posoda razpoči; |
| --- | --- |

(b)

tlak v posodi niha med največ 300 kPa in najmanj 3 000 kPa pri stopnji, ki ne sme presegati 10 ciklov na minuto.

Ta cikel se izvede najmanj 10 000-krat in se ponavlja do 20 000-krat, razen če pride do puščanja, preden se posoda razpoči;

| (c) | zabeleži se število ciklov do pojava napake, skupaj z mestom in opisom pojava napake. |
| --- | --- |

(c)

zabeleži se število ciklov do pojava napake, skupaj z mestom in opisom pojava napake.

2.3.6.1.2   Interpretacija preskusa

Posoda pred doseženim 10 000 ciklom ne sme odpovedati ali puščati.

Po končanih 10 000 ciklih posoda lahko pušča, preden se razpoči.

2.3.6.1.3   Ponovno preskušanje

Za ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice je dovoljeno ponovno preskušanje

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3.6.2   Ciklični tlačni preskus pri visoki temperaturi

2.3.6.2.1   Preskusni postopek

Na gotovi posodi se izvajajo ciklični tlačni preskusi, pri čemer ne sme priti do razpočenja, puščanja ali razcefranosti vlaken:

| (a) | posoda, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol; |
| --- | --- |

(a)

posoda, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol;

| (b) | preskus se opravlja 48 ur pri 0 kPa, temperaturi 65 °C in 95-odstotni ali višji relativni vlažnosti; |
| --- | --- |

(b)

preskus se opravlja 48 ur pri 0 kPa, temperaturi 65 °C in 95-odstotni ali višji relativni vlažnosti;

| (c) | za 3 600 ciklov, ki ne presegajo 10 ciklov na minuto, se vzdržuje hidrostatični tlak med največ 300 kPa in najmanj 3 000 kPa pri 65 °C in 95-odstotni vlažnosti. |
| --- | --- |

(c)

za 3 600 ciklov, ki ne presegajo 10 ciklov na minuto, se vzdržuje hidrostatični tlak med največ 300 kPa in najmanj 3 000 kPa pri 65 °C in 95-odstotni vlažnosti.

Po cikličnem tlačnem preskusu pri visoki temperaturi se na posodah izvede preskus zunanjega tesnjenja, nato pa se v posodah vzdržuje hidrostatični tlak do pojava napake v skladu s postopkom preskusa porušitve.

2.3.6.2.2   Interpretacija preskusa

Posoda je v skladu z zahtevami preskusa zunanjega tesnjenja, kot je določeno v odstavku 2.3.6.3.

Posoda doseže najnižji tlak porušitve, ki znaša 85 % tlaka porušitve.

2.3.6.2.3   Ponovno preskušanje

Za ciklični tlačni preskus pri visoki temperaturi je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3.6.3   Preskus zunanjega tesnjenja

2.3.6.3.1   Preskusni postopek

Ko je posoda pod tlakom 3 000 kPa, se potopi v milnico, da se odkrije puščanje (preskus z mehurčki).

2.3.6.3.2   Interpretacija preskusa

Na posodi ne sme priti do puščanja.

2.3.6.3.3   Ponovno preskušanje

Za preskus zunanjega tesnjenja je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva. V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3.6.4   Preskus prepustnosti

2.3.6.4.1   Preskusni postopek

Vsi preskusi se izvedejo pri 40 °C na posodi, ki za gorivo uporablja komercialni propan pri 80 % svoje prostornine.

Preskus se izvaja najmanj 8 tednov, dokler prepustnost strukture ni ustaljena najmanj 500 ur.

Nato se izmeri stopnja zmanjšanja teže posode.

Zabeleži se grafikon spremembe mase na število dni.

2.3.6.4.2   Interpretacija preskusa

Stopnja zmanjšanja teže je manjša od 0,15 g/uro.

2.3.6.4.3   Ponovno preskušanje

Za preskus prepustnosti je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva. V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3.6.5   Ciklični preskus z UNP

2.3.6.5.1   Preskusni postopek

Na posodi, ki je uspešno prestala preskus prepustnosti, se izvede ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice v skladu z zahtevami iz odstavka 2.3.6.1 te priloge.

Posoda se prereže, nato pa se preveri prehod med oblogo in priključnim nastavkom.

2.3.6.5.2   Interpretacija preskusa

Posoda izpolnjuje zahteve cikličnega tlačnega preskusa pri temperaturi okolice.

Pregled prehoda med oblogo in priključnim nastavkom posode ne sme razkriti poškodbe, kot je razpoka zaradi obremenitve ali elektrostatična razelektritev.

2.3.6.5.3   Ponovno preskušanje

Za ciklični preskus z UNP je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.3.6.6   Preskus drsenja pri visoki temperaturi

2.3.6.6.1   Splošno

Ta preskus se izvaja samo na posodah, v celoti iz kompozitnih materialov, pri katerih je temperaturna točka posteklenitve (TG) smolne matrice pod načrtovano temperaturo + 50 °C.

2.3.6.6.2   Preskusni postopek

Ena gotova posoda se preskusi na naslednji način:

| (a) | Posoda je pod tlakom 3 000 kPa in izpostavljena temperaturi, določeni v skladu s preglednico 3 na podlagi časa trajanja preskusa:

  Preglednica 3


  Preskusna temperatura glede na trajanje preskusa drsenja pri visoki temperaturi







  T (°C) | Čas izpostavljenosti (ur) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

(a)

Posoda je pod tlakom 3 000 kPa in izpostavljena temperaturi, določeni v skladu s preglednico 3 na podlagi časa trajanja preskusa:

Preglednica 3

Preskusna temperatura glede na trajanje preskusa drsenja pri visoki temperaturi

T (°C)

Čas izpostavljenosti (ur)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| (b) | Na posodi se izvede preskus zunanjega tesnjenja. |
| --- | --- |

(b)

Na posodi se izvede preskus zunanjega tesnjenja.

2.3.6.6.3   Interpretacija preskusa

Največje dovoljeno povečanje prostornine je 5 %. Posoda izpolnjuje zahteve preskusa zunanjega tesnjenja, kot je določeno v odstavku 2.4.3 te priloge, in preskusa porušitve, kot je določeno v odstavku 2.2 te priloge.

2.3.6.6.4   Ponovno preskušanje

Za preskus drsenja pri visoki temperaturi je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.4   Pregled brez porušitve

2.4.1   Radiografski pregled

2.4.1.1   Zvari se radiografsko pregledajo v skladu s specifikacijo ISO R 1106 za razred B.

2.4.1.2   Če se uporabi žični indikator, najmanjši premer vidne žičke ne sme presegati 0,10 mm.

Če se uporabi indikator stopničastega ali luknjičastega tipa, premer najmanjše vidne luknjice ne sme presegati 0,25 mm.

2.4.1.3   Ocenjevanje radiografskih posnetkov temelji na originalnih filmih in se opravi v skladu s postopkom, priporočenim v odstavku 6 standarda ISO 2504.

2.4.1.4   Naslednje napake niso dopustne:

razpoke, neustrezni zvari ali nepopolna privarjenost zvara.

2.4.1.4.1   Za debelino stene posode ≥ 4 mm spodaj našteti vključki veljajo za dopustne:

| | kakršen koli plinski vključek, ki meri do a/4 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli plinski vključek, ki meri do a/4 mm;

| | kakršen koli plinski vključek, ki meri več kot a/4 mm, vendar do a/3 mm, če je oddaljen več kakor 25 mm od drugega plinskega vključka, ki meri več kot a/4 in do a/3 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli plinski vključek, ki meri več kot a/4 mm, vendar do a/3 mm, če je oddaljen več kakor 25 mm od drugega plinskega vključka, ki meri več kot a/4 in do a/3 mm;

| | kakršen koli podolgovat vključek ali kakršna koli v vrsti razporejena skupina okroglih vključkov, katere predstavljena dolžina (na dolžini zvara 12 a) ne presega 6 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli podolgovat vključek ali kakršna koli v vrsti razporejena skupina okroglih vključkov, katere predstavljena dolžina (na dolžini zvara 12 a) ne presega 6 mm;

| | plinski vključki na katerem koli 100 mm dolgem odseku zvara, če njihova skupna površina ni večja od 2 a mm2. |
| --- | --- |

plinski vključki na katerem koli 100 mm dolgem odseku zvara, če njihova skupna površina ni večja od 2 a mm2.

2.4.1.4.2   Za debelino stene posode < 4 mm spodaj našteti vključki veljajo za dopustne:

| | kakršen koli plinski vključek, ki meri do a/2 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli plinski vključek, ki meri do a/2 mm;

| | kakršen koli plinski vključek, ki meri več kot a/2 mm, vendar do a/1,5 mm, če je oddaljen več kakor 25 mm od drugega plinskega vključka, ki meri več kot a/2 in do a/1,5 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli plinski vključek, ki meri več kot a/2 mm, vendar do a/1,5 mm, če je oddaljen več kakor 25 mm od drugega plinskega vključka, ki meri več kot a/2 in do a/1,5 mm;

| | kakršen koli podolgovat vključek ali kakršna koli v vrsti razporejena skupina okroglih vključkov, katere predstavljena dolžina (na dolžini zvara 12 a) ne presega 6 mm; |
| --- | --- |

kakršen koli podolgovat vključek ali kakršna koli v vrsti razporejena skupina okroglih vključkov, katere predstavljena dolžina (na dolžini zvara 12 a) ne presega 6 mm;

| | plinski vključki na katerem koli 100 mm dolgem odseku zvara, če njihova skupna površina ni večja od 2 a mm2. |
| --- | --- |

plinski vključki na katerem koli 100 mm dolgem odseku zvara, če njihova skupna površina ni večja od 2 a mm2.

2.4.2   Makroskopski pregled

Makroskopski pregled celotnega prečnega prereza zvara mora pokazati popolno zlitje na površini, obdelani s katero koli kislino za pripravo za makroskopijo, in ne sme pokazati nikakršne napake v obliki kopičenja materiala ali pomembnejših vključkov ali drugih napak.

Če se pojavi dvom, je treba mikroskopsko preiskati negotovo območje.

2.5   Pregled zunanjosti zvara za kovinske posode

2.5.1   Ta pregled se izvede po varjenju.

Površina zvara, ki se pregleduje, mora biti dobro osvetljena in brez maščob, prahu, žlindre ali kakršnih koli zaščitnih oblog.

2.5.2   Zlitje varilne kovine z osnovno kovino mora biti gladko in ne sme kazati znakov zajed. Na površini zvara in na okoliški površini njegove stene ne sme biti nobenih razpok, zarez ali poroznih mest. Površina zvara mora biti ravna in gladka. Pri soležnih zvarih višina izbokline ne sme presegati 1/4 širine temena zvara.

2.6   Protipožarni preskus

2.6.1   Splošno

Namen protipožarnega preskusa je dokazati, da se gotova posoda s svojim protipožarnim sistemom, določenim pri konstrukciji, kadar je med preskušanjem pod določenimi pogoji izpostavljena ognju, ne razpoči. Proizvajalec opiše obnašanje celotnega protipožarnega sistema, vključno z načrtovanim padcem do atmosferskega tlaka. Šteje se, da so zahteve tega preskusa izpolnjene za katero koli posodo, ki ima s prvotno posodo skupne naslednje lastnosti:

| (a) | isti imetnik homologacije, |
| --- | --- |

(a)

isti imetnik homologacije,

| (b) | enaka oblika (valjasta, posebna oblika), |
| --- | --- |

(b)

enaka oblika (valjasta, posebna oblika),

| (c) | enak material, |
| --- | --- |

(c)

enak material,

| (d) | enaka ali večja debelina stene, |
| --- | --- |

(d)

enaka ali večja debelina stene,

| (e) | enak ali večji premer (valjasta posoda), |
| --- | --- |

(e)

enak ali večji premer (valjasta posoda),

| (f) | enaka višina ali manjša višina (posebna oblika posode), |
| --- | --- |

(f)

enaka višina ali manjša višina (posebna oblika posode),

| (g) | enaka ali manjša zunanja površina, |
| --- | --- |

(g)

enaka ali manjša zunanja površina,

| (h) | enaka konfiguracija dodatne opreme na posodi (2). |
| --- | --- |

(h)

enaka konfiguracija dodatne opreme na posodi (2).

2.6.2   Namestitev posode

| (a) | Proizvajalec posodo namesti v predvideni položaj z dnom posode približno 100 mm nad virom ognja. |
| --- | --- |

(a)

Proizvajalec posodo namesti v predvideni položaj z dnom posode približno 100 mm nad virom ognja.

| (b) | Zaščita se uporablja za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na stikalo z varovalko (PRD), če obstaja. Zaščita ni v neposrednem stiku s stikalom z varovalko (PRD). |
| --- | --- |

(b)

Zaščita se uporablja za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na stikalo z varovalko (PRD), če obstaja. Zaščita ni v neposrednem stiku s stikalom z varovalko (PRD).

| (c) | Kakršna koli napaka med preskusom ventila, veznega kosa ali cevke, ki ni del predvidenega zaščitnega sistema za izdelavo, rezultat razveljavi. |
| --- | --- |

(c)

Kakršna koli napaka med preskusom ventila, veznega kosa ali cevke, ki ni del predvidenega zaščitnega sistema za izdelavo, rezultat razveljavi.

| (d) | Posode z dolžino, manjšo od 1,65 m. Središče posode se namesti nad središče vira ognja. |
| --- | --- |

(d)

Posode z dolžino, manjšo od 1,65 m. Središče posode se namesti nad središče vira ognja.

| (e) | Posode z dolžino, enako ali večjo od 1,65 m. Če je posoda na eni strani opremljena z napravo za razbremenitev tlaka, se vir ognja začne na nasprotni strani posode. Če je posoda opremljena z napravo za razbremenitev tlaka na obeh koncih ali na več kot enem mestu po dolžini posode, se središče vira ognja postavi na sredino med napravi za razbremenitev tlaka, ki sta ločeni z največjo vodoravno razdaljo. |
| --- | --- |

(e)

Posode z dolžino, enako ali večjo od 1,65 m. Če je posoda na eni strani opremljena z napravo za razbremenitev tlaka, se vir ognja začne na nasprotni strani posode. Če je posoda opremljena z napravo za razbremenitev tlaka na obeh koncih ali na več kot enem mestu po dolžini posode, se središče vira ognja postavi na sredino med napravi za razbremenitev tlaka, ki sta ločeni z največjo vodoravno razdaljo.

2.6.3   Vir ognja

Enotni vir ognja z dolžino 1,65 m izvaja neposredni vpliv plamena na površino posode po njenem celotnem premeru.

Za vir ognja se lahko uporabi katero koli gorivo, če oskrbuje enakomerno toploto, ki omogoča vzdrževanje določenih preskusnih temperatur, dokler se posoda prezračuje. Zabeležijo se podrobnosti o razporeditvi ognja, da se zagotovi ponovljivost stopnje dovoda toplote v posodo. Kakršna koli napaka ali nestalnost vira ognja med preskusom rezultat razveljavi.

2.6.4   Meritve temperature in tlaka

Med protipožarnim preskusom se izmerijo naslednji elementi:

| (a) | temperatura ognja tik pod posodo na dnu posode na najmanj dveh mestih, ki med seboj nista oddaljeni več kot 0,75 m; |
| --- | --- |

(a)

temperatura ognja tik pod posodo na dnu posode na najmanj dveh mestih, ki med seboj nista oddaljeni več kot 0,75 m;

| (b) | temperatura stene na dnu posode; |
| --- | --- |

(b)

temperatura stene na dnu posode;

| (c) | temperatura stene, ki od naprave za razbremenitev tlaka ni oddaljena več kot 25 mm; |
| --- | --- |

(c)

temperatura stene, ki od naprave za razbremenitev tlaka ni oddaljena več kot 25 mm;

| (d) | temperatura stene na vrhu posode v središču vira ognja; |
| --- | --- |

(d)

temperatura stene na vrhu posode v središču vira ognja;

| (e) | tlak v posodi. |
| --- | --- |

(e)

tlak v posodi.

Kovinska zaščita se uporabi za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na termočlene. Termočleni so lahko vstavljeni tudi v kovinske bloke, manjše od 25 mm2. Temperature termočlenov in tlak v posodi se med preskusom zabeležijo v presledkih 2 sekund ali manj.

2.6.5   Splošne preskusne zahteve

| (a) | 80 % prostornine posode se napolni z UNP (komercialno gorivo) in preskusi v vodoravni legi pri delovnem tlaku; |
| --- | --- |

(a)

80 % prostornine posode se napolni z UNP (komercialno gorivo) in preskusi v vodoravni legi pri delovnem tlaku;

| (b) | ogenj takoj po vžigu deluje na površino posode vzdolž 1,65 m dolgega vira ognja in po celotni posodi; |
| --- | --- |

(b)

ogenj takoj po vžigu deluje na površino posode vzdolž 1,65 m dolgega vira ognja in po celotni posodi;

| (c) | v 5 minutah po vžigu najmanj en termočlen pokaže temperaturo ognja tik pod posodo najmanj 590 °C. Ta temperatura se vzdržuje tudi preostali čas trajanja preskusa, dokler v posodi ne nastane nadtlak; |
| --- | --- |

(c)

v 5 minutah po vžigu najmanj en termočlen pokaže temperaturo ognja tik pod posodo najmanj 590 °C. Ta temperatura se vzdržuje tudi preostali čas trajanja preskusa, dokler v posodi ne nastane nadtlak;

| (d) | okoljski pogoji (npr. dež, zmeren/močan veter itd.) ne spremenijo strogosti preskusnih pogojev. |
| --- | --- |

(d)

okoljski pogoji (npr. dež, zmeren/močan veter itd.) ne spremenijo strogosti preskusnih pogojev.

2.6.6   Rezultati preskusov

| (a) | Porušitev posode razveljavi rezultat. |
| --- | --- |

(a)

Porušitev posode razveljavi rezultat.

| (b) | Tlak med preskusom, večji od 3 700 kPa, tj. 136 % tlaka nastavitve PRV (2 700 kPa), razveljavi rezultat preskusa.
  Tlak med 3 000 in 3 700 kPa razveljavi rezultat preskusa samo v primeru, če pride do vidne plastične deformacije. |
| --- | --- |

(b)

Tlak med preskusom, večji od 3 700 kPa, tj. 136 % tlaka nastavitve PRV (2 700 kPa), razveljavi rezultat preskusa.

Tlak med 3 000 in 3 700 kPa razveljavi rezultat preskusa samo v primeru, če pride do vidne plastične deformacije.

| (c) | Če obnašanje zaščitnega sistema ne ustreza specifikacijam proizvajalca in vodi do ublažitve preskusnih pogojev, se rezultat razveljavi. |
| --- | --- |

(c)

Če obnašanje zaščitnega sistema ne ustreza specifikacijam proizvajalca in vodi do ublažitve preskusnih pogojev, se rezultat razveljavi.

| (d) | Za sestavljeno posodo je izpust UNP prek površine sprejemljiv v primeru nadzorovanega izpusta. Izpust plinastega UNP v 2 minutah po začetku preskusa ali količina izpusta, večja od 30 litrov na minuto, razveljavita rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(d)

Za sestavljeno posodo je izpust UNP prek površine sprejemljiv v primeru nadzorovanega izpusta. Izpust plinastega UNP v 2 minutah po začetku preskusa ali količina izpusta, večja od 30 litrov na minuto, razveljavita rezultat preskusa.

| (e) | Rezultati so predstavljeni v povzetku preskusa in za vsako posodo vključujejo najmanj naslednje podatke:






  (i) | opis konfiguracije posode; |
| --- | --- | --- |

(e)

Rezultati so predstavljeni v povzetku preskusa in za vsako posodo vključujejo najmanj naslednje podatke:

(i)

opis konfiguracije posode;

| (ii) | fotografijo namestitve posode in PRD; |
| --- | --- |

(ii)

fotografijo namestitve posode in PRD;

| (iii) | uporabljeno metodo, vključno s časovnim intervalom med meritvami; |
| --- | --- |

(iii)

uporabljeno metodo, vključno s časovnim intervalom med meritvami;

| (iv) | porabljeni čas od vžiga ognja do začetka zračenja UNP in dejanskega tlaka; |
| --- | --- |

(iv)

porabljeni čas od vžiga ognja do začetka zračenja UNP in dejanskega tlaka;

| (v) | čas za dosego atmosferskega tlaka; |
| --- | --- |

(v)

čas za dosego atmosferskega tlaka;

| (vi) | diagrame tlaka in temperature. |
| --- | --- |

(vi)

diagrame tlaka in temperature.

2.7   Udarni preskus

2.7.1   Splošno

Na željo proizvajalca se vsi udarni preskusi lahko izvedejo na eni posodi ali pa na različnih posodah.

2.7.2   Preskusni postopek

Za ta preskus je tekoči medij mešanica vode in glikola ali druga tekočina, ki ima nizko ledišče in ne spreminja lastnosti materiala posode.

Posodo, napolnjeno s tekočim medijem do teže, ki je enaka polnjenju z 80 % UNP z referenčno maso 0,568 kg/l, se vzporedno z dolžino osi (os x na sliki 1) vozila, v katerem bo nameščena pri hitrosti (V) 50 km/h, potisne k vodoravno pritrjeni trdni zagozdi, pravokotno na premik posode.

Zagozda se namesti tako, da težišče (T) posode pade na sredino zagozde.

Zagozda ima kot α 90 stopinj in točka udara se zaokroži z največjim polmerom 2,5 mm.

Dolžina zagozde L je najmanj enaka širini posode glede na njen premik med preskusom. Višina H zagozde je najmanj 600 milimetrov.

Slika 1

Opis postopka udarnega preskusa

| Opomba: | T= težišče. |
| --- | --- |

Opomba:

r = 2,5 mm

T

T

Če se lahko posoda namesti v več kot en položaj v vozilu, se preskusi vsak položaj.

Po tem preskusu se na posodi izvede preskus zunanjega tesnjenja, kot je določeno v odstavku 2.3.6.3. te priloge.

2.7.3   Interpretacija preskusa

Posoda je v skladu z zahtevami preskusa zunanjega tesnjenja, kot je določeno v odstavku 2.3.6.3. te priloge.

2.7.4   Ponovno preskušanje

Za udarni preskus je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.8   Preskus s padcem

2.8.1   Preskusni postopek

Preskus s padcem se izvede na eni gotovi posodi pri temperaturi okolice brez notranjega vzdrževanja zračnega tlaka ali pritrjenih ventilov. Posode se spusti na gladko vodoravno betonsko ploščo ali tla.

Višina padca (Hd) je 2 m (izmerjena na najnižji točki posode).

Isto prazno posodo se spusti:

| (a) | v vodoravni legi; |
| --- | --- |

(a)

v vodoravni legi;

| (b) | navpično na vsakem koncu; |
| --- | --- |

(b)

navpično na vsakem koncu;

| (c) | pod kotom 45°. |
| --- | --- |

(c)

pod kotom 45°.

Po preskusu s padcem se na posodah izvede ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice v skladu z zahtevami iz odstavka 2.3.6.1 te priloge.

2.8.2   Interpretacija preskusa

Posode izpolnjujejo zahteve cikličnega tlačnega preskusa pri temperaturi okolice v skladu z zahtevami iz odstavka 2.3.6.1.te priloge.

2.8.3   Ponovno preskušanje

Za preskus s padcem je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.9   Torzijski preskus priključnih nastavkov

2.9.1   Preskusni postopek

Trup posode se zadrži, da se ne vrti, in vsak konec priključnega nastavka se torzijsko obremeni z dvakratno obremenitvijo ventila ali PRD, ki jo določi proizvajalec, najprej v smeri privijanja priključka z navojem, nato pa v smeri odvijanja ter na koncu ponovno v smeri privijanja.

Na posodi se nato izvede preskus zunanjega tesnjenja v skladu z zahtevami, prikazanimi v odstavku 2.3.6.3 te priloge.

2.9.2   Interpretacija preskusa

Posoda je v skladu z zahtevami preskusa zunanjega tesnjenja, kot je prikazano v odstavku 2.3.6.3 te priloge.

2.9.3   Ponovno preskušanje

Za torzijski preskus priključnih nastavkov je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.10   Preskus v kislem okolju

2.10.1   Preskusni postopek

Gotovo posodo se 100 ur izpostavi 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično maso 1,219), medtem ko je pod tlakom 3 000 kPa. Med preskusom mora biti najmanj 20 % celotne površine posode pokrite z raztopino žveplove kisline.

Nato se na posodi izvede preskus porušitve, kot je določeno v odstavku 2.2 te priloge.

2.10.2   Interpretacija preskusa

Izmerjeni tlak porušitve je najmanj 85 % tlaka porušitve posode.

2.10.3   Ponovno preskušanje

Za preskus v kislem okolju je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

2.11   Preskus z ultravijoličnim sevanjem (UV)

2.11.1   Preskusni postopek

Če je posoda neposredno izpostavljena sončni svetlobi (tudi za steklom), lahko UV sevanje razgradi polimerne materiale. Zato mora proizvajalec dokazati, da je material zunanjega sloja odporen proti UV sevanju med svojo 20-letno življenjsko dobo.

| (a) | Če ima zunanji sloj mehansko funkcijo (prevoz tovora), se na posodi po izpostavljenosti značilnemu UV sevanju izvede preskus porušitve v skladu z zahtevami iz odstavka 2.2 te priloge. |
| --- | --- |

(a)

Če ima zunanji sloj mehansko funkcijo (prevoz tovora), se na posodi po izpostavljenosti značilnemu UV sevanju izvede preskus porušitve v skladu z zahtevami iz odstavka 2.2 te priloge.

| (b) | Če ima zunanji sloj zaščitno funkcijo, mora proizvajalec dokazati, da premaz v 20 letih ostane cel in da ščiti spodnje strukturne plasti pred značilnim UV sevanjem. |
| --- | --- |

(b)

Če ima zunanji sloj zaščitno funkcijo, mora proizvajalec dokazati, da premaz v 20 letih ostane cel in da ščiti spodnje strukturne plasti pred značilnim UV sevanjem.

2.11.2   Interpretacija preskusa

Če ima zunanji sloj mehansko funkcijo, posoda izpolnjuje zahteve preskusa porušitve, kot je določeno v odstavku 2.2 te priloge.

2.11.3   Ponovno preskušanje

Za preskus z ultravijoličnim sevanjem je dovoljeno ponovno preskušanje.

Drugi preskus se izvede na dveh posodah, proizvedenih zaporedoma za prvo posodo iz iste serije.

Če so rezultati teh preskusov zadovoljivi, se prvi preskus ne upošteva.

V primeru, da eden ali oba ponovna preskusa ne izpolnjujeta zahtev, se serija zavrne.

---

(1)  Ti preskušanci se lahko vzamejo iz ene posode.

(2)  Dodatna oprema, spremembe in razširitve opreme na posodi so možne brez ponovnega preskušanja, če se sporočijo homologacijskemu organu, ki je posodo homologiral, in če verjetno ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov. Homologacijski organ lahko od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. Posoda in konfiguracije dodatne opreme bodo navedene v Dodatku 1 k Prilogi 2B.

Dodatek 1

Slika 1

Vrste glavnih vzdolžnih soležnih zvarov

(b) enojno varjeni zaprti kvader

(a) dvojno varjeni zaprti kvader

odstranljivi hrbtni trak (običajno baker)

(c) enojno varjeni odprti kvader

Slika 2

Obodni soležni zvar

zvar z notranjo privaljeno podložko

zvar na hrbtnem traku

Opomba: Kotni zvar se lahko izdela kot „verižni zvar“

X, tu ne sme biti zareze

kotni zvar

Slika 3

Primeri varjenih pritrjenih plošč

Slika 4

Primeri varjenih obročev s prirobnico

obroč

prirobnica

obroč

prirobnica

B

A

Dodatek 2

Slika 1

Posode z vzdolžnimi in obodnimi zvari, mesto preskušancev

g

d

h

zvar

zvar

a b

m1 m2

e c f

zvar

| (a) | Natezni preskus osnovnega materiala |
| --- | --- |
| (b) | Natezni preskus na osnovnem materialu z dna |
| (c) | Natezni preskus vzdolžnega zvara |
| (d) | Natezni preskus obodnega zvara |
| (e) | Upogibni preskus na vzdolžnem zvaru, notranja površina pod napetostjo |
| (f) | Upogibni preskus na vzdolžnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo |
| (g) | Upogibni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo |
| (h) | Upogibni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo |
| (m1, m2) | Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče (stransko nameščeni zaporni ventil) |

(a)

Natezni preskus osnovnega materiala

(b)

Natezni preskus na osnovnem materialu z dna

(c)

Natezni preskus vzdolžnega zvara

(d)

Natezni preskus obodnega zvara

(e)

Upogibni preskus na vzdolžnem zvaru, notranja površina pod napetostjo

(f)

Upogibni preskus na vzdolžnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo

(g)

Upogibni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo

(h)

Upogibni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo

(m1, m2)

Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče (stransko nameščeni zaporni ventil)

Slika 2a

Posode samo z obodnimi zvari in stransko nameščenimi zapornimi ventili; mesto preskušancev

h d g

m1 m2

zvar

a ali b

| (a) ali (b) | Natezni preskus osnovnega materiala |
| --- | --- |
| (d) | Natezni preskus obodnega zvara |
| (g) | Upogibni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo |
| (h) | Upogibni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo |
| (m1, m2) | Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče (stransko nameščeni zaporni ventil) |

(a) ali (b)

Natezni preskus osnovnega materiala

(d)

Natezni preskus obodnega zvara

(g)

Upogibni preskus na obodnem zvaru, notranja površina pod napetostjo

(h)

Upogibni preskus na obodnem zvaru, zunanja površina pod napetostjo

(m1, m2)

Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče (stransko nameščeni zaporni ventil)

Slika 2b

Posode samo z obodnimi zvari in priključnim nastavkom/ploščo, nameščeno na koncu

| (m1, m2) | Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče |
| --- | --- |

(m1, m2)

Makroskopski preseki skozi zvare priključnega nastavka/plošče

(Glej sliko 2a za druga mesta preskušancev)

Dodatek 3

Slika 1

Ponazoritev upogibnega preskusa

D1

D1 + 3a pribl.

a

Slika 2

Preskušanec za natezni preskus pravokotno na zvar

Dodatek 4

ovalna dna

torisferična dna

| Opomba: | za torisferična dna |
| --- | --- |

Opomba:

Formula

Razmerje med H/D in koeficientom oblike C

Vrednosti koeficienta oblike C za H/D med 0,20 in 0,25

Razmerje med H/D in koeficientom oblike C

Vrednosti koeficienta oblike C za H/D med 0,25 in 0,50

| H/D | C | | H/D | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,25 | 1,000 | 0,38 | 0,612 |
| 0,26 | 0,931 | 0,39 | 0,604 |
| 0,27 | 0,885 | 0,40 | 0,596 |
| 0,28 | 0,845 | 0,41 | 0,588 |
| 0,29 | 0,809 | 0,42 | 0,581 |
| 0,30 | 0,775 | 0,43 | 0,576 |
| 0,31 | 0,743 | 0,44 | 0,572 |
| 0,32 | 0,714 | 0,45 | 0,570 |
| 0,33 | 0,687 | 0,46 | 0,568 |
| 0,34 | 0,667 | 0,47 | 0,566 |
| 0,35 | 0,649 | 0,48 | 0,565 |
| 0,36 | 0,633 | 0,49 | 0,564 |
| 0,37 | 0,621 | 0,50 | 0,564 |

H/D

C

H/D

C

0,25

1,000

0,38

0,612

0,26

0,931

0,39

0,604

0,27

0,885

0,40

0,596

0,28

0,845

0,41

0,588

0,29

0,809

0,42

0,581

0,30

0,775

0,43

0,576

0,31

0,743

0,44

0,572

0,32

0,714

0,45

0,570

0,33

0,687

0,46

0,568

0,34

0,667

0,47

0,566

0,35

0,649

0,48

0,565

0,36

0,633

0,49

0,564

0,37

0,621

0,50

0,564

Opomba: Vmesne vrednosti se lahko dosežejo z linearno interpolacijo.

Dodatek 5

PRIMERI POSEBNIH POSOD

| | Ovalna posoda |
| --- | --- |
| Toroidna posoda |
| | Dvojna posoda |
| | Dvodelna posoda |

Image 30

Ovalna posoda

Toroidna posoda

Image 31

Dvojna posoda

Image 32

Dvodelna posoda

Dodatek 6

METODE PRESKUSA MATERIALA

1.   Odpornost proti kemikalijam

Materiale, uporabljene v posodi, ki je v celoti iz kompozitnih materialov, je treba 72 ur preskušati pri sobni temperaturi v skladu s standardom ISO 175.

Dovoljen je tudi prikaz odpornosti proti kemikalijam z uporabo podatkov iz literature.

Preveri se združljivost z naslednjimi mediji:

| (a) | zavorna tekočina; |
| --- | --- |

(a)

zavorna tekočina;

| (b) | čistilo za steklo; |
| --- | --- |

(b)

čistilo za steklo;

| (c) | hladilna tekočina; |
| --- | --- |

(c)

hladilna tekočina;

| (d) | neosvinčen bencin; |
| --- | --- |

(d)

neosvinčen bencin;

| (e) | raztopina deionizirane vode, natrijevega klorida (2,5 % masni delež ± 0,1 %), kalcijevega klorida (2,5 % masni delež ± 0,1 %) in žveplove kisline, zadostna za dosego raztopine s pH 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

(e)

raztopina deionizirane vode, natrijevega klorida (2,5 % masni delež ± 0,1 %), kalcijevega klorida (2,5 % masni delež ± 0,1 %) in žveplove kisline, zadostna za dosego raztopine s pH 4,0 ± 0,2.

Merila sprejemljivosti preskusa:

| (a) | Raztezek:
  Raztezek termoplastičnega materiala po preskušanju znaša najmanj 85 % začetnega raztezka. Raztezek elastomera po preskušanju znaša več kot 100 %. |
| --- | --- |

(a)

Raztezek:

Raztezek termoplastičnega materiala po preskušanju znaša najmanj 85 % začetnega raztezka. Raztezek elastomera po preskušanju znaša več kot 100 %.

| (b) | Za konstrukcijske sestavne dele (npr. vlakna):
  Preostala trdnost za konstrukcijski sestavni del mora biti po preskušanju najmanj 80 % prvotne natezne trdnosti. |
| --- | --- |

(b)

Za konstrukcijske sestavne dele (npr. vlakna):

Preostala trdnost za konstrukcijski sestavni del mora biti po preskušanju najmanj 80 % prvotne natezne trdnosti.

| (c) | Nekonstrukcijski sestavni deli (npr. zaščitna obloga):
  Vidne razpoke niso dovoljene. |
| --- | --- |

(c)

Nekonstrukcijski sestavni deli (npr. zaščitna obloga):

Vidne razpoke niso dovoljene.

2.   Kompozitna struktura

(a)   Vlakna, vstavljena v matrico

| Natezne lastnosti: | ASTM 3039 | Smolno-vlaknasti kompoziti |
| --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | Steklo, aramid (nat. last. steklene preje) |
| ASTM D4018.81 | Ogljik (nat. last. brezkončnih filamentov) s posebno opombo za matrico |
| Strižne lastnosti: | ASTM D2344 | (Medplastna strižna trdnost vzporednih vlaknenih sestavnih delov z metodo kratkega odseka) |

Natezne lastnosti:

ASTM 3039

Smolno-vlaknasti kompoziti

ASTM D2343

Steklo, aramid (nat. last. steklene preje)

ASTM D4018.81

Ogljik (nat. last. brezkončnih filamentov) s posebno opombo za matrico

Strižne lastnosti:

ASTM D2344

(Medplastna strižna trdnost vzporednih vlaknenih sestavnih delov z metodo kratkega odseka)

(b)   Enako napeta suha vlakna

| Natezne lastnosti: | ASTM D4018.81 | Ogljik (brezkončni filament), druga vlakna. |
| --- | --- | --- |

Natezne lastnosti:

ASTM D4018.81

Ogljik (brezkončni filament), druga vlakna.

3.   Zaščitni premaz

Pri neposredni izpostavljenosti sončni svetlobi UV sevanje razgradi polimerni material. Proizvajalec mora glede na vgradnjo dokazati „varno življenjsko dobo“ premaza.

4.   Termoplastični sestavni deli

Temperaturna točka zmehčanja Vicat termoplastičnega sestavnega dela je nad 70 °C. Za konstrukcijske sestavne dele je temperaturna točka zmehčanja Vicat najmanj 75 °C.

5.   Termoaktivni sestavni deli

Temperaturna točka zmehčanja Vicat termoaktivnega sestavnega dela je nad 70 °C.

6.   Elastomerni sestavni deli

Temperaturna točka posteklenitve (Tg) elastomernega sestavnega dela je nižja od – 40 °C. Temperaturna točka posteklenitve se preskusi v skladu s standardom ISO 6721 „Polimerni materiali – Ugotavljanje dinamičnih mehanskih lastnosti“. Nastop temperaturne točke posteklenitve se določi iz izrisanega diagrama modula shranjevanja v primerjavi s temperaturo z določitvijo temperature, pri kateri se dve tangenti, ki predstavljata krivulje diagrama pred in po veliki izgubi togosti, sekata.

---

PRILOGA 11

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI NAPRAV ZA VBRIZGAVANJE PLINA ALI DELOV ZA MEŠANJE PLINA ALI VBRIZGALNIH ŠOB IN VODA ZA GORIVO

1.   Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba

1.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.10 tega pravilnika.

1.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1 ali razred 0.

1.3   Klasifikacijski tlak:

| razred 0 | : | predpisani delovni tlak; |
| --- | --- | --- |
| razred 1 | : | 3 000 kPa. |

razred 0

:

predpisani delovni tlak;

razred 1

:

3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

1.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe za primer, ko je električni tok izključen. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe za primer, ko je električni tok izključen.

| | Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka).

1.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

2.   Naprava za vbrizgavanje plina ali del za mešanje plinov

2.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.10 tega pravilnika.

2.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

| | razred 2: za del z najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem; |
| --- | --- |

razred 2: za del z najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem;

| | razred 2A: za del z najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem. |
| --- | --- |

razred 2A: za del z najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem.

2.3   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 2 | : | 450 kPa; |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 2A | : | 120 kPa; |

deli razreda 2

:

450 kPa;

deli razreda 2A

:

120 kPa;

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C, če je črpalka za gorivo nameščena izven posode.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

2.5   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe za primer, ko je električni tok izključen. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe za primer, ko je električni tok izključen.

| | Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka).

2.6   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

3.   Vod za gorivo

3.1   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.18 tega pravilnika.

3.2   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

vodi za gorivo so lahko razreda 0, 1, 2 ali 2A.

3.3   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 0 | : | predpisani delovni tlak; |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 1 | : | 3 000 kPa; |
| deli razreda 2 | : | 450 kPa; |
| deli razreda 2A | : | 120 kPa; |

deli razreda 0

:

predpisani delovni tlak;

deli razreda 1

:

3 000 kPa;

deli razreda 2

:

450 kPa;

deli razreda 2A

:

120 kPa;

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

3.5   Splošna pravila konstrukcije: (se ne uporablja)

3.6   Preskusni postopki:

| 3.6.1 | Za vode za gorivo razreda 0 in 1:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

3.6.1

Za vode za gorivo razreda 0 in 1:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

| 3.6.2 | Za vode za gorivo razreda 2 in/ali 2A:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |

3.6.2

Za vode za gorivo razreda 2 in/ali 2A:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 12

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ENOTE ZA DOZIRANJE PLINA, KADAR NI KOMBINIRANA Z NAPRAVAMI ZA VBRIZGAVANJE PLINA

1.   Opredelitev pojma: glej odstavek 2.11 tega pravilnika.

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

| | razred 2: za del z najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem; |
| --- | --- |

razred 2: za del z najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem;

| | razred 2A: za del z najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem. |
| --- | --- |

razred 2A: za del z najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem.

3.   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 2 | : | 450 kPa; |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 2A | : | 120 kPa; |

deli razreda 2

:

450 kPa;

deli razreda 2A

:

120 kPa;

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo.

| | Odstavek 6.15.4, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.4, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka).

| | Odstavek 6.15.5, varnostni obvod nadtlaka. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.5, varnostni obvod nadtlaka.

6.   Preskusni postopki:

| Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Opombe:

Deli enote za doziranje plina (razred 2 ali 2A) so neprepustni, z zaprtimi izhodi tega dela.

Za preskušanje nadtlaka so vsi izhodi, vključno s tistimi v hladilnem delu, zaprti.

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 13

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI TIPALA ZA TLAK IN/ALI TEMPERATURO

1.   Opredelitev pojma:

| | tipalo za tlak: glej odstavek 2.13 tega pravilnika; |
| --- | --- |

tipalo za tlak: glej odstavek 2.13 tega pravilnika;

| | tipalo za temperaturo: glej odstavek 2.13 tega pravilnika. |
| --- | --- |

tipalo za temperaturo: glej odstavek 2.13 tega pravilnika.

2.   Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2):

tipala za tlak in temperaturo so lahko razreda 0, 1, 2 ali 2A.

3.   Klasifikacijski tlak:

| deli razreda 0 | : | predpisani delovni tlak; |
| --- | --- | --- |
| deli razreda 1 | : | 3 000 kPa; |
| deli razreda 2 | : | 450 kPa; |
| deli razreda 2A | : | 120 kPa; |

deli razreda 0

:

predpisani delovni tlak;

deli razreda 1

:

3 000 kPa;

deli razreda 2

:

450 kPa;

deli razreda 2A

:

120 kPa;

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C.

Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji.

5.   Splošna pravila konstrukcije:

| | Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji.

| | Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.4.1, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka).

| | Odstavek 6.15.6.2, preprečitev pretoka plina. |
| --- | --- |

Odstavek 6.15.6.2, preprečitev pretoka plina.

6.   Preskusni postopki:

| 6.1 | Za dele razreda 0 in 1:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 15, odst. 13 (*1) |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 15, odst. 14 (*1) |
| Drsenje | Priloga 15, odst. 15 (*1) |
| Temperaturni cikel | Priloga 15, odst. 16 (*1) |

6.1

Za dele razreda 0 in 1:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 15, odst. 13 (*1)

Staranje zaradi ozona

Priloga 15, odst. 14 (*1)

Drsenje

Priloga 15, odst. 15 (*1)

Temperaturni cikel

Priloga 15, odst. 16 (*1)

| 6.2 | Za dele razreda 2 ali 2A:






  Preskušanje nadtlaka | Priloga 15, odst. 4 |
| --- | --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 15, odst. 5 |
| Visoka temperatura | Priloga 15, odst. 6 |
| Nizka temperatura | Priloga 15, odst. 7 |
| Združljivost z UNP | Priloga 15, odst. 11 (*1) |
| Odpornost proti koroziji | Priloga 15, odst. 12 (*2) |

6.2

Za dele razreda 2 ali 2A:

Preskušanje nadtlaka

Priloga 15, odst. 4

Zunanje tesnjenje

Priloga 15, odst. 5

Visoka temperatura

Priloga 15, odst. 6

Nizka temperatura

Priloga 15, odst. 7

Združljivost z UNP

Priloga 15, odst. 11 (*1)

Odpornost proti koroziji

Priloga 15, odst. 12 (*2)

---

(*1)  Samo za nekovinske dele.

(*2)  Samo za kovinske dele.

---

PRILOGA 14

DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ELEKTRONSKE KRMILNE ENOTE

1.   Elektronska krmilna enota je lahko katera koli naprava, ki nadzira potrebo motorja po UNP in samodejno zapre daljinsko vodene servisne ventile, zapiralne ventile in črpalko za gorivo sistema za uporabo UNP v primeru počene cevi za dovod goriva in/ali v primeru nenadne zaustavitve motorja.

2.   Zakasnitev zaprtja servisnih zapiralnih ventilov po nenadni zaustavitvi motorja ne sme biti daljša od 5 sekund.

2.1   Ne glede na določbe iz odstavka 1 in 2 lahko daljinsko vodeni servisni ventili in zapiralni ventili med fazami samodejne ustavitve ostanejo odprti.

3.   Elektronska krmilna enota izpolnjuje ustrezne zahteve po elektromagnetni združljivosti v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 10 ali temu enakovredne zahteve.

4.   Električni izpad sistema vozila ne sme povzročiti nenadzorovanega odpiranja katerega koli ventila.

5.   Če je električni tok izključen ali odstranjen, mora biti izhod elektronske krmilne enote neaktiven.

---

PRILOGA 15

PRESKUSNI POSTOPKI

1.   Klasifikacija

1.1   Sestavni deli za uporabo UNP v vozilih so razvrščeni glede na najvišji obratovalni tlak in funkcije v skladu s poglavjem 2 tega pravilnika.

1.2   Razvrstitev sestavnih delov določa preskuse, ki jih je treba izvesti za homologacijo sestavnih delov ali delov sestavnih delov.

2.   Preskusni postopki

V preglednici 1 so navedeni potrebni preskusni postopki glede na klasifikacijo.

Preglednica 1

| Preskus | Razred 0 | Razred 1 | Razred 2(A) | Razred 3 | Odstavek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nadtlak | x | x | x | x | 4 |
| Zunanje tesnjenje | x | x | x | x | 5 |
| Visoka temperatura | x | x | x | x | 6 |
| Nizka temperatura | x | x | x | x | 7 |
| Tesnjenje sedežev ventilov | x | x | | x | 8 |
| Preskusi vzdržljivosti/funkcionalnosti | x | x | | x | 9 |
| Preskus delovanja | x | | | x | 10 |
| Združljivost z UNP | x | x | x | x | 11 |
| Odpornost proti koroziji | x | x | x | x | 12 |
| Odpornost proti suhi vročini | x | x | | x | 13 |
| Staranje zaradi ozona | x | x | | x | 14 |
| Drsenje | x | x | | x | 15 |
| Temperaturni cikel | x | x | | x | 16 |
| Združljivost s tekočinami za izmenjavo toplote | x | | x | | 17 |

Preskus

Razred 0

Razred 1

Razred 2(A)

Razred 3

Odstavek

Nadtlak

x

x

x

x

4

Zunanje tesnjenje

x

x

x

x

5

Visoka temperatura

x

x

x

x

6

Nizka temperatura

x

x

x

x

7

Tesnjenje sedežev ventilov

x

x

x

8

Preskusi vzdržljivosti/funkcionalnosti

x

x

x

9

Preskus delovanja

x

x

10

Združljivost z UNP

x

x

x

x

11

Odpornost proti koroziji

x

x

x

x

12

Odpornost proti suhi vročini

x

x

x

13

Staranje zaradi ozona

x

x

x

14

Drsenje

x

x

x

15

Temperaturni cikel

x

x

x

16

Združljivost s tekočinami za izmenjavo toplote

x

x

17

3.   Splošne zahteve

3.1   Preskuse puščanja je treba izvesti s plinom pod tlakom, kot sta zrak ali dušik.

3.2   Za dosego zahtevanega tlaka za hidrostatični preskus moči se lahko uporabi voda ali druga tekočina.

3.3   Vse vrednosti preskusa navajajo vrsto uporabljenega preskusnega medija, če je primerno.

3.4   Preskusi tesnjenja in hidrostatični preskusi moči trajajo najmanj 1 minuto.

3.5   Vsi preskusi se izvedejo pri sobni temperaturi 20 ± 5 °C, razen če ni navedeno drugače.

4.   Preskušanje nadtlaka pod hidravličnimi pogoji

Sestavni del z UNP je z vključenim izhodom visokotlačnega dela najmanj 1 minuto izpostavljen hidravličnemu preskusnemu tlaku, ki je določen v preglednici 1 (enakemu 2,25-kratnemu najvišjemu klasifikacijskemu tlaku), pri čemer ne pride do vidnih razpok ali trajne deformacije.

Vzorci, ki so že opravili preskus vzdržljivosti iz odstavka 9 te priloge, se povežejo z virom hidrostatičnega tlaka. Pozitivni zapiralni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka najmanj 1,5-krat in največ 2-krat višji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod hidrostatičnega tlaka.

Preglednica 2 prikazuje klasifikacijski tlak in tlake, ki jih je treba uporabiti pri preskušanju nadtlaka v skladu s klasifikacijo:

Preglednica 2

| Klasifikacija sestavnega dela | Klasifikacijski tlak [kPa] | Hidravlični preskusni tlak za preskus nadtlaka [kPa} |
| --- | --- | --- |
| Razred 0 | Delovni tlak | 2,25-kratnik delovnega tlaka |
| Razred 1 | 3 000 | 6 750 |
| Razred 3 | 3 000 ali delovni tlak | 6 750 ali 2,25-kratnik delovnega tlaka |
| Razred 2A | 120 | 270 |
| Razred 2 | 450 | 1 015 |

Klasifikacija sestavnega dela

Klasifikacijski tlak [kPa]

Hidravlični preskusni tlak za preskus nadtlaka [kPa}

Razred 0

Delovni tlak

2,25-kratnik delovnega tlaka

Razred 1

3 000

6 750

Razred 3

3 000 ali delovni tlak

6 750 ali 2,25-kratnik delovnega tlaka

Razred 2A

120

270

Razred 2

450

1 015

5.   Preskus zunanjega tesnjenja

5.1   Sestavni del med preskušanjem iz odstavka 5.3 te priloge pri nobenem aerostatičnem tlaku med 0 in tlakom iz preglednice 3 ne sme puščati skozi cev ali zaščito telesa ali druge spoje ter kazati poroznosti ohišja. Zgornje določbe so izpolnjene, če so uresničene določbe iz odstavka 5.4.

5.2   Preskus se izvede pri:

| (a) | sobni temperaturi; |
| --- | --- |

(a)

sobni temperaturi;

| (b) | najnižji obratovalni temperaturi; |
| --- | --- |

(b)

najnižji obratovalni temperaturi;

| (c) | najvišji obratovalni temperaturi. |
| --- | --- |

(c)

najvišji obratovalni temperaturi.

Najvišje in najnižje obratovalne temperature so navedene v prilogah.

5.3   Med tem preskusom se preskušana oprema poveže z virom aerostatičnega tlaka (enakim 1,5-kratnemu najvišjemu tlaku in v primeru sestavnega dela razreda 3 enakim 2,25-kratnemu najvišjemu klasifikacijskemu tlaku). Pozitivni zapiralni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka najmanj 1,5-krat in največ 2-krat višji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti med pozitivni zapiralni ventil in preskusni vzorec. Medtem ko je vzorec pod preskusnim tlakom, ga je treba potopiti v vodo, da se odkrije puščanje, ali uporabiti katero koli drugo enakovredno preskusno metodo (merjenje pretoka ali padca tlaka).

Preglednica 3

Klasifikacija in tlaki preskusa tesnjenja v skladu s klasifikacijo

| Klasifikacija sestavnega dela | Klasifikacijski tlak
  [kPa] | Preskusni tlak za preskus tesnjenja
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Razred 0 | Delovni tlak | 1,5-kratnik delovnega tlaka |
| Razred 1 | 3 000 | 4 500 |
| Razred 2A | 120 | 180 |
| Razred 2 | 450 | 675 |
| Razred 3 | 3 000 | 6 750 |

Klasifikacija sestavnega dela

Klasifikacijski tlak

[kPa]

Preskusni tlak za preskus tesnjenja

[kPa]

Razred 0

Delovni tlak

1,5-kratnik delovnega tlaka

Razred 1

3 000

4 500

Razred 2A

120

180

Razred 2

450

675

Razred 3

3 000

6 750

5.4   Zunanje puščanje ne sme presegati zahtev iz prilog, če pa zahtev ni, ne sme presegati 15 cm3/uro z vključenim izhodom, ko je izpostavljen plinskemu tlaku, ki je enak tlaku pri preskusu tesnjenja.

6.   Preskus pri visoki temperaturi

Sestavni del z UNP ne sme puščati več kot 15 cm3/uro z vključenim izhodom, ko je izpostavljen plinskemu tlaku, ki je enak tlaku pri preskusu tesnjenja, pri najvišji obratovalni temperaturi iz prilog (preglednica 3, odstavek 5.3). Sestavni del se pri tej temperaturi kondicionira najmanj 8 ur.

7.   Preskus pri nizki temperaturi

Sestavni del z UNP ne sme puščati več kot 15 cm3/uro z vključenim izhodom, ko je izpostavljen plinskemu tlaku, ki je enak tlaku pri preskusu tesnjenja, pri najnižji obratovalni temperaturi (– 20 °C) (preglednica 3, odstavek 5.3). Sestavni del se pri tej temperaturi kondicionira najmanj 8 ur.

8.   Preskus tesnjenja sedežev ventilov

8.1   Naslednji preskusi tesnjenja sedežev ventilov se izvajajo na vzorcih servisnih ventilov ali polnilne enote, na katerih je že bil opravljen preskus notranjega tesnjenja iz odstavka 5.

8.1.1   Preskusi tesnjenja sedežev ventilov se izvajajo z dovodom vzorčnega ventila, povezanim z virom aerostatičnega tlaka, ventilom v zaprtem položaju in odprto izhodno odprtino. Pozitivni zapiralni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka najmanj 1,5-krat in največ 2-krat višji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti med pozitivni zapiralni ventil in preskusni vzorec. Med uporabo preskusnega tlaka je treba opazovati, ali prihaja do puščanja pri odprtem izhodu, ki je potopljen v vodo, razen če je navedeno drugače.

8.1.2   Skladnost z odstavki 8.2 do 8.8 se ugotovi s priključitvijo dela cevi na odtočni ventil. Odprti konec odvodne cevi se vstavi v obrnjeno jeklenko, ki je umerjena v kubičnih centimetrih. Na obrnjeni jeklenki se ustvari vodna zapora. Naprava se nastavi tako, da:

| (a) | je konec odvodne cevi približno 13 mm nad nivojem vode v obrnjeni jeklenki in |
| --- | --- |

(a)

je konec odvodne cevi približno 13 mm nad nivojem vode v obrnjeni jeklenki in

| (b) | je nivo vode v jeklenki in izven nje enak. Po teh nastavitvah se zabeleži nivo vode v jeklenki. Z ventilom v zaprtem položaju, ki je posledica normalnega delovanja, se na dovodni ventil za najmanj 2 minuti usmeri zrak ali dušik pri določenem preskusnem tlaku. Med tem časom se navpični položaj jeklenke po potrebi popravi, da se ohrani enak nivo vode v jeklenki in izven nje. |
| --- | --- |

(b)

je nivo vode v jeklenki in izven nje enak. Po teh nastavitvah se zabeleži nivo vode v jeklenki. Z ventilom v zaprtem položaju, ki je posledica normalnega delovanja, se na dovodni ventil za najmanj 2 minuti usmeri zrak ali dušik pri določenem preskusnem tlaku. Med tem časom se navpični položaj jeklenke po potrebi popravi, da se ohrani enak nivo vode v jeklenki in izven nje.

Na koncu preskusnega obdobja ter z enakim nivojem vode v jeklenki in izven nje se ponovno zabeleži nivo vode v jeklenki. Iz spremembe prostornine v jeklenki se stopnja puščanja izračuna po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je:

| V1 | stopnja puščanja, v kubičnih centimetrih zraka ali dušika na uro; |
| --- | --- |
| Vt | povečanje prostornine jeklenke med preskusom; |
| t | trajanje preskusa, v minutah; |
| P | barometrični tlak med preskusom, v kPa; |
| T | temperatura okolice med preskusom, v K. |

V1

stopnja puščanja, v kubičnih centimetrih zraka ali dušika na uro;

Vt

povečanje prostornine jeklenke med preskusom;

t

trajanje preskusa, v minutah;

P

barometrični tlak med preskusom, v kPa;

T

temperatura okolice med preskusom, v K.

8.1.3   Namesto zgoraj opisane metode se puščanje lahko izmeri z merilnikom pretoka, ki je nameščen na dovodnem delu preskusnega ventila. Merilnik pretoka mora pri uporabljeni preskusni tekočini natančno izmeriti največje dovoljene stopnje pretoka puščanja.

8.2   Pri aerostatičnem tlaku med 0 in 3 000 kPa ali med 0 in delovnim tlakom v skladu s klasifikacijskim tlakom ventila sedež zapiralnega ventila v zaprtem položaju ne sme puščati.

8.3   Pri aerostatičnem tlaku med 50 in 3 000 kPa protipovratni ventil z gibljivim sedežem v zaprtem položaju ne sme puščati.

8.4   Stopnja puščanja protipovratnega ventila s kovinskim sedežem v zaprtem položaju ne sme biti večja od 0,50 dm3/uro, če je ventil izpostavljen vhodnemu tlaku do preskusnega tlaka v skladu s preglednico 3 iz odstavka 5.3.

8.5   Pri aerostatičnem tlaku med 50 in 3 000 kPa sedež zgornjega protipovratnega ventila, ki se uporablja na polnilni enoti, v zaprtem položaju ne sme puščati.

8.6   Pri aerostatičnem tlaku med 0 in 3 000 kPa sedež delovne priključne naprave v zaprtem položaju ne sme puščati.

8.7   V razbremenilnem ventilu plinskih cevi ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do 3 000 kPa ali do delovnega tlaka, v skladu s klasifikacijskim tlakom ventila.

8.8   V razbremenilnem ventilu (izpustnem ventilu) ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do 2 600 kPa.

9.   Preskus vzdržljivosti

9.1   Polnilna enota ali servisni ventil izpolnjujeta zahteve uporabljenega preskusa tesnjenja iz odstavkov 5 in 8, potem ko so bili na njima izvedeni številni cikli odpiranja in zapiranja, kot je navedeno v prilogah k temu pravilniku.

9.2   Zapiralni ventil se preskusi z odprtim odtočnim ventilom. Ventilno telo se napolni z n-heksanom, dovodni ventil pa izpostavi tlaku 3 000 kPa ali delovnemu tlaku v skladu s klasifikacijskim tlakom ventila.

9.3   Preskus vzdržljivosti se izvede pri stopnji manj kot 10-krat na minuto. Pri zapiralnem ventilu mora biti zapiralni moment skladen z velikostjo ročnega krmilnega kolesa, ključa za ventile ali drugega sredstva, ki se uporablja za vzdrževanje ventila.

9.4   Ustrezni preskusi zunanjega tesnjenja in tesnjenja sedežev ventilov, kot je opisano v preskusu zunanjega tesnjenja iz odstavka 5 in preskusu tesnjenja sedežev ventilov iz odstavka 8, se izvedejo takoj po preskusu vzdržljivosti.

9.5   Vzdržljivost za 80-odstotni zaporni ventil

9.5.1   80-odstotni zaporni ventil lahko vzdrži 6 000 celotnih ciklov polnjenja do najvišje ravni polnjenja.

9.6   Preskus vzdržljivosti za regulator tlaka in uparjalnik

Regulator mora pri preskušanju po naslednjem postopku brez odpovedi vzdržati 50 000 ciklov.

| (a) | Regulator se pri sobni temperaturi in klasifikacijskem tlaku preskusi s 95 % skupnega števila ciklov. Pri vsakem ciklu se uporabi pretok, potreben, da se doseže izhodni tlak, nato pa se pretok plina v 1 s prekine z nižje ležečim ventilom, dokler se blokirni tlak v smeri pretoka ne stabilizira. Stabilen izhodni tlak je opredeljen kot nastavljeni tlak ± 15 odstotkov, ki traja najmanj 5 s. |
| --- | --- |

(a)

Regulator se pri sobni temperaturi in klasifikacijskem tlaku preskusi s 95 % skupnega števila ciklov. Pri vsakem ciklu se uporabi pretok, potreben, da se doseže izhodni tlak, nato pa se pretok plina v 1 s prekine z nižje ležečim ventilom, dokler se blokirni tlak v smeri pretoka ne stabilizira. Stabilen izhodni tlak je opredeljen kot nastavljeni tlak ± 15 odstotkov, ki traja najmanj 5 s.

| (b) | Vhodni tlak regulatorja se pri 1 % skupnega števila ciklov pri sobni temperaturi ciklično zniža s 100 na 50 % klasifikacijskega tlaka. Vsak cikel traja najmanj 10 s. |
| --- | --- |

(b)

Vhodni tlak regulatorja se pri 1 % skupnega števila ciklov pri sobni temperaturi ciklično zniža s 100 na 50 % klasifikacijskega tlaka. Vsak cikel traja najmanj 10 s.

| (c) | Ciklični postopek iz pododstavka (a) se ponovi pri 120 °C in klasifikacijskem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(c)

Ciklični postopek iz pododstavka (a) se ponovi pri 120 °C in klasifikacijskem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov.

| (d) | Ciklični postopek iz pododstavka (b) se ponovi pri 120 °C in klasifikacijskem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(d)

Ciklični postopek iz pododstavka (b) se ponovi pri 120 °C in klasifikacijskem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov.

| (e) | Ciklični postopek iz pododstavka (a) se ponovi pri – 20 °C in 50 % klasifikacijskega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(e)

Ciklični postopek iz pododstavka (a) se ponovi pri – 20 °C in 50 % klasifikacijskega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov.

| (f) | Ciklični postopek iz pododstavka (b) se ponovi pri – 20 °C in 50 % klasifikacijskega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(f)

Ciklični postopek iz pododstavka (b) se ponovi pri – 20 °C in 50 % klasifikacijskega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov.

| (g) | Po vseh preskusih iz pododstavkov (a), (b), (c), (d), (e) in (f) regulator pri temperaturi – 20 °C, sobni temperaturi in temperaturi + 120 °C ne sme kazati znakov puščanja, kot je opisano v odstavku 5 (Preskus zunanjega tesnjenja). |
| --- | --- |

(g)

Po vseh preskusih iz pododstavkov (a), (b), (c), (d), (e) in (f) regulator pri temperaturi – 20 °C, sobni temperaturi in temperaturi + 120 °C ne sme kazati znakov puščanja, kot je opisano v odstavku 5 (Preskus zunanjega tesnjenja).

10.   Preskusi delovanja

10.1   Preskus delovanja razbremenilnega ventila (plinskih cevi)

10.1.1   Pri razbremenilnih ventilih se uporabijo trije vzorci vsake velikosti, oblike in nastavitve za preskuse tlaka na začetku izpuščanja goriva in tlaka ob ponovni zatesnitvi. Isti sklop treh ventilov se uporabi za preskuse pretočnosti za druga opazovanja, navedena v naslednjih odstavkih.

Na vsakem od treh preskusnih ventilov se v okviru preskusov št. 1 in 3 iz odstavkov 10.1.2 in 10.1.4 izvedeta najmanj dve zaporedni opazovanji tlaka na začetku izpuščanja goriva in tlaka ob ponovni zatesnitvi.

10.1.2   Tlak na začetka izpuščanja goriva in tlak ob ponovni zatesnitvi razbremenilnih ventilov – preskus št. 1

10.1.2.1   Preden se na njem izvede preskus pretočnosti, mora biti tlak na začetku izpuščanja goriva vsakega od treh vzorcev razbremenilnega ventila posebne velikosti, oblike in nastavitve znotraj ± 3 % povprečja tlakov, tlak na začetku izpuščanja goriva katerega koli od treh ventilov pa ne sme biti manjši od 95 % in večji od 105 % tlaka nastavitve, označenega na ventilu.

10.1.2.2   Tlak ob ponovni zatesnitvi razbremenilnega ventila pred preskusom pretočnosti ne sme biti manjši od 50 % tlaka, izmerjenega na začetka izpuščanja goriva.

10.1.2.3   Naprava za razbremenitev tlaka mora biti priključena na vir dovoda zraka ali drug aerostatični vir, ki ga je mogoče vzdrževati pri tlaku najmanj 500 kPa efektivnega tlaka nad označenim tlakom nastavitve ventila, ki se preskuša. Pozitivni zapiralni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka najmanj 1,5-krat in največ 2-krat višji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti v cevi med ventil, ki se preskuša, in pozitivni zapiralni ventil. Tlak na začetku izpuščanja goriva in tlak ob ponovni zatesnitvi je treba opazovati skozi vodno tesnilo, ki ni globlje od 100 mm.

10.1.2.4   Ko se zabeleži tlak v ventilu na začetka izpuščanja goriva, je treba tlak dovolj povišati nad tlakom, izmerjenim na začetku izpuščanja, da se odstrani sedež ventila. Zapiralni ventil je treba nato tesno zapreti, vodno zaporo in merilnik tlaka pa je treba natančno opazovati. Tlak, pri katerem se mehurčki iz vodne zapore ustavijo, je treba zabeležiti kot tlak ob ponovni zatesnitvi ventila.

10.1.3   Pretočnost razbremenilnih ventilov – preskus št. 2

10.1.3.1   Pretočnost vsakega od treh vzorcev razbremenilnega ventila posebne velikosti, oblike in nastavitve je v območju 10 % največje izmerjene zmogljivosti.

10.1.3.2   Med preskusom pretočnosti na vsakem ventilu ne sme priti do ropotanja ali drugih neobičajnih obratovalnih pogojev.

10.1.3.3   Porušitveni tlak vsakega ventila ne sme biti nižji od 65 % prvotno zabeleženega tlaka na začetku izpuščanja goriva.

10.1.3.4   Preskus pretočnosti na razbremenilnem ventilu se izvede pri tlaku pretoka 120 % najvišjega tlaka nastavitve.

10.1.3.5   Preskus pretočnosti na razbremenilnem ventilu se izvede z uporabo pravilno oblikovanega in umerjenega merilnika pretoka odprtine s prirobnico, priključenega na vir dovoda zraka z ustrezno veliko prostornino in tlakom. Če so končni rezultati enaki, se lahko uporabijo tudi drugačni merilniki tlaka, kot so tisti, opisani v tem pravilniku, in drugi aerostatični mediji pretoka, ki niso zrak.

10.1.3.6   Merilnik pretoka je treba prilagoditi z dovolj dolgimi cevmi pred in za odprtino ali drugimi prilagoditvami, vključno z naravnanimi krili, da na mestu odprtine ne prihaja do motenj v razmerju med premerom odprtine in premerom cevi, ki ga je treba uporabiti.

Prirobnice, med katerimi je nameščena in vpeta šobna plošča, morajo imeti vode za odvzem tlaka, priključene na manometer. Ta instrument meri razliko tlakov na šobni plošči, odčitek pa se uporabi za izračun pretoka. Umerjeni merilnik tlaka se namesti na del merilne cevi za šobno ploščo. Ta merilna naprava meri tlak pretoka, odčitek pa se uporablja tudi za izračun pretoka.

10.1.3.7   Instrument za prikaz temperature se priključi na merilno cev za šobno ploščo za prikaz temperature pretoka zraka do varnostnega ventila. Odčitek tega instrumenta se vključi v izračun za popravek temperature pretoka zraka do izhodiščne temperature 15 °C. Na voljo mora biti barometer za izračun prevladujočega atmosferskega tlaka.

Odčitek barometra se doda k navedenemu manometrskemu tlaku pretoka zraka. Ta absolutni tlak se prav tako vključi v izračun pretoka. Zračni tlak v merilniku pretoka se nadzoruje z ustreznim ventilom, nameščenim v cevovodu za dovod zraka pred merilnikom pretoka. Razbremenilni ventil, ki se preskuša, se priključi na izpustni konec merilnika pretoka.

10.1.3.8   Po izvedbi vseh priprav za preskuse pretočnosti se počasi odpre ventil zračne dovodne cevi in poviša tlak v ventilu, ki se preskuša, na ustrezen tlak pretoka. Tlak, pri katerem se ventili „z vzmetjo“ odprejo, se v tem časovnem intervalu zabeleži kot tlak odpiranja.

10.1.3.9   Vnaprej določeni tlak pretoka mora v kratkem časovnem intervalu ostati nespremenjen, dokler se odčitki instrumentov ne stabilizirajo. Odčitki merilnika tlaka pretoka, manometra za merjenje razlike tlakov in indikatorja temperature tekočega zraka se zabeležijo sočasno. Tlak se nato znižuje, dokler ni več izpusta iz ventila.

Tlak, pri katerem se to zgodi, se zabeleži kot porušitveni tlak ventila.

10.1.3.10   Iz zabeleženih podatkov in znanega koeficienta odprtine merilnika pretoka se izračuna zračna pretočnost razbremenilnega ventila po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je:

| Q | pretočnost razbremenilnega ventila, v m3/min zraka pri absolutnem tlaku 100 kPa in 15 °C; |
| --- | --- |
| Fb | osnovni koeficient odprtine merilnika pretoka pri absolutnem tlaku 100 kPa in 15 °C; |
| HUF | temperaturni koeficient tekočega zraka za pretvorbo zabeležene temperature v izhodiščno temperaturo 15 °C: |
| h | diferenčni tlak v odprtini števca, v kPa; |
| p | tlak tekočega zraka za razbremenilni ventil, v kPa absolutnega tlaka (izračunani manometrski tlak, skupaj z izračunanim barometričnim tlakom); |
| 60. | imenovalec za pretvorbo enačbe iz m3/uro v m3/min. |

Q

pretočnost razbremenilnega ventila, v m3/min zraka pri absolutnem tlaku 100 kPa in 15 °C;

Fb

osnovni koeficient odprtine merilnika pretoka pri absolutnem tlaku 100 kPa in 15 °C;

HUF

temperaturni koeficient tekočega zraka za pretvorbo zabeležene temperature v izhodiščno temperaturo 15 °C:

h

diferenčni tlak v odprtini števca, v kPa;

p

tlak tekočega zraka za razbremenilni ventil, v kPa absolutnega tlaka (izračunani manometrski tlak, skupaj z izračunanim barometričnim tlakom);

60.

imenovalec za pretvorbo enačbe iz m3/uro v m3/min.

10.1.3.11   Povprečna pretočnost treh razbremenilnih ventilov, zaokrožena na najbližjih pet enot, se upošteva kot pretočnost ventila posebne velikosti, oblike in nastavitve.

10.1.4   Ponovno preverjanje tlaka na začetku izpuščanja goriva in ob ponovni zatesnitvi razbremenilnih ventilov – preskus št. 3

10.1.4.1   Po preskusih pretočnosti tlak razbremenilnega ventila na začetku izpuščanja goriva ne sme biti manjši od 85 % in tlak ob ponovni zatesnitvi ne sme biti manjši od 80 % tlaka, izmerjenega na začetku izpuščanja goriva in ob ponovni zatesnitvi, v skladu s preskusom št. 1 iz odstavka 10.1.2.

10.1.4.2   Ti preskusi se izvedejo približno 1 uro po preskusu pretočnosti in preskusni postopek mora biti enak, kot je opisano v preskusu št. 1 iz odstavka 10.1.2.

10.2   Preskus delovanja prelivnega ventila

10.2.1   Prelivni ventil deluje pri največ 10 % nad in najmanj 20 % pod nazivno končno pretočnostjo, ki jo določi proizvajalec, in se samodejno zapre pri razliki tlakov v ventilu, manjši od 100 kPa, med preskusi delovanja, opisanimi v nadaljevanju.

10.2.2   Ti preskusi se izvedejo na treh vzorcih vsake velikosti in oblike ventila. Ventil, ki je namenjen samo za uporabo s tekočino, se preskusi z vodo, sicer se preskusi izvedejo z zrakom in vodo. Ločeni preskusi se izvedejo na vsakem vzorcu, nameščenem v navpičnem, vodoravnem in prevrnjenem položaju, razen v primerih, določenih v odstavku 10.2.3. Preskusi z zrakom se opravijo brez cevi ali druge omejitve, priključene na izhodno odprtino preskusnega vzorca.

10.2.3   Ventil, namenjen namestitvi v enem položaju, se lahko preskuša samo v tem položaju.

10.2.4   Preskus z zrakom se izvede z uporabo pravilno oblikovanega in umerjenega merilnika pretoka odprtine s prirobnico, priključenega na vir dovoda zraka z ustrezno veliko prostornino in tlakom.

10.2.5   Preskusni vzorec se priključi na izhod merilnika pretoka. Manometer ali umerjeni merilnik tlaka z odčitki po korakih največ 3 kPa se namesti pred preskusni vzorec za prikaz tlaka zapiranja.

10.2.6   Preskus se izvede s počasnim povečevanjem pretoka zraka skozi merilnik pretoka, dokler se kontrolni ventil ne zapre. V trenutku zapiranja se zabeleži razlika tlakov v merilniku pretoka odprtine in tlak zapiranja, ki ga prikaže merilna naprava. Nato se izračuna stopnja pretoka ob zapiranju.

10.2.7   Uporabijo se lahko druge vrste merilnikov pretoka in drugi plini, ki niso zrak.

10.2.8   Preskus z vodo se izvede z uporabo merilnika pretoka tekočin (ali enakovrednega merilnika), nameščenega v sistem cevi z zadostnim tlakom za zagotovitev potrebnega pretoka. Sistem mora vključevati vhodni piezometer ali cev, ki je najmanj za eno velikost cevi večja od ventila, ki se preskuša, s kontrolnim ventilom pretoka, priključenim med merilnikom pretoka in piezometrom. Gibka cev ali hidrostatični razbremenilni ventil ali oba se lahko uporabita za zmanjšanje učinka tlačnega sunka, ko se prelivni ventil zapre.

10.2.9   Preskusni vzorec se priključi na izhodni konec piezometra. Manometer ali umerjen merilnik tlaka tipa zakasnitve, ki bosta omogočila vrednosti v razponu od 0 do 1 440 kPa, se priključi na odvod tlaka pred preskusnim vzorcem za prikaz tlaka zapiranja. Z dolžino gumijaste cevi se vzpostavi povezava med merilnikom tlaka in odvodom tlaka, z ventilom, nameščenim na vhod merilne naprave, da se omogoči izločanje zraka iz sistema.

10.2.10   Pred preskusom se kontrolni ventil pretoka nekoliko odpre, pri čemer je odjemni ventil merilnika tlaka odprt, da se izloči zrak iz sistema. Odjemni ventil se nato zapre in izvede se preskus s počasnim povečevanjem pretoka, dokler se kontrolni ventil ne zapre. Med preskusom se merilnik tlaka namesti na enaki višini kot preskusni vzorec. V trenutku zapiranja se zabeležita stopnja pretoka in tlak zapiranja. Ko prelivni ventil zapre dovod goriva, se zabeleži stopnja puščanja ali stopnja obvodnega pretoka.

10.2.11   Prelivni ventil, ki se uporablja v polnilni enoti, se samodejno zapre, če je razlika tlakov med preskušanjem manjša od 138 kPa, kot je opisano spodaj.

10.2.12   Ti preskusi se izvedejo na treh vzorcih vsake velikosti ventila. Preskusi se izvedejo z zrakom, ločeni preskusi pa se izvedejo na vsakem vzorcu, nameščenem navpično in vodoravno. Preskusi se izvedejo, kot je opisano v odstavkih 10.2.4 do 10.2.7, s cevno priključno napravo polnilne enote, priključeno na preskusni vzorec, in z zgornjim protipovratnim ventilom v odprtem položaju.

10.3   Preskus hitrosti polnjenja

10.3.1   Preskušanje nemotenega delovanja naprave za omejitev ravni polnjenja posode se izvede s hitrostmi 20, 50 in 80 l/min ali do največje stopnje pretoka pod absolutnim nasprotnim tlakom 700 kPa.

10.4   Preskus vzdržljivosti za omejevalnik polnjenja

Naprava za omejevanje ravni polnjenja posode mora vzdržati 6 000 celotnih ciklov polnjenja do najvišje ravni polnjenja.

10.4.1   Področje uporabe

Na vsaki napravi, ki omejuje raven polnjenja posode in deluje s plovcem, potem ko so bili na njej izvedeni preskusi za potrditev, da:

| | omeji raven polnjenja posode pri 80 % njene prostornine ali manj; |
| --- | --- |

omeji raven polnjenja posode pri 80 % njene prostornine ali manj;

| | ne omogoča – pri zaprtem dovodu – polnjenja posode pri več kot 0,5 litrov/minuto, |
| --- | --- |

ne omogoča – pri zaprtem dovodu – polnjenja posode pri več kot 0,5 litrov/minuto,

| | se izvede eden od preskusnih postopkov iz odstavka 10.5.5 ali 10.5.6 za zagotovitev, da je naprava konstruirana tako, da je odporna proti pričakovanim dinamičnim vibracijskim obremenitvam, in za zagotovitev, da delovno vibracijsko okolje ne povzroča nepravilnega delovanja ali okvar. |
| --- | --- |

se izvede eden od preskusnih postopkov iz odstavka 10.5.5 ali 10.5.6 za zagotovitev, da je naprava konstruirana tako, da je odporna proti pričakovanim dinamičnim vibracijskim obremenitvam, in za zagotovitev, da delovno vibracijsko okolje ne povzroča nepravilnega delovanja ali okvar.

10.5   Preskus z vibracijami

10.5.1   Oprema in namestitvene tehnike

Preskušanec se pritrdi na vibracijsko opremo z običajnimi načini pritrditve, bodisi neposredno na vzbujalnik vibracij ali tabelo prehodov, bodisi z nosilno napravo z zmogljivostjo prenosa določenih vibracijskih pogojev. Oprema, ki se uporablja za merjenje in/ali zapis pospeška ali amplitude in frekvence, omogoča najmanj 10-odstotno natančnost izmerjene vrednosti.

10.5.2   Izbira postopka

Glede na izbiro homologacijskega organa se preskusi izvedejo v skladu s postopkom A, opisanim v odstavku 10.5.5, ali postopkom B, opisanim v odstavku 10.5.6.

10.5.3   Splošno

Vzdolž vsake od treh pravokotnih osi preskušanca se izvedejo naslednji preskusi:

10.5.4   Postopek A

10.5.4.1   Iskanje resonance

Resonančne frekvence omejevalnika polnjenja se določijo s počasnim spreminjanjem frekvence uporabljene vibracije v določenem razponu pri znižanih preskusnih vrednostih, vendar z zadostno amplitudo za vzbujanje preskušanca. Iskanje sinusoidne resonance se lahko izvede z uporabo preskusne vrednosti in časa cikla, določenih za ciklični tlačni preskus, pod pogojem, da je čas iskanja resonance vključen v čas cikličnega tlačnega preskusa iz odstavka 10.5.4.3.

10.5.4.2   Preskus z resonančnim vzbujanjem

Preskušanec se za 30 minut izpostavi vibracijam vzdolž vsake osi pri najnatančnejših resonančnih frekvencah, določenih v odstavku 10.5.5.1. Preskusna vrednost je 1,5 g (14,7 m/sek2). Če so ugotovljene več kot štiri resonančne frekvence za katero koli os, se za ta preskus izberejo najnatančnejše resonančne frekvence. Če pride med preskusom do spremembe resonančne frekvence, se zabeleži čas njenega pojava, nato pa se frekvenca takoj prilagodi, da se ohrani resonančni vrh. Končna resonančna frekvenca se zabeleži. Celoten čas preskusa vzbujanja se vključi v zahtevani ciklični tlačni preskus iz odstavka 10.5.4.3.

10.5.4.3   Sinusoidni ciklični preskus

Preskušanec se za tri ure izpostavi sinusoidnim vibracijam vzdolž vsake od njegovih pravokotnih osi v skladu s:

| | pospeškom 1,5 g (14,7 m/sek2), |
| --- | --- |

pospeškom 1,5 g (14,7 m/sek2),

| | frekvenco od 5 do 200 Hz, |
| --- | --- |

frekvenco od 5 do 200 Hz,

| | časom preleta 12 minut. |
| --- | --- |

časom preleta 12 minut.

Frekvenca uporabljene vibracije logaritmično obsega določeno območje.

Določeni čas preleta je čas naraščajočega in padajočega preleta.

10.5.5   Postopek B

10.5.5.1   Preskus se izvede na sinusoidni vibracijski površini s stalnim pospeškom 1,5 g in frekvencami med 5 in 200 Hz. Preskus traja 5 ur za vsako od osi iz odstavka 10.5.4. Frekvenčni pas 5–200 Hz se v obeh smereh pokrije v 15 minutah.

10.5.5.2   Če se preskus ne izvede z uporabo površine s stalnim pospeškom, mora biti frekvenčni pas od 5 do 200 Hz razdeljen na 11 poloktavnih pasov, od katerih so vsi zajeti v konstantno amplitudo, tako da je teoretični pospešek med 1 in 2 g (g = 9,8 m/sek2).

Amplitude vibracij za vsak pas so naslednje:

| Amplituda v mm
  (vršna vrednost) | Frekvenca v Hz
  (za pospešek = 1 g) | Frekvenca v Hz
  (za pospešek = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplituda v mm

(vršna vrednost)

Frekvenca v Hz

(za pospešek = 1 g)

Frekvenca v Hz

(za pospešek = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Vsak pas je 2 minuti pokrit v obeh smereh, skupaj 30 minut za vsak pas.

10.5.6   Specifikacije

Ko se na napravi izvede eden od zgoraj opisanih preskusnih postopkov z vibracijami, na njej ne sme biti mehanskih poškodb in šteje se, da izpolnjuje zahteve preskusa z vibracijami samo v primeru, če vrednosti njenih značilnih parametrov:

| | raven polnjenja pri zaprtem dovodu, |
| --- | --- |

raven polnjenja pri zaprtem dovodu,

| | stopnja polnjenja, dovoljena pri zaprtem dovodu, |
| --- | --- |

stopnja polnjenja, dovoljena pri zaprtem dovodu,

| | ne presegajo predpisanih omejitev in ne presegajo za več kot 10 % vrednosti pred preskusnim postopkom z vibracijami. |
| --- | --- |

ne presegajo predpisanih omejitev in ne presegajo za več kot 10 % vrednosti pred preskusnim postopkom z vibracijami.

11.   Preskus združljivosti z UNP za sintetične materiale

11.1   Sintetični del, ki je v stiku s tekočino UNP, ne sme izkazovati prevelike spremembe prostornine ali zmanjšanja teže.

Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | čas potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

čas potopitve: 72 ur.

11.2   Zahteve:

| | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

največja sprememba prostornine 20 %;

| | Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %. |
| --- | --- |

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

12.   Odpornost proti koroziji

12.1   Kovinski sestavni del z UNP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz odstavkov 4, 5, 6 in 7, potem ko je bil 144 ur izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 9227 in z zaprtimi priključki.

Ali neobvezni preskus:

12.1.1   Kovinski sestavni del z UNP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz odstavkov 4, 5, 6 in 7, potem ko je bil izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu z IEC 68-2-52 Kb: preskus slane pršilne megle.

Preskusni postopek:

| | Pred preskusom se sestavni del očisti v skladu z navodili proizvajalca. Vsi priključki so zaprti. Med preskusom sestavni del ne deluje. |
| --- | --- |

Pred preskusom se sestavni del očisti v skladu z navodili proizvajalca. Vsi priključki so zaprti. Med preskusom sestavni del ne deluje.

| | Nato se sestavni del 2 uri izpostavlja razprševanju s solno raztopino, ki vsebuje 5 % NaCl (masni delež) z manj kot 0,3 % kontaminacije in 95 % destilirane ali demineralizirane vode pri temperaturi 20 °C. Po razprševanju se sestavni del 168 ur hrani pri temperaturi 40 °C in relativni vlažnosti 90–95 %. To zaporedje se ponovi štirikrat. |
| --- | --- |

Nato se sestavni del 2 uri izpostavlja razprševanju s solno raztopino, ki vsebuje 5 % NaCl (masni delež) z manj kot 0,3 % kontaminacije in 95 % destilirane ali demineralizirane vode pri temperaturi 20 °C. Po razprševanju se sestavni del 168 ur hrani pri temperaturi 40 °C in relativni vlažnosti 90–95 %. To zaporedje se ponovi štirikrat.

| | Po preskusu se sestavni del očisti in eno uro suši pri temperaturi 55 °C. Sestavni del se pred nadaljnjim preskušanjem 4 ure kondicionira na referenčne pogoje. |
| --- | --- |

Po preskusu se sestavni del očisti in eno uro suši pri temperaturi 55 °C. Sestavni del se pred nadaljnjim preskušanjem 4 ure kondicionira na referenčne pogoje.

12.2   Bakren ali medeninast sestavni del z UNP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz odstavkov 4, 5, 6 in 7, potem ko je bil 24 ur potopljen v amoniaku v skladu s standardom ISO 6957 in zaprtimi vsemi priključki.

13.   Odpornost proti suhi vročini

Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 188. Preskušanec mora biti 168 ur izpostavljen zraku s temperaturo, enako najvišji obratovalni temperaturi.

Dovoljena sprememba natezne trdnosti ne sme presegati + 25 %.

Dovoljena sprememba končnega raztezka ne sme presegati naslednjih vrednosti:

| | največje povečanje 10 %, |
| --- | --- |

največje povečanje 10 %,

| | največje zmanjšanje 30 %. |
| --- | --- |

največje zmanjšanje 30 %.

14.   Staranje zaradi ozona

14.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, se za 72 ur izpostavijo zraku s temperaturo 40 °C in koncentracijo ozona 50 delcev na 100 milijonov.

14.2   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

15.   Drsenje

Nekovinski del s tekočim UNP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz odstavkov 5, 6, in 7, potem ko je bil najmanj 96 ur izpostavljen hidravličnemu tlaku, enakemu 2,25-kratnemu najvišjemu obratovalnemu tlaku, pri temperaturi 120 °C. Kot preskusni medij se lahko uporabi voda ali katera koli druga ustrezna hidravlična tekočina.

16.   Ciklični temperaturni preskus

Nekovinski del s tekočim UNP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz odstavkov 5, 6, in 7, potem ko je bil pri najvišjem delovnem tlaku 96 ur izpostavljen nihanju temperature od najnižje do najvišje obratovalne temperature z časom cikla 120 minut.

17.   Združljivost s tekočinami za izmenjavo toplote nekovinskih delov

17.1   Preskusni vzorci se za 168 ur potopijo v medij za izmenjavo toplote pri 90 °C, nato se 48 ur sušijo pri temperaturi 40 °C. Medij za izmenjavo toplote, ki se uporablja za preskus, je sestavljen iz 50 % vode in 50 % etilenglikola.

17.2   Preskus velja za sprejemljivega, če je sprememba prostornine manjša od 20 %, sprememba mase manjša od 5 %, sprememba natezne trdnosti manjša od – 25 % ter sprememba raztezka do pretrga med – 30 % in + 10 %.

---

PRILOGA 16

DOLOČBE O IDENTIFIKACIJSKI OZNAKI UNP ZA VOZILA KATEGORIJ M2 IN M3

UNP

Znak je sestavljen iz nalepke, ki mora biti vremensko obstojna.

Barva in mere nalepke morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

Barve:

| ozadje | : | zelena; |
| --- | --- | --- |
| okvir | : | bela ali odbojna bela; |
| črke | : | bela ali odbojna bela; |

ozadje

:

zelena;

okvir

:

bela ali odbojna bela;

črke

:

bela ali odbojna bela;

Mere:

| širina okvira | : | 4–6 mm; |
| --- | --- | --- |
| višina znaka | : | ≥ 25 mm; |
| debelina znaka | : | ≥ 4 mm; |
| širina nalepke | : | 110–150 mm; |
| višina nalepke | : | 80–110 mm. |

širina okvira

:

4–6 mm;

višina znaka

:

≥ 25 mm;

debelina znaka

:

≥ 4 mm;

širina nalepke

:

110–150 mm;

višina nalepke

:

80–110 mm.

Na sredini nalepke je oznaka „UNP“ (LPG).

---

PRILOGA 17

DOLOČBE O IDENTIFIKACIJSKI OZNAKI ZA DELOVNO PRIKLJUČNO NAPRAVO

SAMO V DELOVNE NAMENE

Znak je sestavljen iz nalepke, ki mora biti vremensko obstojna.

Barva in mere nalepke morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

Barve:

| ozadje | : | rdeča; |
| --- | --- | --- |
| črke | : | bela ali odbojna bela. |

ozadje

:

rdeča;

črke

:

bela ali odbojna bela.

Mere:

| višina znaka | : | ≥ 5 mm; |
| --- | --- | --- |
| debelina znaka | : | ≥ 1 mm; |
| širina nalepke | : | 70–90 mm; |
| višina nalepke | : | 20–30 mm. |

višina znaka

:

≥ 5 mm;

debelina znaka

:

≥ 1 mm;

širina nalepke

:

70–90 mm;

višina nalepke

:

20–30 mm.

Na sredini nalepke je besedilo „SAMO V DELOVNE NAMENE“ (FOR SERVICE PURPOSES ONLY).

---