# Úřední věstník L 311/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 311 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5917. listopadu 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 311

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5917. listopadu 2016

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952 ze dne 26. října 2016 o evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice 2008/92/ES  (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1953 ze dne 26. října 2016, kterým se zavádí evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a zrušuje doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994 | 13 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1954 ze dne 26. října 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1365/2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí Komisi k přijímání určitých opatření | 20 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952 ze dne 26. října 2016 o evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice 2008/92/ES  (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1953 ze dne 26. října 2016, kterým se zavádí evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a zrušuje doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994

13

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1954 ze dne 26. října 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1365/2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí Komisi k přijímání určitých opatření

20

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES ( Úř. věst. L 158 ze dne 27.5.2014 ) | 25 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES ( Úř. věst. L 158 ze dne 27.5.2014 )

( Úř. věst. L 158 ze dne 27.5.2014 )

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/1952

ze dne 26. října 2016

o evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice 2008/92/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkurenceschopnost, udržitelnost a energetická bezpečnost jsou obecnými cíli silné energetické unie s progresivní politikou v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Konkurenceschopnost, udržitelnost a energetická bezpečnost jsou obecnými cíli silné energetické unie s progresivní politikou v oblasti změny klimatu.

| (2) | Vysoce kvalitní, srovnatelné, aktuální, spolehlivé a harmonizované údaje o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům jsou nezbytné pro tvorbu politiky energetické unie a pro monitorování energetických trhů členských států. |
| --- | --- |

(2)

Vysoce kvalitní, srovnatelné, aktuální, spolehlivé a harmonizované údaje o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům jsou nezbytné pro tvorbu politiky energetické unie a pro monitorování energetických trhů členských států.

| (3) | Cílem tohoto nařízení je zajišťovat společný rámec pro evropské statistiky na podporu energetických politik, zejména za účelem vytvoření plně integrovaného vnitřního trhu s energií pro zákazníky. Ke zlepšení integrace trhu by měla být zajištěna větší transparentnost nákladů a cen energie, jakož i míry veřejné podpory. Toto nařízení nevyžaduje žádnou harmonizaci struktury cen či poplatků ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(3)

Cílem tohoto nařízení je zajišťovat společný rámec pro evropské statistiky na podporu energetických politik, zejména za účelem vytvoření plně integrovaného vnitřního trhu s energií pro zákazníky. Ke zlepšení integrace trhu by měla být zajištěna větší transparentnost nákladů a cen energie, jakož i míry veřejné podpory. Toto nařízení nevyžaduje žádnou harmonizaci struktury cen či poplatků ve všech členských státech.

| (4) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES (2) poskytovala dosud společný rámec pro tvorbu, předávání a šíření srovnatelných statistik cen zemního plynu a elektřiny účtovaných průmyslovým zákazníkům v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES (2) poskytovala dosud společný rámec pro tvorbu, předávání a šíření srovnatelných statistik cen zemního plynu a elektřiny účtovaných průmyslovým zákazníkům v Unii.

| (5) | Shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům v sektoru domácností bylo dosud prováděno na základě dobrovolných dohod. |
| --- | --- |

(5)

Shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům v sektoru domácností bylo dosud prováděno na základě dobrovolných dohod.

| (6) | Kvůli rostoucí složitosti vnitřního trhu s energií je stále obtížnější získat spolehlivé a aktuální údaje o cenách zemního plynu a elektřiny při neexistenci právně závazných povinností tyto údaje poskytovat, zejména v případě sektoru domácností. |
| --- | --- |

(6)

Kvůli rostoucí složitosti vnitřního trhu s energií je stále obtížnější získat spolehlivé a aktuální údaje o cenách zemního plynu a elektřiny při neexistenci právně závazných povinností tyto údaje poskytovat, zejména v případě sektoru domácností.

| (7) | Aby bylo zajištěno vykazování vysoce kvalitních údajů o cenách pro sektor domácností i pro sektor mimo domácnosti, mělo by být shromažďování obou druhů údajů upraveno legislativním aktem. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo zajištěno vykazování vysoce kvalitních údajů o cenách pro sektor domácností i pro sektor mimo domácnosti, mělo by být shromažďování obou druhů údajů upraveno legislativním aktem.

| (8) | Ve většině členských států jsou údaje o přepravních a přenosových soustavách k dispozici od energetických regulačních orgánů. Počet subjektů podílejících se na sestavování údajů o distribučních nákladech je nicméně mnohem vyšší a má se za to, že v některých členských státech je vykazování údajů obtížnější. Vzhledem k významu distribučních nákladů a k potřebě transparentnosti v této záležitosti by mělo shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny probíhat podle zavedených postupů v Evropském statistickém systému. |
| --- | --- |

(8)

Ve většině členských států jsou údaje o přepravních a přenosových soustavách k dispozici od energetických regulačních orgánů. Počet subjektů podílejících se na sestavování údajů o distribučních nákladech je nicméně mnohem vyšší a má se za to, že v některých členských státech je vykazování údajů obtížnější. Vzhledem k významu distribučních nákladů a k potřebě transparentnosti v této záležitosti by mělo shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny probíhat podle zavedených postupů v Evropském statistickém systému.

| (9) | Systém spotřebitelských pásem, který používá Komise (Eurostat) ve svých cenových publikacích, by měl zajistit transparentnost trhu a všeobecné šíření jiných než důvěrných údajů o cenách a měl by umožňovat výpočet evropských souhrnných ukazatelů. |
| --- | --- |

(9)

Systém spotřebitelských pásem, který používá Komise (Eurostat) ve svých cenových publikacích, by měl zajistit transparentnost trhu a všeobecné šíření jiných než důvěrných údajů o cenách a měl by umožňovat výpočet evropských souhrnných ukazatelů.

| (10) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3) je referenčním rámcem pro evropské statistiky. Uvedené nařízení stanoví, že statistické údaje je nutné shromažďovat v souladu se zásadami nestrannosti, transparentnosti, spolehlivosti, objektivity, profesionální nezávislosti a efektivity nákladů a je nutné zároveň chránit statistickou důvěrnost. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3) je referenčním rámcem pro evropské statistiky. Uvedené nařízení stanoví, že statistické údaje je nutné shromažďovat v souladu se zásadami nestrannosti, transparentnosti, spolehlivosti, objektivity, profesionální nezávislosti a efektivity nákladů a je nutné zároveň chránit statistickou důvěrnost.

| (11) | Členské státy by měly sestavovat údaje o cenách zemního plynu a elektřiny s použitím zdrojů a metod, které jsou pro poskytování požadovaných informací nejvhodnější. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly sestavovat údaje o cenách zemního plynu a elektřiny s použitím zdrojů a metod, které jsou pro poskytování požadovaných informací nejvhodnější.

| (12) | Údaje o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům by měly umožnit srovnání s cenami jiných energetických komodit. |
| --- | --- |

(12)

Údaje o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům by měly umožnit srovnání s cenami jiných energetických komodit.

| (13) | V rámci standardního vykazování by měly být poskytovány informace o shromažďování údajů o cenách a o kvalitě těchto údajů. |
| --- | --- |

(13)

V rámci standardního vykazování by měly být poskytovány informace o shromažďování údajů o cenách a o kvalitě těchto údajů.

| (14) | Základní součástí statistik o cenách zemního plynu a elektřiny jsou podrobné údaje o rozdělení spotřebitelských pásem a jejich příslušných tržních podílech. |
| --- | --- |

(14)

Základní součástí statistik o cenách zemního plynu a elektřiny jsou podrobné údaje o rozdělení spotřebitelských pásem a jejich příslušných tržních podílech.

| (15) | Analýzu cen lze provést pouze tehdy, pokud členské státy poskytují vysoce kvalitní úřední statistiky týkající se různých složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny. Revidovaná metodika pro podrobné členění složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům umožní analyzovat dopad různých aspektů na konečné ceny. |
| --- | --- |

(15)

Analýzu cen lze provést pouze tehdy, pokud členské státy poskytují vysoce kvalitní úřední statistiky týkající se různých složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny. Revidovaná metodika pro podrobné členění složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným spotřebitelům umožní analyzovat dopad různých aspektů na konečné ceny.

| (16) | Údaje o cenách a podmínkách prodeje konečným spotřebitelům poskytnuté Komisi (Eurostatu) a rozdělení celkového počtu konečných spotřebitelů podle spotřebitelských pásem by měly obsahovat veškeré nezbytné informace, které umožní Komisi rozhodnout o vhodných opatřeních či návrzích v souvislosti s energetickou politikou. |
| --- | --- |

(16)

Údaje o cenách a podmínkách prodeje konečným spotřebitelům poskytnuté Komisi (Eurostatu) a rozdělení celkového počtu konečných spotřebitelů podle spotřebitelských pásem by měly obsahovat veškeré nezbytné informace, které umožní Komisi rozhodnout o vhodných opatřeních či návrzích v souvislosti s energetickou politikou.

| (17) | Pro zajištění transparentnosti cen má zásadní význam dobrá znalost daní, poplatků a odvodů v každém členském státě. Bylo zjištěno, že je důležité podrobné členění údajů o nákladech na sítě, daních, poplatcích a odvodech. |
| --- | --- |

(17)

Pro zajištění transparentnosti cen má zásadní význam dobrá znalost daní, poplatků a odvodů v každém členském státě. Bylo zjištěno, že je důležité podrobné členění údajů o nákladech na sítě, daních, poplatcích a odvodech.

| (18) | Členské státy, v nichž je spotřeba zemního plynu v porovnání s konečnou spotřebou energie v domácnostech nízká, by měly být zproštěny povinnosti poskytovat údaje o cenách zemního plynu pro konečné zákazníky v domácnostech. |
| --- | --- |

(18)

Členské státy, v nichž je spotřeba zemního plynu v porovnání s konečnou spotřebou energie v domácnostech nízká, by měly být zproštěny povinnosti poskytovat údaje o cenách zemního plynu pro konečné zákazníky v domácnostech.

| (19) | S cílem zvýšit spolehlivost údajů by Komise (Eurostat) společně s členskými státy měla posoudit a v případě potřeby zpřesnit metodiku shromažďování a zpracovávání údajů v souladu se správním rámcem pro statistiku. Proto by měly být pravidelně vypracovávány zprávy o kvalitě a prováděna hodnocení kvality údajů o cenách. |
| --- | --- |

(19)

S cílem zvýšit spolehlivost údajů by Komise (Eurostat) společně s členskými státy měla posoudit a v případě potřeby zpřesnit metodiku shromažďování a zpracovávání údajů v souladu se správním rámcem pro statistiku. Proto by měly být pravidelně vypracovávány zprávy o kvalitě a prováděna hodnocení kvality údajů o cenách.

| (20) | Na základě odůvodněné žádosti členského státu by měla mít Komise právo tomuto členskému státu udělit výjimky týkající se specifických povinností, v jejichž případě použití tohoto nařízení na statistický systém tohoto členského státu vyžaduje podstatné úpravy nebo by pravděpodobně vedlo k další výrazné zátěži respondentů. |
| --- | --- |

(20)

Na základě odůvodněné žádosti členského státu by měla mít Komise právo tomuto členskému státu udělit výjimky týkající se specifických povinností, v jejichž případě použití tohoto nařízení na statistický systém tohoto členského státu vyžaduje podstatné úpravy nebo by pravděpodobně vedlo k další výrazné zátěži respondentů.

| (21) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o formát údajů a postupy pro jejich předávání, o požadavky na zabezpečení technické kvality obsahu standardních zpráv o kvalitě, a o udělování výjimek. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(21)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o formát údajů a postupy pro jejich předávání, o požadavky na zabezpečení technické kvality obsahu standardních zpráv o kvalitě, a o udělování výjimek. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

| (22) | Jelikož cíle této směrnice, totiž vytvoření společného právního rámce pro systematickou tvorbu evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jeho rozsahu či účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož cíle této směrnice, totiž vytvoření společného právního rámce pro systematickou tvorbu evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jeho rozsahu či účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (23) | Směrnice 2008/92/ES by proto měla být zrušena. |
| --- | --- |

(23)

Směrnice 2008/92/ES by proto měla být zrušena.

| (24) | Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém, |
| --- | --- |

(24)

Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví společný rámec pro vývoj, tvorbu a šíření srovnatelných evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácnosti v Unii.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „závodní výrobci“, „konečná spotřeba energie“ a „domácnost“ mají stejný význam jako v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (5); |
| --- | --- |

1)

„závodní výrobci“, „konečná spotřeba energie“ a „domácnost“ mají stejný význam jako v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (5);

5

| 2) | „přenos“, „distribuce“, „zákazník“, „konečný spotřebitel“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnost“ a „dodávka“ v souvislosti s elektřinou mají stejný význam jako v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6); |
| --- | --- |

2)

„přenos“, „distribuce“, „zákazník“, „konečný spotřebitel“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnost“ a „dodávka“ v souvislosti s elektřinou mají stejný význam jako v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6);

6

| 3) | „přeprava“, „distribuce“, „dodávky“, „zákazník“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnost“ a „konečný spotřebitel“ v souvislosti se zemním plynem mají stejný význam jako v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7); |
| --- | --- |

3)

„přeprava“, „distribuce“, „dodávky“, „zákazník“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnost“ a „konečný spotřebitel“ v souvislosti se zemním plynem mají stejný význam jako v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7);

7

| 4) | „síťovou složkou“ se rozumí kombinace nákladů na přepravní a distribuční sítě pro zemní plyn, jak je uvedeno v příloze I bodě 6, nebo kombinace nákladů na přenosové a distribuční sítě pro elektřinu, jak je uvedeno v příloze II bodě 5. |
| --- | --- |

4)

„síťovou složkou“ se rozumí kombinace nákladů na přepravní a distribuční sítě pro zemní plyn, jak je uvedeno v příloze I bodě 6, nebo kombinace nákladů na přenosové a distribuční sítě pro elektřinu, jak je uvedeno v příloze II bodě 5.

Článek 3

Zdroje údajů

Členské státy sestavují údaje o cenách zemního plynu a elektřiny a jejich složkách a dílčích složkách týkajících se síťových nákladů, daní, poplatků a odvodů, jakož i o objemech spotřeby, v souladu s přílohami I a II. Při zohlednění zásad minimálního zatížení respondentů a administrativního zjednodušení bude využit jeden nebo více z těchto zdrojů:

| a) | statistická zjišťování; |
| --- | --- |

a)

statistická zjišťování;

| b) | administrativní zdroje; |
| --- | --- |

b)

administrativní zdroje;

| c) | jiné zdroje používající metody statistického odhadování. |
| --- | --- |

c)

jiné zdroje používající metody statistického odhadování.

Článek 4

Pokrytí

1.   Členské státy zajistí, aby na základě shromažďování a sestavování údajů podle příloh I a II byly získány srozumitelné a srovnatelné vysoce kvalitní údaje, které reprezentativně odrážejí ceny a spotřebu zemního plynu a elektřiny v daných členských státech.

2.   Členské státy nejsou povinny předávat údaje o cenách zemního plynu pro zákazníky v domácnostech, pokud je spotřeba zemního plynu v sektoru domácností nižší než 1,5 % konečné vnitrostátní spotřeby energie v sektoru domácností.

3.   Nejméně jednou za tři roky Komise (Eurostat) přezkoumá, které členské státy nejsou povinny předávat údaje na základě odstavce 2.

Článek 5

Předávání údajů

1.   Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách I a II.

2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví formát a postupy pro předávání údajů uvedených v přílohách I a II. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.

3.   Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) statistiky do tří měsíců po skončení příslušného referenčního období.

Článek 6

Referenční období a četnost předávání údajů

1.   Referenční období pro údaje stanovené v přílohách I a II jsou roční (leden až prosinec) nebo pololetní (leden až červen a červenec až prosinec). První referenční období začíná v roce 2017.

2.   Četnost předávání je:

| a) | roční (u období leden až prosinec) pro údaje uvedené v příloze I bodě 6 písm. a) a bodě 7 a v příloze II bodě 5 písm. a) a bodě 6; |
| --- | --- |

a)

roční (u období leden až prosinec) pro údaje uvedené v příloze I bodě 6 písm. a) a bodě 7 a v příloze II bodě 5 písm. a) a bodě 6;

| b) | pololetní (u období leden až červen a červenec až prosinec) pro údaje uvedené v příloze I bodě 6 písm. b) a v příloze II bodě 5 písm. b). |
| --- | --- |

b)

pololetní (u období leden až červen a červenec až prosinec) pro údaje uvedené v příloze I bodě 6 písm. b) a v příloze II bodě 5 písm. b).

Článek 7

Zabezpečování kvality

1.   Členské státy zajistí kvalitu údajů poskytovaných v souladu s tímto nařízením. Za tímto účelem se použijí standardní kritéria kvality stanovená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

2.   Členské státy informují Komisi (Eurostat) o veškerých změnách metodiky nebo jiných změnách, které by mohly významně ovlivnit statistiky cen zemního plynu a elektřiny, neprodleně a v každém případě nejpozději jeden měsíc poté, co daná změna nastane.

3.   Každé tři roky předloží členské státy Komisi (Eurostatu) standardní zprávu o kvalitě údajů v souladu s kritérii kvality stanovenými v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009. Tyto zprávy musí obsahovat informace o rozsahu a shromažďování údajů, kritériích výpočtu, použité metodice a zdrojích použitých údajů a o veškerých jejich změnách.

4.   Komise (Eurostat) posoudí kvalitu poskytnutých údajů a použije toto hodnocení a analýzu ze zpráv o kvalitě uvedených v odstavci 3 k tomu, aby připravila a zveřejnila zprávu o kvalitě evropských statistik, na které se vztahuje toto nařízení.

5.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví požadavky na zabezpečení technické kvality obsahu zpráv o kvalitě podle odstavce 3 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.

Článek 8

Šíření

Komise (Eurostat) zveřejní statistiky cen zemního plynu a elektřiny nejpozději pět měsíců po skončení každého referenčního období.

Článek 9

Výjimky

1.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů udělit výjimky ze specifických povinností, v jejichž případě použití tohoto nařízení na statistický systém členského státu vyžaduje podstatné úpravy nebo by vedlo pravděpodobně k další výrazné zátěži respondentů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.

2.   Pro účely odstavce 1 podá dotčený členský stát Komisi řádně odůvodněnou žádost do 8. srpna 2017.

3.   Výjimky udělené podle odstavce 1 zůstanou v platnosti po co nejkratší dobu a v žádném případě ne déle než tři roky.

4.   Členský stát, kterému byla udělena výjimka podle odstavce 1, uplatňuje po dobu jejího trvání příslušná ustanovení směrnice 2008/92/ES.

Článek 10

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 11

Zrušení směrnice 2008/92/ES

1.   Směrnice 2008/92/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. března 2017.

2.   Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, použije se i nadále směrnice 2008/92/ES za podmínek stanovených v článku 9 tohoto nařízení.

3.   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 26. října 2016.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

I. LESAY

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 13. října 2016.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES ze dne 22. října 2008 o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům (Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 9).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Úř. věst. L 304, 14.11.2008, s. 1).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

7

---

PŘÍLOHA I

CENY ZEMNÍHO PLYNU

Tato příloha stanoví metodiku pro shromažďování a sestavování statistických údajů o cenách zemního plynu pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácnosti.

1.   Ceny

Za ceny se považují ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácnosti, kteří nakupují zemní plyn distribuovaný prostřednictvím sítí pro vlastní potřebu.

2.   Zemní plyn

Zemní plyn zahrnuje zemní plyn a jiná plynná paliva smísená se zemním plynem v přepravní a distribuční síti, jako je například bioplyn. Ostatní plynná paliva, která jsou distribuována prostřednictvím zvláštních sítí, aniž by byla smísena se zemním plynem (např. energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní plyn a bioplyn), zahrnuta nejsou.

3.   Vykazující jednotky

Údaje zahrnují všechny zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácnosti, kteří jsou odběrateli zemního plynu, avšak nezahrnují zákazníky, kteří zemní plyn používají pouze pro:

| — | výrobu elektřiny v elektrárnách nebo v zařízeních kombinované výroby tepla a elektřiny (KVET); nebo |
| --- | --- |

—

výrobu elektřiny v elektrárnách nebo v zařízeních kombinované výroby tepla a elektřiny (KVET); nebo

| — | jiné než energetické účely (např. pro použití v chemickém průmyslu). |
| --- | --- |

—

jiné než energetické účely (např. pro použití v chemickém průmyslu).

4.   Jednotky měření

Ceny jsou průměrné vnitrostátní ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácnosti.

Ceny se vyjadřují v národní měně za gigajoule (GJ). Jednotka spotřebované energie se měří na základě spalného tepla.

Ceny se váží podle podílu podniků dodávajících zemní plyn na trhu v každém spotřebitelském pásmu. Pokud není možné vypočítat vážené průměrné ceny, lze uvést aritmetický průměr cen. V každém případě údaje musí pokrývat reprezentativní část národního trhu.

5.   Spotřebitelská pásma

Ceny jsou založeny na systému pásem standardní roční spotřeby zemního plynu.

| a) | Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:







  Spotřebitelské pásmo | Roční spotřeba zemního plynu (GJ) |
| --- | --- | --- |
| | Nejméně | Nejvýše |
| Pásmo D1 | | < 20 |
| Pásmo D2 | ≥ 20 | < 200 |
| Pásmo D3 | ≥ 200 | |

a)

Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:

Spotřebitelské pásmo

Roční spotřeba zemního plynu (GJ)

Nejméně

Nejvýše

Pásmo D1

< 20

Pásmo D2

≥ 20

< 200

Pásmo D3

≥ 200

| b) | Pro konečné zákazníky mimo domácnosti se použijí tato pásma:







  Spotřebitelské pásmo | Roční spotřeba zemního plynu (GJ) |
| --- | --- | --- |
| | Nejméně | Nejvýše |
| Pásmo I1 | | < 1 000 |
| Pásmo I2 | ≥ 1 000 | < 10 000 |
| Pásmo I3 | ≥ 10 000 | < 100 000 |
| Pásmo I4 | ≥ 100 000 | < 1 000 000 |
| Pásmo I5 | ≥ 1 000 000 | < 4 000 000 |
| Pásmo I6 | ≥ 4 000 000 | |

b)

Pro konečné zákazníky mimo domácnosti se použijí tato pásma:

Spotřebitelské pásmo

Roční spotřeba zemního plynu (GJ)

Nejméně

Nejvýše

Pásmo I1

< 1 000

Pásmo I2

≥ 1 000

< 10 000

Pásmo I3

≥ 10 000

< 100 000

Pásmo I4

≥ 100 000

< 1 000 000

Pásmo I5

≥ 1 000 000

< 4 000 000

Pásmo I6

≥ 4 000 000

6.   Míra podrobnosti

Ceny zahrnují všechny splatné poplatky: síťové poplatky a spotřebovanou energii po odečtení veškerých rabatů nebo prémií a s přičtením veškerých jiných poplatků (např. za pronájem měřidla, stálé poplatky). Poplatky za počáteční připojení se nezapočítávají.

Musí být předány níže specifikované podrobné údaje.

a)   Míra podrobnosti požadovaná pro složky a dílčí složky

Ceny se rozdělí do tří hlavních složek a do oddělených dílčích složek.

Cena zemního plynu pro konečného spotřebitele podle spotřebitelského pásma je součtem tří hlavních složek: složky energie a dodávky, síťové složky (přeprava a distribuce) a složky zahrnující daně, poplatky a odvody.

| Složka a dílčí složka | Popis |
| --- | --- |
| Energie a dodávka | Tato složka zahrnuje komoditní cenu zemního plynu zaplacenou dodavatelem nebo cenu zemního plynu v místě vstupu do přepravní soustavy, včetně těchto případných nákladů odběratele: nákladů na skladování a nákladů spojených s prodejem zemního plynu konečným spotřebitelům. |
| Síť | Cena sítě zahrnuje tyto náklady odběratele: sazby za přepravu a distribuci, ztráty při přepravě a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady. |
| Dílčí složka | Síťová složka je rozdělena na náklady odběratele na přepravní a na distribuční sítě, a to takto: |
| 1. | Průměrný relativní podíl přepravních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl přepravních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů. |

Složka a dílčí složka

Popis

Energie a dodávka

Tato složka zahrnuje komoditní cenu zemního plynu zaplacenou dodavatelem nebo cenu zemního plynu v místě vstupu do přepravní soustavy, včetně těchto případných nákladů odběratele: nákladů na skladování a nákladů spojených s prodejem zemního plynu konečným spotřebitelům.

Síť

Cena sítě zahrnuje tyto náklady odběratele: sazby za přepravu a distribuci, ztráty při přepravě a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady.

Dílčí složka

Síťová složka je rozdělena na náklady odběratele na přepravní a na distribuční sítě, a to takto:

1.

Průměrný relativní podíl přepravních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl přepravních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů.

| 2. | Průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů. |
| --- | --- |

2.

Průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů.

Daně, poplatky a odvody

Tato složka je součtem všech dílčích složek (daní, poplatků a odvodů) uvedených níže.

Dílčí složka

Následující dílčí složky jsou předávány jako samostatné položky za každé spotřebitelské pásmo vymezené v bodě 5.

| 1. | Daň z přidané hodnoty ve smyslu směrnice Rady 2006/112/ES (1). |
| --- | --- |

1.

Daň z přidané hodnoty ve smyslu směrnice Rady 2006/112/ES (1).

| 2. | Daně, poplatky nebo odvody související s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET. |
| --- | --- |

2.

Daně, poplatky nebo odvody související s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET.

| 3. | Daně, poplatky nebo odvody související se strategickými zásobami, platbami za kapacitu a energetickou bezpečností; daně z distribuce zemního plynu; uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů a provozovatelů soustav. |
| --- | --- |

3.

Daně, poplatky nebo odvody související se strategickými zásobami, platbami za kapacitu a energetickou bezpečností; daně z distribuce zemního plynu; uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů a provozovatelů soustav.

| 4. | Daně, poplatky nebo odvody související s kvalitou ovzduší nebo sloužící k jiným environmentálním účelům; daně z emisí CO2 nebo jiných skleníkových plynů. |
| --- | --- |

4.

Daně, poplatky nebo odvody související s kvalitou ovzduší nebo sloužící k jiným environmentálním účelům; daně z emisí CO2 nebo jiných skleníkových plynů.

| 5. | Všechny ostatní daně, poplatky nebo odvody nezahrnuté v žádné z předcházejících čtyř kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení. |
| --- | --- |

5.

Všechny ostatní daně, poplatky nebo odvody nezahrnuté v žádné z předcházejících čtyř kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení.

b)   Míra podrobnosti na základě zdanění

Ceny se rozčlení do těchto tří úrovní:

| Úroveň | Popis |
| --- | --- |
| Ceny bez všech daní, poplatků a odvodů | Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku. |
| Ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní | Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky a odvody považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácnosti. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky a odvody, avšak nezahrnuje DPH. |
| Ceny včetně všech daní | Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky a odvody včetně DPH. |

Úroveň

Popis

Ceny bez všech daní, poplatků a odvodů

Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku.

Ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní

Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky a odvody považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácnosti. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky a odvody, avšak nezahrnuje DPH.

Ceny včetně všech daní

Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky a odvody včetně DPH.

7.   Objemy spotřeby

Členské státy předávají informace o relativním podílu zemního plynu v každém spotřebitelském pásmu na základě celkového objemu, na nějž se ceny vztahují.

Roční objemy spotřeby pro každé spotřebitelské pásmo se předávají jednou ročně spolu s cenovými údaji za druhé pololetí.

Tyto údaje nesmějí být starší dvou let.

---

(1)  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

---

PŘÍLOHA II

CENY ELEKTŘINY

Tato příloha stanoví metodiku pro shromažďování a sestavování statistických údajů o cenách elektřiny pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácnosti.

1.   Ceny

Za ceny se považují ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácnosti, kteří nakupují elektřinu pro vlastní potřebu.

2.   Vykazující jednotky

Údaje zahrnují všechny zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácnosti, kteří jsou odběrateli elektřiny, avšak na elektřinu vyráběnou a následně spotřebovávanou závodními výrobci se povinnost vykazování nevztahuje.

3.   Jednotky měření

Ceny jsou průměrné vnitrostátní ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácnosti.

Ceny se vyjadřují v národní měně za kilowatthodinu (kWh).

Ceny se váží podle podílu podniků dodávajících elektřinu na trhu v každém spotřebitelském pásmu. Pokud není možné vypočítat vážené průměrné ceny, lze uvést aritmetický průměr cen. V každém případě údaje musí pokrývat reprezentativní část národního trhu.

4.   Spotřebitelská pásma

Ceny jsou založeny na systému pásem standardní roční spotřeby elektřiny.

| a) | Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:







  Spotřebitelské pásmo | Roční spotřeba elektřiny (kWh) |
| --- | --- | --- |
| Nejméně | Nejvýše |
| Pásmo DA | | < 1 000 |
| Pásmo DB | ≥ 1 000 | < 2 500 |
| Pásmo DC | ≥ 2 500 | < 5 000 |
| Pásmo DD | ≥ 5 000 | < 15 000 |
| Pásmo DE | ≥ 15 000 | |

a)

Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:

Spotřebitelské pásmo

Roční spotřeba elektřiny (kWh)

Nejméně

Nejvýše

Pásmo DA

< 1 000

Pásmo DB

≥ 1 000

< 2 500

Pásmo DC

≥ 2 500

< 5 000

Pásmo DD

≥ 5 000

< 15 000

Pásmo DE

≥ 15 000

| b) | Pro konečné zákazníky mimo domácnosti se použijí tato pásma:







  Spotřebitelské pásmo | Roční spotřeba elektřiny (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Nejméně | Nejvýše |
| Pásmo IA | | < 20 |
| Pásmo IB | ≥ 20 | < 500 |
| Pásmo IC | ≥ 500 | < 2 000 |
| Pásmo ID | ≥ 2 000 | < 20 000 |
| Pásmo IE | ≥ 20 000 | < 70 000 |
| Pásmo IF | ≥ 70 000 | < 150 000 |
| Pásmo IG | ≥ 150 000 | |

b)

Pro konečné zákazníky mimo domácnosti se použijí tato pásma:

Spotřebitelské pásmo

Roční spotřeba elektřiny (MWh)

Nejméně

Nejvýše

Pásmo IA

< 20

Pásmo IB

≥ 20

< 500

Pásmo IC

≥ 500

< 2 000

Pásmo ID

≥ 2 000

< 20 000

Pásmo IE

≥ 20 000

< 70 000

Pásmo IF

≥ 70 000

< 150 000

Pásmo IG

≥ 150 000

5.   Míra podrobnosti

Ceny zahrnují všechny splatné poplatky: síťové poplatky a spotřebovanou energii po odečtení veškerých rabatů nebo prémií a s přičtením veškerých jiných poplatků (např. za pronájem měřidla, stálé poplatky). Poplatky za počáteční připojení se nezapočítávají.

Musí být předány níže specifikované podrobné údaje.

a)   Míra podrobnosti požadovaná pro složky a dílčí složky

Ceny se rozdělí do tří hlavních složek a do oddělených dílčích složek.

Cena elektřiny pro konečného spotřebitele podle spotřebitelského pásma je součtem tří hlavních složek: složky energie a dodávky, síťové složky (přenos a distribuce) a složky zahrnující daně, poplatky a odvody.

| Složka a
  dílčí složka | Popis |
| --- | --- |
| Energie a dodávka | Tato složka zahrnuje tyto náklady odběratele: výrobu, akumulaci, vyrovnávání, náklady na dodanou energii, služby zákazníkům, poprodejní správu a jiné náklady na dodávku. |
| Síť | Cena sítě zahrnuje tyto náklady odběratele: sazby za přenos a distribuci, ztráty při přenosu a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady. |
| Dílčí složka | Síťová složka je rozdělena na náklady odběratele na přenosové a distribuční sítě, a to takto: |
| | 1. | Průměrný relativní podíl nákladů na přenos pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl nákladů na přenos pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů. |

Složka a

dílčí složka

Popis

Energie a dodávka

Tato složka zahrnuje tyto náklady odběratele: výrobu, akumulaci, vyrovnávání, náklady na dodanou energii, služby zákazníkům, poprodejní správu a jiné náklady na dodávku.

Síť

Cena sítě zahrnuje tyto náklady odběratele: sazby za přenos a distribuci, ztráty při přenosu a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady.

Dílčí složka

Síťová složka je rozdělena na náklady odběratele na přenosové a distribuční sítě, a to takto:

1.

Průměrný relativní podíl nákladů na přenos pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl nákladů na přenos pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů.

| 2. | Průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů. |
| --- | --- |

2.

Průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro zákazníky v domácnostech a průměrný relativní podíl distribučních nákladů pro konečné zákazníky mimo domácnosti vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů.

Daně, poplatky a odvody

Tato složka je součtem všech dílčích složek (daní, poplatků a odvodů) uvedených níže.

Dílčí složka

Následující dílčí složky jsou předávány jako samostatné položky za každé spotřebitelské pásmo vymezené v bodě 4.

| 1. | Daň z přidané hodnoty ve smyslu směrnice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

1.

Daň z přidané hodnoty ve smyslu směrnice 2006/112/ES.

| 2. | Daně, poplatky nebo odvody spojené s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET. |
| --- | --- |

2.

Daně, poplatky nebo odvody spojené s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET.

| 3. | Daně, poplatky nebo odvody související s platbami za kapacitu, energetickou bezpečností a přiměřeností výrobních kapacit; daně z restrukturalizace uhelného průmyslu; daně z distribuce elektřiny; uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů a provozovatelů soustav. |
| --- | --- |

3.

Daně, poplatky nebo odvody související s platbami za kapacitu, energetickou bezpečností a přiměřeností výrobních kapacit; daně z restrukturalizace uhelného průmyslu; daně z distribuce elektřiny; uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů a provozovatelů soustav.

| 4. | Daně, poplatky nebo odvody související s kvalitou ovzduší nebo sloužící k jiným environmentálním účelům; daně z emisí CO2 nebo jiných skleníkových plynů. |
| --- | --- |

4.

Daně, poplatky nebo odvody související s kvalitou ovzduší nebo sloužící k jiným environmentálním účelům; daně z emisí CO2 nebo jiných skleníkových plynů.

| 5. | Daně, poplatky nebo odvody související s odvětvím jaderné energie, včetně vyřazování jaderných zařízení z provozu, inspekcí a poplatků za jaderná zařízení. |
| --- | --- |

5.

Daně, poplatky nebo odvody související s odvětvím jaderné energie, včetně vyřazování jaderných zařízení z provozu, inspekcí a poplatků za jaderná zařízení.

| 6. | Všechny ostatní daně, poplatky nebo odvody nezahrnuté v žádné z předcházejících pěti kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení. |
| --- | --- |

6.

Všechny ostatní daně, poplatky nebo odvody nezahrnuté v žádné z předcházejících pěti kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení.

b)   Míra podrobnosti na základě zdanění

Ceny se rozčlení do těchto tří úrovní:

| Úroveň | Popis |
| --- | --- |
| Ceny bez všech daní, poplatků a odvodů | Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku. |
| Ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní | Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky a odvody považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácnosti. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky a odvody, avšak nezahrnuje DPH. |
| Ceny včetně všech daní | Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky a odvody včetně DPH. |

Úroveň

Popis

Ceny bez všech daní, poplatků a odvodů

Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku.

Ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní

Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky a odvody považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácnosti. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky a odvody, avšak nezahrnuje DPH.

Ceny včetně všech daní

Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky a odvody včetně DPH.

6.   Objemy spotřeby

Členské státy předávají informace o relativním podílu elektřiny v každém spotřebitelském pásmu na základě celkového objemu, na nějž se ceny vztahují.

Roční objemy spotřeby pro každé spotřebitelské pásmo se předávají jednou ročně spolu s cenovými údaji za druhé pololetí.

Tyto údaje nesmějí být starší dvou let.

---

| 17.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/13

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/1953

ze dne 26. října 2016,

kterým se zavádí evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a zrušuje doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 79 odst. 2 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt v členských státech, při plném dodržování jejich základních práv, zejména zásady nenavracení, a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (2) je důležitou součástí komplexního úsilí o zajištění důvěryhodnosti a řádného a efektivního fungování migrační politiky Unie a o snížení a potírání nelegální migrace. |
| --- | --- |

(1)

Navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt v členských státech, při plném dodržování jejich základních práv, zejména zásady nenavracení, a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (2) je důležitou součástí komplexního úsilí o zajištění důvěryhodnosti a řádného a efektivního fungování migrační politiky Unie a o snížení a potírání nelegální migrace.

| (2) | Vnitrostátní orgány členských států se setkávají s obtížemi při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nemají platné cestovní doklady. |
| --- | --- |

(2)

Vnitrostátní orgány členských států se setkávají s obtížemi při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nemají platné cestovní doklady.

| (3) | Zlepšení spolupráce v oblasti navracení a zpětného přebírání osob s hlavními zeměmi původu a tranzitu neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí má zásadní význam pro zvýšení dosud nevyhovující míry navracení. Zdokonalený evropský cestovní doklad pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí je v tomto ohledu důležitý. |
| --- | --- |

(3)

Zlepšení spolupráce v oblasti navracení a zpětného přebírání osob s hlavními zeměmi původu a tranzitu neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí má zásadní význam pro zvýšení dosud nevyhovující míry navracení. Zdokonalený evropský cestovní doklad pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí je v tomto ohledu důležitý.

| (4) | Stávající standardní cestovní doklad pro návrat státních příslušníků třetích zemí, zavedený doporučením Rady ze dne 30. listopadu 1994 (3), není obecně přijímán orgány třetích zemí z důvodů mimo jiné z důvodu nedostatečných bezpečnostních norem. |
| --- | --- |

(4)

Stávající standardní cestovní doklad pro návrat státních příslušníků třetích zemí, zavedený doporučením Rady ze dne 30. listopadu 1994 (3), není obecně přijímán orgány třetích zemí z důvodů mimo jiné z důvodu nedostatečných bezpečnostních norem.

| (5) | Je proto nutné prosazovat, aby třetí země přijímaly zdokonalený a jednotný evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí jako referenční doklad pro účely navracení osob. |
| --- | --- |

(5)

Je proto nutné prosazovat, aby třetí země přijímaly zdokonalený a jednotný evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí jako referenční doklad pro účely navracení osob.

| (6) | Bezpečnější a jednotný evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí by měl být zaveden k usnadnění navracení a zpětného přebírání státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají na území členských států. Posílené bezpečnostní prvky a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat by měly usnadnit jeho uznávání třetími zeměmi. Tento doklad by měl proto usnadnit navracení osob zejména v rámci dohod o zpětném přebírání osob či jiných ujednání uzavřených Unií nebo členskými státy se třetími zeměmi, jakož i v rámci spolupráce se třetími zeměmi v oblasti navracení osob, která není upravena formálními dohodami. |
| --- | --- |

(6)

Bezpečnější a jednotný evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí by měl být zaveden k usnadnění navracení a zpětného přebírání státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají na území členských států. Posílené bezpečnostní prvky a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat by měly usnadnit jeho uznávání třetími zeměmi. Tento doklad by měl proto usnadnit navracení osob zejména v rámci dohod o zpětném přebírání osob či jiných ujednání uzavřených Unií nebo členskými státy se třetími zeměmi, jakož i v rámci spolupráce se třetími zeměmi v oblasti navracení osob, která není upravena formálními dohodami.

| (7) | Zpětné přebírání vlastních státních příslušníků je podle mezinárodního obyčejového práva povinností, kterou mají plnit všechny státy. Identifikace neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a vydávání dokladů, včetně evropského cestovního dokladu pro návrat, by v příslušných případech měla být předmětem spolupráce s diplomatickými zastoupeními a předmětem jednání se třetími zeměmi uzavírajícími dohody o zpětném přebírání osob, a to buď s Unií, anebo s členskými státy. |
| --- | --- |

(7)

Zpětné přebírání vlastních státních příslušníků je podle mezinárodního obyčejového práva povinností, kterou mají plnit všechny státy. Identifikace neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a vydávání dokladů, včetně evropského cestovního dokladu pro návrat, by v příslušných případech měla být předmětem spolupráce s diplomatickými zastoupeními a předmětem jednání se třetími zeměmi uzavírajícími dohody o zpětném přebírání osob, a to buď s Unií, anebo s členskými státy.

| (8) | Dohody o zpětném přebírání osob uzavřené Unií se třetími zeměmi by měly usilovat o uznání evropského cestovního dokladu pro návrat. Členské státy by měly usilovat o uznání evropského cestovního dokladu pro návrat v dvoustranných dohodách a jiných ujednáních, jakož i v rámci spolupráce se třetími zeměmi v oblasti navracení osob, která není upravena formálními dohodami. Členské státy by měly usilovat o zajištění účinného využívání evropského cestovního dokladu pro návrat. |
| --- | --- |

(8)

Dohody o zpětném přebírání osob uzavřené Unií se třetími zeměmi by měly usilovat o uznání evropského cestovního dokladu pro návrat. Členské státy by měly usilovat o uznání evropského cestovního dokladu pro návrat v dvoustranných dohodách a jiných ujednáních, jakož i v rámci spolupráce se třetími zeměmi v oblasti navracení osob, která není upravena formálními dohodami. Členské státy by měly usilovat o zajištění účinného využívání evropského cestovního dokladu pro návrat.

| (9) | Evropský cestovní doklad pro návrat by měl přispět ke snížení administrativní a byrokratické zátěže správních útvarů členských států a třetích zemí, včetně konzulárních úřadů, a ke zkrácení délky správního řízení nezbytného pro zajištění návratu a zpětného převzetí neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

(9)

Evropský cestovní doklad pro návrat by měl přispět ke snížení administrativní a byrokratické zátěže správních útvarů členských států a třetích zemí, včetně konzulárních úřadů, a ke zkrácení délky správního řízení nezbytného pro zajištění návratu a zpětného převzetí neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.

| (10) | Toto nařízení by mělo pouze harmonizovat formát, bezpečnostní prvky a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat a nemělo by harmonizovat pravidla pro jeho vydávání. |
| --- | --- |

(10)

Toto nařízení by mělo pouze harmonizovat formát, bezpečnostní prvky a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat a nemělo by harmonizovat pravidla pro jeho vydávání.

| (11) | Obsah a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat by měly být harmonizovány za účelem zajištění vysokých technických a bezpečnostních norem, zejména pokud jde o ochranu proti padělání a pozměňování. Evropský cestovní doklad pro návrat by měl mít rozpoznatelné harmonizované bezpečnostní prvky. Měly by se proto na něj vztahovat bezpečnostní prvky a technické specifikace obsažené v nařízení Rady (ES) č. 333/2002 (4). |
| --- | --- |

(11)

Obsah a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat by měly být harmonizovány za účelem zajištění vysokých technických a bezpečnostních norem, zejména pokud jde o ochranu proti padělání a pozměňování. Evropský cestovní doklad pro návrat by měl mít rozpoznatelné harmonizované bezpečnostní prvky. Měly by se proto na něj vztahovat bezpečnostní prvky a technické specifikace obsažené v nařízení Rady (ES) č. 333/2002 (4).

| (12) | Za účelem změny některých jiných než podstatných prvků vzoru evropského cestovního dokladu pro návrat by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(12)

Za účelem změny některých jiných než podstatných prvků vzoru evropského cestovního dokladu pro návrat by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (13) | Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (6). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (6).

| (14) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (7), navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu se článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (7), navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu se článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (15) | V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (8); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Dále v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(15)

V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (8); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Dále v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (16) | V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (9); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Dále v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(16)

V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (9); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Dále v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (17) | Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES (11). |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES (11).

| (18) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (12), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (13). |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (12), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (13).

| (19) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (14), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (15). |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (14), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (15).

| (20) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu účinků zamýšlené činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(20)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu účinků zamýšlené činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (21) | Za účelem stanovení jednotných podmínek a zajištění jasnosti pojmů je vhodné přijmout tento akt ve formě nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Za účelem stanovení jednotných podmínek a zajištění jasnosti pojmů je vhodné přijmout tento akt ve formě nařízení.

| (22) | Členské státy by měly dodržovat své příslušné závazky vyplývající z mezinárodního práva a práva Unie, především z Listiny základních práv Evropské unie, konkrétně právo na ochranu v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání podle článku 19 Listiny a povinnost uvedenou v čl. 24 odst. 2 Listiny. |
| --- | --- |

(22)

Členské státy by měly dodržovat své příslušné závazky vyplývající z mezinárodního práva a práva Unie, především z Listiny základních práv Evropské unie, konkrétně právo na ochranu v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání podle článku 19 Listiny a povinnost uvedenou v čl. 24 odst. 2 Listiny.

| (23) | Doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994 by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(23)

Doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994 by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí jednotný evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (dále jen „evropský cestovní doklad pro návrat“), zejména jeho formát, bezpečnostní prvky a technické specifikace.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „státním příslušníkem třetí země“ státní příslušník třetí země ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2008/115/ES; |
| --- | --- |

1)

„státním příslušníkem třetí země“ státní příslušník třetí země ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2008/115/ES;

| 2) | „návratem“ navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2008/115/ES; |
| --- | --- |

2)

„návratem“ navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2008/115/ES;

| 3) | „rozhodnutím o navrácení“ rozhodnutí o navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice 2008/115/ES. |
| --- | --- |

3)

„rozhodnutím o navrácení“ rozhodnutí o navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice 2008/115/ES.

Článek 3

Evropský cestovní doklad pro návrat

1.   Formát evropského cestovního dokladu pro návrat odpovídá vzoru uvedenému v příloze. Evropský cestovní doklad pro návrat obsahuje tyto informace:

| a) | jméno, příjmení, datum narození, pohlaví, státní příslušnost, zvláštní znamení a adresu státního příslušníka třetí země ve třetí zemi návratu, je-li známa; |
| --- | --- |

a)

jméno, příjmení, datum narození, pohlaví, státní příslušnost, zvláštní znamení a adresu státního příslušníka třetí země ve třetí zemi návratu, je-li známa;

| b) | fotografii státního příslušníka třetí země; |
| --- | --- |

b)

fotografii státního příslušníka třetí země;

| c) | vydávající orgán, datum a místo vydání a dobu platnosti; |
| --- | --- |

c)

vydávající orgán, datum a místo vydání a dobu platnosti;

| d) | informace o odjezdu a příjezdu. |
| --- | --- |

d)

informace o odjezdu a příjezdu.

2.   Evropský cestovní doklad pro návrat se vydává v jednom nebo více úředních jazycích členského státu, který vydává rozhodnutí o navrácení, a v případě potřeby se poskytuje v angličtině a francouzštině.

3.   Evropský cestovní doklad pro návrat je platný pro jednu cestu až do okamžiku příjezdu do třetí země návratu státního příslušníka třetí země, na nějž se vztahuje rozhodnutí o navrácení vydané členským státem.

4.   K evropskému cestovnímu dokladu pro návrat lze případně připojit doplňující dokumenty nutné pro návrat státních příslušníků třetích zemí.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6 za účelem změny formátu evropského cestovního dokladu pro návrat.

Článek 4

Technické specifikace

1.   Bezpečnostní prvky a technické specifikace evropského cestovního dokladu pro návrat jsou stanoveny v článku 2 nařízení (ES) č. 333/2002.

2.   Členské státy zašlou Komisi a ostatním členským státům vzorový exemplář evropského cestovního dokladu pro návrat vyhotovený v souladu s tímto nařízením.

Článek 5

Poplatky za vydání dokladu

Evropský cestovní doklad pro návrat se státním příslušníkům třetích zemí vydává bezplatně.

Článek 6

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 5 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne 7. prosince 2016.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 7

Zrušení

Doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994 se zrušuje.

Článek 8

Přezkum a podávání zpráv

Do 8. prosince 2018 Komise přezkoumá, zda je toto nařízení účinně uplatňováno. Přezkum tohoto nařízení bude zapracován do hodnocení podle článku 19 směrnice 2008/115/ES.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 8. dubna 2017.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 26. října 2016.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

I. LESAY

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. září 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 13. října 2016.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 30. listopadu 1994 o přijetí standardního cestovního dokladu pro vyhoštění státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. C 274, 19.9.1996, s. 18).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 333/2002 ze dne 18. února 2002 o jednotném vzoru formulářů pro připojení víza uděleného členskými státy držitelům cestovních dokladů, které nejsou uznávány členským státem, který formulář vydal (Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 4).

4

(5)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

7

(8)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

8

acquis

(9)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

9

acquis

(10)  
  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

10

(11)  Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).

11

acquis

(12)  
  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

12

(13)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

13

acquis

(14)  
  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

14

(15)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst L 160, 18.6.2011, s. 19).

15

acquis

---

PŘÍLOHA

Image 1

Název členského státu

Evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí

Vydávající orgán:

Doklad číslo:

Platí pro jednu cestu

z:

do:

Jméno (jména):

Příjmení:

Datum narození:

Pohlaví:

Státní příslušnost(i):

Zvláštní znamení:

Adresa v zemi návratu (je-li známa):

Vydán v:

Datum:

Podpis:

FOTO

RAZÍTKO

---

| 17.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/20

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/1954

ze dne 26. října 2016,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1365/2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí Komisi k přijímání určitých opatření

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku vstupu Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) v platnost je třeba určité pravomoci svěřené Komisi uvést do souladu s články 290 a 291 Smlouvy. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku vstupu Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) v platnost je třeba určité pravomoci svěřené Komisi uvést do souladu s články 290 a 291 Smlouvy.

| (2) | V souvislosti s přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (2) se Komise prohlášením (3) zavázala přezkoumat s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě ty legislativní akty, které nebyly před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost upraveny v souladu s regulativním postupem s kontrolou. |
| --- | --- |

(2)

V souvislosti s přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (2) se Komise prohlášením (3) zavázala přezkoumat s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě ty legislativní akty, které nebyly před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost upraveny v souladu s regulativním postupem s kontrolou.

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1365/2006 (4) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých jeho ustanovení. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1365/2006 (4) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých jeho ustanovení.

| (4) | Za účelem přizpůsobení nařízení (ES) č. 1365/2006 článkům 290 a 291 Smlouvy by prováděcí pravomoci, které nařízení Komisi svěřuje, měly být nahrazeny pravomocí přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. |
| --- | --- |

(4)

Za účelem přizpůsobení nařízení (ES) č. 1365/2006 článkům 290 a 291 Smlouvy by prováděcí pravomoci, které nařízení Komisi svěřuje, měly být nahrazeny pravomocí přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty.

| (5) | Pokud jde o nařízení (ES) č. 1365/2006, měla by být za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje a změn definic přijatých na mezinárodní úrovni na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změnu uvedeného nařízení zvýšením prahu na více než 1 000 000 tun pro statistické pokrytí vnitrozemské vodní dopravy, úpravou definic nebo stanovením nových definic i úpravou obsahu příloh nařízení (ES) č. 1365/2006 za účelem zohlednění změn kódů a nomenklatury na mezinárodní úrovni nebo v příslušných legislativních aktech Unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla patřičné konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o nařízení (ES) č. 1365/2006, měla by být za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje a změn definic přijatých na mezinárodní úrovni na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změnu uvedeného nařízení zvýšením prahu na více než 1 000 000 tun pro statistické pokrytí vnitrozemské vodní dopravy, úpravou definic nebo stanovením nových definic i úpravou obsahu příloh nařízení (ES) č. 1365/2006 za účelem zohlednění změn kódů a nomenklatury na mezinárodní úrovni nebo v příslušných legislativních aktech Unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla patřičné konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (6) | Komise by měla zajistit, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty. |
| --- | --- |

(6)

Komise by měla zajistit, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.

| (7) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1365/2006 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci umožňující jí přijímat způsoby předávání údajů, včetně norem pro výměnu údajů, způsoby šíření výsledků Komisí (Eurostatem) a rovněž vypracovat a zveřejňovat metodické požadavky a kritéria, jejichž cílem je zajistit kvalitu poskytovaných údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1365/2006 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci umožňující jí přijímat způsoby předávání údajů, včetně norem pro výměnu údajů, způsoby šíření výsledků Komisí (Eurostatem) a rovněž vypracovat a zveřejňovat metodické požadavky a kritéria, jejichž cílem je zajistit kvalitu poskytovaných údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (8) | V souladu se zásadou proporcionality je pro dosažení základního cíle, který spočívá v uvedení pravomocí svěřených Komisi do souladu s články 290 a 291 Smlouvy, nutné a vhodné stanovit pravidla pro dosažení tohoto souladu v oblasti dopravních statistik. Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(8)

V souladu se zásadou proporcionality je pro dosažení základního cíle, který spočívá v uvedení pravomocí svěřených Komisi do souladu s články 290 a 291 Smlouvy, nutné a vhodné stanovit pravidla pro dosažení tohoto souladu v oblasti dopravních statistik. Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.

| (9) | Je nezbytné, aby Komise zajistila provedení pilotních studií o dostupnosti statistických údajů týkajících se osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.
  Unie by měla přispívat na náklady na provedení těchto pilotních studií. Tento příspěvek by měl být poskytnut ve formě grantů udělovaných národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (6) a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7). |
| --- | --- |

(9)

Je nezbytné, aby Komise zajistila provedení pilotních studií o dostupnosti statistických údajů týkajících se osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.

Unie by měla přispívat na náklady na provedení těchto pilotních studií. Tento příspěvek by měl být poskytnut ve formě grantů udělovaných národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (6) a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7).

| (10) | V zájmu zajištění právní jistoty nejsou tímto nařízením dotčeny postupy pro přijímání opatření, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu zajištění právní jistoty nejsou tímto nařízením dotčeny postupy pro přijímání opatření, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost.

| (11) | Nařízení (ES) č. 1365/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(11)

Nařízení (ES) č. 1365/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1365/2006 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „5.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9 pokud jde o změny odstavce 2 tohoto článku zvýšením prahu v něm uvedeného pro statistické pokrytí vnitrozemské vodní dopravy za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje. Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (*1).


  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).“
  " |
| --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9 pokud jde o změny odstavce 2 tohoto článku zvýšením prahu v něm uvedeného pro statistické pokrytí vnitrozemské vodní dopravy za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje. Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (*1).

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).“
  "

*1

| 2) | V článku 3 se doplňují nové pododstavce, který znějí:
  „Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 9, pokud jde o změny tohoto článku úpravou definic v něm obsažených nebo stanovením nových definic za účelem zohlednění příslušných definic změněných nebo přijatých na mezinárodní úrovni.
  Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 3 se doplňují nové pododstavce, který znějí:

„Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 9, pokud jde o změny tohoto článku úpravou definic v něm obsažených nebo stanovením nových definic za účelem zohlednění příslušných definic změněných nebo přijatých na mezinárodní úrovni.

Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009.“

| 3) | V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „4.   Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, pokud jde o změnu příloh tak, aby odrážely změny kódů a nomenklatury na mezinárodní úrovni nebo v příslušných legislativních aktech Unie. Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.   Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, pokud jde o změnu příloh tak, aby odrážely změny kódů a nomenklatury na mezinárodní úrovni nebo v příslušných legislativních aktech Unie. Při výkonu této pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou zátěž pro členské státy či respondenty. Kromě toho Komise statistická opatření stanovená těmito akty v přenesené pravomoci řádně odůvodní a ve vhodných případech použije analýzy efektivity nákladů, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracovávání, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009.“

| 4) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 4a
  Pilotní studie

  1.   Do 8. prosince 2018 vypracuje Komise ve spolupráci s členskými státy vhodnou metodiku pro sestavování statistiky osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.


  2.   Do 8. prosince 2019 zahájí Komise dobrovolné pilotní studie prováděné členskými státy, jež poskytnou údaje v rámci oblasti působnosti tohoto nařízení ohledně dostupnosti statistických údajů týkajících se osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb. Účelem těchto pilotních studií je vyhodnotit proveditelnost sběru údajů, náklady související se sběrem údajů a následnou kvalitu statistik.


  3.   Do 8. prosince 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění pilotních studií. V závislosti na výsledcích této zprávy Komise v přiměřené lhůtě předloží Evropskému parlamentu a Radě případný legislativní návrh na změnu tohoto nařízení, pokud jde o statistiky osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.


  4.   Na financování pilotních studií se ve vhodných případech a se zřetelem k přidané hodnotě z hlediska Unie poskytne příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie.“ |
| --- | --- |

4)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 4a

Pilotní studie

1.   Do 8. prosince 2018 vypracuje Komise ve spolupráci s členskými státy vhodnou metodiku pro sestavování statistiky osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.

2.   Do 8. prosince 2019 zahájí Komise dobrovolné pilotní studie prováděné členskými státy, jež poskytnou údaje v rámci oblasti působnosti tohoto nařízení ohledně dostupnosti statistických údajů týkajících se osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb. Účelem těchto pilotních studií je vyhodnotit proveditelnost sběru údajů, náklady související se sběrem údajů a následnou kvalitu statistik.

3.   Do 8. prosince 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění pilotních studií. V závislosti na výsledcích této zprávy Komise v přiměřené lhůtě předloží Evropskému parlamentu a Radě případný legislativní návrh na změnu tohoto nařízení, pokud jde o statistiky osobní přepravy po vnitrozemských vodních cestách, včetně prostřednictvím přeshraničních dopravních služeb.

4.   Na financování pilotních studií se ve vhodných případech a se zřetelem k přidané hodnotě z hlediska Unie poskytne příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie.“

| 5) | V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro předávání údajů Komisi (Eurostatu), včetně norem pro výměnu údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro předávání údajů Komisi (Eurostatu), včetně norem pro výměnu údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“

| 6) | V článku 6 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví způsoby šíření výsledků. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 6 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví způsoby šíření výsledků. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“

| 7) | V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví metodické požadavky a kritéria, jejichž cílem je zajistit kvalitu získaných údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví metodické požadavky a kritéria, jejichž cílem je zajistit kvalitu získaných údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“

| 8) | V článku 7 se doplňují nové odstavce, které znějí:

  „4.   Pro účely tohoto nařízení se na předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.


  5.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné podmínky, strukturu, periodicitu a srovnatelnost prvků zpráv o kvalitě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 7 se doplňují nové odstavce, které znějí:

„4.   Pro účely tohoto nařízení se na předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

5.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné podmínky, strukturu, periodicitu a srovnatelnost prvků zpráv o kvalitě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.“

| 9) | Článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Článek 8
  Zpráva o uplatňování
  Do 31. prosince 2020 a poté každých pět let předloží Komise po konzultaci s Výborem pro Evropský statistický systém Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o dalším vývoji.
  V této zprávě Komise zohlední relevantní informace poskytnuté členskými státy ohledně možných zlepšení a ohledně potřeb uživatelů. Tato zpráva zejména:






  a) | posoudí výhody plynoucí Unii, členským státům a poskytovatelům a uživatelům statistických informací z vypracovaných statistik v poměru k nákladům na ně; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Zpráva o uplatňování

Do 31. prosince 2020 a poté každých pět let předloží Komise po konzultaci s Výborem pro Evropský statistický systém Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o dalším vývoji.

V této zprávě Komise zohlední relevantní informace poskytnuté členskými státy ohledně možných zlepšení a ohledně potřeb uživatelů. Tato zpráva zejména:

a)

posoudí výhody plynoucí Unii, členským státům a poskytovatelům a uživatelům statistických informací z vypracovaných statistik v poměru k nákladům na ně;

| b) | posoudí kvalitu předávaných údajů a používané metody shromažďování údajů.“ |
| --- | --- |

b)

posoudí kvalitu předávaných údajů a používané metody shromažďování údajů.“

| 10) | Článek 9 se nahrazuje tímto:

  „Článek 9
  Výkon přenesené pravomoci

  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.


  2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, článku 3 a čl. 4 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 7. prosince 2016. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.


  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, článku 3 a čl. 4 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.


  4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*2).


  5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.


  6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, článku 3 nebo čl. 4 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.



  (*2)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“
  " |
| --- | --- |

10)

Článek 9 se nahrazuje tímto:

„Článek 9

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, článku 3 a čl. 4 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 7. prosince 2016. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, článku 3 a čl. 4 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*2).

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, článku 3 nebo čl. 4 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

(*2)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“
  "

*2

| 11) | Článek 10 se nahrazuje tímto:

  „Článek 10
  Postup projednávání ve výboru

  1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém, zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*3).


  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.



  (*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  " |
| --- | --- |

11)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém, zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*3).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  "

*3

| 12) | Příloha G se zrušuje. |
| --- | --- |

12)

Příloha G se zrušuje.

Článek 2

Tímto nařízením nejsou dotčeny postupy pro přijímání opatření podle nařízení (ES) č. 1365/2006, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny, před vstupem tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 26. října 2016.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

I. LESAY

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. března 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 18. července 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. října 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

2

(3)  
  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 19.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1365/2006 ze dne 6. září 2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách a o zrušení směrnice Rady 80/1119/EHS (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 1).

4

(5)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

Opravy

| 17.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/25

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES

(
  Úřední věstník Evropské unie L 158 ze dne 27. května 2014
  )

Strana 28, čl. 23 odst. 5:

místo:

„Pokud závěr členského státu zpravodaje v souvislosti s významnou změnou aspektů, na které se vztahuje část I hodnotící zprávy, je, že významná změna je nepřijatelná, tento závěr se považuje za závěr dotčeného členského státu.“,

má být:

„Pokud závěr členského státu zpravodaje v souvislosti s významnou změnou aspektů, na které se vztahuje část I hodnotící zprávy, je, že významná změna je nepřijatelná, tento závěr se považuje za závěr všech dotčených členských států.“

---