# Euroopa Liidu L 351/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 351 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik22. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 351

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik22. detsember 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/2326, 21. oktoober 2015, riigiabi SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Luksemburg andis Fiatile
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7152 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/2327, 5. juuli 2016, mis käsitleb riigiabi SA. 19864 – 2014/C (endine 2009/NN54), mida on andnud Belgia IRISi võrku kuuluvate pealinna Brüsseli piirkonna avalik-õiguslike haiglate rahastamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4051 all)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/2326, 21. oktoober 2015, riigiabi SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Luksemburg andis Fiatile
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7152 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7152 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/2327, 5. juuli 2016, mis käsitleb riigiabi SA. 19864 – 2014/C (endine 2009/NN54), mida on andnud Belgia IRISi võrku kuuluvate pealinna Brüsseli piirkonna avalik-õiguslike haiglate rahastamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4051 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4051 all)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 22.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/2326,

21. oktoober 2015,

riigiabi SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Luksemburg andis Fiatile

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7152 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 19. juuni 2013. aasta kirjaga edastas komisjon Luksemburgile teabenõude, mis hõlmas üksikasjalikku teavet liikmesriigi tavade kohta maksuotsuste (3) valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

19. juuni 2013. aasta kirjaga edastas komisjon Luksemburgile teabenõude, mis hõlmas üksikasjalikku teavet liikmesriigi tavade kohta maksuotsuste (3) valdkonnas.

3

| (2) | 17. juuli 2013. aasta kirjaga andsid Luksemburgi ametiasutused üldise vastuse ning esitasid osa nõutud teabest. Eeskätt sisaldas nende vastus kirjeldust, milles selgitati õiguslikke põhimõtteid ja riiklikke eeskirju, mis on Luksemburgi maksuameti (otseste maksude osakonna) jaoks siduvad seoses ettevõtete maksustamise kohta tehtavate eelotsustega („maksuotsused“ (4)) ning vastuses selgitati sellise otsuse saamiseks kohaldatavat menetlust ja maksukohustuslase esitatavaid andmeid ning täpsustati, kas maksuameti vastuvõetud maksuotsused kuuluvad avaldamisele või mitte. Luksemburgi ametiasutused ei vastanud komisjoni nõudele esitada nimekiri 2010., 2011. ja 2012. aastal maksuameti tehtud maksuotsuste kohta, samuti ei esitanud nad muud olulist teavet, nagu kõnealuste maksuotsustega hõlmatud äriühingute nimed, nende tegevusvaldkond, maksuotsuste kuupäevad ja kestus ning maksuotsustega hõlmatavate tehingute liik. |
| --- | --- |

(2)

17. juuli 2013. aasta kirjaga andsid Luksemburgi ametiasutused üldise vastuse ning esitasid osa nõutud teabest. Eeskätt sisaldas nende vastus kirjeldust, milles selgitati õiguslikke põhimõtteid ja riiklikke eeskirju, mis on Luksemburgi maksuameti (otseste maksude osakonna) jaoks siduvad seoses ettevõtete maksustamise kohta tehtavate eelotsustega („maksuotsused“ (4)) ning vastuses selgitati sellise otsuse saamiseks kohaldatavat menetlust ja maksukohustuslase esitatavaid andmeid ning täpsustati, kas maksuameti vastuvõetud maksuotsused kuuluvad avaldamisele või mitte. Luksemburgi ametiasutused ei vastanud komisjoni nõudele esitada nimekiri 2010., 2011. ja 2012. aastal maksuameti tehtud maksuotsuste kohta, samuti ei esitanud nad muud olulist teavet, nagu kõnealuste maksuotsustega hõlmatud äriühingute nimed, nende tegevusvaldkond, maksuotsuste kuupäevad ja kestus ning maksuotsustega hõlmatavate tehingute liik.

4

| (3) | 30. augusti 2013. aasta kirjaga saatis komisjon Luksemburgi ametiasutustele meeldetuletuse seoses nõudega esitada nimekiri 2010., 2011. ja 2012. aastal tehtud maksuotsuste kohta (5). |
| --- | --- |

(3)

30. augusti 2013. aasta kirjaga saatis komisjon Luksemburgi ametiasutustele meeldetuletuse seoses nõudega esitada nimekiri 2010., 2011. ja 2012. aastal tehtud maksuotsuste kohta (5).

5

| (4) | 20. ja 23. septembri 2013. aasta kirjadega väljendasid Luksemburgi ametiasutused kahetsust, et teatav komisjoni teabenõudega seotud teave on avaldatud ajakirjanduses. Lisaks sellele vaidlustasid nad komisjoni teabenõude õigusliku aluse. |
| --- | --- |

(4)

20. ja 23. septembri 2013. aasta kirjadega väljendasid Luksemburgi ametiasutused kahetsust, et teatav komisjoni teabenõudega seotud teave on avaldatud ajakirjanduses. Lisaks sellele vaidlustasid nad komisjoni teabenõude õigusliku aluse.

| (5) | 2. oktoobri 2013. aasta kirjaga vastas komisjon Luksemburgi ametiasutustele, tuues välja õigusliku aluse, mis võimaldab tal alustada Luksemburgi maksuotsuste valdkonnas kohaldatavate tavade suhtes omal initsiatiivil uurimist, ning määras uue tähtaja maksuotsuste nimekirja esitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

2. oktoobri 2013. aasta kirjaga vastas komisjon Luksemburgi ametiasutustele, tuues välja õigusliku aluse, mis võimaldab tal alustada Luksemburgi maksuotsuste valdkonnas kohaldatavate tavade suhtes omal initsiatiivil uurimist, ning määras uue tähtaja maksuotsuste nimekirja esitamiseks.

| (6) | 11. oktoobril 2013 toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kohtumine. Sama aasta 14. oktoobril väljendasid Luksemburgi ametiasutused oma kirjas kahtlust selle üle, et komisjoni osutatud õiguslik alus võimaldab põhjendada nõutud teabe laiaulatuslikku ja üldist laadi. Komisjon esitas oma vastuse 15. oktoobri 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

11. oktoobril 2013 toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kohtumine. Sama aasta 14. oktoobril väljendasid Luksemburgi ametiasutused oma kirjas kahtlust selle üle, et komisjoni osutatud õiguslik alus võimaldab põhjendada nõutud teabe laiaulatuslikku ja üldist laadi. Komisjon esitas oma vastuse 15. oktoobri 2013. aasta kirjaga.

| (7) | Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni vahel leidis aset uus kirjavahetus (Luksemburgi 11. novembri ja 2. detsembri 2013. aasta kirjad ning komisjoni 14. novembri ja 12. detsembri 2013. aasta kirjad), milles Luksemburgi ametiasutused selgitasid, et seoses uue valitsuse moodustamisega ei ole neil võimalik teabenõudele vastata. Sellega seoses pikendas komisjon vastamise tähtaega kuni 15. jaanuarini 2014, täpsustades oma kahes kirjas, et ta võib olla sunnitud väljastama teabe esitamise korralduse, kui teabenõue jääb vastamata. |
| --- | --- |

(7)

Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni vahel leidis aset uus kirjavahetus (Luksemburgi 11. novembri ja 2. detsembri 2013. aasta kirjad ning komisjoni 14. novembri ja 12. detsembri 2013. aasta kirjad), milles Luksemburgi ametiasutused selgitasid, et seoses uue valitsuse moodustamisega ei ole neil võimalik teabenõudele vastata. Sellega seoses pikendas komisjon vastamise tähtaega kuni 15. jaanuarini 2014, täpsustades oma kahes kirjas, et ta võib olla sunnitud väljastama teabe esitamise korralduse, kui teabenõue jääb vastamata.

| (8) | 15. jaanuari 2014. aasta kirjaga esitasid Luksemburgi ametiasutused 22 maksuotsust, mis hõlmasid ajavahemikku 2010–2013, kuid maksukohustuslaste nimed olid neist dokumentidest eemaldatud. Luksemburgi ametiasutuste väitel olid need 22 maksuotsust, millest üks hõlmas siirdehindade eelkokkulepet, mis oli adresseeritud äriühingule „FFT“ („FFT eelkokkulepe“ või „vaidlusalune maksuotsus“), Luksemburgi kohaldatud maksuotsuste menetluse seisukohalt esinduslikud. |
| --- | --- |

(8)

15. jaanuari 2014. aasta kirjaga esitasid Luksemburgi ametiasutused 22 maksuotsust, mis hõlmasid ajavahemikku 2010–2013, kuid maksukohustuslaste nimed olid neist dokumentidest eemaldatud. Luksemburgi ametiasutuste väitel olid need 22 maksuotsust, millest üks hõlmas siirdehindade eelkokkulepet, mis oli adresseeritud äriühingule „FFT“ („FFT eelkokkulepe“ või „vaidlusalune maksuotsus“), Luksemburgi kohaldatud maksuotsuste menetluse seisukohalt esinduslikud.

| (9) | FFT eelkokkulepe hõlmas järgmisi dokumente (6):






  a) | [maksunõustaja] (*1)14. märtsi 2012. aasta kiri tema kliendi FFT nimel, mis hõlmas Luksemburgi maksuametile esitatud taotlust siirdehindade kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- | --- |

(9)

FFT eelkokkulepe hõlmas järgmisi dokumente (6):

6

a)

[maksunõustaja] (*1)14. märtsi 2012. aasta kiri tema kliendi FFT nimel, mis hõlmas Luksemburgi maksuametile esitatud taotlust siirdehindade kokkuleppe sõlmimiseks;

*1

| b) | siirdehindade valdkonda käsitlev aruanne, mis hõlmab siirdehindade analüüsi ja mille on koostanud maksunõustaja FFT eelkokkuleppe toetuseks („siirdehindade aruanne“); |
| --- | --- |

b)

siirdehindade valdkonda käsitlev aruanne, mis hõlmab siirdehindade analüüsi ja mille on koostanud maksunõustaja FFT eelkokkuleppe toetuseks („siirdehindade aruanne“);

| c) | Luksemburgi maksuameti 3. septembri 2012. aasta kiri, millega maksuamet nõustub maksunõustaja ettepanekus sisalduva siirdehindade kokkuleppega. |
| --- | --- |

c)

Luksemburgi maksuameti 3. septembri 2012. aasta kiri, millega maksuamet nõustub maksunõustaja ettepanekus sisalduva siirdehindade kokkuleppega.

| (10) | 7. märtsi 2014. aasta kirjaga palus komisjon Luksemburgi ametiasutustel kinnitada, et FFT eelkokkuleppes nimetatud maksukohustuslase FFT näol on tegemist ettevõttega „Fiat Finance and Trade Ltd“. Komisjon märkis esitatud andmete põhjal ühtlasi, et ta ei saa välistada, et FFT eelkokkuleppe näol on tegemist FFT-le antud riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobimatu. Komisjon palus Luksemburgi ametiasutustel esitada FFT eelkokkuleppe hindamiseks täiendavat vajalikku teavet. Kuivõrd Luksemburgi ametiasutused ei vastanud sellele kirjale, saatis komisjon 7. aprillil 2014 vastavasisulise meeldetuletuse (7). |
| --- | --- |

(10)

7. märtsi 2014. aasta kirjaga palus komisjon Luksemburgi ametiasutustel kinnitada, et FFT eelkokkuleppes nimetatud maksukohustuslase FFT näol on tegemist ettevõttega „Fiat Finance and Trade Ltd“. Komisjon märkis esitatud andmete põhjal ühtlasi, et ta ei saa välistada, et FFT eelkokkuleppe näol on tegemist FFT-le antud riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobimatu. Komisjon palus Luksemburgi ametiasutustel esitada FFT eelkokkuleppe hindamiseks täiendavat vajalikku teavet. Kuivõrd Luksemburgi ametiasutused ei vastanud sellele kirjale, saatis komisjon 7. aprillil 2014 vastavasisulise meeldetuletuse (7).

7

| (11) | 24. aprillil 2014 vastasid Luksemburgi ametiasutused 7. märtsi 2014. aasta kirjale ja kinnitasid, et neil ei ole mingit kasulikku täiendavat teavet seoses FFT eelkokkuleppe hindamisega. Seoses küsimusega, kas „FFT“ näol on tegemist ettevõttega Fiat Finance and Trade Ltd, osutasid Luksemburgi ametiasutused Luksemburgi õigussüsteemi konfidentsiaalsussätetele ja väitsid, et need sätted ei võimalda neil kinnitada kõnealuse maksukohustuslase identiteeti. |
| --- | --- |

(11)

24. aprillil 2014 vastasid Luksemburgi ametiasutused 7. märtsi 2014. aasta kirjale ja kinnitasid, et neil ei ole mingit kasulikku täiendavat teavet seoses FFT eelkokkuleppe hindamisega. Seoses küsimusega, kas „FFT“ näol on tegemist ettevõttega Fiat Finance and Trade Ltd, osutasid Luksemburgi ametiasutused Luksemburgi õigussüsteemi konfidentsiaalsussätetele ja väitsid, et need sätted ei võimalda neil kinnitada kõnealuse maksukohustuslase identiteeti.

| (12) | 24. märtsil 2014 võttis komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (8) artikli 10 alusel vastu teabe esitamise korralduse ning nõudis Luksemburgi ametiasutustelt põhjenduses 2 osutatud maksuotsuste nimekirja esitamist. |
| --- | --- |

(12)

24. märtsil 2014 võttis komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (8) artikli 10 alusel vastu teabe esitamise korralduse ning nõudis Luksemburgi ametiasutustelt põhjenduses 2 osutatud maksuotsuste nimekirja esitamist.

8

| (13) | 11. juuni 2014. aasta otsusega algatas komisjon seoses FFT eelkokkuleppega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse („menetluse algatamise otsus“) (9). Menetluse algatamise otsusele oli lisatud teabe väljastamist kohustav otsus („korralduse tegemise otsus“), millega pandi Luksemburgile kohustus esitada ühe kuu jooksul alates kõnealusest otsusest teatamisest kõik dokumendid ja andmed ning kogu teabe, mis võimaldab komisjonil teha otsuse väidetava abi kohta ning abi olemasolu korral määrata kindlaks, kas see abi on siseturuga kokkusobiv. Eeskätt nõudis komisjon, et Luksemburg kinnitaks meetmest kasusaaja identiteeti. |
| --- | --- |

(13)

11. juuni 2014. aasta otsusega algatas komisjon seoses FFT eelkokkuleppega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse („menetluse algatamise otsus“) (9). Menetluse algatamise otsusele oli lisatud teabe väljastamist kohustav otsus („korralduse tegemise otsus“), millega pandi Luksemburgile kohustus esitada ühe kuu jooksul alates kõnealusest otsusest teatamisest kõik dokumendid ja andmed ning kogu teabe, mis võimaldab komisjonil teha otsuse väidetava abi kohta ning abi olemasolu korral määrata kindlaks, kas see abi on siseturuga kokkusobiv. Eeskätt nõudis komisjon, et Luksemburg kinnitaks meetmest kasusaaja identiteeti.

9

| (14) | 14. juuli 2014. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Luksemburg väitis ühtlasi, et kuivõrd komisjon ei suutnud riigiabi olemasolu tõendada, ei pea Luksemburg vastama menetluse algatamise otsuses ja korralduse tegemise otsuses esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(14)

14. juuli 2014. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Luksemburg väitis ühtlasi, et kuivõrd komisjon ei suutnud riigiabi olemasolu tõendada, ei pea Luksemburg vastama menetluse algatamise otsuses ja korralduse tegemise otsuses esitatud küsimustele.

| (15) | 14. augusti 2014. aasta kirjaga palus komisjon Luksemburgi esitada talle puuduv teave, millele osutatakse menetluse algatamise otsuses ja teabe esitamise korralduses. Komisjon küsis Luksemburgilt samuti nõusolekut pöörduda määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a alusel otse FFT poole, et saada vastused vastamata küsimustele. |
| --- | --- |

(15)

14. augusti 2014. aasta kirjaga palus komisjon Luksemburgi esitada talle puuduv teave, millele osutatakse menetluse algatamise otsuses ja teabe esitamise korralduses. Komisjon küsis Luksemburgilt samuti nõusolekut pöörduda määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a alusel otse FFT poole, et saada vastused vastamata küsimustele.

| (16) | 3. septembril 2014 vastas Luksemburg osaliselt seni vastamata küsimustele ja märkis, et osa nõutud andmete näol on tegemist FFT ärisaladustega, mille avaldamiseks Luksemburgil ei ole õigust. Lisaks sellele kinnitas Luksemburg, et FFT näol on tegemist ettevõttega Fiat Finance and Trade Ltd., ja andis komisjonile loa esitada küsimused otse FFT-le. |
| --- | --- |

(16)

3. septembril 2014 vastas Luksemburg osaliselt seni vastamata küsimustele ja märkis, et osa nõutud andmete näol on tegemist FFT ärisaladustega, mille avaldamiseks Luksemburgil ei ole õigust. Lisaks sellele kinnitas Luksemburg, et FFT näol on tegemist ettevõttega Fiat Finance and Trade Ltd., ja andis komisjonile loa esitada küsimused otse FFT-le.

| (17) | 17. oktoobril 2014 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (10). Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. Komisjon sai FFT märkused 30. oktoobri 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(17)

17. oktoobril 2014 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (10). Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. Komisjon sai FFT märkused 30. oktoobri 2014. aasta kirjaga.

Euroopa Liidu Teatajas

10

| (18) | 22. detsembril 2014 esitas Luksemburg maksuotsustest kasusaajate nimekirja, mille kohta komisjon oli 19. juuni 2013. aasta kirjaga esitanud teabenõude. Selles nimekirjas olid esitatud Luksemburgi maksuameti 2010., 2011. ja 2012. aastal tehtud maksuotsused. |
| --- | --- |

(18)

22. detsembril 2014 esitas Luksemburg maksuotsustest kasusaajate nimekirja, mille kohta komisjon oli 19. juuni 2013. aasta kirjaga esitanud teabenõude. Selles nimekirjas olid esitatud Luksemburgi maksuameti 2010., 2011. ja 2012. aastal tehtud maksuotsused.

| (19) | 5. jaanuari 2015. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma kommentaarid menetluse algatamise otsust käsitlevate märkuste kohta. |
| --- | --- |

(19)

5. jaanuari 2015. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma kommentaarid menetluse algatamise otsust käsitlevate märkuste kohta.

| (20) | 12. veebruaril 2015 võttis komisjon vastu otsuse, millega teavitati Luksemburgi, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a kohaselt on komisjon tuvastanud, et vaidlusaluseid maksuotsuseid hõlmav ametlik uurimismenetlus ei ole siiani tõhusalt toiminud. Sellel alusel ja pärast Luksemburgilt saadud luba (11) sai komisjon suunata oma küsimused otse FFT-le. |
| --- | --- |

(20)

12. veebruaril 2015 võttis komisjon vastu otsuse, millega teavitati Luksemburgi, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a kohaselt on komisjon tuvastanud, et vaidlusaluseid maksuotsuseid hõlmav ametlik uurimismenetlus ei ole siiani tõhusalt toiminud. Sellel alusel ja pärast Luksemburgilt saadud luba (11) sai komisjon suunata oma küsimused otse FFT-le.

11

| (21) | 20. veebruari 2015. aasta kirjadega edastas komisjon Luksemburgile ja FFT-le teabenõude. FFT-le saadetud teabenõude alus oli määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a lõige 6. |
| --- | --- |

(21)

20. veebruari 2015. aasta kirjadega edastas komisjon Luksemburgile ja FFT-le teabenõude. FFT-le saadetud teabenõude alus oli määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a lõige 6.

| (22) | 24. veebruari 2015. aasta kirjaga vastas Luksemburg komisjoni 12. veebruari 2015. aasta otsusele ning väljendas oma vastuses hämmingut kõnealuse juhtumiga seotud menetluse käigu üle ning avaldas kahtlust seoses menetluse ebatõhusust puudutava väitega, võttes arvesse teabe suurt mahtu, mille Luksemburg oli esitanud menetluse käigus komisjonile. |
| --- | --- |

(22)

24. veebruari 2015. aasta kirjaga vastas Luksemburg komisjoni 12. veebruari 2015. aasta otsusele ning väljendas oma vastuses hämmingut kõnealuse juhtumiga seotud menetluse käigu üle ning avaldas kahtlust seoses menetluse ebatõhusust puudutava väitega, võttes arvesse teabe suurt mahtu, mille Luksemburg oli esitanud menetluse käigus komisjonile.

| (23) | 26. veebruari ja 3. märtsi 2015. aasta e-kirjadega palus FFT selgitusi teabenõude kohta, paludes ühtlasi vastamiseks ajapikendust, mida komisjon 5. märtsi 2015. aasta e-kirjaga võimaldas. |
| --- | --- |

(23)

26. veebruari ja 3. märtsi 2015. aasta e-kirjadega palus FFT selgitusi teabenõude kohta, paludes ühtlasi vastamiseks ajapikendust, mida komisjon 5. märtsi 2015. aasta e-kirjaga võimaldas.

| (24) | Komisjon vastas Luksemburgi 24. veebruari 2015. aasta kirjale 5. märtsi 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon vastas Luksemburgi 24. veebruari 2015. aasta kirjale 5. märtsi 2015. aasta kirjaga.

| (25) | 23. märtsil 2015 (12) palus komisjon Luksemburgil vastuseks Luksemburgi 22. detsembril 2014 edastatud maksuotsuste nimekirjale esitada täiendavat teavet 2010., 2011. ja 2012. aasta maksuotsuste kohta. Eeskätt palus komisjon Luksemburgil täpsustada, millised maksuotsused olid seotud rahaliste vahendite haldamisega ja millised hõlmasid integreerimata või iseseisvaid äriühinguid. Komisjon palus Luksemburgil samuti edastada teatava arvu maksuotsuseid, mis hõlmasid konkreetsete äriühingute teatavaid kontserne. |
| --- | --- |

(25)

23. märtsil 2015 (12) palus komisjon Luksemburgil vastuseks Luksemburgi 22. detsembril 2014 edastatud maksuotsuste nimekirjale esitada täiendavat teavet 2010., 2011. ja 2012. aasta maksuotsuste kohta. Eeskätt palus komisjon Luksemburgil täpsustada, millised maksuotsused olid seotud rahaliste vahendite haldamisega ja millised hõlmasid integreerimata või iseseisvaid äriühinguid. Komisjon palus Luksemburgil samuti edastada teatava arvu maksuotsuseid, mis hõlmasid konkreetsete äriühingute teatavaid kontserne.

12

| (26) | Luksemburg vastas komisjoni 20. veebruari 2015. aasta teabenõudele 24. märtsi 2015. aasta kirjaga (13). |
| --- | --- |

(26)

Luksemburg vastas komisjoni 20. veebruari 2015. aasta teabenõudele 24. märtsi 2015. aasta kirjaga (13).

13

| (27) | FFT vastas komisjoni 20. veebruari 2015. aasta teabenõudele 31. märtsi 2015. aasta kirjaga. Vastus hõlmas muu hulgas Fiati kontserni suuniseid siirdehindade valdkonnas. |
| --- | --- |

(27)

FFT vastas komisjoni 20. veebruari 2015. aasta teabenõudele 31. märtsi 2015. aasta kirjaga. Vastus hõlmas muu hulgas Fiati kontserni suuniseid siirdehindade valdkonnas.

| (28) | 23. aprillil 2015 esitas Luksemburg täiendavat teavet 1 900 maksuotsuse kohta, mis hõlmasid ka 22. detsembri 2014. aasta vastuses esitatud otsuseid. Luksemburg märkis, et kolm loetletud maksuotsustest puudutasid rahaliste vahendite haldamist: kaks neist olid vastu võetud 2010. aastal ja üks 2011. aastal. 23. märtsil 2015 palus komisjon esitada kaks neist maksuotsustest, kuna need hõlmasid 23. märtsi 2015. aasta teabenõudes nimetatud äriühinguid. |
| --- | --- |

(28)

23. aprillil 2015 esitas Luksemburg täiendavat teavet 1 900 maksuotsuse kohta, mis hõlmasid ka 22. detsembri 2014. aasta vastuses esitatud otsuseid. Luksemburg märkis, et kolm loetletud maksuotsustest puudutasid rahaliste vahendite haldamist: kaks neist olid vastu võetud 2010. aastal ja üks 2011. aastal. 23. märtsil 2015 palus komisjon esitada kaks neist maksuotsustest, kuna need hõlmasid 23. märtsi 2015. aasta teabenõudes nimetatud äriühinguid.

| (29) | 27. aprillil 2015 toimus FFT, Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kohtumine. |
| --- | --- |

(29)

27. aprillil 2015 toimus FFT, Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kohtumine.

| (30) | 4. juunil 2015 esitas Luksemburg komisjoni 23. märtsil 2015 nõutud täiendava teabe 5 327 maksuotsuse kohta, mis hõlmasid ka 22. detsembri 2014. aasta vastuses loetletud otsuseid. Seejuures teatas Luksemburg, et veel kümme maksuotsust puudutasid rahaliste vahendite haldamist [...]. Täiendavalt esitati komisjonile 25. juunil 2015 maksuotsus äriühingu G kohta. |
| --- | --- |

(30)

4. juunil 2015 esitas Luksemburg komisjoni 23. märtsil 2015 nõutud täiendava teabe 5 327 maksuotsuse kohta, mis hõlmasid ka 22. detsembri 2014. aasta vastuses loetletud otsuseid. Seejuures teatas Luksemburg, et veel kümme maksuotsust puudutasid rahaliste vahendite haldamist [...]. Täiendavalt esitati komisjonile 25. juunil 2015 maksuotsus äriühingu G kohta.

| (31) | 18. juunil 2015 edastas Luksemburg maksuotsuse äriühingu E kohta (2011. aasta maksuotsus). |
| --- | --- |

(31)

18. juunil 2015 edastas Luksemburg maksuotsuse äriühingu E kohta (2011. aasta maksuotsus).

| (32) | 10. juuli 2015. aasta kirjaga edastas Luksemburg väited, mille kohaselt ei peaks komisjon negatiivse lõppotsuse korral meetmest kasu saajalt tagasiulatuvalt, st kuni maksuotsuse tegemise kuupäevani võimalikku abi sisse nõudma. |
| --- | --- |

(32)

10. juuli 2015. aasta kirjaga edastas Luksemburg väited, mille kohaselt ei peaks komisjon negatiivse lõppotsuse korral meetmest kasu saajalt tagasiulatuvalt, st kuni maksuotsuse tegemise kuupäevani võimalikku abi sisse nõudma.

| (33) | 15. juulil 2015 toimus kohtumine, millel osalesid ettevõtte Fiat S.p.A õigusjärglasest ettevõtte Fiat Chrysler Automobiles N.V finantsdirektor ning Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

(33)

15. juulil 2015 toimus kohtumine, millel osalesid ettevõtte Fiat S.p.A õigusjärglasest ettevõtte Fiat Chrysler Automobiles N.V finantsdirektor ning Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni esindajad.

2.   MEETME KIRJELDUS

MEETME KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja kirjeldus

Abisaaja kirjeldus

| (34) | FFT kuulub Fiati kontserni. Vaidlusaluse maksuotsuse tegemise ajajärgul hõlmas Fiati kontsern Itaalia õiguse alusel asutatud ettevõtet Fiat S.p.A, mille peakorter oli Torinos, ning kõiki ettevõtte Fiat S.p.A. kontrollitavaid ettevõtteid (mida käesolevas otsuses nimetatakse ühiselt nimega „Fiat“ või „Fiati kontsern“). Pärast ettevõtte Fiat S.p.A ühinemist ettevõttega Fiat Investments N.V. 12. oktoobril 2014, sai ettevõtte Fiat S.p.A. õigusjärglaseks ettevõte Fiat Chrysler Automobiles N.V. (14). |
| --- | --- |

(34)

FFT kuulub Fiati kontserni. Vaidlusaluse maksuotsuse tegemise ajajärgul hõlmas Fiati kontsern Itaalia õiguse alusel asutatud ettevõtet Fiat S.p.A, mille peakorter oli Torinos, ning kõiki ettevõtte Fiat S.p.A. kontrollitavaid ettevõtteid (mida käesolevas otsuses nimetatakse ühiselt nimega „Fiat“ või „Fiati kontsern“). Pärast ettevõtte Fiat S.p.A ühinemist ettevõttega Fiat Investments N.V. 12. oktoobril 2014, sai ettevõtte Fiat S.p.A. õigusjärglaseks ettevõte Fiat Chrysler Automobiles N.V. (14).

14

| (35) | Fiat tegeleb tööstusliku tegevusega ja finantsteenuste pakkumisega autosektoris. Fiati tegevuse täpsema kirjeldusega tutvumiseks osutab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 20 ja 21. |
| --- | --- |

(35)

Fiat tegeleb tööstusliku tegevusega ja finantsteenuste pakkumisega autosektoris. Fiati tegevuse täpsema kirjeldusega tutvumiseks osutab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 20 ja 21.

| (36) | FFT tegeleb Fiati kontserni kuuluvatele ja (peamiselt) Euroopas (välja arvatud Itaalias) asuvatele äriühingutele likviidsusjuhtimise ja rahastamisega seotud teenuste pakkumisega; samuti juhib ta mitme rahaliste vahendite ühendatud juhtimissüsteemiga seotud struktuuri tegevust, kes teenindavad Ühendkuningriigis, Taanis, Belgias, Madalmaades, Šveitsis, Austrias, Saksamaal ja Hispaanias asuvaid Fiati kontserni kuuluvaid äriühinguid. FFT tegutseb Luksemburgi kaudu, kus asub tema peakorter, ning tema tegevust vahendavad kaks filiaali, millest üks asub Londonis (Ühendkuningriik) ja teine Madridis (Hispaania). |
| --- | --- |

(36)

FFT tegeleb Fiati kontserni kuuluvatele ja (peamiselt) Euroopas (välja arvatud Itaalias) asuvatele äriühingutele likviidsusjuhtimise ja rahastamisega seotud teenuste pakkumisega; samuti juhib ta mitme rahaliste vahendite ühendatud juhtimissüsteemiga seotud struktuuri tegevust, kes teenindavad Ühendkuningriigis, Taanis, Belgias, Madalmaades, Šveitsis, Austrias, Saksamaal ja Hispaanias asuvaid Fiati kontserni kuuluvaid äriühinguid. FFT tegutseb Luksemburgi kaudu, kus asub tema peakorter, ning tema tegevust vahendavad kaks filiaali, millest üks asub Londonis (Ühendkuningriik) ja teine Madridis (Hispaania).

| (37) | Siirdehindade aruanne, mille Luksemburg esitas komisjonile 15. jaanuaril 2014, sisaldab FFTd hõlmavat teavet, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjendustes 38–51 (15). |
| --- | --- |

(37)

Siirdehindade aruanne, mille Luksemburg esitas komisjonile 15. jaanuaril 2014, sisaldab FFTd hõlmavat teavet, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjendustes 38–51 (15).

15

| (38) | Fiat otsustas tsentraliseerida finantstegevuse ja likviidsusjuhtimise, mille tulemusena kõik rahastamise, äriühingutele osutatavate finantsteenuste, pangasuhete, valuuta- ja intressiriskide, rahaliste vahendite ühendatud juhtimise süsteemi, rahaturgudele suunatud tegevuse, rahavoogude juhtimise, raha vastuvõtmise ja väljamaksmisega seotud toimingud koondati „rahalisi vahendeid haldavatesse äriühingutesse“. |
| --- | --- |

(38)

Fiat otsustas tsentraliseerida finantstegevuse ja likviidsusjuhtimise, mille tulemusena kõik rahastamise, äriühingutele osutatavate finantsteenuste, pangasuhete, valuuta- ja intressiriskide, rahaliste vahendite ühendatud juhtimise süsteemi, rahaturgudele suunatud tegevuse, rahavoogude juhtimise, raha vastuvõtmise ja väljamaksmisega seotud toimingud koondati „rahalisi vahendeid haldavatesse äriühingutesse“.

| (39) | Äriühingud, kes tegelevad rahaliste vahendite haldamisega, on järgmised:






  — | Fiat Finance S.p.A. („FF“) on Itaalias registreeritud äriühing, kelle ülesanne on koordineerida Itaalias asuvate Fiati kontserni kuuluvate äriühingute finantstehinguid; |
| --- | --- | --- |

(39)

Äriühingud, kes tegelevad rahaliste vahendite haldamisega, on järgmised:

—

Fiat Finance S.p.A. („FF“) on Itaalias registreeritud äriühing, kelle ülesanne on koordineerida Itaalias asuvate Fiati kontserni kuuluvate äriühingute finantstehinguid;

| — | FFT tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Euroopas (välja arvatud Itaalias) asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega; |
| --- | --- |

—

FFT tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Euroopas (välja arvatud Itaalias) asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega;

| — | Fiat Finance North America, Inc. („FFNA“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Ameerika Ühendriikides asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega; |
| --- | --- |

—

Fiat Finance North America, Inc. („FFNA“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Ameerika Ühendriikides asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega;

| — | Fiat Finance Canada Ltd. („FFC“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Kanadas asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega; |
| --- | --- |

—

Fiat Finance Canada Ltd. („FFC“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Kanadas asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega;

| — | Fiat Finanças Brasil Ltda („FFB“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Brasiilias asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega. |
| --- | --- |

—

Fiat Finanças Brasil Ltda („FFB“) tegeleb Fiati kontserni kuuluvate Brasiilias asuvate äriühingute rahaliste vahendite haldamisega.

| (40) | Piiriülesed tehingud, milles FFT osaleb, võib jaotada kahte põhikategooriasse:






  — | rahaliste vahendite haldamisega tegelevate äriühingute vahelised (sektorisisesed) tehingud






  — | T1 – äriühingute vahelised laenud FFT-lt FFile: FFT finantsallikad põhinevad võlakirjadel, pankade krediidiliinidel ja äriühingute vahelistel deposiitidel; |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Piiriülesed tehingud, milles FFT osaleb, võib jaotada kahte põhikategooriasse:

—

rahaliste vahendite haldamisega tegelevate äriühingute vahelised (sektorisisesed) tehingud

—

T1 – äriühingute vahelised laenud FFT-lt FFile: FFT finantsallikad põhinevad võlakirjadel, pankade krediidiliinidel ja äriühingute vahelistel deposiitidel;

| — | T2 – äriühingute vahelised laenud FFNAlt FFT-le: FFNA finantsallikad põhinevad peamiselt tagatisega võlakirjadel. |
| --- | --- |

—

T2 – äriühingute vahelised laenud FFNAlt FFT-le: FFNA finantsallikad põhinevad peamiselt tagatisega võlakirjadel.

| — | Rahaliste vahendite haldamisega tegelevate äriühingute ja Fiati kontserni kuuluvate äriühingute vahelised (kontsernisisesed) tehingud






  — | T3 – tehingud (laenud/deposiidid) FFT ja teistes (peamiselt Euroopa) riikides asuvate kontserni kuuluvate äriühingute vahel; |
| --- | --- | --- |

—

Rahaliste vahendite haldamisega tegelevate äriühingute ja Fiati kontserni kuuluvate äriühingute vahelised (kontsernisisesed) tehingud

—

T3 – tehingud (laenud/deposiidid) FFT ja teistes (peamiselt Euroopa) riikides asuvate kontserni kuuluvate äriühingute vahel;

| — | T4 – Fiat S.p.A tagatised (16) FFT ja FFNA väljastatud võlakirjadele, kahepoolsed krediidiliinid ja ad hoc rahastamiskavad (nt Prantsusmaal FFT-le väljastatud kommertsväärtpaberid). |
| --- | --- |

—

T4 – Fiat S.p.A tagatised (16) FFT ja FFNA väljastatud võlakirjadele, kahepoolsed krediidiliinid ja ad hoc rahastamiskavad (nt Prantsusmaal FFT-le väljastatud kommertsväärtpaberid).

16

ad hoc

| (41) | Allpool esitatud joonisel on kirjeldatud rahastamistoiminguid (T1 kuni T3).

  Peamised kontsernisisesed piiriülesed tehingud




  Pikaajalised laenud
  FF
  Lühiajalised laenud
  Deposiidid
  FF&T
  Turg
  FFNA |
| --- | --- |

(41)

Allpool esitatud joonisel on kirjeldatud rahastamistoiminguid (T1 kuni T3).

Peamised kontsernisisesed piiriülesed tehingud

Peamised kontsernisisesed piiriülesed tehingud

Pikaajalised laenud

FF

Lühiajalised laenud

Deposiidid

FF&T

Turg

FFNA

| (42) | Vaadeldes täidetavaid ülesandeid, ilmneb, et FFT tegutses valdkondades, mis hõlmasid turupoolset rahastamist, likviidsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, suhteid finantsturgudel tegutsevate ettevõtetega, kontserni kuuluvatele äriühingutele koordineerimis- ja finantsnõustamisteenuste pakkumist, kontserni äriühingute rahavoogude juhtimise teenuseid, ettevõtetevahelist lühiajalist ja keskpika tähtajaga rahastamist ning koordineerimistegevust teiste finantsettevõtetega. |
| --- | --- |

(42)

Vaadeldes täidetavaid ülesandeid, ilmneb, et FFT tegutses valdkondades, mis hõlmasid turupoolset rahastamist, likviidsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, suhteid finantsturgudel tegutsevate ettevõtetega, kontserni kuuluvatele äriühingutele koordineerimis- ja finantsnõustamisteenuste pakkumist, kontserni äriühingute rahavoogude juhtimise teenuseid, ettevõtetevahelist lühiajalist ja keskpika tähtajaga rahastamist ning koordineerimistegevust teiste finantsettevõtetega.

| (43) | Turupoolse rahastamise ja likviidsetesse varadesse tehtavate investeeringute puhul on FFT ülesanne koondada rahalisi vahendeid selleks, et toetada kontserni kuuluvate äriühingute tehinguid ja majanduskasvu ning selle alusel neisse äriühingutesse investeerida. Finantsriskide juhtimise valdkonnas järgib FFT asjaomaste kontsernisiseste strateegiate alusel koostatud suuniseid (valuuta- ja intressiriskid). FFT rahastamine toimub selliste instrumentide abil, nagu võlakirjade emiteerimine („Global Medium Term Note“ („GMTN“) kaudu, mille puhul FFT on koos FFNA ja FFCga emitent), tähtajalised pangalaenud, sihtotstarbelised või mittesihtotstarbelised krediidiliinid jne. Likviidsete varade haldamise valdkonnas investeerib FFT ülemäärased rahalised vahendid esimese järgu pangaasutustesse või kõrgelt hinnatud likviidsusfondidesse. |
| --- | --- |

(43)

Turupoolse rahastamise ja likviidsetesse varadesse tehtavate investeeringute puhul on FFT ülesanne koondada rahalisi vahendeid selleks, et toetada kontserni kuuluvate äriühingute tehinguid ja majanduskasvu ning selle alusel neisse äriühingutesse investeerida. Finantsriskide juhtimise valdkonnas järgib FFT asjaomaste kontsernisiseste strateegiate alusel koostatud suuniseid (valuuta- ja intressiriskid). FFT rahastamine toimub selliste instrumentide abil, nagu võlakirjade emiteerimine („Global Medium Term Note“ („GMTN“) kaudu, mille puhul FFT on koos FFNA ja FFCga emitent), tähtajalised pangalaenud, sihtotstarbelised või mittesihtotstarbelised krediidiliinid jne. Likviidsete varade haldamise valdkonnas investeerib FFT ülemäärased rahalised vahendid esimese järgu pangaasutustesse või kõrgelt hinnatud likviidsusfondidesse.

Global Medium Term Note

| (44) | Valuutariskide haldamise valdkonnas kasutab FFT eeskätt valuutaforvardeid ja vahetuslepinguid. Valuutariskid on olulisel määral seotud varade ja kohustuste erineva kestusega ning haldamisega. FFT kasutab peamiselt intressimäära vahetuslepinguid ja intressiforvardeid. |
| --- | --- |

(44)

Valuutariskide haldamise valdkonnas kasutab FFT eeskätt valuutaforvardeid ja vahetuslepinguid. Valuutariskid on olulisel määral seotud varade ja kohustuste erineva kestusega ning haldamisega. FFT kasutab peamiselt intressimäära vahetuslepinguid ja intressiforvardeid.

| (45) | Suhete puhul finantsturgudel tegutsevate ettevõtetega suhtleb FFT koos FFiga turgude ja finantseerimisasutustega, et anda neile kontserni maksujõulisust ja finantsseisundit tõestavat teavet. |
| --- | --- |

(45)

Suhete puhul finantsturgudel tegutsevate ettevõtetega suhtleb FFT koos FFiga turgude ja finantseerimisasutustega, et anda neile kontserni maksujõulisust ja finantsseisundit tõestavat teavet.

| (46) | Kontserni kuuluvatele äriühingutele koordineerimisteenuste osutamise ja finantsnõustamiste valdkonnas on FFT ülesanne pakkuda neile äriühingutele finantsabi, uurida nende rahastamisvajadusi, määrata kindlaks parimad finantslahendused, sõlmida rahastamislepinguid ja kontrollida finantsinstrumentide asjakohasust vastavalt kontserni kuuluvate äriühingute vajadustele. |
| --- | --- |

(46)

Kontserni kuuluvatele äriühingutele koordineerimisteenuste osutamise ja finantsnõustamiste valdkonnas on FFT ülesanne pakkuda neile äriühingutele finantsabi, uurida nende rahastamisvajadusi, määrata kindlaks parimad finantslahendused, sõlmida rahastamislepinguid ja kontrollida finantsinstrumentide asjakohasust vastavalt kontserni kuuluvate äriühingute vajadustele.

| (47) | FFT jälgib kontserni kuuluvate äriühingute rahavoogusid, rahastamisvajadusi ja likviidsust, et optimeerida kontserni omavahendite kasutamise tõhusust ja asjakohasust. FFT juhib mitme rahaliste vahendite ühendatud süsteemiga seotud struktuuri tegevust Ühendkuningriigis, Taanis, Belgias, Madalmaades, Šveitsis, Austrias, Saksamaal ja Hispaanias. Üldise finantspositsiooni haldamiseks koondatakse eri riikide finantssaldod iga päev FFT keskkontole. Konkreetsemalt toimuvad kontserni kuuluvate äriühingute (pankades avatud) arvelduskontodel nende tavapärase tegevuse käigus sisse- ja väljamaksed. Päeva lõpus on kontserni kuuluvate äriühingute arvelduskontodel negatiivne või positiivne saldo. Mõlemal juhul kaetakse nende kontode seis automaatselt igas riigis avatud FFT keskkonto abil. Seejärel suunatakse eri riikide keskkontode summad (positiivsed või negatiivsed) käsitsi tehtavate ülekannete abil ühtsele keskkontole. Sellest tulenevalt nullitakse iga päev kontserni kuuluvate äriühingute arvelduskontod. Võttes arvesse jooksvate kontode igapäevast seisu, toimub rahaliste vahendite ühendatud süsteemi kuuluvate kontserni äriühingute intresside krediteerimine või debiteerimine, mida arvestatakse vastavalt ettevõtetevahelisele tariifitabelile. |
| --- | --- |

(47)

FFT jälgib kontserni kuuluvate äriühingute rahavoogusid, rahastamisvajadusi ja likviidsust, et optimeerida kontserni omavahendite kasutamise tõhusust ja asjakohasust. FFT juhib mitme rahaliste vahendite ühendatud süsteemiga seotud struktuuri tegevust Ühendkuningriigis, Taanis, Belgias, Madalmaades, Šveitsis, Austrias, Saksamaal ja Hispaanias. Üldise finantspositsiooni haldamiseks koondatakse eri riikide finantssaldod iga päev FFT keskkontole. Konkreetsemalt toimuvad kontserni kuuluvate äriühingute (pankades avatud) arvelduskontodel nende tavapärase tegevuse käigus sisse- ja väljamaksed. Päeva lõpus on kontserni kuuluvate äriühingute arvelduskontodel negatiivne või positiivne saldo. Mõlemal juhul kaetakse nende kontode seis automaatselt igas riigis avatud FFT keskkonto abil. Seejärel suunatakse eri riikide keskkontode summad (positiivsed või negatiivsed) käsitsi tehtavate ülekannete abil ühtsele keskkontole. Sellest tulenevalt nullitakse iga päev kontserni kuuluvate äriühingute arvelduskontod. Võttes arvesse jooksvate kontode igapäevast seisu, toimub rahaliste vahendite ühendatud süsteemi kuuluvate kontserni äriühingute intresside krediteerimine või debiteerimine, mida arvestatakse vastavalt ettevõtetevahelisele tariifitabelile.

| (48) | Kontsernisiseste laenude intressimäär on määratud kindlaks nii, et see vastab kontserni kapitali kaalutud keskmisele hinnale, millele on lisatud marginaal. Deposiitide intressimäär on kontserni likviidsusstrateegia kohaselt määratud kindlaks riskivaba määra alusel, millele on lisatud pankade lühiajaliste deposiitide marginaal. |
| --- | --- |

(48)

Kontsernisiseste laenude intressimäär on määratud kindlaks nii, et see vastab kontserni kapitali kaalutud keskmisele hinnale, millele on lisatud marginaal. Deposiitide intressimäär on kontserni likviidsusstrateegia kohaselt määratud kindlaks riskivaba määra alusel, millele on lisatud pankade lühiajaliste deposiitide marginaal.

| (49) | Äriühingutevahelisel lühiajalise ja keskpika tähtajaga rahastamisel ning tegevuse koordineerimisel teiste finantsasutustega toimib FFT järgmiselt: esitaks annab FFT kontserni kuuluvate äriühingute käsutusse fondid, mida rahastati suures ulatuses reguleeritud turgude (kohustuslikud tehingud) hulgitingimustele vastavalt või finantseerimisasutustega sõlmitud lepingute alusel; teiseks toimuvad rahaülekanded finantsettevõtete vahel, mis vastavad kontserni kuuluvate äriühingute vajadustele, ilma et oleks vaja kasutada turutehinguid, kui kontserni üldine finantsseisund on positiivne. |
| --- | --- |

(49)

Äriühingutevahelisel lühiajalise ja keskpika tähtajaga rahastamisel ning tegevuse koordineerimisel teiste finantsasutustega toimib FFT järgmiselt: esitaks annab FFT kontserni kuuluvate äriühingute käsutusse fondid, mida rahastati suures ulatuses reguleeritud turgude (kohustuslikud tehingud) hulgitingimustele vastavalt või finantseerimisasutustega sõlmitud lepingute alusel; teiseks toimuvad rahaülekanded finantsettevõtete vahel, mis vastavad kontserni kuuluvate äriühingute vajadustele, ilma et oleks vaja kasutada turutehinguid, kui kontserni üldine finantsseisund on positiivne.

| (50) | Rahalisi vahendeid haldavate äriühingute peamised riskid, mis on esitatud siirdehindade aruandes, on järgmised.






  — | Tururisk: FFT hindab regulaarselt intressi- ja valuutariske (et need täies ulatuses katta) ning kindlustab end nende riskide vastu, kasutades tuletisfinantsinstrumente vastavalt kontserni riskihaldusstrateegiale. Riskide katmiseks kasutatavad instrumendid on eeskätt tavalised vahetuslepingud, valuutaforvardid ja intressimäära vahetuslepingud. |
| --- | --- | --- |

(50)

Rahalisi vahendeid haldavate äriühingute peamised riskid, mis on esitatud siirdehindade aruandes, on järgmised.

—

Tururisk: FFT hindab regulaarselt intressi- ja valuutariske (et need täies ulatuses katta) ning kindlustab end nende riskide vastu, kasutades tuletisfinantsinstrumente vastavalt kontserni riskihaldusstrateegiale. Riskide katmiseks kasutatavad instrumendid on eeskätt tavalised vahetuslepingud, valuutaforvardid ja intressimäära vahetuslepingud.

| — | Pangadeposiitide või muude samalaadsete lühiajaliste investeeringutega seotud krediidiriskid: siirdehindade aruandes on kinnitatud, et selle riski osatähtsus on väiksem, kuna FFT peab läbirääkimisi üksnes suurte finantseerimisasutustega ning lisaks sellele hajutab rahaliste vahendite paigutamist. Kontserni varasid see risk ei hõlma, kuna kontserni huvides on toetada rahaliselt kõiki kontserni kuuluvaid äriühinguid; (17) aja jooksul ei ole kontsernis esinenud mitte ühtegi maksejõuetuse juhtumit; kontserni kuuluvad äriühingud ei registreeri halbade laenudega seotud kulutusi kontserni võlgnevustena. |
| --- | --- |

—

Pangadeposiitide või muude samalaadsete lühiajaliste investeeringutega seotud krediidiriskid: siirdehindade aruandes on kinnitatud, et selle riski osatähtsus on väiksem, kuna FFT peab läbirääkimisi üksnes suurte finantseerimisasutustega ning lisaks sellele hajutab rahaliste vahendite paigutamist. Kontserni varasid see risk ei hõlma, kuna kontserni huvides on toetada rahaliselt kõiki kontserni kuuluvaid äriühinguid; (17) aja jooksul ei ole kontsernis esinenud mitte ühtegi maksejõuetuse juhtumit; kontserni kuuluvad äriühingud ei registreeri halbade laenudega seotud kulutusi kontserni võlgnevustena.

17

| — | Kolmandate isikutega (pankadega) seotud tuletisinstrumentide varadest tulenev vastaspoole risk: selle riski osatähtsus on väiksem, kuna FFT peab läbirääkimisi üksnes suurte finantseerimisasutustega ning lisaks on tuletisinstrumentidega seotud tehingud hajutatud mitmete asutuste vahel. Kontserni varasid see risk ei hõlma eespool esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

—

Kolmandate isikutega (pankadega) seotud tuletisinstrumentide varadest tulenev vastaspoole risk: selle riski osatähtsus on väiksem, kuna FFT peab läbirääkimisi üksnes suurte finantseerimisasutustega ning lisaks on tuletisinstrumentidega seotud tehingud hajutatud mitmete asutuste vahel. Kontserni varasid see risk ei hõlma eespool esitatud põhjustel.

| — | Operatsioonirisk: FFT teostab oma finantstehinguid vastavalt Fiat S.p.A. kindlaksmääratud suunistele ja menetlustele. Finantstegevus on allutatud süstemaatilisele järelevalvele ning selle suhtes kohaldatakse riskihaldusmenetlusi, et vältida igapäevase tegevuse käigus tehtavaid vigu. |
| --- | --- |

—

Operatsioonirisk: FFT teostab oma finantstehinguid vastavalt Fiat S.p.A. kindlaksmääratud suunistele ja menetlustele. Finantstegevus on allutatud süstemaatilisele järelevalvele ning selle suhtes kohaldatakse riskihaldusmenetlusi, et vältida igapäevase tegevuse käigus tehtavaid vigu.

| (51) | FFT haldab märkimisväärselt suurt finantsvara, mis on eeskätt seotud kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste laenudega, kontserni kuuluvate äriühingute võlgadega ja vähemal määral pangadeposiitidega. FFT kasutab infosüsteeme, mis on vajalikud igapäevaste tehingute tegemiseks ja finantsturgude tulemuste jälgimiseks. |
| --- | --- |

(51)

FFT haldab märkimisväärselt suurt finantsvara, mis on eeskätt seotud kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste laenudega, kontserni kuuluvate äriühingute võlgadega ja vähemal määral pangadeposiitidega. FFT kasutab infosüsteeme, mis on vajalikud igapäevaste tehingute tegemiseks ja finantsturgude tulemuste jälgimiseks.

2.2.   Vaidlusalune maksuotsus

Vaidlusalune maksuotsus

| (52) | Käesolev otsus hõlmab FFT eelkokkulepet, siirdehindade valdkonnas tehtud maksuotsust, mille Luksemburg võttis vastu FFT kasuks 3. septembri 2012. aasta kirjaga. Vaidlusaluse maksuotsuse puhul on kasutatud Fiati kontserni maksunõustaja soovitatud meetodit FFT kasumi kasutamiseks Fiati kontsernis ja see võimaldab määrata igal aastal kindlaks äriühingu tulumaksu suuruse, mida äriühing peab Luksemburgis maksma. |
| --- | --- |

(52)

Käesolev otsus hõlmab FFT eelkokkulepet, siirdehindade valdkonnas tehtud maksuotsust, mille Luksemburg võttis vastu FFT kasuks 3. septembri 2012. aasta kirjaga. Vaidlusaluse maksuotsuse puhul on kasutatud Fiati kontserni maksunõustaja soovitatud meetodit FFT kasumi kasutamiseks Fiati kontsernis ja see võimaldab määrata igal aastal kindlaks äriühingu tulumaksu suuruse, mida äriühing peab Luksemburgis maksma.

2.2.1.   FFT eelkokkulepe

FFT eelkokkulepe

| (53) | Dokumendid, mis Luksemburg komisjonile esitas, ning mis väidetavalt hõlmavad põhilisi andmeid, millele tugineb vaidlusalune maksuotsus, on esitatud kahes kirjas ja põhjenduses 9 osutatud siirdehindade aruandes. |
| --- | --- |

(53)

Dokumendid, mis Luksemburg komisjonile esitas, ning mis väidetavalt hõlmavad põhilisi andmeid, millele tugineb vaidlusalune maksuotsus, on esitatud kahes kirjas ja põhjenduses 9 osutatud siirdehindade aruandes.

| (54) | 3. septembri 2012. aasta kirjaga kinnitas Luksemburgi maksuamet, et „järgnev siirdehindade analüüs tehti vastavalt 28. jaanuari 2011. aasta ringkirjale 164/2 ja see vastab reaalturuväärtuse põhimõttele“ (sic!). Teisisõnu väidab Luksemburgi maksuamet, et maksunõustaja tehtud siirdehindade analüüs, mis on esitatud siirdehindade aruandes, võimaldab kindlaks määrata reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse FFT täidetavate ülesannete ja kaetavate riskide eest. FFT „reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise“ suurus, nagu see on kindlaks määratud siirdehindade aruandes ning millega on nõustutud vaidlusaluses maksuotsuses, on järgmine: „Siirdehindade uuring võimaldab kindlaks määrata kahjuriskiga omavahenditele ja äriühingu täidetavatele ülesannetele vastava tasu summas 2,542 miljonit eurot, mille puhul on ette nähtud kõikumine +/–10 % ulatuses“. Luksemburgi 28,80 % äriühingu tulumaksu määra kohaldatakse FFT puhaskasumi suhtes seda hüvitist silmas pidades. Kirjas on samuti märgitud, et maksuameti tehtud otsus on siduv 5 aasta jooksul (see tähendab majandusaastatel 2012–2016) (18). |
| --- | --- |

(54)

3. septembri 2012. aasta kirjaga kinnitas Luksemburgi maksuamet, et „järgnev siirdehindade analüüs tehti vastavalt 28. jaanuari 2011. aasta ringkirjale 164/2 ja see vastab reaalturuväärtuse põhimõttele“ (sic!). Teisisõnu väidab Luksemburgi maksuamet, et maksunõustaja tehtud siirdehindade analüüs, mis on esitatud siirdehindade aruandes, võimaldab kindlaks määrata reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse FFT täidetavate ülesannete ja kaetavate riskide eest. FFT „reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise“ suurus, nagu see on kindlaks määratud siirdehindade aruandes ning millega on nõustutud vaidlusaluses maksuotsuses, on järgmine: „Siirdehindade uuring võimaldab kindlaks määrata kahjuriskiga omavahenditele ja äriühingu täidetavatele ülesannetele vastava tasu summas 2,542 miljonit eurot, mille puhul on ette nähtud kõikumine +/–10 % ulatuses“. Luksemburgi 28,80 % äriühingu tulumaksu määra kohaldatakse FFT puhaskasumi suhtes seda hüvitist silmas pidades. Kirjas on samuti märgitud, et maksuameti tehtud otsus on siduv 5 aasta jooksul (see tähendab majandusaastatel 2012–2016) (18).

18

2.2.2.   Siirdehindade aruanne

Siirdehindade aruanne

| (55) | Siirdehindade aruande kohaselt tuleb FFT kasumi maksustamiseks Fiati kontsernis pidada kõige asjakohasemaks tehingupõhise tootluse meetodit. Maksunõustaja väitel on tehingupõhine tootluse meetod asjakohane eeskätt juhul, kui üks tehingupool ei tee seoses tehinguga erakordseid ja suure väärtusega makseid; võttes arvesse, et maksunõustaja väitel osutab FFT üksnes finantsteenuseid, leiab ta, et see meetod on kõige asjakohasem OECD juhistele vastavate siirdehindade kindlaksmääramiseks, võttes arvesse reaalturuväärtuse põhimõtet. Lisaks sellele, võttes arvesse, et FFT osutab neid teenuseid üksnes Fiati kontserni kuuluvate äriühingute jaoks, kellele ei osuta samalaadseid teenuseid mitte ükski kolmas isik, ei ole mingit sisemist võrdlust võimalik teha. Seetõttu leiab maksunõustaja, et asjakohaseks tuleb pidada välise võrdluse tegemist, määrates kindlaks ületulud, mida oleks võinud saada iseseisvate äriühingute tehtud võrreldavate tehingute puhul (19). |
| --- | --- |

(55)

Siirdehindade aruande kohaselt tuleb FFT kasumi maksustamiseks Fiati kontsernis pidada kõige asjakohasemaks tehingupõhise tootluse meetodit. Maksunõustaja väitel on tehingupõhine tootluse meetod asjakohane eeskätt juhul, kui üks tehingupool ei tee seoses tehinguga erakordseid ja suure väärtusega makseid; võttes arvesse, et maksunõustaja väitel osutab FFT üksnes finantsteenuseid, leiab ta, et see meetod on kõige asjakohasem OECD juhistele vastavate siirdehindade kindlaksmääramiseks, võttes arvesse reaalturuväärtuse põhimõtet. Lisaks sellele, võttes arvesse, et FFT osutab neid teenuseid üksnes Fiati kontserni kuuluvate äriühingute jaoks, kellele ei osuta samalaadseid teenuseid mitte ükski kolmas isik, ei ole mingit sisemist võrdlust võimalik teha. Seetõttu leiab maksunõustaja, et asjakohaseks tuleb pidada välise võrdluse tegemist, määrates kindlaks ületulud, mida oleks võinud saada iseseisvate äriühingute tehtud võrreldavate tehingute puhul (19).

19

| (56) | Siirdehindade aruandes määrab maksunõustaja kindlaks FFT-le makstava hüvitise suuruse, mis moodustab maksustatava kasumi, võrreldes kapitaliga, mis on äriühingule vajalik tema ülesannete täitmiseks ja kantavate riskide katmiseks, võttes arvesse kasutatavaid varasid (20). |
| --- | --- |

(56)

Siirdehindade aruandes määrab maksunõustaja kindlaks FFT-le makstava hüvitise suuruse, mis moodustab maksustatava kasumi, võrreldes kapitaliga, mis on äriühingule vajalik tema ülesannete täitmiseks ja kantavate riskide katmiseks, võttes arvesse kasutatavaid varasid (20).

20

| (57) | See hüvitis määratakse kindlaks järgmiselt: i) FFT „kahjuriskiga omavahendite“ suuruse hindamine; ii) FFT ülesannete täitmiseks ja finantsinvesteeringute toetamiseks kasutatavate omavahendite suuruse kindlaksmääramine; iii) FFT „kahjuriskiga omavahenditega“ seotud hüvitise suuruse hindamine, kasutades finantsvarade hindamise mudelit, (21) ja täidetavate ülesannete täitmiseks kasutatavate omavahendite hüvitamiseks vajaliku tootluse kindlaksmääramine; iv) etappide i–iii tulemuste põhjal FFT üldise tootluse kindlaksmääramine, mis võimaldab hüvitada kantavad riskid ja äriühingu ülesannete täitmise. |
| --- | --- |

(57)

See hüvitis määratakse kindlaks järgmiselt: i) FFT „kahjuriskiga omavahendite“ suuruse hindamine; ii) FFT ülesannete täitmiseks ja finantsinvesteeringute toetamiseks kasutatavate omavahendite suuruse kindlaksmääramine; iii) FFT „kahjuriskiga omavahenditega“ seotud hüvitise suuruse hindamine, kasutades finantsvarade hindamise mudelit, (21) ja täidetavate ülesannete täitmiseks kasutatavate omavahendite hüvitamiseks vajaliku tootluse kindlaksmääramine; iv) etappide i–iii tulemuste põhjal FFT üldise tootluse kindlaksmääramine, mis võimaldab hüvitada kantavad riskid ja äriühingu ülesannete täitmise.

21

| (58) | Etapi i puhul leiab maksunõustaja siirdehindade aruandes esitatud funktsionaalse analüüsi põhjal, et FFT kannab järgmisi riske: operatsiooni-, krediidi- ja vastaspoole riskid, samas leiab maksunõustaja, et FFT puhul valuutarisk puudub. Kohaldades (22) analoogia põhjal (23) Baseli II raamkokkuleppe sätteid, hindas maksunõustaja FFT omavahendite minimaalset suurust järgmiste riskide katmiseks: operatsiooniriskid, vastaspoole riskid, valuutariskid ja krediidiriskid, selliselt:






  — | operatsioonirisk: 15 %* (kreeditoride intressid pangadeposiitidelt – deebitoride intressid pangalaenudelt); |
| --- | --- | --- |

(58)

Etapi i puhul leiab maksunõustaja siirdehindade aruandes esitatud funktsionaalse analüüsi põhjal, et FFT kannab järgmisi riske: operatsiooni-, krediidi- ja vastaspoole riskid, samas leiab maksunõustaja, et FFT puhul valuutarisk puudub. Kohaldades (22) analoogia põhjal (23) Baseli II raamkokkuleppe sätteid, hindas maksunõustaja FFT omavahendite minimaalset suurust järgmiste riskide katmiseks: operatsiooniriskid, vastaspoole riskid, valuutariskid ja krediidiriskid, selliselt:

22

23

—

operatsioonirisk: 15 %* (kreeditoride intressid pangadeposiitidelt – deebitoride intressid pangalaenudelt);

| — | vastaspoole risk: 20 %*6 %* (tulevane risk + tuletisinstrumentide positiivne õiglane väärtus); |
| --- | --- |

—

vastaspoole risk: 20 %*6 %* (tulevane risk + tuletisinstrumentide positiivne õiglane väärtus);

| — | krediidirisk: 20 % * 6 % * võlanõuded kolmandatele isikutele (aasta keskmine). |
| --- | --- |

—

krediidirisk: 20 % * 6 % * võlanõuded kolmandatele isikutele (aasta keskmine).

| (59) | Nende arvutuste tulemusel määrab maksunõustaja kindlaks FFT „kahjuriskiga omavahendid“, mis vastavad FFT hüpoteetilistele regulatiivsetele omavahenditele vastavalt maksunõustaja kohaldatud Basel II raamistikule ning mis on esitatud tabelis 1.

  Tabel 1


  FFT omavahendite miinimumnõuded







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Omavahendite miinimumnõuded | 2011 |
| Operatsioonirisk | 938 |
| Vastaspoole risk | 2 603 |
| Valuutarisk | 0 |
| Krediidirisk | 24 982 |
| Basel II raamistikust tulenevad omavahendite miinimumnõuded | 28 523 |

(59)

Nende arvutuste tulemusel määrab maksunõustaja kindlaks FFT „kahjuriskiga omavahendid“, mis vastavad FFT hüpoteetilistele regulatiivsetele omavahenditele vastavalt maksunõustaja kohaldatud Basel II raamistikule ning mis on esitatud tabelis 1.

Tabel 1

Tabel 1

FFT omavahendite miinimumnõuded

FFT omavahendite miinimumnõuded

(tuhandetes eurodes)

Omavahendite miinimumnõuded

2011

Operatsioonirisk

938

Vastaspoole risk

2 603

Valuutarisk

0

Krediidirisk

24 982

Basel II raamistikust tulenevad omavahendite miinimumnõuded

28 523

| (60) | Seoses etapiga ii, mida siirdehindade aruandes on nimetatud „omavahendite kasutamine ülesannete täitmiseks“, (24) tehakse hinnang, lahutades FFT omavahendite kogusummast maksunõustaja poolt Basel II raamistiku kohaldamise tulemusel tehtud hinnangule vastava FFT minimaalne omavahendite summa ja FFT omavahendite summa, mis on vajalik FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringute toetamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Seoses etapiga ii, mida siirdehindade aruandes on nimetatud „omavahendite kasutamine ülesannete täitmiseks“, (24) tehakse hinnang, lahutades FFT omavahendite kogusummast maksunõustaja poolt Basel II raamistiku kohaldamise tulemusel tehtud hinnangule vastava FFT minimaalne omavahendite summa ja FFT omavahendite summa, mis on vajalik FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringute toetamiseks.

24

| (61) | FFT maksunõustaja väitel oli FFT omavahendite suurus 2011. aasta lõpus 287,5 miljonit eurot, millest:






  — | 28,5 miljonit eurot moodustas Basel II raamistiku kohaselt nõutav minimaalne omavahendite summa FFT riskide katmiseks („minimaalsed kahjuriski katvad omavahendid“
   (25)); |
| --- | --- | --- |

(61)

FFT maksunõustaja väitel oli FFT omavahendite suurus 2011. aasta lõpus 287,5 miljonit eurot, millest:

—

28,5 miljonit eurot moodustas Basel II raamistiku kohaselt nõutav minimaalne omavahendite summa FFT riskide katmiseks („minimaalsed kahjuriski katvad omavahendid“
   (25));

25

| — | 165,2 miljonit eurot moodustasid omavahendid, mis katavad FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid (26) („FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid katvad omavahendid“), ja |
| --- | --- |

—

165,2 miljonit eurot moodustasid omavahendid, mis katavad FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid (26) („FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid katvad omavahendid“), ja

26

| — | 93,7 miljonit eurot moodustasid omavahendid, mida kasutati äriühingu ülesannete täitmiseks („täidetavaid ülesandeid katvad omavahendid (27)
  “). |
| --- | --- |

—

93,7 miljonit eurot moodustasid omavahendid, mida kasutati äriühingu ülesannete täitmiseks („täidetavaid ülesandeid katvad omavahendid (27)
  “).

27

| (62) | Tabelis 2 on esitatud FFT kõikide omavahendite jagunemine, nagu seda esitas maksunõustaja siirdehindade aruandes.

  Tabel 2


  FFT omavahendite jagunemine







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| FFT omavahendite jagunemine (tuh EUR) maksunõustaja andmete kohaselt | Omakapital 2011. aastal |
| Minimaalsed kahjuriske katvad omavahendid | 28 523 |
| FFNAsse ja FFCsse tehtavaid investeeringuid katvad omavahendid | 165 244 |
| Täidetavaid ülesandeid katvad omavahendid | 93 710 |
| Omakapital kokku | 287 477 |

(62)

Tabelis 2 on esitatud FFT kõikide omavahendite jagunemine, nagu seda esitas maksunõustaja siirdehindade aruandes.

Tabel 2

Tabel 2

FFT omavahendite jagunemine

FFT omavahendite jagunemine

(tuhandetes eurodes)

FFT omavahendite jagunemine (tuh EUR) maksunõustaja andmete kohaselt

Omakapital 2011. aastal

Minimaalsed kahjuriske katvad omavahendid

28 523

FFNAsse ja FFCsse tehtavaid investeeringuid katvad omavahendid

165 244

Täidetavaid ülesandeid katvad omavahendid

93 710

Omakapital kokku

Omakapital kokku

287 477

287 477

| (63) | Etapi iii puhul teeb maksunõustaja esmalt ettepaneku hüvitada osa FFT omavahenditest, mida ta nimetab minimaalseteks kahjuriske katvateks omavahenditeks, mis vastavad FFT hüpoteetilistele regulatiivsetele omavahenditele, mille suuruse määras maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli abil kindlaks etapis i, hinnates omavahendite tootlust, mida investorid loodavad saada („eeldatav tootlus enne maksustamist“), ja mille suurus on:
  Eeldatav tootlus enne maksustamist = (riskivaba intressimäär + β × omavahendite riskipreemia)/(1 – maksumäär) |
| --- | --- |

(63)

Etapi iii puhul teeb maksunõustaja esmalt ettepaneku hüvitada osa FFT omavahenditest, mida ta nimetab minimaalseteks kahjuriske katvateks omavahenditeks, mis vastavad FFT hüpoteetilistele regulatiivsetele omavahenditele, mille suuruse määras maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli abil kindlaks etapis i, hinnates omavahendite tootlust, mida investorid loodavad saada („eeldatav tootlus enne maksustamist“), ja mille suurus on:

Eeldatav tootlus enne maksustamist = (riskivaba intressimäär + β × omavahendite riskipreemia)/(1 – maksumäär)

| (64) | Finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel kasutas maksunõustaja järgmisi muutujaid:






  — | riskivaba intressimäär 2,85 % (Saksamaa föderaallaen kümneaastase tähtajaga „Bundi“ puhul, aasta keskmine väärtus 2011. aastal); |
| --- | --- | --- |

(64)

Finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel kasutas maksunõustaja järgmisi muutujaid:

—

riskivaba intressimäär 2,85 % (Saksamaa föderaallaen kümneaastase tähtajaga „Bundi“ puhul, aasta keskmine väärtus 2011. aastal);

| — | beeta (β) 0,29, saadud hinnangu alusel, (28) mis on esitatud Damoradani veebisaidil ja mille puhul võrreldi 66 finantsteenuseid pakkuvat võrreldavat äriühingut (29); |
| --- | --- |

—

beeta (β) 0,29, saadud hinnangu alusel, (28) mis on esitatud Damoradani veebisaidil ja mille puhul võrreldi 66 finantsteenuseid pakkuvat võrreldavat äriühingut (29);

28

29

| — | omakapitali riskipreemia 5 %, mis on Damoradani veebisaidil Luksemburgi jaoks esitatud väärtus (ajakohastatud 2011. aasta juulis); |
| --- | --- |

—

omakapitali riskipreemia 5 %, mis on Damoradani veebisaidil Luksemburgi jaoks esitatud väärtus (ajakohastatud 2011. aasta juulis);

| — | Luksemburgis kohaldatav maksumäär 28,80 %. |
| --- | --- |

—

Luksemburgis kohaldatav maksumäär 28,80 %.

| (65) | Kasutades neid muutujaid põhjenduses 63 esitatud valemis, leiab maksunõustaja, et „omakapitali tootlus, mida investorid olemasolevaid riske arvestades võisid eeldada“, oli 6,05 %. |
| --- | --- |

(65)

Kasutades neid muutujaid põhjenduses 63 esitatud valemis, leiab maksunõustaja, et „omakapitali tootlus, mida investorid olemasolevaid riske arvestades võisid eeldada“, oli 6,05 %.

| (66) | Tabelis 3 on esitatud nimekiri FFT maksunõustaja valitud äriühingutest, keda ta peab võrreldavateks ja kes tegutsevad sõltumatute äriühingutena finantssektoris ning keda kasutati beeta väärtuse arvutamiseks finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel.

  Tabel 3


  Võrreldavate finantsteenuseid pakkuvate äriühingute nimekiri







  Äriühingu nimi | Beeta |
| --- | --- | --- |
| ING Groep NV (EXTAM:INGA) | 3,00 |
| UBS AG (SWX:UBSN) | 1,80 |
| Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) | 0,41 |
| Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) | 1,28 |
| Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) | 0,13 |
| London Stock Exchange Group (LSE:LSE) | 1,24 |
| Fimalac SA (ENXTPA:FIM) | 0,68 |
| International Personal FinancePlc (LSE:IPF) | 1,92 |
| GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) | 0,55 |
| Mittel S.p.A (CM:MIT) | 0,93 |
| GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) | 0,56 |
| KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) | 3,61 |
| Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) | 0,25 |
| IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) | 0,75 |
| IFG Group plc (LSE: IFP) | 1,11 |
| Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) | 0,74 |
| NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) | 0,60 |
| H&T Group Plc (AIM:HAT) | –0,11 |
| Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) | 0,29 |
| Acta Holding ASA (OB:ACTA) | 1,70 |
| Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) | 0,30 |
| PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) | –0,05 |
| Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) | 0,95 |
| Hypoport AG (DB:HYQ) | 0,70 |
| Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) | 0,16 |
| Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) | 0,21 |
| MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) | Andmed puuduvad |
| Brightside Group plc (AIM:BRT) | 0,11 |
| DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) | 0,83 |
| Autobank AG (DB:AW2) | Andmed puuduvad |
| Ambrian capital plc (AIM:AMBR) | 0,83 |
| Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL) | 0,77 |
| Park Group plc (AIM:PKG) | 0,09 |
| OVB Holding AG (XTRA:O4B) | –0,19 |
| Albis Leasing AG (DB:ALG) | 0,57 |
| Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) | 1,42 |
| FORIS AG (XTRA:FRS) | 0,20 |
| Creon Corporation Plc (AIM:CRO) | 2,03 |
| Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) | 0,50 |
| Univerma AG | Andmed puuduvad |
| OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) | 0,86 |
| Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) | Andmed puuduvad |
| Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) | 0,20 |
| Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) | 1,07 |
| Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) | 0,54 |
| Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) | 0,42 |
| Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) | 0,14 |
| ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) | 0,48 |
| Baydonhill plc (AIM:BHL) | 0,04 |
| London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) | 0,72 |
| Imarex ASA (OB:IMAREX) | 0,48 |
| Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) | 0,49 |
| Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) | 0,79 |
| S&U plc (LSE:SUS) | 0,27 |
| Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME) | 0,97 |
| Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) | 0,69 |
| Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) | 0,60 |
| SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) | 2,37 |
| Close Brothers Group plc (LSE:CBG) | 0,94 |
| Provident Fiancial plc (LSE:PFG) | 0,35 |
| Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) | 1,43 |
| Investec plc (LSE:INVP) | 1,73 |
| Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) | 0,49 |
| Credit Suisse Group (SWX:CSGN) | 1,43 |
| Deutsche Bank AG (DB:DBK) | 1,98 |
| Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) | 0,22 |
| Allikas: Damodaran. |

(66)

Tabelis 3 on esitatud nimekiri FFT maksunõustaja valitud äriühingutest, keda ta peab võrreldavateks ja kes tegutsevad sõltumatute äriühingutena finantssektoris ning keda kasutati beeta väärtuse arvutamiseks finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel.

Tabel 3

Tabel 3

Võrreldavate finantsteenuseid pakkuvate äriühingute nimekiri

Võrreldavate finantsteenuseid pakkuvate äriühingute nimekiri

Äriühingu nimi

Beeta

ING Groep NV (EXTAM:INGA)

3,00

UBS AG (SWX:UBSN)

1,80

Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW)

0,41

Deutsche Börse AG (XTRA:DB1)

1,28

Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO)

0,13

London Stock Exchange Group (LSE:LSE)

1,24

Fimalac SA (ENXTPA:FIM)

0,68

International Personal FinancePlc (LSE:IPF)

1,92

GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ)

0,55

Mittel S.p.A (CM:MIT)

0,93

GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO)

0,56

KBC Ancora (ENXTBR:KBCA)

3,61

Aktiv Kapital ASA (OB:AIK)

0,25

IG Group Holdings Plc (LSE:IGG)

0,75

IFG Group plc (LSE: IFP)

1,11

Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP)

0,74

NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC)

0,60

H&T Group Plc (AIM:HAT)

–0,11

Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM)

0,29

Acta Holding ASA (OB:ACTA)

1,70

Manx Financial Group PLC (AIM:MFX)

0,30

PLUS Markets Group plc (AIM:PMK)

–0,05

Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB)

0,95

Hypoport AG (DB:HYQ)

0,70

Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP)

0,16

Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM)

0,21

MCB Finance Group plc (AIM:MCRB)

Andmed puuduvad

Brightside Group plc (AIM:BRT)

0,11

DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6)

0,83

Autobank AG (DB:AW2)

Andmed puuduvad

Ambrian capital plc (AIM:AMBR)

0,83

Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL)

0,77

Park Group plc (AIM:PKG)

0,09

OVB Holding AG (XTRA:O4B)

–0,19

Albis Leasing AG (DB:ALG)

0,57

Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE)

1,42

FORIS AG (XTRA:FRS)

0,20

Creon Corporation Plc (AIM:CRO)

2,03

Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B)

0,50

Univerma AG

Andmed puuduvad

OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL)

0,86

Ideal GroupSA (ATSE:INTEK)

Andmed puuduvad

Nøtterø SpareBank (OB:NTSG)

0,20

Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP)

1,07

Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG)

0,54

Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F)

0,42

Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO)

0,14

ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA)

0,48

Baydonhill plc (AIM:BHL)

0,04

London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG)

0,72

Imarex ASA (OB:IMAREX)

0,48

Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF)

0,49

Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE)

0,79

S&U plc (LSE:SUS)

0,27

Bolsas y Mercados Españoles SA(CATS:BME)

0,97

Banca IFIS S.p.A. (CM:IF)

0,69

Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR)

0,60

SNS Reaal NV (ENXTAM:SR)

2,37

Close Brothers Group plc (LSE:CBG)

0,94

Provident Fiancial plc (LSE:PFG)

0,35

Pohola Bank plc (HLSE:POH1S)

1,43

Investec plc (LSE:INVP)

1,73

Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB)

0,49

Credit Suisse Group (SWX:CSGN)

1,43

Deutsche Bank AG (DB:DBK)

1,98

Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN)

0,22

Allikas: Damodaran.

Allikas:

| (67) | Tabelis 4 on esitatud valitud võrreldavate äriühingute „reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad vahemikud“, mille on välja arvutanud FFT maksunõustaja.

  Tabel 4


  Võrreldavate äriühingute reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad vahemikud







  Reaalturuväärtusele vastav vahemik | Beeta |
| --- | --- | --- |
| Äriühingute arv | 66 |
| Maksimaalne väärtus | 3,61 |
| 90. tsentiil | 1,79 |
| 75. tsentiil | 1,04 |
| Mediaanväärtus | 0,64 |
| 25. tsentiil | 0,29 |
| 10. tsentiil | 0,13 |
| Minimaalne väärtus | 0,19 |

(67)

Tabelis 4 on esitatud valitud võrreldavate äriühingute „reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad vahemikud“, mille on välja arvutanud FFT maksunõustaja.

Tabel 4

Tabel 4

Võrreldavate äriühingute reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad vahemikud

Võrreldavate äriühingute reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad vahemikud

Reaalturuväärtusele vastav vahemik

Beeta

Äriühingute arv

66

Maksimaalne väärtus

3,61

90. tsentiil

1,79

75. tsentiil

1,04

Mediaanväärtus

0,64

25. tsentiil

0,29

10. tsentiil

0,13

Minimaalne väärtus

0,19

| (68) | Seejärel teeb maksunõustaja ettepaneku hüvitada FFT omavahendite osa, mida ta tabelis 2 nimetab täidetavaid ülesandeid katvateks omavahenditeks, mis vastab ülesannete täitmiseks kasutatavatele omavahenditele, mis määrati kindlaks etapis ii, kasutades lühiajalistele hoiustele kohaldatavaid turuintresse, (30) mille suurus maksunõustaja väitel on 0,87 %. |
| --- | --- |

(68)

Seejärel teeb maksunõustaja ettepaneku hüvitada FFT omavahendite osa, mida ta tabelis 2 nimetab täidetavaid ülesandeid katvateks omavahenditeks, mis vastab ülesannete täitmiseks kasutatavatele omavahenditele, mis määrati kindlaks etapis ii, kasutades lühiajalistele hoiustele kohaldatavaid turuintresse, (30) mille suurus maksunõustaja väitel on 0,87 %.

30

| (69) | Pärast seda teeb maksunõustaja ettepaneku mitte hüvitada FFT omavahendite osa, mis tema määratluse kohaselt katab FFT finantsinvesteeringuid FFNAsse ja FFCsse ja mida tabelis 2 nimetatakse FFNAsse ja FFCsse tehtavaid investeeringuid katvateks omavahenditeks, seega puuduks maksustamisega seotud hüvitamine. |
| --- | --- |

(69)

Pärast seda teeb maksunõustaja ettepaneku mitte hüvitada FFT omavahendite osa, mis tema määratluse kohaselt katab FFT finantsinvesteeringuid FFNAsse ja FFCsse ja mida tabelis 2 nimetatakse FFNAsse ja FFCsse tehtavaid investeeringuid katvateks omavahenditeks, seega puuduks maksustamisega seotud hüvitamine.

| (70) | Ja lõpuks arvutab maksunõustaja etapis iv välja FFT-le makstava koguhüvitise, mis on seotud FFT rahastamistegevusega, rahaliste vahendite haldamise ja võetavate riskidega. See hüvitis hõlmab järgmisi osi, mis tulenevad eespool kirjeldatud etappidest i–iii:






  — | „riskitasu“, mille arvutamiseks korrutatakse FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite summa, mis maksunõustaja Basel II raamistiku analoogia alusel kohaldamise etapis ii tehtud hinnangu kohaselt on 28 500 000 eurot, eeldatava tootlusega enne maksustamist, mis maksunõustaja etapis iii finantsvarade hindamise mudeli kohaldamise alusel tehtud hinnangu kohaselt on 6,05 %; ja |
| --- | --- | --- |

(70)

Ja lõpuks arvutab maksunõustaja etapis iv välja FFT-le makstava koguhüvitise, mis on seotud FFT rahastamistegevusega, rahaliste vahendite haldamise ja võetavate riskidega. See hüvitis hõlmab järgmisi osi, mis tulenevad eespool kirjeldatud etappidest i–iii:

—

„riskitasu“, mille arvutamiseks korrutatakse FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite summa, mis maksunõustaja Basel II raamistiku analoogia alusel kohaldamise etapis ii tehtud hinnangu kohaselt on 28 500 000 eurot, eeldatava tootlusega enne maksustamist, mis maksunõustaja etapis iii finantsvarade hindamise mudeli kohaldamise alusel tehtud hinnangu kohaselt on 6,05 %; ja

| — | „ülesannete täitmise hüvitis“, mille suuruse kindlaksmääramiseks korrutatakse summa, mida maksunõustaja nimetab FFT omavahenditeks, mida kasutatakse ülesannete täitmiseks ning mille suurus etapis ii tehtud hinnangu kohaselt on 93 710 000 eurot, lühiajaliste hoiuste suhtes kohaldatava turuintressi määraga, mille suurus maksunõustaja hinnangu kohaselt etapis iii on 0,87 %. |
| --- | --- |

—

„ülesannete täitmise hüvitis“, mille suuruse kindlaksmääramiseks korrutatakse summa, mida maksunõustaja nimetab FFT omavahenditeks, mida kasutatakse ülesannete täitmiseks ning mille suurus etapis ii tehtud hinnangu kohaselt on 93 710 000 eurot, lühiajaliste hoiuste suhtes kohaldatava turuintressi määraga, mille suurus maksunõustaja hinnangu kohaselt etapis iii on 0,87 %.

| (71) | Tabelis 5 on esitatud üldise tulususe hinnang, mille maksunõustaja koostas FFT jaoks seoses Luksemburgis maksustamisega.

  Tabel 5


  FFT maksubaasi hinnang







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Omakapitali sissemaksed | 2011. kasum ilma maksudeta |
| Riskitasu | 1 726 |
| Ülesannete täitmise hüvitis | 816 |
| FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid katvate omavahenditega seotud hüvitis (31) | 0 |
| Kogukasum enne maksustamist | 2 542 |

(71)

Tabelis 5 on esitatud üldise tulususe hinnang, mille maksunõustaja koostas FFT jaoks seoses Luksemburgis maksustamisega.

Tabel 5

Tabel 5

FFT maksubaasi hinnang

FFT maksubaasi hinnang

(tuhandetes eurodes)

Omakapitali sissemaksed

2011. kasum ilma maksudeta

Riskitasu

1 726

Ülesannete täitmise hüvitis

816

FFNAsse ja FFCsse tehtavaid finantsinvesteeringuid katvate omavahenditega seotud hüvitis (31)

31

0

Kogukasum enne maksustamist

Kogukasum enne maksustamist

2 542

2 542

| (72) | 2,542 miljoni euro suurune kogusumma vastab vaidlusaluses maksuotsuses esitatud summale, mille näol Luksemburgi maksuameti väitel on tegemist reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitisega (32). |
| --- | --- |

(72)

2,542 miljoni euro suurune kogusumma vastab vaidlusaluses maksuotsuses esitatud summale, mille näol Luksemburgi maksuameti väitel on tegemist reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitisega (32).

32

| (73) | Tabelis 6 on esitatud järeldused, mis FFT maksunõustaja on teinud etappides i–iv, mida kirjeldati põhjendustes 58–72.

  Tabel 6


  Kokkuvõtlik arvutus FFT minimaalsete nõutavate omavahendite ja tulemile avaldatava mõju kohta enne maksustamist








  Omavahendite miinimumnõuded | FFT | |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2011 | |
| (tuhandetes eurodes) | |
| Operatsioonirisk | 938 | a |
| Vastaspoole risk | 2 603 | b |
| Valuutarisk | 0 | c |
| Krediidirisk | 24 982 | d |
| Omavahendite miinimumnõuded | 28 523 | e=a+b+c+d |
| Osaluste intressidega kompenseeritud omavahendid | 165 244 | x |
| Ülemäärased omavahendid | 93 710 | f=g-e-x |
| Omakapital | 287 477 | g |
| Puhaskasumi näitaja | | |
| Omavahenditelt saadav eeldatav tootlus | 6,05 % | h |
| Lühiajaline intressimäär | 0,87 % | i |
| Omakapitali tootlus | | |
| Riskitasu | 1 726 | k=h*e |
| Ülesannete täitmise hüvitis | 816 | j=i*f |
| Kogukasum enne maksustamist | 2 542 | l=k+j |
| a | = | 15 % * (pangahoiustelt saadav finantstulu – pangalaenude rahastamiskulud) |
| b | = | 20 % * 6 % * (tulevane risk + kolmandate isikute tuletisinstrumentide positiivne õiglane väärtus) |
| c | = | 100 %, mis on kaetud tuletisinstrumentidega |
| d | = | 20 % * 6 % * võlanõuded kolmandatele isikutele (aasta keskmine). |
| h | = | finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel saadav hinnanguline väärtus |
| i | = | EONIA indeksi 2011. aasta keskmine väärtus |

(73)

Tabelis 6 on esitatud järeldused, mis FFT maksunõustaja on teinud etappides i–iv, mida kirjeldati põhjendustes 58–72.

Tabel 6

Tabel 6

Kokkuvõtlik arvutus FFT minimaalsete nõutavate omavahendite ja tulemile avaldatava mõju kohta enne maksustamist

Kokkuvõtlik arvutus FFT minimaalsete nõutavate omavahendite ja tulemile avaldatava mõju kohta enne maksustamist

Omavahendite miinimumnõuded

FFT

2011

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Operatsioonirisk

938

a

Vastaspoole risk

2 603

b

Valuutarisk

0

c

Krediidirisk

24 982

d

Omavahendite miinimumnõuded

28 523

e=a+b+c+d

Osaluste intressidega kompenseeritud omavahendid

165 244

x

Ülemäärased omavahendid

93 710

f=g-e-x

Omakapital

287 477

g

Puhaskasumi näitaja

Omavahenditelt saadav eeldatav tootlus

6,05 %

h

Lühiajaline intressimäär

0,87 %

i

Omakapitali tootlus

Riskitasu

1 726

k=h*e

Ülesannete täitmise hüvitis

816

j=i*f

Kogukasum enne maksustamist

2 542

l=k+j

a

=

15 % * (pangahoiustelt saadav finantstulu – pangalaenude rahastamiskulud)

b

=

20 % * 6 % * (tulevane risk + kolmandate isikute tuletisinstrumentide positiivne õiglane väärtus)

c

=

100 %, mis on kaetud tuletisinstrumentidega

d

=

20 % * 6 % * võlanõuded kolmandatele isikutele (aasta keskmine).

h

=

finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel saadav hinnanguline väärtus

i

=

EONIA indeksi 2011. aasta keskmine väärtus

Märkus: põhihüpoteesi kohaselt puuduvad kontsernisiseste tehingute puhul krediidiriskid ja vastaspoole riskid.

2.3.   Luksemburgis kohaldatavate siirdehindadega seotud eeskirjade kirjeldus

Luksemburgis kohaldatavate siirdehindadega seotud eeskirjade kirjeldus

| (74) | FFT kasuks tehtud maksuotsus võeti vastu Luksemburgi tulumaksuseaduse [4. detsembri 1967. aasta muudetud seadus tulumaksu kohta] artikli 164 lõike 3 alusel ja 28. jaanuari 2011. aasta Luksemburgi tulumaksuseaduse ringkirja nr 164/2 (edaspidi „ringkiri“) (33) alusel. |
| --- | --- |

(74)

FFT kasuks tehtud maksuotsus võeti vastu Luksemburgi tulumaksuseaduse [4. detsembri 1967. aasta muudetud seadus tulumaksu kohta] artikli 164 lõike 3 alusel ja 28. jaanuari 2011. aasta Luksemburgi tulumaksuseaduse ringkirja nr 164/2 (edaspidi „ringkiri“) (33) alusel.

33

2.3.1.   Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164

Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164

| (75) | Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikes 3 on sätestatud, et „[k]asumi varjatud jagamist tuleb arvesse võtta maksustatava tulu kindlaksmääramisel. Kasumi varjatud jagamisega on tegemist juhul, kui seotud ettevõte, osanik või huvitatud isik saab otseselt või kaudselt osa äriühingu või ettevõtte tulust ning kui ta seda osa ei oleks ilma vastava staatuseta saanud“. Selle sättega kehtestatakse Luksemburgi maksuõiguses reaalturuväärtuse põhimõte, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingute puhul peaks hüvitamine toimuma sarnaselt tehingutele, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtusele vastavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(75)

Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikes 3 on sätestatud, et „[k]asumi varjatud jagamist tuleb arvesse võtta maksustatava tulu kindlaksmääramisel. Kasumi varjatud jagamisega on tegemist juhul, kui seotud ettevõte, osanik või huvitatud isik saab otseselt või kaudselt osa äriühingu või ettevõtte tulust ning kui ta seda osa ei oleks ilma vastava staatuseta saanud“. Selle sättega kehtestatakse Luksemburgi maksuõiguses reaalturuväärtuse põhimõte, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingute puhul peaks hüvitamine toimuma sarnaselt tehingutele, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtusele vastavatel tingimustel.

2.3.2.   Luksemburgi tulumaksuseaduse ringkiri nr 164/2

Luksemburgi tulumaksuseaduse ringkiri nr 164/2

| (76) | Ringkiri selgitab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 järgmiselt: punktis 1 on määratletud mõisted „kontserni finantsettevõte“, (34)„kontsernisisene finantstehing“ (35) ja „seotud ettevõtted“ (36). |
| --- | --- |

(76)

Ringkiri selgitab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 järgmiselt: punktis 1 on määratletud mõisted „kontserni finantsettevõte“, (34)„kontsernisisene finantstehing“ (35) ja „seotud ettevõtted“ (36).

34

35

36

| (77) | Punkt 2, mis kannab pealkirja „Üldosa“, algab järgmise kirjeldusega kontsernisiseste tehingute kohta, mille suhtes ringkirja kohaldatakse: „Kontsernisisese teenusega (sealhulgas kontsernisisese finantstehinguga) on tegemist juhul, kui sõltumatu ettevõte oleks pidanud võrreldavatel tingimustel maksma sellise tegevuse eest teisele sõltumatule ettevõttele või ise selle tegevuse teostama“. Ringkirja punkt 2 hõlmab samuti reaalturuväärtuse põhimõtte kirjeldust, mis vastab siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud määratlusele, mis on üle võetud siseriiklikku õigusesse. Sellega seoses on ringkirjas sätestatud, et „[k]ui on osutatud kontsernisisene teenus, tuleb sellega seoses, nagu ka teiste kontsernisiseste tehingute puhul kindlaks määrata, kas selle teenusega seotud hüvitis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, see tähendab, kas see vastab hinnale, mida kasutavad ja millega nõustuvad sõltumatud ettevõtted võrreldavates tingimustes“ (37). |
| --- | --- |

(77)

Punkt 2, mis kannab pealkirja „Üldosa“, algab järgmise kirjeldusega kontsernisiseste tehingute kohta, mille suhtes ringkirja kohaldatakse: „Kontsernisisese teenusega (sealhulgas kontsernisisese finantstehinguga) on tegemist juhul, kui sõltumatu ettevõte oleks pidanud võrreldavatel tingimustel maksma sellise tegevuse eest teisele sõltumatule ettevõttele või ise selle tegevuse teostama“. Ringkirja punkt 2 hõlmab samuti reaalturuväärtuse põhimõtte kirjeldust, mis vastab siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud määratlusele, mis on üle võetud siseriiklikku õigusesse. Sellega seoses on ringkirjas sätestatud, et „[k]ui on osutatud kontsernisisene teenus, tuleb sellega seoses, nagu ka teiste kontsernisiseste tehingute puhul kindlaks määrata, kas selle teenusega seotud hüvitis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, see tähendab, kas see vastab hinnale, mida kasutavad ja millega nõustuvad sõltumatud ettevõtted võrreldavates tingimustes“ (37).

37

| (78) | Seoses osutamisega „võrreldavatele tingimustele“ on ringkirjas täpsustatud et võrreldavuse analüüs peab hõlmama selliseid tegureid, nagu „üleantud varade või osutatud teenuste laad, tehinguosaliste täidetavad ülesanded, lepingusätted, lepinguosalistega seotud majanduslikud asjaolud ning tööstus- ja äristrateegiad, mida nad järgivad“ (38). |
| --- | --- |

(78)

Seoses osutamisega „võrreldavatele tingimustele“ on ringkirjas täpsustatud et võrreldavuse analüüs peab hõlmama selliseid tegureid, nagu „üleantud varade või osutatud teenuste laad, tehinguosaliste täidetavad ülesanded, lepingusätted, lepinguosalistega seotud majanduslikud asjaolud ning tööstus- ja äristrateegiad, mida nad järgivad“ (38).

38

| (79) | Ringkirja punktis 3 on selgitatud, kuidas määrata eeskätt kontserni finantsettevõtte puhul kindlaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus. Vaadeldavate äriühingute täidetavad ülesanded, mille alusel määratakse kindlaks iga ettevõtte saadav hüvitis, peavad ringkirja kohaselt olema võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega, mis on allutatud finantssektori järelevalvekomisjoni järelevalvele. Seega peaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastav hüvitis täidetavate ülesannete eest (võttes arvesse kasutatavaid varasid ja kantavaid riske) „põhinema kõnealuste asutuste nõutaval hüvitisel võrreldavate krediiditehingute eest“ (39). |
| --- | --- |

(79)

Ringkirja punktis 3 on selgitatud, kuidas määrata eeskätt kontserni finantsettevõtte puhul kindlaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus. Vaadeldavate äriühingute täidetavad ülesanded, mille alusel määratakse kindlaks iga ettevõtte saadav hüvitis, peavad ringkirja kohaselt olema võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega, mis on allutatud finantssektori järelevalvekomisjoni järelevalvele. Seega peaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastav hüvitis täidetavate ülesannete eest (võttes arvesse kasutatavaid varasid ja kantavaid riske) „põhinema kõnealuste asutuste nõutaval hüvitisel võrreldavate krediiditehingute eest“ (39).

39

| (80) | Lisaks sellele teostavad finantseerimisasutused enne krediidi või rahaliste vahendite avansside andmist riskianalüüsi, hinnates eeskätt tehinguga seotud finantsriski, laenajaga seotud riskitegureid, laenava ettevõtte riske ja struktuurset riski. Laenude andmisega seotud kulude puhul tuleb samuti arvesse võtta täiendavaid kulusid, sealhulgas „täiendavaid kulusid, mis on seotud maksujõulisuse tingimuste täitmisega, täiendavaid krediidiriskiga seotud kulusid, töötluskulusid ja valuutariskiga seotud kulusid“ (40). Krediidirisk määratakse kindlaks krediidilepingu tingimuste ja riskianalüüsi tulemuste alusel. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks sellele teostavad finantseerimisasutused enne krediidi või rahaliste vahendite avansside andmist riskianalüüsi, hinnates eeskätt tehinguga seotud finantsriski, laenajaga seotud riskitegureid, laenava ettevõtte riske ja struktuurset riski. Laenude andmisega seotud kulude puhul tuleb samuti arvesse võtta täiendavaid kulusid, sealhulgas „täiendavaid kulusid, mis on seotud maksujõulisuse tingimuste täitmisega, täiendavaid krediidiriskiga seotud kulusid, töötluskulusid ja valuutariskiga seotud kulusid“ (40). Krediidirisk määratakse kindlaks krediidilepingu tingimuste ja riskianalüüsi tulemuste alusel.

40

| (81) | Lõpuks on ringkirjas märgitud, et sõltumatud finantsteenuste osutajad seostavad üldjuhul hüvitise suuruse kas laenatud summa suurusega või hallatavate varade tegeliku väärtusega. Samalaadselt sõltumatute teenuseosutajatega „peavad kontsernisiseseid krediiditehinguid teostavad kontserni rahastamisettevõtted viima enne seotud ettevõttele krediidi andmist läbi riskianalüüsi ja võtma arvesse kõiki muid asjaolusid, mis võivad mõjutada nende siirdehindade suuruse kindlaksmääramist“ (41). |
| --- | --- |

(81)

Lõpuks on ringkirjas märgitud, et sõltumatud finantsteenuste osutajad seostavad üldjuhul hüvitise suuruse kas laenatud summa suurusega või hallatavate varade tegeliku väärtusega. Samalaadselt sõltumatute teenuseosutajatega „peavad kontsernisiseseid krediiditehinguid teostavad kontserni rahastamisettevõtted viima enne seotud ettevõttele krediidi andmist läbi riskianalüüsi ja võtma arvesse kõiki muid asjaolusid, mis võivad mõjutada nende siirdehindade suuruse kindlaksmääramist“ (41).

41

| (82) | Ringkirja punktis 4 on täpsustatud, et maksuhaldur teeb äriühingu jaoks siduvaid otsuseid üksnes juhul, kui asjaomane ühing tegutseb reaalselt Luksemburgis. Ringkirjas on loetletud eri tingimused, millele kontserni finantsettevõte peab vastama, et teda saaks käsitleda riigis tegelikult tegutseva ettevõttena. Eeskätt peab ettevõtte kapital vastama ettevõtte täidetavatele ülesannetele (võttes arvesse kasutatavaid varasid ja kantavaid riske), omakapitali suurus peab olema vähemalt 1 % antavate krediitide nimiväärusest või 2 miljonit eurot ilma muude täpsustusteta. |
| --- | --- |

(82)

Ringkirja punktis 4 on täpsustatud, et maksuhaldur teeb äriühingu jaoks siduvaid otsuseid üksnes juhul, kui asjaomane ühing tegutseb reaalselt Luksemburgis. Ringkirjas on loetletud eri tingimused, millele kontserni finantsettevõte peab vastama, et teda saaks käsitleda riigis tegelikult tegutseva ettevõttena. Eeskätt peab ettevõtte kapital vastama ettevõtte täidetavatele ülesannetele (võttes arvesse kasutatavaid varasid ja kantavaid riske), omakapitali suurus peab olema vähemalt 1 % antavate krediitide nimiväärusest või 2 miljonit eurot ilma muude täpsustusteta.

| (83) | Ringkirjas on samuti kirjeldatud, milline teave ja dokumendid tuleb esitada selleks, et saada maksuametilt tema jaoks siduv otsus. Siduva otsuse taotlus peab muu hulgas hõlmama „siirdehindade uuringut, mis vastab selles valdkonnas kohaldatavatele OECD juhistele ja mis hõlmab eeskätt kasutatava metoodika täielikku kirjeldust ning üksikasjalikku teavet ja analüüse, mis seda metoodikat toetavad, näiteks võrreldavate tegurite kindlaksmääramist ning ülevaadet tulemustest, mida loodetakse saavutada“ (42). Lõpuks on ringkirjas täpsustatud, et maksuotsuse tähtaeg on üldjuhul viis aastat, eeldusel et faktilised ja muud asjaolud ei muutu ning ei muudeta õigussätteid, millel maksuotsus põhineb, ning ei muutu tehingu põhiomadused (43). |
| --- | --- |

(83)

Ringkirjas on samuti kirjeldatud, milline teave ja dokumendid tuleb esitada selleks, et saada maksuametilt tema jaoks siduv otsus. Siduva otsuse taotlus peab muu hulgas hõlmama „siirdehindade uuringut, mis vastab selles valdkonnas kohaldatavatele OECD juhistele ja mis hõlmab eeskätt kasutatava metoodika täielikku kirjeldust ning üksikasjalikku teavet ja analüüse, mis seda metoodikat toetavad, näiteks võrreldavate tegurite kindlaksmääramist ning ülevaadet tulemustest, mida loodetakse saavutada“ (42). Lõpuks on ringkirjas täpsustatud, et maksuotsuse tähtaeg on üldjuhul viis aastat, eeldusel et faktilised ja muud asjaolud ei muutu ning ei muudeta õigussätteid, millel maksuotsus põhineb, ning ei muutu tehingu põhiomadused (43).

42

43

2.4.   Siirdehindu käsitlevate OECD suuniste kirjeldus

Siirdehindu käsitlevate OECD suuniste kirjeldus

| (84) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon („OECD“) on oma liikmete jaoks vastu võtnud maksustamise valdkonna suunised, mis on sõnastatud „siirdehindade valdkonnas kohaldatavates juhistes“ („siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised“), mille näol on tegemist mittesiduva õigusliku vahendiga, mis hõlmab siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid suuniseid (44). |
| --- | --- |

(84)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon („OECD“) on oma liikmete jaoks vastu võtnud maksustamise valdkonna suunised, mis on sõnastatud „siirdehindade valdkonnas kohaldatavates juhistes“ („siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised“), mille näol on tegemist mittesiduva õigusliku vahendiga, mis hõlmab siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid suuniseid (44).

44

| (85) | Siirdehinnad tähistavad äritehingute hindu sama ettevõtete kontserni eri üksuste vahel. Hargmaised ettevõtted püüavad võimalikult väikese osa oma kasumist omistada territooriumidele, kus seda kasumit maksustatakse kõrgemalt, seetõttu võivad sellega kaasneda ülemäärased siirdehinnad, mida ei peaks võtma maksustatava tulu arvutamisel aluseks. Selle probleemi vältimiseks peaks maksuametid nõustuma ettevõtetevaheliste siirdehindadega üksnes juhul, kui tehingud hüvitatakse samaväärselt tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtuse põhimõttele vastavatel tingimustel (45). Seda nimetatakse „reaalturuväärtuse põhimõtteks“. |
| --- | --- |

(85)

Siirdehinnad tähistavad äritehingute hindu sama ettevõtete kontserni eri üksuste vahel. Hargmaised ettevõtted püüavad võimalikult väikese osa oma kasumist omistada territooriumidele, kus seda kasumit maksustatakse kõrgemalt, seetõttu võivad sellega kaasneda ülemäärased siirdehinnad, mida ei peaks võtma maksustatava tulu arvutamisel aluseks. Selle probleemi vältimiseks peaks maksuametid nõustuma ettevõtetevaheliste siirdehindadega üksnes juhul, kui tehingud hüvitatakse samaväärselt tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtuse põhimõttele vastavatel tingimustel (45). Seda nimetatakse „reaalturuväärtuse põhimõtteks“.

45

| (86) | Reaalturuväärtuse põhimõttega seotud põhimõte on sätestatud OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 lõikes 1, kõnealune näidisleping on aluseks kahepoolsetele maksulepingutele, mida sõlmivad omavahel OECD liikmesriigid ja järjest suurenev hulk liikmesriikide hulka mittekuuluvaid riike. Artiklis 9 on sätestatud, et „kui kaks [seotud] ettevõtjat järgivad omavahelistes äri- ja rahandussuhetes iseseisvate ettevõtjate vahel kokkulepitust erinevaid tingimusi, mille tõttu jääb ettevõtja kasum eeldatavast väiksemaks, loetakse ettevõtja kasumiks eeldatav kasum, mis maksustatakse asjakohaselt“. |
| --- | --- |

(86)

Reaalturuväärtuse põhimõttega seotud põhimõte on sätestatud OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 lõikes 1, kõnealune näidisleping on aluseks kahepoolsetele maksulepingutele, mida sõlmivad omavahel OECD liikmesriigid ja järjest suurenev hulk liikmesriikide hulka mittekuuluvaid riike. Artiklis 9 on sätestatud, et „kui kaks [seotud] ettevõtjat järgivad omavahelistes äri- ja rahandussuhetes iseseisvate ettevõtjate vahel kokkulepitust erinevaid tingimusi, mille tõttu jääb ettevõtja kasum eeldatavast väiksemaks, loetakse ettevõtja kasumiks eeldatav kasum, mis maksustatakse asjakohaselt“.

| (87) | OECD siirdehindade alased juhised võttis algkujul 27. juunil 1995 vastu OECD rahanduskomisjon, (46) juhiseid ajakohastati olulisel määral 2010. aasta juulis (47). Võttes arvesse kõnealuste juhiste mittesiduvat iseloomu, on OECD liikmesriikidel lihtsalt soovitatud neid järgida. Üldises plaanis on need juhised siiski võrdlusaluseks ja avaldavad märkimisväärset mõju OECD liikmesriikide (ja ka liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele. Lisaks sellele on mitmetes OECD liikmesriikides neile juhistele antud seaduse jõud või kasutatakse neid alusena siseriikliku maksuõiguse tõlgendamisel. Komisjon osutab käesolevas otsuses siirdehindade puhul kohaldatavatele OECD juhistele seetõttu, et nende juhiste näol on tegemist selles valdkonnas olemasoleva juhendiga ning need juhised on töötatud välja OECD rakendatud ekspertide arutelude tulemusel ning nendes on esitatud tehnilised täpsustused, mis võimaldavad lahendada ühiseid probleeme, mida reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamine konkreetsetes olukordades tekitab. Siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised annavad maksuametitele ja hargmaistele ettevõtetele seega vajalikud suunised reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamiseks siirdehindade kindlaksmääramisel. Samuti väljendub neis rahvusvaheline konsensuslik kokkulepe siirdehindade valdkonnas. |
| --- | --- |

(87)

OECD siirdehindade alased juhised võttis algkujul 27. juunil 1995 vastu OECD rahanduskomisjon, (46) juhiseid ajakohastati olulisel määral 2010. aasta juulis (47). Võttes arvesse kõnealuste juhiste mittesiduvat iseloomu, on OECD liikmesriikidel lihtsalt soovitatud neid järgida. Üldises plaanis on need juhised siiski võrdlusaluseks ja avaldavad märkimisväärset mõju OECD liikmesriikide (ja ka liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele. Lisaks sellele on mitmetes OECD liikmesriikides neile juhistele antud seaduse jõud või kasutatakse neid alusena siseriikliku maksuõiguse tõlgendamisel. Komisjon osutab käesolevas otsuses siirdehindade puhul kohaldatavatele OECD juhistele seetõttu, et nende juhiste näol on tegemist selles valdkonnas olemasoleva juhendiga ning need juhised on töötatud välja OECD rakendatud ekspertide arutelude tulemusel ning nendes on esitatud tehnilised täpsustused, mis võimaldavad lahendada ühiseid probleeme, mida reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamine konkreetsetes olukordades tekitab. Siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised annavad maksuametitele ja hargmaistele ettevõtetele seega vajalikud suunised reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamiseks siirdehindade kindlaksmääramisel. Samuti väljendub neis rahvusvaheline konsensuslik kokkulepe siirdehindade valdkonnas.

46

47

| (88) | Siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised hõlmavad viit meetodit reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks tehingute puhul ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel: i) võrreldava vabaturu hinna meetod; ii) kulupõhine meetod; iii) edasimüügi hinna meetod; iv) tehingupõhine tootluse meetod ja v) tehingupõhine jagatud kasumi meetod. Juhistes on eristatud tehingutel põhinevaid traditsioonilisi meetodeid (kolm esimest meetodit) ja tehingupõhiseid kasumil põhinevaid meetodeid (kaks viimast meetodit). Hargmaistel ettevõtetel on õigus siirdehindade kindlaksmääramiseks kasutada kõnealustes suunistes kirjeldamata meetodeid, kui nende meetodite tulemusel saadakse reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad siirdehinnad. |
| --- | --- |

(88)

Siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised hõlmavad viit meetodit reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks tehingute puhul ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel: i) võrreldava vabaturu hinna meetod; ii) kulupõhine meetod; iii) edasimüügi hinna meetod; iv) tehingupõhine tootluse meetod ja v) tehingupõhine jagatud kasumi meetod. Juhistes on eristatud tehingutel põhinevaid traditsioonilisi meetodeid (kolm esimest meetodit) ja tehingupõhiseid kasumil põhinevaid meetodeid (kaks viimast meetodit). Hargmaistel ettevõtetel on õigus siirdehindade kindlaksmääramiseks kasutada kõnealustes suunistes kirjeldamata meetodeid, kui nende meetodite tulemusel saadakse reaalturuväärtuse põhimõttele vastavad siirdehinnad.

| (89) | Käesoleva otsuse puhul on asjakohane võrreldava vabaturu hinna meetod ja tehingupõhine tootluse meetod, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt põhjendustes 90–92. |
| --- | --- |

(89)

Käesoleva otsuse puhul on asjakohane võrreldava vabaturu hinna meetod ja tehingupõhine tootluse meetod, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt põhjendustes 90–92.

| (90) | Vabaturu hinna meetodi puhul võrreldakse kontrollitud tehingu (omavahel seotud ettevõtete vahel toimuva tehingu) käigus üleantud vara või osutatud teenuste eest tasutavat hinda võrreldava vabaturutehingu (teineteisest sõltumatute ettevõtete vahel toimuva tehingu) käigus üleantava vara või osutatud teenuse hinnaga samaväärsetes tingimustes. |
| --- | --- |

(90)

Vabaturu hinna meetodi puhul võrreldakse kontrollitud tehingu (omavahel seotud ettevõtete vahel toimuva tehingu) käigus üleantud vara või osutatud teenuste eest tasutavat hinda võrreldava vabaturutehingu (teineteisest sõltumatute ettevõtete vahel toimuva tehingu) käigus üleantava vara või osutatud teenuse hinnaga samaväärsetes tingimustes.

| (91) | Tehingupõhine tootluse meetod on üks „kaudsetest meetoditest“ reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel. Selle meetodi puhul hinnatakse kasumi potentsiaalset suurust lähtuvalt reaalturuväärtuse põhimõttest, võttes arvesse kogu vaadeldavat tegevust tervikuna ja mitte vaid üksikuid tehinguid. Selle meetodi kohaldamise eesmärk ei ole müüdud vara väärtuse hindamine, vaid selle abil hinnatakse kasumi suurust, mida sõltumatud ettevõtted oleksid vaadeldavast tegevusest, nagu näiteks vara müük, võinud saada. Selleks tuleb valida asjakohane baas („kasumi taseme näitaja“), nagu kulud, kogukäibe suurus või püsiinvesteeringud ning kohaldada selle suhtes kasumimäära, mis vastab vabaturu tingimustes tehtud võrreldavate tehingute omale. |
| --- | --- |

(91)

Tehingupõhine tootluse meetod on üks „kaudsetest meetoditest“ reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel. Selle meetodi puhul hinnatakse kasumi potentsiaalset suurust lähtuvalt reaalturuväärtuse põhimõttest, võttes arvesse kogu vaadeldavat tegevust tervikuna ja mitte vaid üksikuid tehinguid. Selle meetodi kohaldamise eesmärk ei ole müüdud vara väärtuse hindamine, vaid selle abil hinnatakse kasumi suurust, mida sõltumatud ettevõtted oleksid vaadeldavast tegevusest, nagu näiteks vara müük, võinud saada. Selleks tuleb valida asjakohane baas („kasumi taseme näitaja“), nagu kulud, kogukäibe suurus või püsiinvesteeringud ning kohaldada selle suhtes kasumimäära, mis vastab vabaturu tingimustes tehtud võrreldavate tehingute omale.

| (92) | Tehingupõhise tootluse meetodi abil ei saa kindlaks määrata üksiktehinguga seotud hinda, sest üksuse, mille suhtes seda meetodit kohaldatakse, maksustatav kasum ei pea mõjutama samasse äriühingute kontserni kuuluva teise üksuse maksustatavat kasumit. Seega erineb see meetod vabaturu hinna meetodist, mille abil määratakse kindlaks teatud konkreetse vara või tehingu hinda väljendav siirdehind, mis hõlmatakse seejärel samal tasemel vara või teenust müüva kontserni ja seda vara või teenust ostva maksustatava kasumi hulka. |
| --- | --- |

(92)

Tehingupõhise tootluse meetodi abil ei saa kindlaks määrata üksiktehinguga seotud hinda, sest üksuse, mille suhtes seda meetodit kohaldatakse, maksustatav kasum ei pea mõjutama samasse äriühingute kontserni kuuluva teise üksuse maksustatavat kasumit. Seega erineb see meetod vabaturu hinna meetodist, mille abil määratakse kindlaks teatud konkreetse vara või tehingu hinda väljendav siirdehind, mis hõlmatakse seejärel samal tasemel vara või teenust müüva kontserni ja seda vara või teenust ostva maksustatava kasumi hulka.

2.5.   Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist edastatud täiendav teave

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist edastatud täiendav teave

2.5.1.   Luksemburgi 3. septembri 2014. aasta kiri

Luksemburgi 3. septembri 2014. aasta kiri

| (93) | Vastuseks menetluse algatamise otsuses sisalduvatele küsimustele teatas Luksemburg komisjonile, et Fiati kontserni sees antud krediitide suhtes ei kohaldatud ülempiiri. |
| --- | --- |

(93)

Vastuseks menetluse algatamise otsuses sisalduvatele küsimustele teatas Luksemburg komisjonile, et Fiati kontserni sees antud krediitide suhtes ei kohaldatud ülempiiri.

| (94) | Luksemburg esitas samuti täpsustusi FFT kontsernisiseste võetavate ja antavate laenudega seotud keskmiste hindade kohta aastatel 2011–2013. FFT antud kontsernisiseste laenude suhtes kohaldatav intressimäär oli [...]. 2011. aasta lõpul vastas see Euribori määrale, mida oli suurendatud [6–9 %] võrra. Kontserni kuuluvate äriühingute jooksevkontode saldode suhtes kohaldatav intressimäär aastatel 2012 ja 2013 oli vastavalt [6–9 %] ja [6–9 %]. Keskmine intressimäär, mida FFT maksis kontsernisiseste deposiitide eest, oli 2011., 2012. ja 2013. aastal vastavalt [0–3 %], [0–3 %] ja [0–3 %] (keskmised kokkuleppelised määrad). |
| --- | --- |

(94)

Luksemburg esitas samuti täpsustusi FFT kontsernisiseste võetavate ja antavate laenudega seotud keskmiste hindade kohta aastatel 2011–2013. FFT antud kontsernisiseste laenude suhtes kohaldatav intressimäär oli [...]. 2011. aasta lõpul vastas see Euribori määrale, mida oli suurendatud [6–9 %] võrra. Kontserni kuuluvate äriühingute jooksevkontode saldode suhtes kohaldatav intressimäär aastatel 2012 ja 2013 oli vastavalt [6–9 %] ja [6–9 %]. Keskmine intressimäär, mida FFT maksis kontsernisiseste deposiitide eest, oli 2011., 2012. ja 2013. aastal vastavalt [0–3 %], [0–3 %] ja [0–3 %] (keskmised kokkuleppelised määrad).

| (95) | Luksemburg esitas samuti andmed vaidlusaluses maksuotsuses lubatud kapitali hüvitamise määra kohta. Eeskätt osutas Luksemburg, et osalustesse investeeritud kapitali hüvitati dividendide jaotamise teel ning et dividende põhimõtteliselt ei hõlmata siirdehindade valdkonnas tehtavasse analüüsi, kuna ettevõte saab neid üksnes tänu oma aktsionäriseisusele. Seega ei võeta dividende arvesse äriühingu täidetavate ülesannete ja kantavate riskide olulisuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(95)

Luksemburg esitas samuti andmed vaidlusaluses maksuotsuses lubatud kapitali hüvitamise määra kohta. Eeskätt osutas Luksemburg, et osalustesse investeeritud kapitali hüvitati dividendide jaotamise teel ning et dividende põhimõtteliselt ei hõlmata siirdehindade valdkonnas tehtavasse analüüsi, kuna ettevõte saab neid üksnes tänu oma aktsionäriseisusele. Seega ei võeta dividende arvesse äriühingu täidetavate ülesannete ja kantavate riskide olulisuse kindlaksmääramisel.

| (96) | Luksemburg selgitas samuti, et FFT osaluste võtmist rahastati täies ulatuses omavahenditest ning et selline rahastamisviis tähendab automaatselt, et need vahendid ei ole enam kasutatavad FFT kantavate muude riskide katmiseks. |
| --- | --- |

(96)

Luksemburg selgitas samuti, et FFT osaluste võtmist rahastati täies ulatuses omavahenditest ning et selline rahastamisviis tähendab automaatselt, et need vahendid ei ole enam kasutatavad FFT kantavate muude riskide katmiseks.

| (97) | Luksemburg osutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ (48) artiklile 57, mille kohaselt krediidiasutuste konsolideerimata omavahendid ei hõlma teistes krediidiasutustes võetud osalusi, mis on suuremad kui 10 % viimatinimetatud krediidiasutuste kapitalist. |
| --- | --- |

(97)

Luksemburg osutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ (48) artiklile 57, mille kohaselt krediidiasutuste konsolideerimata omavahendid ei hõlma teistes krediidiasutustes võetud osalusi, mis on suuremad kui 10 % viimatinimetatud krediidiasutuste kapitalist.

48

| (98) | Luksemburg osutas samuti Basel II raamistikus kindlaksmääratud lihtsale lähenemisviisile, mille kohaselt tuleb 15 % suurust määra kohaldada kolme positiivse kasumiga aasta puhaskasumi keskmise väärtuse suhtes. |
| --- | --- |

(98)

Luksemburg osutas samuti Basel II raamistikus kindlaksmääratud lihtsale lähenemisviisile, mille kohaselt tuleb 15 % suurust määra kohaldada kolme positiivse kasumiga aasta puhaskasumi keskmise väärtuse suhtes.

2.5.2.   Luksemburgi 24. märtsi 2015. aasta kiri

Luksemburgi 24. märtsi 2015. aasta kiri

| (99) | Vastuseks komisjoni nõudele esitada talle näiteid maksuotsuste kohta, mille adressaatideks olevad äriühingud on FFTga samaväärses olukorras, märkis Luksemburg oma 24. märtsi 2015. aasta kirjas, et FFT olukord on ainulaadne. Luksemburgi väitel on see tingitud asjaolust, et FFT näol on tegemist finantsettevõttega, kes hangib vahendeid turult, erinevalt suuremast osast Luksemburgi finantseerimisasutustest, kes laenavad teatava marginaaliga välja vahendeid, mille on nende käsutusse andnud teised nendega samasse kontserni kuuluvad äriühingud. |
| --- | --- |

(99)

Vastuseks komisjoni nõudele esitada talle näiteid maksuotsuste kohta, mille adressaatideks olevad äriühingud on FFTga samaväärses olukorras, märkis Luksemburg oma 24. märtsi 2015. aasta kirjas, et FFT olukord on ainulaadne. Luksemburgi väitel on see tingitud asjaolust, et FFT näol on tegemist finantsettevõttega, kes hangib vahendeid turult, erinevalt suuremast osast Luksemburgi finantseerimisasutustest, kes laenavad teatava marginaaliga välja vahendeid, mille on nende käsutusse andnud teised nendega samasse kontserni kuuluvad äriühingud.

| (100) | Lisaks sellele on iga maksukohustuslase olukord Luksemburgi väitel piisavalt spetsiifiline, et muuta võimatuks nende võrdlemine teiste maksukohustuslaste olukorraga. Seetõttu hõlmab Luksemburgi siseriiklik õigus üksnes siirdehindade jaoks raamistikku moodustavat üldist sätet (Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164), mis võimaldab hinnata võimalikult suure täpsusastmega iga üksikjuhu puhul esinevat majanduslikku olukorda, sõltumata sellest, kas selle juhtumi puhul kohaldatakse maksuotsust või mitte. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks sellele on iga maksukohustuslase olukord Luksemburgi väitel piisavalt spetsiifiline, et muuta võimatuks nende võrdlemine teiste maksukohustuslaste olukorraga. Seetõttu hõlmab Luksemburgi siseriiklik õigus üksnes siirdehindade jaoks raamistikku moodustavat üldist sätet (Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164), mis võimaldab hinnata võimalikult suure täpsusastmega iga üksikjuhu puhul esinevat majanduslikku olukorda, sõltumata sellest, kas selle juhtumi puhul kohaldatakse maksuotsust või mitte.

| (101) | Luksemburg edastas ka FFT maksubaasi suuruse ajavahemikul 2009–2013, mille aluseks olid äriühingu maksudeklaratsioonid (49) ja mis on esitatud tabelis 7.

  Tabel 7


  FFT maksubaas ajavahemikul 2009–2013







  (eurodes) |
| --- | --- |
| 2009 | 2 643 424 |
| 2010 | 2 424 869 |
| 2011 | 2 600 416 |
| 2012 | 1 684 103 |
| 2013 | 2 095 969 |

(101)

Luksemburg edastas ka FFT maksubaasi suuruse ajavahemikul 2009–2013, mille aluseks olid äriühingu maksudeklaratsioonid (49) ja mis on esitatud tabelis 7.

49

Tabel 7

Tabel 7

FFT maksubaas ajavahemikul 2009–2013

FFT maksubaas ajavahemikul 2009–2013

(eurodes)

2009

2 643 424

2010

2 424 869

2011

2 600 416

2012

1 684 103

2013

2 095 969

| (102) | Luksemburg märkis, et FFT 2013. aasta maksudeklaratsioonist ilmneb, et menetluse algatamise otsuse põhjenduses 64 väljendatud arvamusel, mille kohaselt maksubaas jääb vahemikku 2 288 000 – 2 796 000 eurot, puudub igasugune alus. On ilmne, et vaidlusaluse maksuotsusega kiidetakse heaks üksnes kasutatav meetod ning et turutingimused on muutlikud. |
| --- | --- |

(102)

Luksemburg märkis, et FFT 2013. aasta maksudeklaratsioonist ilmneb, et menetluse algatamise otsuse põhjenduses 64 väljendatud arvamusel, mille kohaselt maksubaas jääb vahemikku 2 288 000 – 2 796 000 eurot, puudub igasugune alus. On ilmne, et vaidlusaluse maksuotsusega kiidetakse heaks üksnes kasutatav meetod ning et turutingimused on muutlikud.

| (103) | Lõpuks edastas Luksemburg komisjoni nõudel ka kõik varasemad maksuotsused, mis Luksemburgi maksuamet oli teinud Fiati kontserni kohta. |
| --- | --- |

(103)

Lõpuks edastas Luksemburg komisjoni nõudel ka kõik varasemad maksuotsused, mis Luksemburgi maksuamet oli teinud Fiati kontserni kohta.

| (104) | Esiteks oli tegemist 9. detsembril 2009 esitatud maksuotsuse taotlusega, millega Luksemburgi maksuamet nõustus ja milles märgitud FFT maksubaas oli [...]. |
| --- | --- |

(104)

Esiteks oli tegemist 9. detsembril 2009 esitatud maksuotsuse taotlusega, millega Luksemburgi maksuamet nõustus ja milles märgitud FFT maksubaas oli [...].

| (105) | Teiseks edastas Luksemburgi maksuamet kaks 3. septembri 2012. aasta kirja. Neist esimene hõlmas vaidlusalust maksuotsust, mis põhineb 14. märtsi 2012. aasta maksuotsuse taotlusel ja mida on nimetatud põhjenduses 9. See maksuotsuse taotlus esitati komisjonile uuesti terviklikul kujul Luksemburgi 24. märtsi 2015. aasta kirjaga, mis hõlmas teavet, mille Luksemburg oli maksuotsuse varasemal komisjonile saatmisel kustutanud. |
| --- | --- |

(105)

Teiseks edastas Luksemburgi maksuamet kaks 3. septembri 2012. aasta kirja. Neist esimene hõlmas vaidlusalust maksuotsust, mis põhineb 14. märtsi 2012. aasta maksuotsuse taotlusel ja mida on nimetatud põhjenduses 9. See maksuotsuse taotlus esitati komisjonile uuesti terviklikul kujul Luksemburgi 24. märtsi 2015. aasta kirjaga, mis hõlmas teavet, mille Luksemburg oli maksuotsuse varasemal komisjonile saatmisel kustutanud.

| (106) | Teine, peaaegu sama sisuga kiri edastati vastusena nõudele esitada samaaegselt [...] Luksemburgi maksuametile 18. aprillil 2012 esitatud maksuotsuse taotlus, mille esitaja oli äriühing [F], mis tundub vastavat FFT-le kontserni rahastamisega tegelevas teises struktuuriüksuses. Selles teises maksuotsuses esitatud [äriühingu F] ülesannete kirjeldus langeb kokku FFT ülesannete kirjeldusega 14. märtsi 2012. aasta taotluses. Kõnealune teine struktuuriüksus erineb ainult selle poolest, et äriühingul oli ainult üks tütarettevõtja Ühendkuningriigis ning tal ei ole tütarettevõtjat Hispaanias ning et [äriühing F] ei ole [ühegi tütarettevõtja] omanik. |
| --- | --- |

(106)

Teine, peaaegu sama sisuga kiri edastati vastusena nõudele esitada samaaegselt [...] Luksemburgi maksuametile 18. aprillil 2012 esitatud maksuotsuse taotlus, mille esitaja oli äriühing [F], mis tundub vastavat FFT-le kontserni rahastamisega tegelevas teises struktuuriüksuses. Selles teises maksuotsuses esitatud [äriühingu F] ülesannete kirjeldus langeb kokku FFT ülesannete kirjeldusega 14. märtsi 2012. aasta taotluses. Kõnealune teine struktuuriüksus erineb ainult selle poolest, et äriühingul oli ainult üks tütarettevõtja Ühendkuningriigis ning tal ei ole tütarettevõtjat Hispaanias ning et [äriühing F] ei ole [ühegi tütarettevõtja] omanik.

| (107) | Teine maksuotsus, mis põhineb siirdehindade uuringul, hõlmab järeldust, mis on esitatud samalaadselt järeldusega, mis on esitatud FFT maksuotsuses [mida on nimetatud põhjenduses 54]. Samas on siirdehindade analüüsi tulemus märkimisväärselt erinev. [Äriühingu F] reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus, nagu see on kindlaks määratud siirdehindade aruandes, on järgmine: „Siirdehindade uuringu abil määratakse kindlaks asjakohase hüvitise suurus, mis põhineb i) 44,6 miljoni euro suurusel riskikapitalil ja ii) kapitalil, mis võimaldab rahastada äriühingu täidetavaid ülesandeid ja mille suurus on 8,8 miljonit eurot, kusjuures lubatud kõikumine on +/–10 %“. |
| --- | --- |

(107)

Teine maksuotsus, mis põhineb siirdehindade uuringul, hõlmab järeldust, mis on esitatud samalaadselt järeldusega, mis on esitatud FFT maksuotsuses [mida on nimetatud põhjenduses 54]. Samas on siirdehindade analüüsi tulemus märkimisväärselt erinev. [Äriühingu F] reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus, nagu see on kindlaks määratud siirdehindade aruandes, on järgmine: „Siirdehindade uuringu abil määratakse kindlaks asjakohase hüvitise suurus, mis põhineb i) 44,6 miljoni euro suurusel riskikapitalil ja ii) kapitalil, mis võimaldab rahastada äriühingu täidetavaid ülesandeid ja mille suurus on 8,8 miljonit eurot, kusjuures lubatud kõikumine on +/–10 %“.

| (108) | Mõlemad maksuotsused on esitatud nimekirjas, mille Luksemburg esitas komisjonile 4. juunil 2015 ning mis hõlmab rahaliste vahendite haldamisega seotud maksuotsuseid [vt põhjendus 29]. |
| --- | --- |

(108)

Mõlemad maksuotsused on esitatud nimekirjas, mille Luksemburg esitas komisjonile 4. juunil 2015 ning mis hõlmab rahaliste vahendite haldamisega seotud maksuotsuseid [vt põhjendus 29].

| (109) | Kolmandaks esitati komisjonile veel kaks maksuotsuse taotlust [...], millega Luksemburgi maksuamet oli nõustunud. Need maksuotsuse taotlused esitati 2002. ja 2012. aastal ning need hõlmavad Fiati kontserni Luksemburgis asuvaid teisi struktuuriüksusi. Neid maksuotsuseid käesoleva otsuse raames ei käsitleta. |
| --- | --- |

(109)

Kolmandaks esitati komisjonile veel kaks maksuotsuse taotlust [...], millega Luksemburgi maksuamet oli nõustunud. Need maksuotsuse taotlused esitati 2002. ja 2012. aastal ning need hõlmavad Fiati kontserni Luksemburgis asuvaid teisi struktuuriüksusi. Neid maksuotsuseid käesoleva otsuse raames ei käsitleta.

2.5.3.   Fiati 31. märtsil 2015 edastatud teave

Fiati 31. märtsil 2015 edastatud teave

2.5.3.1.   Fiati kontserni kuuluvate äriühingute ja FFT otsesidemeid hõlmav teave

Fiati kontserni kuuluvate äriühingute ja FFT otsesidemeid hõlmav teave

| (110) | Fiat meenutab, et FFT kuulub ligikaudu 40 % ulatuses ettevõttele Fiat S.p.A. ja ligikaudu 60 % ulatuses ettevõttele FF, mis on 100 % ulatuses ettevõtte Fiat S.p.A. tütarettevõtja (50). FFT omakorda on 100 % ulatuses FFNA ja FFC omanik (51). Fiat meenutab samuti, et FFT on Fiati kontserni üks rahastamisettevõtteid, mida on nimetatud põhjenduses 39. |
| --- | --- |

(110)

Fiat meenutab, et FFT kuulub ligikaudu 40 % ulatuses ettevõttele Fiat S.p.A. ja ligikaudu 60 % ulatuses ettevõttele FF, mis on 100 % ulatuses ettevõtte Fiat S.p.A. tütarettevõtja (50). FFT omakorda on 100 % ulatuses FFNA ja FFC omanik (51). Fiat meenutab samuti, et FFT on Fiati kontserni üks rahastamisettevõtteid, mida on nimetatud põhjenduses 39.

50

51

| (111) | Komisjoni nõudel esitas Fiat kontserni rahastamisettevõtteid hõlmava finantsteabe. Eeskätt esitas ta ettevõtete FFT, FF, FFNA, FFC ja FFB majandusaruanded aastate 2011–2013 kohta ning kõnealuste äriühingute ülesannete kirjelduse. Selle teabe kohaselt hõlmab FF 52 töötajat, kellest [20–30] töötab „rahastamise“ valdkonnas ja [10–20] „raamatupidamisarvestuse“ valdkonnas. FFT hõlmab 14 palgalist töötajat, sealhulgas direktor, [0–10] klientidega otsesuhete valdkonna töötajat (Ühendkuningriigis), [0–10] haldusülesannetega seotud töötajat ja [0–10] raamatupidamisarvestuse ja kontrollimeetmetega seotud töötajat. FFNA hõlmab viis töötajat, FFC tegutseb vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(111)

Komisjoni nõudel esitas Fiat kontserni rahastamisettevõtteid hõlmava finantsteabe. Eeskätt esitas ta ettevõtete FFT, FF, FFNA, FFC ja FFB majandusaruanded aastate 2011–2013 kohta ning kõnealuste äriühingute ülesannete kirjelduse. Selle teabe kohaselt hõlmab FF 52 töötajat, kellest [20–30] töötab „rahastamise“ valdkonnas ja [10–20] „raamatupidamisarvestuse“ valdkonnas. FFT hõlmab 14 palgalist töötajat, sealhulgas direktor, [0–10] klientidega otsesuhete valdkonna töötajat (Ühendkuningriigis), [0–10] haldusülesannetega seotud töötajat ja [0–10] raamatupidamisarvestuse ja kontrollimeetmetega seotud töötajat. FFNA hõlmab viis töötajat, FFC tegutseb vaid piiratud ulatuses.

| (112) | Fiati esitatud andmete põhjal on FFT tütarettevõtjate (FFNA ja FFC) raamatupidamislik väärtus [...]. FFT majandusaruandest ilmneb, et ettevõtted Fiat S.p.A ja FF ostsid ettevõtted FFNA ja FFC 2011. aastal. Alates 2011. aastast esitab FFT Luksemburgis konsolideeritud finantsaruandeid. |
| --- | --- |

(112)

Fiati esitatud andmete põhjal on FFT tütarettevõtjate (FFNA ja FFC) raamatupidamislik väärtus [...]. FFT majandusaruandest ilmneb, et ettevõtted Fiat S.p.A ja FF ostsid ettevõtted FFNA ja FFC 2011. aastal. Alates 2011. aastast esitab FFT Luksemburgis konsolideeritud finantsaruandeid.

| (113) | FF ja FFT on euroalal tegutsevad rahastamisega tegelevad äriühingud. Ajavahemikku 2010–2013 hõlmavad finantsandmed, mis põhinevad esitatud majandusaruannetel, on esitatud tabelites 8 ja 9 (52).

  Tabel 8


  FFT finantsandmed ajavahemikul 2010–2013










  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| | | | | |
| Intressid ja samalaadsed tulud | 613 561 | 650 641 | 664 707 | 736 561 |
| seejuures kontserni kuuluvatelt äriühingutelt pärinevad | 605 880 | 626 806 | 648 497 | 731 462 |
| Muu tulu | 72 292 | 76 910 | 29 185 | 10 125 |
| TULUD KOKKU | 685 853 | 727 551 | 693 892 | 746 686 |
| | | | | |
| Tegevuskulud ja kulum | 3 419 | 3 655 | 2 926 | 2 499 |
| Makstavad intressid ja muud rahastamiskulud | 625 078 | 640 207 | 631 854 | 666 246 |
| Sealhulgas kontserni kuuluvatele ettevõtetele makstavad summas | 59 409 | 55 520 | 38 041 | 20 268 |
| Sealhulgas võlakirjalaen ja muud võlakirjad | 551 229 | 574 561 | 592 099 | 643 853 |
| Tagatistelt saadav komisjonitasu, mis on seotud ettevõtte Fiat S.p.A. võlakirjadega (53). | 3 161 | 2 851 | 2 702 | 3 006 |
| Muud kulud | 51 709 | 78 211 | 54 702 | 72 805 |
| KULUD KOKKU (enne äriühingu tulumaksuga maksustamist) | 683 367 | 724 924 | 692 185 | 745 032 |
| Kasum enne äriühingu tulumaksuga maksustamist | 2 485 | 2 627 | 1 707 | 1 652 |
| Maks | 748 | 776 | 491 | 508 |
| Puhastulu | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| | | | | |
| Omakapital | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Kontserni kuuluvatele ettevõtetele makstavad summad | 4 354 692 | 2 275 578 | 1 530 146 | 1 661 930 |
| Emiteeritud võlaväärtpaberid | 7 716 844 | 7 746 301 | 9 116 345 | 11 030 180 |
| Muu passiva (pangavõlg, makstavad tasud jne) | 2 470 513 | 446 444 | 144 671 | 158 865 |
| OMAKAPITAL JA PASSIVA KOKKU | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |
| | | | | |
| Võlanõuded kontserni kuuluvate äriühingute vastu | 11 869 312 | 7 387 279 | 7 950 092 | 9 637 038 |
| Likviidsed varad ja käibevarad | 2 705 622 | 3 028 255 | 2 853 245 | 3 221 203 |
| Osalus seotud äriühingutes | 0 | 165 244 | 164 244 | 165 244 |
| Muud varad (kinnisvara, viitlaekumised jne) | 252 740 | 175 022 | 112 274 | 117 329 |
| VARAD KOKKU | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |

(113)

FF ja FFT on euroalal tegutsevad rahastamisega tegelevad äriühingud. Ajavahemikku 2010–2013 hõlmavad finantsandmed, mis põhinevad esitatud majandusaruannetel, on esitatud tabelites 8 ja 9 (52).

52

Tabel 8

Tabel 8

FFT finantsandmed ajavahemikul 2010–2013

FFT finantsandmed ajavahemikul 2010–2013

(tuhandetes eurodes)

2010

2011

2012

2013

Intressid ja samalaadsed tulud

613 561

650 641

664 707

736 561

seejuures kontserni kuuluvatelt äriühingutelt pärinevad

605 880

626 806

648 497

731 462

Muu tulu

72 292

76 910

29 185

10 125

TULUD KOKKU

685 853

727 551

693 892

746 686

Tegevuskulud ja kulum

3 419

3 655

2 926

2 499

Makstavad intressid ja muud rahastamiskulud

625 078

640 207

631 854

666 246

Sealhulgas kontserni kuuluvatele ettevõtetele makstavad summas

59 409

55 520

38 041

20 268

Sealhulgas võlakirjalaen ja muud võlakirjad

551 229

574 561

592 099

643 853

Tagatistelt saadav komisjonitasu, mis on seotud ettevõtte Fiat S.p.A. võlakirjadega (53).

53

3 161

2 851

2 702

3 006

Muud kulud

51 709

78 211

54 702

72 805

KULUD KOKKU (enne äriühingu tulumaksuga maksustamist)

683 367

724 924

692 185

745 032

Kasum enne äriühingu tulumaksuga maksustamist

2 485

2 627

1 707

1 652

Maks

748

776

491

508

Puhastulu

1 737

1 851

1 217

1 146

Omakapital

285 625

287 477

288 693

289 839

Kontserni kuuluvatele ettevõtetele makstavad summad

4 354 692

2 275 578

1 530 146

1 661 930

Emiteeritud võlaväärtpaberid

7 716 844

7 746 301

9 116 345

11 030 180

Muu passiva (pangavõlg, makstavad tasud jne)

2 470 513

446 444

144 671

158 865

OMAKAPITAL JA PASSIVA KOKKU

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

Võlanõuded kontserni kuuluvate äriühingute vastu

11 869 312

7 387 279

7 950 092

9 637 038

Likviidsed varad ja käibevarad

2 705 622

3 028 255

2 853 245

3 221 203

Osalus seotud äriühingutes

0

165 244

164 244

165 244

Muud varad (kinnisvara, viitlaekumised jne)

252 740

175 022

112 274

117 329

VARAD KOKKU

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

| (114) | 2011., 2012. ja 2013. aasta lõpul väljastas FFT erinevates pankades kontserni kuuluvatele äriühingutele tagatisi, mille kogusumma oli vastavalt 2 560 802 eurot, 10 772 314 eurot ja 10 155 339 eurot.

  Tabel 9


  FF finantsandmed ajavahemikul 2010–2013










  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| | | | | |
| Finantstulu | 552 090 | 752 007 | 676 177 | 722 610 |
| Sealhulgas kontserni kuuluvatelt äriühingutelt | 528 267 | 672 225 | 655 576 | 711 218 |
| Muud tulud (dividendid, tuletisinstrumentidega seotud rahavood, valuutakursid jne) | 29 708 | 18 962 | 18 117 | 8 935 |
| Kontsernile osutatud teenustelt saadud tulu | 6 410 | 7 616 | 2 336 | 2 027 |
| Tegevuskulud | 14 616 | 13 332 | 8 594 | 9 280 |
| Rahastamiskulud | 550 331 | 729 851 | 654 763 | 706 825 |
| Sealhulgas kontserni kuuluvad äriühingud | 523 123 | 698 009 | 625 216 | 687 712 |
| Kasum enne äriühingu tulumaksuga maksustamist | 23 261 | 35 402 | 33 273 | 17 466 |
| Maks | 5 968 | 10 112 | 8 822 | 6 952 |
| Puhastulu | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| | | | | |
| Omakapital | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Kohustused | 14 878 871 | 12 567 582 | 11 277 171 | 12 758 761 |
| | | | | |
| Finantsvara | 9 267 614 | 8 201 011 | 9 164 768 | 9 905 386 |
| Likviidsed varad ja käibevarad | 5 519 622 | 4 349 837 | 2 201 190 | 2 928 409 |
| Osalus seotud äriühingutes | 358 362 | 264 116 | 160 833 | 160 833 |
| Muud varad (kinnisvara, viitlaekumised jne) | 4 320 | 21 228 | 19 217 | 20 186 |
| VARAD KOKKU | 15 149 918 | 12 836 192 | 11 546 008 | 13 014 814 |

(114)

2011., 2012. ja 2013. aasta lõpul väljastas FFT erinevates pankades kontserni kuuluvatele äriühingutele tagatisi, mille kogusumma oli vastavalt 2 560 802 eurot, 10 772 314 eurot ja 10 155 339 eurot.

Tabel 9

Tabel 9

FF finantsandmed ajavahemikul 2010–2013

FF finantsandmed ajavahemikul 2010–2013

(tuhandetes eurodes)

2010

2011

2012

2013

Finantstulu

552 090

752 007

676 177

722 610

Sealhulgas kontserni kuuluvatelt äriühingutelt

528 267

672 225

655 576

711 218

Muud tulud (dividendid, tuletisinstrumentidega seotud rahavood, valuutakursid jne)

29 708

18 962

18 117

8 935

Kontsernile osutatud teenustelt saadud tulu

6 410

7 616

2 336

2 027

Tegevuskulud

14 616

13 332

8 594

9 280

Rahastamiskulud

550 331

729 851

654 763

706 825

Sealhulgas kontserni kuuluvad äriühingud

523 123

698 009

625 216

687 712

Kasum enne äriühingu tulumaksuga maksustamist

23 261

35 402

33 273

17 466

Maks

5 968

10 112

8 822

6 952

Puhastulu

17 292

25 290

24 450

10 514

Omakapital

271 047

268 610

268 837

256 053

Kohustused

14 878 871

12 567 582

11 277 171

12 758 761

Finantsvara

9 267 614

8 201 011

9 164 768

9 905 386

Likviidsed varad ja käibevarad

5 519 622

4 349 837

2 201 190

2 928 409

Osalus seotud äriühingutes

358 362

264 116

160 833

160 833

Muud varad (kinnisvara, viitlaekumised jne)

4 320

21 228

19 217

20 186

VARAD KOKKU

15 149 918

12 836 192

11 546 008

13 014 814

| (115) | Nagu on näidatud tabelis 8, koosnes 2013. aasta lõpul (ja 2012. aasta lõpul) FFi kapital seotud ettevõtetes 157 269 000 euro suurusest osalusest FFTs (mis moodustas 60 % FFT kapitalist) ja 2 013 000 euro suurusest osalusest FFBs ning intressidest suuruses 725 000 eurot, millega ei kaasnenud mingit kontrollifunktsiooni kontserni kuuluvates teistes äriühingutes. 2011. aasta lõpul kanti 100 % FFT aktsiatest FFi raamatupidamisarvestusse väärtusega 262 102 000 eurot. 2010. aasta lõpul, enne kui 2011. aastal toimus FFNA ja FFC müük FFT-le, oli FFil 7 213 000 euro suurune osalus FFCs, 262 077 000 euro suurune osalus FFTs, 87 055 euro suurune osalus FFNAs ja 2 013 000 euro suurune osalus FFBs, seega kokku 358 000 000 euro suurune osalus 100 % ulatuses Fiatile kuuluvates tütarettevõtjates. |
| --- | --- |

(115)

Nagu on näidatud tabelis 8, koosnes 2013. aasta lõpul (ja 2012. aasta lõpul) FFi kapital seotud ettevõtetes 157 269 000 euro suurusest osalusest FFTs (mis moodustas 60 % FFT kapitalist) ja 2 013 000 euro suurusest osalusest FFBs ning intressidest suuruses 725 000 eurot, millega ei kaasnenud mingit kontrollifunktsiooni kontserni kuuluvates teistes äriühingutes. 2011. aasta lõpul kanti 100 % FFT aktsiatest FFi raamatupidamisarvestusse väärtusega 262 102 000 eurot. 2010. aasta lõpul, enne kui 2011. aastal toimus FFNA ja FFC müük FFT-le, oli FFil 7 213 000 euro suurune osalus FFCs, 262 077 000 euro suurune osalus FFTs, 87 055 euro suurune osalus FFNAs ja 2 013 000 euro suurune osalus FFBs, seega kokku 358 000 000 euro suurune osalus 100 % ulatuses Fiatile kuuluvates tütarettevõtjates.

2.5.3.2.   Üksikasjalik teave FFT aktiva ja passiva kohta

Üksikasjalik teave FFT aktiva ja passiva kohta

| (116) | Fiat esitas kontserni kuuluva 61 vastaspoole nimed, kellega FFT oli teinud tehinguid ajavahemikul 2011–2013. Fiat esitas samuti keskmised tasumata summad FFT ja tema vastaspoolte vahel, mis hõlmas kuut peamist võlausaldajat ja võlgnikku aastatel 2011, 2012 ja 2013. 2013. aastaga seotud teave on esitatud tabelis 10 (keskmise saldo intressi käsitleva veeru lisas komisjon).

  Tabel 10


  FFT vastaspooled 2013. aastal









  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Varad | Keskmised tasumata summad | Saadud intressid | Tasumata summade pealt arvestatud intressid |
| Fiati kontserni vastaspool 1 | [10 000 000 ] | [500 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 2 | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 3 | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 4 | [100 000 ] | [5 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 5 | [50 000 ] | [4 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 6 | [20 000 ] | [3 000 ] | [...] |
| Kohustused | Keskmised tasumata summad | Makstud intress | Tasumata summade pealt arvestatud intressid |
| Fiati kontserni vastaspool 7 | [450 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 8 | [250 000 ] | [400] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 9 | [200 000 ] | [1 000 ] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 10 | [50 000 ] | [200] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 11 | [50 000 ] | [150] | [...] |
| Fiati kontserni vastaspool 12 | [50 000 ] | [150] | [...] |

(116)

Fiat esitas kontserni kuuluva 61 vastaspoole nimed, kellega FFT oli teinud tehinguid ajavahemikul 2011–2013. Fiat esitas samuti keskmised tasumata summad FFT ja tema vastaspoolte vahel, mis hõlmas kuut peamist võlausaldajat ja võlgnikku aastatel 2011, 2012 ja 2013. 2013. aastaga seotud teave on esitatud tabelis 10 (keskmise saldo intressi käsitleva veeru lisas komisjon).

Tabel 10

Tabel 10

FFT vastaspooled 2013. aastal

FFT vastaspooled 2013. aastal

(tuhandetes eurodes)

Varad

Keskmised tasumata summad

Saadud intressid

Tasumata summade pealt arvestatud intressid

Fiati kontserni vastaspool 1

[10 000 000 ]

[500 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 2

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 3

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 4

[100 000 ]

[5 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 5

[50 000 ]

[4 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 6

[20 000 ]

[3 000 ]

[...]

Kohustused

Keskmised tasumata summad

Makstud intress

Tasumata summade pealt arvestatud intressid

Fiati kontserni vastaspool 7

[450 000 ]

[10 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 8

[250 000 ]

[400]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 9

[200 000 ]

[1 000 ]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 10

[50 000 ]

[200]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 11

[50 000 ]

[150]

[...]

Fiati kontserni vastaspool 12

[50 000 ]

[150]

[...]

| (117) | Fiat esitas samuti teabe FFT võlakirjade emissiooni kohta alates 2009. aastast, mis oli seotud EMTN programmi (54) rakendamisega, mis oli FFT peamine rahastamisallikas, ning prospekti. FFT teostas sel ajavahemikul 14 emissiooni, mille maksimaalne tähtaeg oli 7 aastat. FFT emiteeris võlakirju eurodes ja nende kupongide intress oli vahemikus 5,75–7,75 % (välja arvatud üks emissioon, mille intressimäär oli 9 %), ja Šveitsi frankides kupongide intressimääraga 4–5 %. |
| --- | --- |

(117)

Fiat esitas samuti teabe FFT võlakirjade emissiooni kohta alates 2009. aastast, mis oli seotud EMTN programmi (54) rakendamisega, mis oli FFT peamine rahastamisallikas, ning prospekti. FFT teostas sel ajavahemikul 14 emissiooni, mille maksimaalne tähtaeg oli 7 aastat. FFT emiteeris võlakirju eurodes ja nende kupongide intress oli vahemikus 5,75–7,75 % (välja arvatud üks emissioon, mille intressimäär oli 9 %), ja Šveitsi frankides kupongide intressimääraga 4–5 %.

54

| (118) | Fiati edastatud teabes on esitatud kontsernisiseste rahastamistehingute tähtajad. 2013. aasta lõpul oli kogusumma 12 613 000 euro puhul võlgade tasumise lepinguline tähtaeg väiksem kui üks aasta, seejuures oli kogu võlakohustuste summa suurus 12 858 000 eurot (likviidsed varad ja kontsernisisestele äriühingutele antud laenud on esitatud tabelis 9). |
| --- | --- |

(118)

Fiati edastatud teabes on esitatud kontsernisiseste rahastamistehingute tähtajad. 2013. aasta lõpul oli kogusumma 12 613 000 euro puhul võlgade tasumise lepinguline tähtaeg väiksem kui üks aasta, seejuures oli kogu võlakohustuste summa suurus 12 858 000 eurot (likviidsed varad ja kontsernisisestele äriühingutele antud laenud on esitatud tabelis 9).

| (119) | Erinevate kontsernisiseste tehingute kohta esitatud andmetest ilmneb, et mitmel juhul on tegemist päevast päeva teostatavate tehingutega. Samas sõlmis FFT ka erinevate maksetähtaegadega seotud tehinguid [...]. FFT andis kontsernisiseseid laene erineval kujul, nagu [...]. 2013. aasta lõpul oli peaaegu kõikide hoiuste maksetähtaeg [...]. Emiteeritud võlakirjad olid erineva maksetähtajaga, nagu [...]. |
| --- | --- |

(119)

Erinevate kontsernisiseste tehingute kohta esitatud andmetest ilmneb, et mitmel juhul on tegemist päevast päeva teostatavate tehingutega. Samas sõlmis FFT ka erinevate maksetähtaegadega seotud tehinguid [...]. FFT andis kontsernisiseseid laene erineval kujul, nagu [...]. 2013. aasta lõpul oli peaaegu kõikide hoiuste maksetähtaeg [...]. Emiteeritud võlakirjad olid erineva maksetähtajaga, nagu [...].

| (120) | Fiat edastas ka dokumendi, mis kajastab kontserni likviidseid vahendeid käsitlevat strateegiat, mida on nimetatud siirdehindade aruandes, millel põhineb maksuotsuse taotlus. Selles dokumendis on esitatud kontsernisisesed eeskirjad, mida kohaldatakse kontserni rahaliste vahendite paigutamisel. [...] |
| --- | --- |

(120)

Fiat edastas ka dokumendi, mis kajastab kontserni likviidseid vahendeid käsitlevat strateegiat, mida on nimetatud siirdehindade aruandes, millel põhineb maksuotsuse taotlus. Selles dokumendis on esitatud kontsernisisesed eeskirjad, mida kohaldatakse kontserni rahaliste vahendite paigutamisel. [...]

2.5.3.3.   Teave Fiati strateegia kohta siirdehindade valdkonnas

Teave Fiati strateegia kohta siirdehindade valdkonnas

| (121) | 20. veebruari 2015. aasta kirjaga palus komisjon Fiatil selgitada mehhanismi, mis võimaldab muutumatu suurusega omakapitalilt saada stabiilses proportsioonis puhastulu aastatel 2009, 2010 ja 2011 [nagu see tuleneb menetluse algatamise otsuse põhjenduses 51 esitatud tabelist 4], vaatamata aktiva, passiva, rahastamiskulude ja tulude olulistele erinevustele. |
| --- | --- |

(121)

20. veebruari 2015. aasta kirjaga palus komisjon Fiatil selgitada mehhanismi, mis võimaldab muutumatu suurusega omakapitalilt saada stabiilses proportsioonis puhastulu aastatel 2009, 2010 ja 2011 [nagu see tuleneb menetluse algatamise otsuse põhjenduses 51 esitatud tabelist 4], vaatamata aktiva, passiva, rahastamiskulude ja tulude olulistele erinevustele.

| (122) | Fiat esitas vastusena nõudele selgitada kontsernisiseste laenude ja deposiitide tasustamist dokumendi, mis kandis pealkirja „Transfer Pricing Policy“ (siirdehindade strateegia). Sellest dokumendist ilmneb, et Fiat määrab kontserni rahastamisettevõtete kinnitatud kontsernisiseste laenude intressid kindlaks sellisel viisil, et nende ettevõtete tootlus on eelnevalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(122)

Fiat esitas vastusena nõudele selgitada kontsernisiseste laenude ja deposiitide tasustamist dokumendi, mis kandis pealkirja „Transfer Pricing Policy“ (siirdehindade strateegia). Sellest dokumendist ilmneb, et Fiat määrab kontserni rahastamisettevõtete kinnitatud kontsernisiseste laenude intressid kindlaks sellisel viisil, et nende ettevõtete tootlus on eelnevalt kindlaks määratud.

| (123) | Ülesanded, mida FFT kirjelduse kohaselt täidab ja tema kantavad riskid on identsed põhjendustes 38–51 käsitletud siirdehindade aruandes toodutega, välja arvatud teatav teave. [...] dokument, mis käsitleb siirdehindade valdkonnas kohaldatavat strateegiat, vaatleb krediidiriski ja vastaspoole riski, mida maksuotsuses käsitletakse olematuna, kuna see strateegia hõlmab kontserni varasid, piiratud riskina |
| --- | --- |

(123)

Ülesanded, mida FFT kirjelduse kohaselt täidab ja tema kantavad riskid on identsed põhjendustes 38–51 käsitletud siirdehindade aruandes toodutega, välja arvatud teatav teave. [...] dokument, mis käsitleb siirdehindade valdkonnas kohaldatavat strateegiat, vaatleb krediidiriski ja vastaspoole riski, mida maksuotsuses käsitletakse olematuna, kuna see strateegia hõlmab kontserni varasid, piiratud riskina

piiratud riskina

| (124) | Siirdehindade strateegiaga seotud dokumendis on selgitatud, et kontsernisiseste tehingute hindade fikseerimine toimub järgmiselt. [...], määrab ta kindlaks rahastatava kontsernisisese laenu suuruse. [...], annab ta selle alusel hinnangu, millist marginaali peaks kohaldama, eraldades rahastatavate laenude kogusummast tulu sihtsumma, millele lisatakse tegevuskulud. Lõpuks lisab ta kõnealuse marginaali rahastamisettevõtete rahastamiskuludele, saades kontsernisiseste laenude hinnangulised tariifid. |
| --- | --- |

(124)

Siirdehindade strateegiaga seotud dokumendis on selgitatud, et kontsernisiseste tehingute hindade fikseerimine toimub järgmiselt. [...], määrab ta kindlaks rahastatava kontsernisisese laenu suuruse. [...], annab ta selle alusel hinnangu, millist marginaali peaks kohaldama, eraldades rahastatavate laenude kogusummast tulu sihtsumma, millele lisatakse tegevuskulud. Lõpuks lisab ta kõnealuse marginaali rahastamisettevõtete rahastamiskuludele, saades kontsernisiseste laenude hinnangulised tariifid.

| (125) | Siirdehindade strateegiaga seotud dokumendis on seda meetodit illustreeritud kontsernisiseste laenude näitel 2012. aasta andmete alusel. Omakapitali eeldatava tootluse hinnanguline väärtus 2012. aastal oli FFi ja FFT jaoks konsolideeritud alusel [4–7 %]. Dokument hõlmab Euroopa Liidu hinnangulisi beetaväärtusi 2012. aastal ning Itaalia ja Luksemburgi riskivabu intressimäärasid, mis on esitatud eraldi ning esitab sellel alusel järgmised eeldatava tootluse suurused:

  Tabel 11


  Siirdehindade strateegia valdkonnas kohaldatavas kontsernisiseses dokumendis esitatud teave







  Reaalturuväärtusele vastav vahemik | Beetaväärtused |
| --- | --- | --- |
| Äriühingute arv | 75 |
| 75. tsentiil | 1,22 |
| Mediaanväärtus | 0,80 |
| 25. tsentiil | 0,34 |

(125)

Siirdehindade strateegiaga seotud dokumendis on seda meetodit illustreeritud kontsernisiseste laenude näitel 2012. aasta andmete alusel. Omakapitali eeldatava tootluse hinnanguline väärtus 2012. aastal oli FFi ja FFT jaoks konsolideeritud alusel [4–7 %]. Dokument hõlmab Euroopa Liidu hinnangulisi beetaväärtusi 2012. aastal ning Itaalia ja Luksemburgi riskivabu intressimäärasid, mis on esitatud eraldi ning esitab sellel alusel järgmised eeldatava tootluse suurused:

Tabel 11

Tabel 11

Siirdehindade strateegia valdkonnas kohaldatavas kontsernisiseses dokumendis esitatud teave

Siirdehindade strateegia valdkonnas kohaldatavas kontsernisiseses dokumendis esitatud teave

Reaalturuväärtusele vastav vahemik

Beetaväärtused

Äriühingute arv

75

75. tsentiil

1,22

Mediaanväärtus

0,80

25. tsentiil

0,34

| (%) |
| --- |
| Omakapitali tootluse muutuv ja eeldatav väärtus (55) | Itaalia | Luksemburg |
| Riskivaba määr | 1,57 | 1,57 |
| Maksumäär | 31,4 | 28,8 |
| Omakapitali riskipreemia | 7,73 | 6,00 |
| Omakapitali tootlus – 75. tsentiil | 16,09 | 12,52 |
| Omakapitali tootlus – mediaanväärtus | 11,27 | 8,92 |
| Omakapitali tootlus – 25. tsentiil | 6,16 | 5,10 |

(%)

Omakapitali tootluse muutuv ja eeldatav väärtus (55)

55

Itaalia

Luksemburg

Riskivaba määr

1,57

1,57

Maksumäär

31,4

28,8

Omakapitali riskipreemia

7,73

6,00

Omakapitali tootlus – 75. tsentiil

16,09

12,52

Omakapitali tootlus – mediaanväärtus

11,27

8,92

Omakapitali tootlus – 25. tsentiil

6,16

5,10

| (126) | Dokumendis on lisaks sellele eristatud eelnevalt määratletud tähtajaga laene, mis on antud varasemalt ja mille puhul ei ole tasutingimusi võimalik muuta, ning muutuva intressimääraga kontsernisiseseid laene, mille tingimused on muudetavad. [...] |
| --- | --- |

(126)

Dokumendis on lisaks sellele eristatud eelnevalt määratletud tähtajaga laene, mis on antud varasemalt ja mille puhul ei ole tasutingimusi võimalik muuta, ning muutuva intressimääraga kontsernisiseseid laene, mille tingimused on muudetavad. [...]

2.5.4.   Luksemburgi 10. juuli 2015. aasta kiri

Luksemburgi 10. juuli 2015. aasta kiri

| (127) | 10. juuli 2015. aasta kirjaga teatab Luksemburg, et komisjon läheks vastuollu õiguskindluse põhimõttega, kui ta nõuaks ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsuses väidetava abi tagasimaksmist sellest kasusaajalt. Luksemburg osutab komisjoni varasematele otsustele, mis hõlmavad selles küsimuses asjakohaseid maksualase abi kavasid, milles komisjon nõustus, et see põhimõte võib takistada abi tagasimaksmist, (56) ning on määranud õiguspärase ootuse olemasolu tõttu üleminekuaja (57). |
| --- | --- |

(127)

10. juuli 2015. aasta kirjaga teatab Luksemburg, et komisjon läheks vastuollu õiguskindluse põhimõttega, kui ta nõuaks ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsuses väidetava abi tagasimaksmist sellest kasusaajalt. Luksemburg osutab komisjoni varasematele otsustele, mis hõlmavad selles küsimuses asjakohaseid maksualase abi kavasid, milles komisjon nõustus, et see põhimõte võib takistada abi tagasimaksmist, (56) ning on määranud õiguspärase ootuse olemasolu tõttu üleminekuaja (57).

56

57

| (128) | Lisaks sellele märgib Luksemburg, et kuna siirdehindade kindlaksmääramisel ei ole OECD juhiste alusel võimalik ega vajalik määrata kindlaks täpset reaalturuväärtuse põhimõttele vastavat hinda, ei ole võimalik määrata kindlaks tagasimakstava abi täpset suurust. Lisaks sellele väidab Luksemburg, et võttes arvesse, et tegemist on uue meetmega, ning seoses komisjoni varasemate otsustega, ei saa komisjon õiguspärase ootuse kaitsmise põhimõttest lähtuvalt anda korraldust abi tagasimaksmiseks (58). |
| --- | --- |

(128)

Lisaks sellele märgib Luksemburg, et kuna siirdehindade kindlaksmääramisel ei ole OECD juhiste alusel võimalik ega vajalik määrata kindlaks täpset reaalturuväärtuse põhimõttele vastavat hinda, ei ole võimalik määrata kindlaks tagasimakstava abi täpset suurust. Lisaks sellele väidab Luksemburg, et võttes arvesse, et tegemist on uue meetmega, ning seoses komisjoni varasemate otsustega, ei saa komisjon õiguspärase ootuse kaitsmise põhimõttest lähtuvalt anda korraldust abi tagasimaksmiseks (58).

58

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (129) | Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tema esialgse hinnangu kohaselt antakse vaidlusaluse maksuotsusega FFT-le riigiabi, mis on asutamislepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tema esialgse hinnangu kohaselt antakse vaidlusaluse maksuotsusega FFT-le riigiabi, mis on asutamislepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt siseturuga kokkusobimatu.

| (130) | Eeskätt väljendas komisjon kahtlusi vaidlusaluse maksuotsuse kokkusobivuse üle reaalturuväärtuse põhimõttega. Komisjoni kahtlused olid seotud konkreetsete asjaoludega, mis on esitatud põhjendustes 131–137. |
| --- | --- |

(130)

Eeskätt väljendas komisjon kahtlusi vaidlusaluse maksuotsuse kokkusobivuse üle reaalturuväärtuse põhimõttega. Komisjoni kahtlused olid seotud konkreetsete asjaoludega, mis on esitatud põhjendustes 131–137.

| (131) | Esiteks tundub, et maksuotsuses nõustutakse FFT Luksemburgis toimuva tegevuse maksubaasi suurusega 2,542 miljonit eurot (+/–10 %), mis saab muutuda vaid piiratud ulatuses ja jääb muutumatuks isegi juhul, kui FFT tegevuse maht, millel kindlaksmääratud maksubaas põhineb, suureneb olulisel määral. |
| --- | --- |

(131)

Esiteks tundub, et maksuotsuses nõustutakse FFT Luksemburgis toimuva tegevuse maksubaasi suurusega 2,542 miljonit eurot (+/–10 %), mis saab muutuda vaid piiratud ulatuses ja jääb muutumatuks isegi juhul, kui FFT tegevuse maht, millel kindlaksmääratud maksubaas põhineb, suureneb olulisel määral.

| (132) | Teiseks väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas FFT maksunõustaja valitud meetod ettevõtte hüvitise määramiseks FFT täidetavate ülesannete eest on asjakohane. Oma siirdehindade analüüsis kasutas maksunõustaja selle hüvitise arvutamiseks kaudset meetodit, tehingupõhise tootluse meetodit, kuid komisjon on seisukohal, et juhtudel, kui turul on leitavad võrreldavad tehingud, tuleks eelistada otseseid meetodeid, eeskätt vabaturu võrreldava hinna meetodit. Sellega seoses märgib komisjon, et Fiati Ameerikas tegutsev äriühing Chrysler kasutab oma tehingute rahastamiseks otseselt finantsturge ning et tema teatavad tehingud on võrreldavad FFT tehtud tehingutega. |
| --- | --- |

(132)

Teiseks väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas FFT maksunõustaja valitud meetod ettevõtte hüvitise määramiseks FFT täidetavate ülesannete eest on asjakohane. Oma siirdehindade analüüsis kasutas maksunõustaja selle hüvitise arvutamiseks kaudset meetodit, tehingupõhise tootluse meetodit, kuid komisjon on seisukohal, et juhtudel, kui turul on leitavad võrreldavad tehingud, tuleks eelistada otseseid meetodeid, eeskätt vabaturu võrreldava hinna meetodit. Sellega seoses märgib komisjon, et Fiati Ameerikas tegutsev äriühing Chrysler kasutab oma tehingute rahastamiseks otseselt finantsturge ning et tema teatavad tehingud on võrreldavad FFT tehtud tehingutega.

| (133) | Kolmandaks, seoses finantsvarade hindamise mudeli kasutamisega omakapitali nõutava tasuvuse hindamiseks väljendas komisjon kahtlusi selles, kas FFT maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli kohaldamine vastab nõuetele. Komisjon rõhutas, et kaks tegurit, mis määravad kindlaks FFT-le makstava hüvitise suuruse finantsvarade hindamise mudeli alusel, nimelt hüvitatava omakapitali suurus ja selle omakapitali suhtes kohaldatava hüvitise määr, on hinnatud liiga madalaks. |
| --- | --- |

(133)

Kolmandaks, seoses finantsvarade hindamise mudeli kasutamisega omakapitali nõutava tasuvuse hindamiseks väljendas komisjon kahtlusi selles, kas FFT maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli kohaldamine vastab nõuetele. Komisjon rõhutas, et kaks tegurit, mis määravad kindlaks FFT-le makstava hüvitise suuruse finantsvarade hindamise mudeli alusel, nimelt hüvitatava omakapitali suurus ja selle omakapitali suhtes kohaldatava hüvitise määr, on hinnatud liiga madalaks.

| (134) | Hüvitatava omakapitali summa puhul nõustuti maksuotsuses finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisega vaid osa omakapitali puhul, mida nimetati kahjuriskiga omavahenditeks, samas kui omavahendid, mis süstiti ettevõtetesse FFNA ja FFC, arvati hüvitatavatest omavahenditest maha ilma usutava selgituseta (59). Lisaks sellele ilmnes, et „kahjuriskiga omavahendite“ arvestamisel lähtuti liiga väikesest maksubaasist, kuivõrd see ei hõlmanud kontsernisiseseid varasid; ka selle väljajätmise kohta ei esitatud veenvat põhjendust. Menetluse algatamise otsuses seadis komisjon kahtluse alla eelduse, mille kohaselt kontserni kuuluvate ettevõtetega sooritatud tehingud ei hõlmanud krediidiriski. Komisjon väljendas samuti kahtlusi omakapitali miinimumnõuete arvutamise suhtes seoses vastaspoole riskiga ja krediidiriskiga. Eeskätt ei ole põhjendatud suhteliselt madal vastaspoole riskikaalu näitaja, 20 %, ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, mis nähtaks ette juhul, kui õiguslik raamistik peaks olulisel määral muutuma. Maksunõustaja siirdehindade aruandes ei ole selgitatud, miks võib
  „erinevust kreeditoride pangadeposiitide intressi ja deebitoride pangalaenude intressi vahel“
  pidada operatsiooniriski puhul heaks näitajaks ning selles ei ole samuti selgitatud, miks kasutatakse riskikaalu 15 %. Samuti ei ole aruandes selgitatud, miks vastaspoole riski korrutatakse 6 %ga ja mitte 8 %ga, võttes arvesse, et Basel II raamistikuga sätestatud omavahendite miinimumnõuded vastaspoole riski jaoks, millele siirdehindade aruandes otseselt osutatakse, on 8 %. |
| --- | --- |

(134)

Hüvitatava omakapitali summa puhul nõustuti maksuotsuses finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisega vaid osa omakapitali puhul, mida nimetati kahjuriskiga omavahenditeks, samas kui omavahendid, mis süstiti ettevõtetesse FFNA ja FFC, arvati hüvitatavatest omavahenditest maha ilma usutava selgituseta (59). Lisaks sellele ilmnes, et „kahjuriskiga omavahendite“ arvestamisel lähtuti liiga väikesest maksubaasist, kuivõrd see ei hõlmanud kontsernisiseseid varasid; ka selle väljajätmise kohta ei esitatud veenvat põhjendust. Menetluse algatamise otsuses seadis komisjon kahtluse alla eelduse, mille kohaselt kontserni kuuluvate ettevõtetega sooritatud tehingud ei hõlmanud krediidiriski. Komisjon väljendas samuti kahtlusi omakapitali miinimumnõuete arvutamise suhtes seoses vastaspoole riskiga ja krediidiriskiga. Eeskätt ei ole põhjendatud suhteliselt madal vastaspoole riskikaalu näitaja, 20 %, ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, mis nähtaks ette juhul, kui õiguslik raamistik peaks olulisel määral muutuma. Maksunõustaja siirdehindade aruandes ei ole selgitatud, miks võib
  „erinevust kreeditoride pangadeposiitide intressi ja deebitoride pangalaenude intressi vahel“
  pidada operatsiooniriski puhul heaks näitajaks ning selles ei ole samuti selgitatud, miks kasutatakse riskikaalu 15 %. Samuti ei ole aruandes selgitatud, miks vastaspoole riski korrutatakse 6 %ga ja mitte 8 %ga, võttes arvesse, et Basel II raamistikuga sätestatud omavahendite miinimumnõuded vastaspoole riski jaoks, millele siirdehindade aruandes otseselt osutatakse, on 8 %.

59

„erinevust kreeditoride pangadeposiitide intressi ja deebitoride pangalaenude intressi vahel“

| (135) | Kõnealuse kapitali suhtes kohaldatava hüvitise puhul väljendas komisjon kahtlusi beeta väärtuse kindlaksmääramise üle, kuivõrd kasutatud väärtus tundus liiga madalana võrreldes teiste finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete beeta väärtusega. Komisjon väljendas samuti kahtlusi selle suhtes, et maksunõustaja valis beeta väärtuse arvutamiseks 25. tsentiili mediaanväärtuse asemel. |
| --- | --- |

(135)

Kõnealuse kapitali suhtes kohaldatava hüvitise puhul väljendas komisjon kahtlusi beeta väärtuse kindlaksmääramise üle, kuivõrd kasutatud väärtus tundus liiga madalana võrreldes teiste finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete beeta väärtusega. Komisjon väljendas samuti kahtlusi selle suhtes, et maksunõustaja valis beeta väärtuse arvutamiseks 25. tsentiili mediaanväärtuse asemel.

| (136) | Neljandaks, seoses maksuotsuse taotluses ülemäärase omakapitalina käsitletava omakapitali eeldatava tootlusega väljendas komisjon kahtlusi seoses sellega, et vaidlusaluses maksuotsuses nõustutakse väga madala määra, 0,87 %, kasutamisega ilma mingi põhjenduseta. |
| --- | --- |

(136)

Neljandaks, seoses maksuotsuse taotluses ülemäärase omakapitalina käsitletava omakapitali eeldatava tootlusega väljendas komisjon kahtlusi seoses sellega, et vaidlusaluses maksuotsuses nõustutakse väga madala määra, 0,87 %, kasutamisega ilma mingi põhjenduseta.

| (137) | Võttes arvesse asjaolu, et siirdehinna analüüs, millega maksuotsuses nõustutakse, tundub mitte vastavat reaalturuväärtuse põhimõttele, oli komisjon esialgu seisukohal, et selle maksuotsusega antakse FFT-le eelis. Komisjon leidis, et see eelis anti igal aastal ning see kordus iga kord, kui Luksemburgi maksuamet nõustus kõnealuse maksuotsuse alusel arvutatud maksustava tulu summaga. Komisjon on seisukohal, et kõnealune eelis on ühtlasi valikuline, sest see moodustab erandi halduspraktika suhtes ja eelistab konkreetselt FFTd võrreldes teiste äriühingutega, kes on samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(137)

Võttes arvesse asjaolu, et siirdehinna analüüs, millega maksuotsuses nõustutakse, tundub mitte vastavat reaalturuväärtuse põhimõttele, oli komisjon esialgu seisukohal, et selle maksuotsusega antakse FFT-le eelis. Komisjon leidis, et see eelis anti igal aastal ning see kordus iga kord, kui Luksemburgi maksuamet nõustus kõnealuse maksuotsuse alusel arvutatud maksustava tulu summaga. Komisjon on seisukohal, et kõnealune eelis on ühtlasi valikuline, sest see moodustab erandi halduspraktika suhtes ja eelistab konkreetselt FFTd võrreldes teiste äriühingutega, kes on samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (138) | Kuna kõik ülejäänud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimused olid täidetud ja puudus kokkusobivusele osutav põhjendus, otsustas komisjon esialgu, et vaidlusaluse maksuotsuse näol on tegemist riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobimatu. Seetõttu otsustas komisjon algatada kõnealuse maksuotsuse suhtes ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(138)

Kuna kõik ülejäänud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimused olid täidetud ja puudus kokkusobivusele osutav põhjendus, otsustas komisjon esialgu, et vaidlusaluse maksuotsuse näol on tegemist riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobimatu. Seetõttu otsustas komisjon algatada kõnealuse maksuotsuse suhtes ametliku uurimismenetluse.

| (139) | Lisaks sellele kohustas komisjon määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel menetluse algatamise otsuses Luksemburgi esitama kõik vaidlusaluse meetmega seotud dokumendid, teabe ja andmed, mida ta vajas selleks, et teha otsus riigiabi olemasolu kohta, ja olemasolu kinnitamise korral, selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga. Juhul, kui Luksemburg ei esita kogu nõutavat teavet, palus komisjon määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 a lõike 2 punkti b alusel Luksemburgi nõusolekut selleks, et paluda vaidlusalusest meetmest kasusaajal, FFT-l esitada nõutud teave. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks sellele kohustas komisjon määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel menetluse algatamise otsuses Luksemburgi esitama kõik vaidlusaluse meetmega seotud dokumendid, teabe ja andmed, mida ta vajas selleks, et teha otsus riigiabi olemasolu kohta, ja olemasolu kinnitamise korral, selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga. Juhul, kui Luksemburg ei esita kogu nõutavat teavet, palus komisjon määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 a lõike 2 punkti b alusel Luksemburgi nõusolekut selleks, et paluda vaidlusalusest meetmest kasusaajal, FFT-l esitada nõutud teave.

4.   LUKSEMBURGI MÄRKUSED

LUKSEMBURGI MÄRKUSED

| (140) | 19. juuli 2014. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Luksemburg väidab esmalt, et menetlus on kallutatud, ning seejärel, et komisjon on menetluse algatamise otsuses teinud sisulisi vigu. |
| --- | --- |

(140)

19. juuli 2014. aasta kirjaga esitas Luksemburg oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Luksemburg väidab esmalt, et menetlus on kallutatud, ning seejärel, et komisjon on menetluse algatamise otsuses teinud sisulisi vigu.

4.1.   Luksemburgi märkused komisjoni menetluse kohta

Luksemburgi märkused komisjoni menetluse kohta

| (141) | Seoses menetlusega väidab Luksemburg, et ei järgitud nõuetekohast menetlust teabe esitamise korralduse otsuse tegemisel, kuivõrd määrus (EÜ) nr 659/1999 ei võimalda komisjonil menetluse algatamise otsuses teha teabe esitamise korraldust. Korralduse tegemise otsuse jaoks oleks tulnud järgida määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 10 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(141)

Seoses menetlusega väidab Luksemburg, et ei järgitud nõuetekohast menetlust teabe esitamise korralduse otsuse tegemisel, kuivõrd määrus (EÜ) nr 659/1999 ei võimalda komisjonil menetluse algatamise otsuses teha teabe esitamise korraldust. Korralduse tegemise otsuse jaoks oleks tulnud järgida määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 10 sätestatud menetlust.

| (142) | Luksemburg väidab täiendavalt seoses korralduses nõutava teabega, et komisjon ei selgitanud, miks oli vajalik abisaaja avalikustamine selleks, et hinnata meedet riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade alusel. Võttes arvesse mitmeid infolekkeid ja komisjoni kergekäeliselt tehtud avalikke väiteid, ei pea Luksemburg võimalikuks avaldada selles etapis abisaaja isikut. Lisaks sellele ei täpsustatud korralduse tegemise otsuses mingit muud konkreetset teavet, mida oleks tulnud esitada. Samas peab komisjoni menetluste juhendi põhjal olema kohustuses selgelt väljendatud, milline teave on konkreetse menetluse raames vajalik. |
| --- | --- |

(142)

Luksemburg väidab täiendavalt seoses korralduses nõutava teabega, et komisjon ei selgitanud, miks oli vajalik abisaaja avalikustamine selleks, et hinnata meedet riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade alusel. Võttes arvesse mitmeid infolekkeid ja komisjoni kergekäeliselt tehtud avalikke väiteid, ei pea Luksemburg võimalikuks avaldada selles etapis abisaaja isikut. Lisaks sellele ei täpsustatud korralduse tegemise otsuses mingit muud konkreetset teavet, mida oleks tulnud esitada. Samas peab komisjoni menetluste juhendi põhjal olema kohustuses selgelt väljendatud, milline teave on konkreetse menetluse raames vajalik.

| (143) | Luksemburg väidab samuti, et kuivõrd menetluse algatamise otsuses ei ole selgitatud, miks vaidlusaluse maksuotsuse näol on tegemist abiga, ei ole tal võimalik kohaldada rakendamiskeelu kohustust. FFT-l on maksudeklaratsiooni esitamise kohustus ja kuivõrd komisjon ei ole menetluse algatamise otsuses täpsustanud, milline on maksustatava tulu kindlaksmääramise nõutav meetod, kasutab Luksemburgi maksuamet maksuotsuses esitatud meetodit. |
| --- | --- |

(143)

Luksemburg väidab samuti, et kuivõrd menetluse algatamise otsuses ei ole selgitatud, miks vaidlusaluse maksuotsuse näol on tegemist abiga, ei ole tal võimalik kohaldada rakendamiskeelu kohustust. FFT-l on maksudeklaratsiooni esitamise kohustus ja kuivõrd komisjon ei ole menetluse algatamise otsuses täpsustanud, milline on maksustatava tulu kindlaksmääramise nõutav meetod, kasutab Luksemburgi maksuamet maksuotsuses esitatud meetodit.

| (144) | Luksemburg väidab samuti, et komisjon rikkus lojaalse koostöö, erapooletuse ja heade haldustavade rakendamise põhimõtteid, eeskätt sellega et ei reageerinud Luksemburgi ettepanekutele kohtuda, mis oleks Luksemburgi ametiasutustel võimaldanud selgitada vaidlusaluses maksuotsuses kasutatud metoodikat. |
| --- | --- |

(144)

Luksemburg väidab samuti, et komisjon rikkus lojaalse koostöö, erapooletuse ja heade haldustavade rakendamise põhimõtteid, eeskätt sellega et ei reageerinud Luksemburgi ettepanekutele kohtuda, mis oleks Luksemburgi ametiasutustel võimaldanud selgitada vaidlusaluses maksuotsuses kasutatud metoodikat.

| (145) | Luksemburg ei nõustu komisjoni otsusega algatada FFT suhtes menetlus (uus juhtum numbri SA.38375 all), mis seisab eraldi põhimenetlusest Luksemburgi tegevuse kohta seoses maksuotsustega, mis oli avatud numbri SA.37267 all. Võttes arvesse asjaolu, et Luksemburg esitas Üldkohtule hagi komisjoni tehtud otsuse suhtes kohustada Luksemburgi esitama juhtumi SA.37267 raames teavet, leiab Luksemburg, et komisjon võis soovida kunstlikult vältida kõnealuse kohustuse tühistamist, avades uue menetluse. |
| --- | --- |

(145)

Luksemburg ei nõustu komisjoni otsusega algatada FFT suhtes menetlus (uus juhtum numbri SA.38375 all), mis seisab eraldi põhimenetlusest Luksemburgi tegevuse kohta seoses maksuotsustega, mis oli avatud numbri SA.37267 all. Võttes arvesse asjaolu, et Luksemburg esitas Üldkohtule hagi komisjoni tehtud otsuse suhtes kohustada Luksemburgi esitama juhtumi SA.37267 raames teavet, leiab Luksemburg, et komisjon võis soovida kunstlikult vältida kõnealuse kohustuse tühistamist, avades uue menetluse.

| (146) | Lõpuks kinnitab Luksemburg, et komisjon on ületanud oma volitusi, ajades segi kaalutlusõiguse ja üldõiguse eeskirja lihtsa tõlgendamise. FFTd puudutav maksuotsus ei ole seotud Luksemburgi maksuameti kaalutlusõigusega, vaid vastab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikele 3 ja ringkirjale. Luksemburgi väitel on kõnealuste sätete kohaldamisel vältimatu, et neid tuleb tõlgendada vastavalt faktilistele asjaoludele igal üksikjuhul eraldi, et leida lahendus, mis vastab konkreetsetele asjaoludele ja põhineb nendel. Komisjon ei ole teinud vahet ühelt poolt kaalutlusõigusel ja teiselt poolt abstraktseid õiguslikke termineid hõlmavate eeskirjade tõlgendamisel, mida tuleb kõnealusel juhul kohaldada. Lisaks sellele, seades end Luksemburgi õiguse tõlgendamisel Luksemburgi ametiasutuste asemele, ei tunnusta komisjon liikmesriikide pädevust otsese maksustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(146)

Lõpuks kinnitab Luksemburg, et komisjon on ületanud oma volitusi, ajades segi kaalutlusõiguse ja üldõiguse eeskirja lihtsa tõlgendamise. FFTd puudutav maksuotsus ei ole seotud Luksemburgi maksuameti kaalutlusõigusega, vaid vastab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikele 3 ja ringkirjale. Luksemburgi väitel on kõnealuste sätete kohaldamisel vältimatu, et neid tuleb tõlgendada vastavalt faktilistele asjaoludele igal üksikjuhul eraldi, et leida lahendus, mis vastab konkreetsetele asjaoludele ja põhineb nendel. Komisjon ei ole teinud vahet ühelt poolt kaalutlusõigusel ja teiselt poolt abstraktseid õiguslikke termineid hõlmavate eeskirjade tõlgendamisel, mida tuleb kõnealusel juhul kohaldada. Lisaks sellele, seades end Luksemburgi õiguse tõlgendamisel Luksemburgi ametiasutuste asemele, ei tunnusta komisjon liikmesriikide pädevust otsese maksustamise valdkonnas.

| (147) | Luksemburg väidab, et kuivõrd tema maksuamet ei ole rakendanud kaalutlusõigust FFT puhul, ei saa komisjon tõendada, et vaidlusalune maksuotsus moodustab erandi tavapärase halduspraktika suhtes. Luksemburg selgitab, et tema haldustegevus põhineb seaduslikkuse ja võrdsuse põhimõtetel, mis hõlmab kõikide valdavalt samas olukorras olevate maksukohustuslaste võrdset kohtlemist. Luksemburg väidab, et menetluse algatamise otsust vaadeldakse üksnes lähtuvalt siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest ja mitte lähtuvalt Luksemburgi halduspraktikast. |
| --- | --- |

(147)

Luksemburg väidab, et kuivõrd tema maksuamet ei ole rakendanud kaalutlusõigust FFT puhul, ei saa komisjon tõendada, et vaidlusalune maksuotsus moodustab erandi tavapärase halduspraktika suhtes. Luksemburg selgitab, et tema haldustegevus põhineb seaduslikkuse ja võrdsuse põhimõtetel, mis hõlmab kõikide valdavalt samas olukorras olevate maksukohustuslaste võrdset kohtlemist. Luksemburg väidab, et menetluse algatamise otsust vaadeldakse üksnes lähtuvalt siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest ja mitte lähtuvalt Luksemburgi halduspraktikast.

4.2.   Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse sisuliste vigade kohta

Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse sisuliste vigade kohta

| (148) | Üldises plaanis väidab Luksemburg, et komisjon tegi sisulise vea, võttes valikulise eelise olemasolu kindlaksmääramisel võrdlusaluseks siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes sisalduva reaalturuväärtuse põhimõtte ja mitte siseriikliku õiguse ja haldustavad. |
| --- | --- |

(148)

Üldises plaanis väidab Luksemburg, et komisjon tegi sisulise vea, võttes valikulise eelise olemasolu kindlaksmääramisel võrdlusaluseks siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes sisalduva reaalturuväärtuse põhimõtte ja mitte siseriikliku õiguse ja haldustavad.

| (149) | Lisaks sellele väidab Luksemburg, et komisjon on siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid OECD juhiseid valesti tõlgendanud. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65 tundub komisjon esitavat siirdehindade kindlaksmääramise meetodite hierarhia, kinnitades, et eelistada tuleb otseste meetodite, eeskätt vabaturu hinna meetodi kasutamist, sellistele kaudsetele meetoditele, nagu näiteks tehingupõhine tootluse meetod. Komisjon ei võta seega arvesse asjaolu, et alates 2010. aastast ollakse seisukohal, et OECD juhistes esitatud meetodite hierarhia, mida kohaldatakse siirdehindade valdkonnas, ei ole enam kooskõlas kaasaegsete nõudmiste ja haldustavadega. Osutades kõnealuste juhiste punktile 1.13, märgib Luksemburg, et neis juhistes on sätestatud, et „siirdehindade kindlaksmääramine ei ole täppisteadus“ ning et „reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hinna kindlaksmääramise meetodi valik ei ole paljudel juhtudel täielikult selge“. Võttes arvesse asjaolu, et FFT maksunõustaja leidis, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamine on õigustatud, ning kohaldas Luksemburgi maksuseaduse artiklit 164, kinnitas Luksemburgi maksuamet lihtsalt analüüsi õiguslikku põhjendatust. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks sellele väidab Luksemburg, et komisjon on siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid OECD juhiseid valesti tõlgendanud. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65 tundub komisjon esitavat siirdehindade kindlaksmääramise meetodite hierarhia, kinnitades, et eelistada tuleb otseste meetodite, eeskätt vabaturu hinna meetodi kasutamist, sellistele kaudsetele meetoditele, nagu näiteks tehingupõhine tootluse meetod. Komisjon ei võta seega arvesse asjaolu, et alates 2010. aastast ollakse seisukohal, et OECD juhistes esitatud meetodite hierarhia, mida kohaldatakse siirdehindade valdkonnas, ei ole enam kooskõlas kaasaegsete nõudmiste ja haldustavadega. Osutades kõnealuste juhiste punktile 1.13, märgib Luksemburg, et neis juhistes on sätestatud, et „siirdehindade kindlaksmääramine ei ole täppisteadus“ ning et „reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hinna kindlaksmääramise meetodi valik ei ole paljudel juhtudel täielikult selge“. Võttes arvesse asjaolu, et FFT maksunõustaja leidis, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamine on õigustatud, ning kohaldas Luksemburgi maksuseaduse artiklit 164, kinnitas Luksemburgi maksuamet lihtsalt analüüsi õiguslikku põhjendatust.

| (150) | Luksemburgi väitel nõustub komisjon sellega, et reaalturuväärtuse põhimõtte tõlgendamine ja kohaldamine toimub eri maksuametites ja eri äriühingute suhtes erinevalt, (60) seega ei saa komisjon ühelt poolt lubada, et reaalturuväärtuse põhimõte võimaldab erinevaid tõlgendusi, ning teiselt poolt leida, et on ainult üks nõuetekohane meetod, mille alusel Luksemburg oleks pidanud reaalturuväärtuse põhimõtet kohaldama. |
| --- | --- |

(150)

Luksemburgi väitel nõustub komisjon sellega, et reaalturuväärtuse põhimõtte tõlgendamine ja kohaldamine toimub eri maksuametites ja eri äriühingute suhtes erinevalt, (60) seega ei saa komisjon ühelt poolt lubada, et reaalturuväärtuse põhimõte võimaldab erinevaid tõlgendusi, ning teiselt poolt leida, et on ainult üks nõuetekohane meetod, mille alusel Luksemburg oleks pidanud reaalturuväärtuse põhimõtet kohaldama.

60

| (151) | Lisaks sellele heidab Luksemburg komisjonile ette, et see ei kohaldanud vaadeldaval juhul asjaomast riikliku õigusakti sätet, Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 ja sellega seonduvat halduspraktikat, vaid võttis võrdlusaluseks üksnes siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised. Seega on komisjon määranud kindlaks meetodi, mis tundub talle kõige asjakohasem, samas kui Luksemburgi õiguses ei nähta ette teatud konkreetsete meetodite kasutamist siirdehindade kindlaksmääramiseks. Seega ei tunnista komisjon täies ulatuses Luksemburgi õiguslikku raamistikku ja haldustavasid kõnealuses valdkonnas. Lisaks sellele ei võrdle komisjon valikulisuse analüüsi raames FFT maksukohtlemist Luksemburgi teiste samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevate äriühingute suhtes kohaldatava maksukohtlemisega. |
| --- | --- |

(151)

Lisaks sellele heidab Luksemburg komisjonile ette, et see ei kohaldanud vaadeldaval juhul asjaomast riikliku õigusakti sätet, Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 ja sellega seonduvat halduspraktikat, vaid võttis võrdlusaluseks üksnes siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised. Seega on komisjon määranud kindlaks meetodi, mis tundub talle kõige asjakohasem, samas kui Luksemburgi õiguses ei nähta ette teatud konkreetsete meetodite kasutamist siirdehindade kindlaksmääramiseks. Seega ei tunnista komisjon täies ulatuses Luksemburgi õiguslikku raamistikku ja haldustavasid kõnealuses valdkonnas. Lisaks sellele ei võrdle komisjon valikulisuse analüüsi raames FFT maksukohtlemist Luksemburgi teiste samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevate äriühingute suhtes kohaldatava maksukohtlemisega.

| (152) | Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustega heidab Luksemburg komisjonile ette, et see keskendub ülemääraselt ja liiga ühekülgselt Fiati arvatavale maksustrateegiale kontserni tasemel, võtmata arvesse asjaolu, et Fiatil, kes tegutseb kontsernina, võis olla teisi põhjuseid moodustada selline struktuur, nagu tal on. |
| --- | --- |

(152)

Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustega heidab Luksemburg komisjonile ette, et see keskendub ülemääraselt ja liiga ühekülgselt Fiati arvatavale maksustrateegiale kontserni tasemel, võtmata arvesse asjaolu, et Fiatil, kes tegutseb kontsernina, võis olla teisi põhjuseid moodustada selline struktuur, nagu tal on.

| (153) | Esiteks ei ole Luksemburgi maksuhaldurid kindlasti kokku leppinud „fikseeritud maksubaasis“, nagu seda on väidetud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 64. FFT maksustatav tulu sõltub antud laenude suurusest ja siirdehindade suhtarvu tuleb arvesse võtta vaid selleks, et määrata kindlaks kohaldatava marginaali baaspunktide vahemik. |
| --- | --- |

(153)

Esiteks ei ole Luksemburgi maksuhaldurid kindlasti kokku leppinud „fikseeritud maksubaasis“, nagu seda on väidetud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 64. FFT maksustatav tulu sõltub antud laenude suurusest ja siirdehindade suhtarvu tuleb arvesse võtta vaid selleks, et määrata kindlaks kohaldatava marginaali baaspunktide vahemik.

fikseeritud maksubaasis

| (154) | Teiseks, seoses nõutava omavahendite suurusega ja komisjoni sellega seotud kahtlustega märgib Luksemburg, et Basel II raamistiku valik on õigustatud, niisamuti nagu otsus mitte arvestada omakapitalis osalemist. Luksemburg väidab, et tuleb pidada loogiliseks, et finantsosalused jäetakse arvutustest välja, sest need ei ole seotud siirdehindadega piiratud kontsernisiseste tehingutega. Lisaks sellele, vastavalt siirdehindade aruandele on osaluste rahastamiseks kuluva summa suurus 165 244 000 eurot, mis vastab FFT võetud osaluste ostuhinnale ja mida seetõttu Luksemburgi väitel ei saa vaidlustada. Seejuures kohaldatakse osalustest tuleneva tulu suhtes Luksemburgi õiguse alusel maksuvabastust, seega ei ole ka sellega seotud kulud, nagu intressikulu, mahaarvatav. Kuivõrd osaluste hüvitamine toimub tütarettevõtjatelt saadavatest dividendidest, mille suurus võib muutuda sõltuvalt tütarettevõtjate majandustulemustest ja nende reinvesteerimisvajadusest, ei saa selle tulu marginaali pidada äritegevuse mõttes oluliseks. |
| --- | --- |

(154)

Teiseks, seoses nõutava omavahendite suurusega ja komisjoni sellega seotud kahtlustega märgib Luksemburg, et Basel II raamistiku valik on õigustatud, niisamuti nagu otsus mitte arvestada omakapitalis osalemist. Luksemburg väidab, et tuleb pidada loogiliseks, et finantsosalused jäetakse arvutustest välja, sest need ei ole seotud siirdehindadega piiratud kontsernisiseste tehingutega. Lisaks sellele, vastavalt siirdehindade aruandele on osaluste rahastamiseks kuluva summa suurus 165 244 000 eurot, mis vastab FFT võetud osaluste ostuhinnale ja mida seetõttu Luksemburgi väitel ei saa vaidlustada. Seejuures kohaldatakse osalustest tuleneva tulu suhtes Luksemburgi õiguse alusel maksuvabastust, seega ei ole ka sellega seotud kulud, nagu intressikulu, mahaarvatav. Kuivõrd osaluste hüvitamine toimub tütarettevõtjatelt saadavatest dividendidest, mille suurus võib muutuda sõltuvalt tütarettevõtjate majandustulemustest ja nende reinvesteerimisvajadusest, ei saa selle tulu marginaali pidada äritegevuse mõttes oluliseks.

| (155) | Kolmandaks väidab Luksemburg, et kontsernisiseste võlakohustuste väljajätmine arvutustest on põhjendatav ka sellega, et FFT võlgade puhul kohaldatakse võlausaldajate suhtes konkreetset tagatist. Võttes arvesse ettevõtte tööstusstrateegiat, majandushuve ja võimaliku pankrotistumise ohu suurt mõju ettevõtte mainele, tuleb FFT maksejõuetuks muutumise riski hinnata väga madalaks ning 93 710 000 euro suurune „vaba“ summa on selle riski katmiseks enam kui piisav. |
| --- | --- |

(155)

Kolmandaks väidab Luksemburg, et kontsernisiseste võlakohustuste väljajätmine arvutustest on põhjendatav ka sellega, et FFT võlgade puhul kohaldatakse võlausaldajate suhtes konkreetset tagatist. Võttes arvesse ettevõtte tööstusstrateegiat, majandushuve ja võimaliku pankrotistumise ohu suurt mõju ettevõtte mainele, tuleb FFT maksejõuetuks muutumise riski hinnata väga madalaks ning 93 710 000 euro suurune „vaba“ summa on selle riski katmiseks enam kui piisav.

| (156) | Neljandaks heidab Luksemburg komisjonile ette, et see kahtleb meetodis, mille alusel arvestati beeta väärtus riskipreemia kindlaksmääramiseks. Esiteks ei ole tegemist puhtalt matemaatilise arvutusega ning erinevate tulemuste saamine võib olla põhjendatud; sellest tulenevalt on siirdehindade aruandes esitatud tulemused täiesti põhjendatavad ja tegelikkusele vastavad. Teiseks, isegi kui eeldada, et komisjoni saadud tulemused on erinevad, tuleb sellest hoolimata analüüsida, kas sellega anti FFT-le eelis võrreldes teiste Luksemburgis tegutsevate ettevõtjatega. Kolmandaks, isegi alternatiivse hindamise raames, mille puhul võrreldakse FFT jaoks arvutatud riskipreemiat börsil noteeritud äriühingu aktsionäridele makstava hüvitisega, mille protsendimäär on 3,5–4 %, mis on oluliselt madalam kui FFT riskipreemia 6,05 %, näitab see võrdlus, et 6,05 % suurune riskipreemia on täiesti põhjendatav ja rahuldab täielikult Luksemburgi tulumaksuseaduse artiklis 164 esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

(156)

Neljandaks heidab Luksemburg komisjonile ette, et see kahtleb meetodis, mille alusel arvestati beeta väärtus riskipreemia kindlaksmääramiseks. Esiteks ei ole tegemist puhtalt matemaatilise arvutusega ning erinevate tulemuste saamine võib olla põhjendatud; sellest tulenevalt on siirdehindade aruandes esitatud tulemused täiesti põhjendatavad ja tegelikkusele vastavad. Teiseks, isegi kui eeldada, et komisjoni saadud tulemused on erinevad, tuleb sellest hoolimata analüüsida, kas sellega anti FFT-le eelis võrreldes teiste Luksemburgis tegutsevate ettevõtjatega. Kolmandaks, isegi alternatiivse hindamise raames, mille puhul võrreldakse FFT jaoks arvutatud riskipreemiat börsil noteeritud äriühingu aktsionäridele makstava hüvitisega, mille protsendimäär on 3,5–4 %, mis on oluliselt madalam kui FFT riskipreemia 6,05 %, näitab see võrdlus, et 6,05 % suurune riskipreemia on täiesti põhjendatav ja rahuldab täielikult Luksemburgi tulumaksuseaduse artiklis 164 esitatud nõudeid.

| (157) | Ja lõpuks väidab Luksemburg, et „käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine)“ on sõnaselgelt kinnitanud, et Luksemburgi maksuotsuste kasutamine vastab käitumisjuhendile ja OECD juhistele, seega eeldab õiguspärase ootuse põhimõte, et FFT võib tugineda 3. septembri 2012. aasta maksuotsusele kogu selle kehtivusaja, see tähendab viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(157)

Ja lõpuks väidab Luksemburg, et „käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine)“ on sõnaselgelt kinnitanud, et Luksemburgi maksuotsuste kasutamine vastab käitumisjuhendile ja OECD juhistele, seega eeldab õiguspärase ootuse põhimõte, et FFT võib tugineda 3. septembri 2012. aasta maksuotsusele kogu selle kehtivusaja, see tähendab viie aasta jooksul.

5.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (158) | 30. oktoobril 2014 esitas FFT oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Märkused esitati kahe eraldi dokumendiga. |
| --- | --- |

(158)

30. oktoobril 2014 esitas FFT oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Märkused esitati kahe eraldi dokumendiga.

5.1.   FFT märkuste esimene kogum

FFT märkuste esimene kogum

| (159) | FFT märkuste esimene kogum jaguneb kaheks osaks. Esimeses osas on esitatud põhjendused selle kohta, miks FFT on seisukohal, et komisjon on seoses FFT siirdehindade eelkokkuleppega OECD juhiseid valesti kohaldanud. Teises osas on kirjeldatud, mis osas menetluse algatamise otsus ei vasta õigusnormile, millega nõutakse valikulise eelise olemasolu üle otsustamist asutamislepingu artikli 107 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(159)

FFT märkuste esimene kogum jaguneb kaheks osaks. Esimeses osas on esitatud põhjendused selle kohta, miks FFT on seisukohal, et komisjon on seoses FFT siirdehindade eelkokkuleppega OECD juhiseid valesti kohaldanud. Teises osas on kirjeldatud, mis osas menetluse algatamise otsus ei vasta õigusnormile, millega nõutakse valikulise eelise olemasolu üle otsustamist asutamislepingu artikli 107 lõike 1 alusel.

5.1.1.   OECD juhiste ebakohane kohaldamine

OECD juhiste ebakohane kohaldamine

| (160) | Esiteks, vastupidiselt sellele, mida komisjon väidab menetluse algatamise otsuses, väidab FFT, et ta ei ole Luksemburgi maksuametiga leppinud kokku maksustatava tulu fikseeritud suuruses. Kokkulepe hõlmas üksnes FFT rahaliste vahendite haldamise ülesannete täitmise hüvitamise meetodit. Igal aastal alates 2011. aastast ajakohastab FFT kõiki andmeid, mis on vajalikud riskidega seotud omakapitali suuruse ning omakapitalilt saadava tulu hindamiseks, et arvutada oma kavandatav kasum. Lisaks sellele kehtib FFT eelkokkulepe ainult viis aastat eeldusel, et faktilised ja muud tegurid, millel see põhineb, ei muutu; see kestus vastab maksuotsusega seotud tavadele teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(160)

Esiteks, vastupidiselt sellele, mida komisjon väidab menetluse algatamise otsuses, väidab FFT, et ta ei ole Luksemburgi maksuametiga leppinud kokku maksustatava tulu fikseeritud suuruses. Kokkulepe hõlmas üksnes FFT rahaliste vahendite haldamise ülesannete täitmise hüvitamise meetodit. Igal aastal alates 2011. aastast ajakohastab FFT kõiki andmeid, mis on vajalikud riskidega seotud omakapitali suuruse ning omakapitalilt saadava tulu hindamiseks, et arvutada oma kavandatav kasum. Lisaks sellele kehtib FFT eelkokkulepe ainult viis aastat eeldusel, et faktilised ja muud tegurid, millel see põhineb, ei muutu; see kestus vastab maksuotsusega seotud tavadele teistes liikmesriikides.

| (161) | Teiseks, mitte miski ei takista seda, et FFT maksunõustaja valis tehingupõhise tootluse meetodi, kuna puuduvad FFT tehingute sisemised võrdlustegurid, mis võimaldaksid kasutada vabaturu hinna meetodit. Selle põhjused on järgmised: i) FFT ei anna laene kolmandatele isikutele ja ii) Fiati kontserni kuuluvad äriühingud ei saa samalaadseid laene kolmandatelt isikutelt. FFT osutab siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste punktile 2.2, mille kohaselt on valikumeetodi eesmärk leida alati konkreetse juhtumi jaoks kõige asjakohasem meetod. FFT nimetab seejärel kõnealuste juhiste punkti 2.4, mille kohaselt võivad kasumit arvestavad tehingupõhised meetodid osutuda teatud olukordades asjakohasemaks kui traditsioonilised tehingutel põhinevad meetodid. |
| --- | --- |

(161)

Teiseks, mitte miski ei takista seda, et FFT maksunõustaja valis tehingupõhise tootluse meetodi, kuna puuduvad FFT tehingute sisemised võrdlustegurid, mis võimaldaksid kasutada vabaturu hinna meetodit. Selle põhjused on järgmised: i) FFT ei anna laene kolmandatele isikutele ja ii) Fiati kontserni kuuluvad äriühingud ei saa samalaadseid laene kolmandatelt isikutelt. FFT osutab siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste punktile 2.2, mille kohaselt on valikumeetodi eesmärk leida alati konkreetse juhtumi jaoks kõige asjakohasem meetod. FFT nimetab seejärel kõnealuste juhiste punkti 2.4, mille kohaselt võivad kasumit arvestavad tehingupõhised meetodid osutuda teatud olukordades asjakohasemaks kui traditsioonilised tehingutel põhinevad meetodid.

| (162) | FFT väidab, et kui maksunõustaja oleks vabaturu hinna meetodit kasutades hinnanud kontserni kuuluvatele äriühingutele antud laenude siirdehindade kindlaksmääramiseks ettevõtte kohustusi, oleks FFT kandnud kahjusid, sest ta ei oleks saanud hüvitist vajaliku likviidsuse maksumuse ulatuses, mis oleks olnud vajalik kontserni rahastamisvajaduse katmiseks. FFT keerukusaste on väiksem kui kontserni kuuluvate äriühingute oma ja tema marginaali on võimalik kontrollida tehingupõhise tootluse meetodi abil. Seda meetodit kasutatakse siirdehindade analüüsides üha sagedamini ning 2010. aasta siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised ei sätesta mingit meetodite hierarhiat. |
| --- | --- |

(162)

FFT väidab, et kui maksunõustaja oleks vabaturu hinna meetodit kasutades hinnanud kontserni kuuluvatele äriühingutele antud laenude siirdehindade kindlaksmääramiseks ettevõtte kohustusi, oleks FFT kandnud kahjusid, sest ta ei oleks saanud hüvitist vajaliku likviidsuse maksumuse ulatuses, mis oleks olnud vajalik kontserni rahastamisvajaduse katmiseks. FFT keerukusaste on väiksem kui kontserni kuuluvate äriühingute oma ja tema marginaali on võimalik kontrollida tehingupõhise tootluse meetodi abil. Seda meetodit kasutatakse siirdehindade analüüsides üha sagedamini ning 2010. aasta siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised ei sätesta mingit meetodite hierarhiat.

| (163) | Lisaks sellele väidab FFT, et omakapitali suurus võib tihtipeale tuleneda äriühingu tegevusega seotud varasematest otsustest ning sellel ei pruugi olla mingit seost omakapitali suurusega, mis on vajalik äriühingu tegevusega seotud riskide katmiseks. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks sellele väidab FFT, et omakapitali suurus võib tihtipeale tuleneda äriühingu tegevusega seotud varasematest otsustest ning sellel ei pruugi olla mingit seost omakapitali suurusega, mis on vajalik äriühingu tegevusega seotud riskide katmiseks.

| (164) | Lõpuks märgib FFT, et siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes on öeldud, et siirdehindade kindlaksmääramise näol ei ole tegemist täppisteadusega. Sellega seoses osutab ta kõnealuste juhiste punktile 1.13 ning eeskätt järgmisele kaalutlusele: „[o]luliseks tuleb pidada seda, et peetaks silmas vajadust saavutada reaalturuväärtuse põhimõttele vastavale tulemusele mõistlikult lähedane tulemus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel. Samuti tuleb meenutada, et siirdehindade kindlaksmääramise näol ei ole tegemist täppisteadusega ning see eeldab hinnangut nii maksuametilt kui ka maksukohustuslaselt“. FFT märgib, et ta on teinud kõik endast sõltuva selleks, et hinnangu abil leida oma tegevusele vastav reaalturuväärtuse põhimõttega kooskõlas olev hüvitis. |
| --- | --- |

(164)

Lõpuks märgib FFT, et siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes on öeldud, et siirdehindade kindlaksmääramise näol ei ole tegemist täppisteadusega. Sellega seoses osutab ta kõnealuste juhiste punktile 1.13 ning eeskätt järgmisele kaalutlusele: „[o]luliseks tuleb pidada seda, et peetaks silmas vajadust saavutada reaalturuväärtuse põhimõttele vastavale tulemusele mõistlikult lähedane tulemus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel. Samuti tuleb meenutada, et siirdehindade kindlaksmääramise näol ei ole tegemist täppisteadusega ning see eeldab hinnangut nii maksuametilt kui ka maksukohustuslaselt“. FFT märgib, et ta on teinud kõik endast sõltuva selleks, et hinnangu abil leida oma tegevusele vastav reaalturuväärtuse põhimõttega kooskõlas olev hüvitis.

| (165) | Kolmandaks, mis puudutab FFT omakapitali adekvaatsust, siis peab FFT tõendama, et tema omakapitali suurus on piisav selleks, et kanda oma rahastamistegevusega seotud riske. Ringkiri ei sätesta konkreetseid suuniseid kahjuriskiga omavahendite asjakohase suuruse kindlaksmääramiseks. Seetõttu otsustas FFT analüüsida äriühingu omakapitali, et hinnata, milline osa tema omakapitalist on vajalik äriühingu tegevuse tagamiseks ja riskide katmiseks Basel II raamistiku alusel. Samas on ringkirjas võrreldud vahefinantseerimisega tegelevaid äriühinguid sõltumatute finantseerimisasutustega. Ringkirjas on samuti sätestatud, et maksukohustuslastel, kes teevad kontsernisiseseid rahastamistoiminguid, peavad olema piisavad omavahendid selleks, et kanda kõnealuste rahastamistoimingutega seotud riske. Seevastu ei võeta osaluste võtmisega seotud tegevust FFT eelkokkuleppe puhul arvesse, seetõttu on põhjendatud asjaolu, et FFT riskidega seotud omavahendite hulgast jäetakse välja FFT võetud osalused. Lisaks sellele ei võetud arvesse omavahendeid suuruses, mis vastab FFT tütarettevõtjatesse tehtud investeeringutele, sest see summa vastab tütarettevõtjatesse tehtud portfellivälistele investeeringutele, mida rahastatakse dividendide abil. Kuid siirdehindade analüüs ei hõlma dividende, kuna need ei ole seotud ei äriühingu täidetavate ülesannete olulisusega ega kantavate riskidega. Selline järeldus on ühtlasi kooskõlas Basel II raamistikuga (61) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ („CRD III“) artikli 57 sätetega (62). |
| --- | --- |

(165)

Kolmandaks, mis puudutab FFT omakapitali adekvaatsust, siis peab FFT tõendama, et tema omakapitali suurus on piisav selleks, et kanda oma rahastamistegevusega seotud riske. Ringkiri ei sätesta konkreetseid suuniseid kahjuriskiga omavahendite asjakohase suuruse kindlaksmääramiseks. Seetõttu otsustas FFT analüüsida äriühingu omakapitali, et hinnata, milline osa tema omakapitalist on vajalik äriühingu tegevuse tagamiseks ja riskide katmiseks Basel II raamistiku alusel. Samas on ringkirjas võrreldud vahefinantseerimisega tegelevaid äriühinguid sõltumatute finantseerimisasutustega. Ringkirjas on samuti sätestatud, et maksukohustuslastel, kes teevad kontsernisiseseid rahastamistoiminguid, peavad olema piisavad omavahendid selleks, et kanda kõnealuste rahastamistoimingutega seotud riske. Seevastu ei võeta osaluste võtmisega seotud tegevust FFT eelkokkuleppe puhul arvesse, seetõttu on põhjendatud asjaolu, et FFT riskidega seotud omavahendite hulgast jäetakse välja FFT võetud osalused. Lisaks sellele ei võetud arvesse omavahendeid suuruses, mis vastab FFT tütarettevõtjatesse tehtud investeeringutele, sest see summa vastab tütarettevõtjatesse tehtud portfellivälistele investeeringutele, mida rahastatakse dividendide abil. Kuid siirdehindade analüüs ei hõlma dividende, kuna need ei ole seotud ei äriühingu täidetavate ülesannete olulisusega ega kantavate riskidega. Selline järeldus on ühtlasi kooskõlas Basel II raamistikuga (61) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ („CRD III“) artikli 57 sätetega (62).

61

62

| (166) | Neljandaks, seoses komisjoni tehtud kontsernisiseste laenutehingute analüüsiga ja asjaoluga, et FFT eelkokkuleppes ei võeta arvesse kõiki varasid, mis ei kuulu kolmandatele isikutele, väidab FFT, et ta on kontserni rahastamiskulude puhul juba arvestanud krediidireitingut. Võttes arvesse asjaolu, et FFT ja kõikide kontserni kuuluvate seotud ettevõtete krediidireiting on võrdne Fiat S.p.A. omaga, (63) ei puutu FFT seoses kontserni kuuluvatele seotud ettevõtetele antavate laenudega kokku täiendava krediidiriskiga. Seetõttu tuleneb intressimäär, mida FFT kohaldab kontserni kuuluvate seotud ettevõtete suhtes: i) summast, mis vastab kontserni rahastamiskuludele, ii) ettevõttele Fiat S.p.A. makstavatest tagatistasudest; iii) kantud tegevuskuludest, mis võimaldavad pakkuda teenuseid teistele kontserni kuuluvatele äriühingutele; iv) „vähetootlikust laenust“, mis tuleneb sellest, et FFT laenatud suured summad laenatakse lühiajaliselt ja madala intressimääraga, nii et need vastavad kontserni lühiajalise likviidsusega seotud vajadustele; ja v) riskikapitali hüvitamisest, mis on seotud FFT täidetavate ülesannetega kontserni rahaliste vahendite haldamisel. |
| --- | --- |

(166)

Neljandaks, seoses komisjoni tehtud kontsernisiseste laenutehingute analüüsiga ja asjaoluga, et FFT eelkokkuleppes ei võeta arvesse kõiki varasid, mis ei kuulu kolmandatele isikutele, väidab FFT, et ta on kontserni rahastamiskulude puhul juba arvestanud krediidireitingut. Võttes arvesse asjaolu, et FFT ja kõikide kontserni kuuluvate seotud ettevõtete krediidireiting on võrdne Fiat S.p.A. omaga, (63) ei puutu FFT seoses kontserni kuuluvatele seotud ettevõtetele antavate laenudega kokku täiendava krediidiriskiga. Seetõttu tuleneb intressimäär, mida FFT kohaldab kontserni kuuluvate seotud ettevõtete suhtes: i) summast, mis vastab kontserni rahastamiskuludele, ii) ettevõttele Fiat S.p.A. makstavatest tagatistasudest; iii) kantud tegevuskuludest, mis võimaldavad pakkuda teenuseid teistele kontserni kuuluvatele äriühingutele; iv) „vähetootlikust laenust“, mis tuleneb sellest, et FFT laenatud suured summad laenatakse lühiajaliselt ja madala intressimääraga, nii et need vastavad kontserni lühiajalise likviidsusega seotud vajadustele; ja v) riskikapitali hüvitamisest, mis on seotud FFT täidetavate ülesannetega kontserni rahaliste vahendite haldamisel.

63

| (167) | Viiendaks oli FFT väitel põhjendatud kohaldada riskiga kaalutud vara puhul koefitsienti 6 %, kuna see vastab FFT arusaamale Basel II raamistiku kohaldamisest kapitalinõuete direktiivi alusel Euroopa Liidu teatavate piirkondade (näiteks Itaalia) kohalike ametiasutuste poolt pankade hulka mittekuuluvate finantseerimisasutuste suhtes. Lisaks sellele, kuivõrd FFT varade ülekandmine kolmandatele isikutele toimub peaasjalikult pangadeposiitide kaudu, on riskikaal 20 % kooskõlas Basel II raamistiku tavapärase lähenemisviisiga (64). Samuti, seoses riskikaaluga 15 % operatsiooniriski puhul, osutab FFT komisjonile baasnäitajaga seotud lähenemisviisile, mille puhul tuleb Basel II raamistiku punkti 649 kohaselt kasutada sellist koefitsienti. Sama lähenemisviisi kohaldades võrdub brutotulem netointressituluga, millele lisandub neto finants- ja muu tegevustulu, kõikide eraldiste ja tegevuskulude brutoväärtus ning erakorraliste tegurite netoväärtus. Kuivõrd FFT tulud hõlmavad ainult intresse, on võrdlemine pangahoiuste intressituluga ja pangalaenude deebetintresside netoväärtusega parim võimalus FFT operatsiooniriskide ligikaudseks kindlaksmääramiseks. Seoses õigusliku raamistiku võimaliku muutumisega kinnitab FFT, et ka Basel III raamistiku (65) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (66) ((„CRD IV“, kapitalinõuete direktiivi IV pakett), mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet), puhul on vastavad kriteeriumid endiselt kehtivad. |
| --- | --- |

(167)

Viiendaks oli FFT väitel põhjendatud kohaldada riskiga kaalutud vara puhul koefitsienti 6 %, kuna see vastab FFT arusaamale Basel II raamistiku kohaldamisest kapitalinõuete direktiivi alusel Euroopa Liidu teatavate piirkondade (näiteks Itaalia) kohalike ametiasutuste poolt pankade hulka mittekuuluvate finantseerimisasutuste suhtes. Lisaks sellele, kuivõrd FFT varade ülekandmine kolmandatele isikutele toimub peaasjalikult pangadeposiitide kaudu, on riskikaal 20 % kooskõlas Basel II raamistiku tavapärase lähenemisviisiga (64). Samuti, seoses riskikaaluga 15 % operatsiooniriski puhul, osutab FFT komisjonile baasnäitajaga seotud lähenemisviisile, mille puhul tuleb Basel II raamistiku punkti 649 kohaselt kasutada sellist koefitsienti. Sama lähenemisviisi kohaldades võrdub brutotulem netointressituluga, millele lisandub neto finants- ja muu tegevustulu, kõikide eraldiste ja tegevuskulude brutoväärtus ning erakorraliste tegurite netoväärtus. Kuivõrd FFT tulud hõlmavad ainult intresse, on võrdlemine pangahoiuste intressituluga ja pangalaenude deebetintresside netoväärtusega parim võimalus FFT operatsiooniriskide ligikaudseks kindlaksmääramiseks. Seoses õigusliku raamistiku võimaliku muutumisega kinnitab FFT, et ka Basel III raamistiku (65) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (66) ((„CRD IV“, kapitalinõuete direktiivi IV pakett), mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet), puhul on vastavad kriteeriumid endiselt kehtivad.

64

65

66

| (168) | Kuuendaks, seoses komisjoni väljendatud kahtlustega kasutatud beeta väärtuse kohta kinnitab FFT, et isegi jättes võrdlusest välja teatud tegurid (näiteks riiklikud pangad), jääb reaalturuväärtuse põhimõttele vastav vahemik peaaegu täpselt samaks. Võttes arvesse asjaolu, et FFT näol on tegemist finantsettevõttega ja seda ei saa samastada pangaga, tuleb finantsettevõtete beeta väärtust FFT ja [maksunõustaja] arvates käsitada kõige asjakohasema võrdlustegurina. Lisaks sellele osutatakse ringkirjas selgesõnaliselt finantsteenuste osutajatele. Sellest lähtuvalt on kohase beeta väärtuse leidmiseks asjakohane võtta arvesse teatud rühma ettevõtteid, kes tegutsevad finantsteenuste sektoris. Mis puudutab reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku 25. tsentiili kasutamist, siis on see kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhistega, mille kohaselt võimaldavad kõik reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku punktid määrata kindlaks reaalturuväärtusele vastavad hinnad / tulud. Lisaks sellele võib eeldada, et FFT kannab vaid piiratud riske, võttes arvesse, et ta töötab ainult kontserni kuuluvate äriühingute huvides, kontserni tegevus on olulisel määral integreeritud ning emaettevõtja on oma tütarettevõtjate tegevuse toetamisest väga huvitatud. |
| --- | --- |

(168)

Kuuendaks, seoses komisjoni väljendatud kahtlustega kasutatud beeta väärtuse kohta kinnitab FFT, et isegi jättes võrdlusest välja teatud tegurid (näiteks riiklikud pangad), jääb reaalturuväärtuse põhimõttele vastav vahemik peaaegu täpselt samaks. Võttes arvesse asjaolu, et FFT näol on tegemist finantsettevõttega ja seda ei saa samastada pangaga, tuleb finantsettevõtete beeta väärtust FFT ja [maksunõustaja] arvates käsitada kõige asjakohasema võrdlustegurina. Lisaks sellele osutatakse ringkirjas selgesõnaliselt finantsteenuste osutajatele. Sellest lähtuvalt on kohase beeta väärtuse leidmiseks asjakohane võtta arvesse teatud rühma ettevõtteid, kes tegutsevad finantsteenuste sektoris. Mis puudutab reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku 25. tsentiili kasutamist, siis on see kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhistega, mille kohaselt võimaldavad kõik reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku punktid määrata kindlaks reaalturuväärtusele vastavad hinnad / tulud. Lisaks sellele võib eeldada, et FFT kannab vaid piiratud riske, võttes arvesse, et ta töötab ainult kontserni kuuluvate äriühingute huvides, kontserni tegevus on olulisel määral integreeritud ning emaettevõtja on oma tütarettevõtjate tegevuse toetamisest väga huvitatud.

| (169) | Seitsmendaks ei jaga FFT komisjoni kahtlusi selle suhtes, et omakapitali 0,87 % suurune tootlus on liiga madal. Ülemäärane omakapital, see tähendab omakapital, mis ei ole vajalik FFT kantavate riskide katmiseks äriühingu rahastamistegevuse käigus, laenatakse mõnele teisele kontserni kuuluvale äriühingule, kes vajab täiendavat rahastamist, või kasutatakse seda kapitali FFT tegevuskulude rahastamiseks finantsteenuste osutamise raames. Selle kapitali hüvitamine peab seega olema kooskõlas lühiajalise likviidsetesse vahenditesse investeerimise tingimustega. |
| --- | --- |

(169)

Seitsmendaks ei jaga FFT komisjoni kahtlusi selle suhtes, et omakapitali 0,87 % suurune tootlus on liiga madal. Ülemäärane omakapital, see tähendab omakapital, mis ei ole vajalik FFT kantavate riskide katmiseks äriühingu rahastamistegevuse käigus, laenatakse mõnele teisele kontserni kuuluvale äriühingule, kes vajab täiendavat rahastamist, või kasutatakse seda kapitali FFT tegevuskulude rahastamiseks finantsteenuste osutamise raames. Selle kapitali hüvitamine peab seega olema kooskõlas lühiajalise likviidsetesse vahenditesse investeerimise tingimustega.

5.1.2.   Komisjoni tehtud valikulisuse analüüs

Komisjoni tehtud valikulisuse analüüs

| (170) | FFT väidab, et isegi kui reaalturuväärtuse põhimõttele vastavuse kontrollimiseks tehtud komisjoni analüüs oli nõuetekohane, ei paku menetluse algatamise otsus ühtegi tõendit selle kohta, et FFT suhtes kohaldati soodsamat kohtlemist kui mis tahes teise Luksemburgi maksukohustuslase suhtes, kes on samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras. Menetluse algatamise otsus ei hõlma mingit FFT seisundi võrdlust teiste Luksemburgi maksukohustuslastega, sealhulgas 21 ülejäänud maksukohustuslasega, kelle siirdehindade eelkokkuleppeid komisjon vaatles. |
| --- | --- |

(170)

FFT väidab, et isegi kui reaalturuväärtuse põhimõttele vastavuse kontrollimiseks tehtud komisjoni analüüs oli nõuetekohane, ei paku menetluse algatamise otsus ühtegi tõendit selle kohta, et FFT suhtes kohaldati soodsamat kohtlemist kui mis tahes teise Luksemburgi maksukohustuslase suhtes, kes on samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras. Menetluse algatamise otsus ei hõlma mingit FFT seisundi võrdlust teiste Luksemburgi maksukohustuslastega, sealhulgas 21 ülejäänud maksukohustuslasega, kelle siirdehindade eelkokkuleppeid komisjon vaatles.

| (171) | Samaväärselt ükskõik millise teise Luksemburgis tegutseva maksukohustuslasega oli FFT-l õigus sõlmida Luksemburgi maksuametiga eelkokkulepe. |
| --- | --- |

(171)

Samaväärselt ükskõik millise teise Luksemburgis tegutseva maksukohustuslasega oli FFT-l õigus sõlmida Luksemburgi maksuametiga eelkokkulepe.

| (172) | Lisaks sellele, võttes arvesse asjaolu, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine määr FFT jaoks oli 28,8 % (2011. majandusaastal), samas kui Itaalias on äriühingu tulumaksu põhimäär ligikaudu 33 %, oleks FFT suurem kasum toonud kaasa suurema mahaarvamise Itaalias, kuna suurem osa FFT antud laenudest anti ettevõttele Fiat Finance S.p.A. Seetõttu ei ole arusaadav, mis laadi „abi“ kontsern tervikuna sai seetõttu, et FFT deklareeris väiksema kasumi Luksemburgis ja selle tulemusena tehti väiksem mahaarvamine Itaalias. |
| --- | --- |

(172)

Lisaks sellele, võttes arvesse asjaolu, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine määr FFT jaoks oli 28,8 % (2011. majandusaastal), samas kui Itaalias on äriühingu tulumaksu põhimäär ligikaudu 33 %, oleks FFT suurem kasum toonud kaasa suurema mahaarvamise Itaalias, kuna suurem osa FFT antud laenudest anti ettevõttele Fiat Finance S.p.A. Seetõttu ei ole arusaadav, mis laadi „abi“ kontsern tervikuna sai seetõttu, et FFT deklareeris väiksema kasumi Luksemburgis ja selle tulemusena tehti väiksem mahaarvamine Itaalias.

5.2.   FFT märkuste teine kogum

FFT märkuste teine kogum

5.2.1.   Eelkokkulepe ei anna mingit „eelist“

Eelkokkulepe ei anna mingit „eelist“

| (173) | FFT esitatud märkuste teine kogum algab eelkokkulepete olulisuse üldise selgitusega – kõnealuseid eelkokkuleppeid käsitletakse üldise maksusüsteemi osana ja need on Luksemburgi maksusüsteemis lubatud. FFT eelkokkuleppes on järgitud ringkirjas sätestatud suuniseid ning see ei kaldu kõrvale Luksemburgi üldise maksusüsteemi nõuetest. FFT eelkokkuleppe tähtaeg on viis aastat, mis vastab selliste kokkulepete tavapärasele kestusele teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(173)

FFT esitatud märkuste teine kogum algab eelkokkulepete olulisuse üldise selgitusega – kõnealuseid eelkokkuleppeid käsitletakse üldise maksusüsteemi osana ja need on Luksemburgi maksusüsteemis lubatud. FFT eelkokkuleppes on järgitud ringkirjas sätestatud suuniseid ning see ei kaldu kõrvale Luksemburgi üldise maksusüsteemi nõuetest. FFT eelkokkuleppe tähtaeg on viis aastat, mis vastab selliste kokkulepete tavapärasele kestusele teistes liikmesriikides.

| (174) | Ringkirja aluseks olevad Luksemburgis kohaldatavad siirdehindade valdkonna eeskirjad moodustavad osa üldisest maksusüsteemist, kuna neid kohaldatakse kontserni kuuluvate seotud ettevõtete suhtes ettevõtetevaheliste tehingute raames. Luksemburgis kohaldatavad siirdehindade valdkonna eeskirjad ei kaldu kõrvale üldisest maksusüsteemist selles tähenduses, et need järgivad tegelikult siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid OECD juhiseid ja nende eesmärk on määrata kindlaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastav kasum. |
| --- | --- |

(174)

Ringkirja aluseks olevad Luksemburgis kohaldatavad siirdehindade valdkonna eeskirjad moodustavad osa üldisest maksusüsteemist, kuna neid kohaldatakse kontserni kuuluvate seotud ettevõtete suhtes ettevõtetevaheliste tehingute raames. Luksemburgis kohaldatavad siirdehindade valdkonna eeskirjad ei kaldu kõrvale üldisest maksusüsteemist selles tähenduses, et need järgivad tegelikult siirdehindade valdkonnas kohaldatavaid OECD juhiseid ja nende eesmärk on määrata kindlaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastav kasum.

| (175) | Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustega siirdehindade kindlaksmääramiseks valitud meetodi kohta kinnitab FFT, et tehingupõhine tootluse meetod on üldiselt aktsepteeritud meetod, mille on heaks kiitnud OECD ja mis on kooskõlas Luksemburgi üldise maksusüsteemiga. Tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisega ning asjaoluga, et selle kohaldamisel võib tekkida keerukaid olukordi, on nõustunud ka komisjon (67). Teatud üksikasjade puhul puuduvad piisavad suunised, kuid komisjon võtab endale õiguse lahendada siirdehindadega seotud vastuolulised probleemid lähtuvalt oma nägemusest selle kohta, kuidas vaadeldaval juhul tuleks tehingupõhise tootluse meetodit kohaldada. Lisaks sellele on FFT maksustatav kasum kooskõlas ettevõtte kohustusliku kasumiga, see asjaolu kinnitab täiendavalt, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisega ei antud FFT-le mingit eelist. |
| --- | --- |

(175)

Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustega siirdehindade kindlaksmääramiseks valitud meetodi kohta kinnitab FFT, et tehingupõhine tootluse meetod on üldiselt aktsepteeritud meetod, mille on heaks kiitnud OECD ja mis on kooskõlas Luksemburgi üldise maksusüsteemiga. Tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisega ning asjaoluga, et selle kohaldamisel võib tekkida keerukaid olukordi, on nõustunud ka komisjon (67). Teatud üksikasjade puhul puuduvad piisavad suunised, kuid komisjon võtab endale õiguse lahendada siirdehindadega seotud vastuolulised probleemid lähtuvalt oma nägemusest selle kohta, kuidas vaadeldaval juhul tuleks tehingupõhise tootluse meetodit kohaldada. Lisaks sellele on FFT maksustatav kasum kooskõlas ettevõtte kohustusliku kasumiga, see asjaolu kinnitab täiendavalt, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisega ei antud FFT-le mingit eelist.

67

| (176) | FFT väitel peaks maksuhalduril olema teatav kaalutlusruum tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, kuna maksustava tulu kindlaksmääramisel selle meetodi abil ei saada kunagi üht kindlat tulemust, vaid mitu kehtivat tulemust. Seetõttu ei saa FFT kindlaksmääratud maksustatava tulu suuruse (millega Luksemburgi maksuhaldur nõustus) ja komisjoni eeldatava maksustatava tulu suuruse vahelist erinevust käsitada eelisena riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade tähenduses. Eelisega on tegu olukorras, kus teatud meede kaldub silmnähtavalt kõrvale siirdehindade kindlaksmääramise tavapärastest eeskirjadest ning läheb kaugemale maksuameti kaalutlusruumi ulatusest (68). Vastasel juhul on tegemist komisjoni sekkumisega liikmesriigi pädevusalasse maksustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(176)

FFT väitel peaks maksuhalduril olema teatav kaalutlusruum tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, kuna maksustava tulu kindlaksmääramisel selle meetodi abil ei saada kunagi üht kindlat tulemust, vaid mitu kehtivat tulemust. Seetõttu ei saa FFT kindlaksmääratud maksustatava tulu suuruse (millega Luksemburgi maksuhaldur nõustus) ja komisjoni eeldatava maksustatava tulu suuruse vahelist erinevust käsitada eelisena riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade tähenduses. Eelisega on tegu olukorras, kus teatud meede kaldub silmnähtavalt kõrvale siirdehindade kindlaksmääramise tavapärastest eeskirjadest ning läheb kaugemale maksuameti kaalutlusruumi ulatusest (68). Vastasel juhul on tegemist komisjoni sekkumisega liikmesriigi pädevusalasse maksustamise valdkonnas.

68

| (177) | Lõpuks väidab FFT, et kui komisjon analüüsis eelise olemasolu, oleks ta pidanud vaatlema üldist mõju „kontserni tasandil“. Tuleb arvestada, et Fiati kontsern ei saanud mingit eelist, sest igasugust maksubaasi suurenemist Luksemburgis kompenseeris maksu mahaarvamise suurenemine teistes Euroopa riikides (viimastel aastatel peaasjalikult Itaalias). FFT väitel on komisjon tunnistanud sellise mõju olemasolu mitmetes otsustes. (69) |
| --- | --- |

(177)

Lõpuks väidab FFT, et kui komisjon analüüsis eelise olemasolu, oleks ta pidanud vaatlema üldist mõju „kontserni tasandil“. Tuleb arvestada, et Fiati kontsern ei saanud mingit eelist, sest igasugust maksubaasi suurenemist Luksemburgis kompenseeris maksu mahaarvamise suurenemine teistes Euroopa riikides (viimastel aastatel peaasjalikult Itaalias). FFT väitel on komisjon tunnistanud sellise mõju olemasolu mitmetes otsustes. (69)

69

5.2.2.   
  „Valikulisuse“ puudumine

„Valikulisuse“ puudumine

| (178) | FFT väitel saab võrdlussüsteem, mida kasutatakse valikulisuse olemasolu analüüsis, hõlmata üksnes selliseid äriühinguid, mille suhtes kohaldatakse siirdehindadega seotud eeskirju, see tähendab äriühinguid, kes teevad tehinguid üksnes nendega seotud kolmandate isikutega. Seda tunnistatakse ka komisjoni otsuses Groepsrenteboxi kava kohta (70), milles on seoses laenude abil rahastamisega väidetud, et sidusettevõtted on faktilises ja õiguslikus olukorras, mida ei saa võrrelda mitteseotud ettevõtete omaga. Seega peaks komisjon valikulisuse tõestamiseks näitama, et FFT sõlmis eelkokkuleppe tingimustes, mis erinesid teistele kontserni kuuluvatele ja rahastamisega tegelevatele Luksemburgi ettevõtetele võimaldatavatest tingimustest. Samas on ringkirjas selgitatud, et eelkokkuleppeid võivad kasutada kõik finantskontserni kuuluvad ettevõtted. Seega ei ole tegemist valikulisusega. |
| --- | --- |

(178)

FFT väitel saab võrdlussüsteem, mida kasutatakse valikulisuse olemasolu analüüsis, hõlmata üksnes selliseid äriühinguid, mille suhtes kohaldatakse siirdehindadega seotud eeskirju, see tähendab äriühinguid, kes teevad tehinguid üksnes nendega seotud kolmandate isikutega. Seda tunnistatakse ka komisjoni otsuses Groepsrenteboxi kava kohta (70), milles on seoses laenude abil rahastamisega väidetud, et sidusettevõtted on faktilises ja õiguslikus olukorras, mida ei saa võrrelda mitteseotud ettevõtete omaga. Seega peaks komisjon valikulisuse tõestamiseks näitama, et FFT sõlmis eelkokkuleppe tingimustes, mis erinesid teistele kontserni kuuluvatele ja rahastamisega tegelevatele Luksemburgi ettevõtetele võimaldatavatest tingimustest. Samas on ringkirjas selgitatud, et eelkokkuleppeid võivad kasutada kõik finantskontserni kuuluvad ettevõtted. Seega ei ole tegemist valikulisusega.

Groepsrenteboxi kava kohta

70

| (179) | Üldiselt on komisjon nõustunud maksuotsuste tegemisega kui mehhanismiga, mis annab maksukohustuslastele kindlustunde ja õigusliku prognoositavuse seoses nende maksukohustustega. Luksemburgi maksuameti vastuvõetud maksuotsused ei tulene kaalutlusõigusest, sest nende puhul arvestatakse ringkirjas sätestatud põhimõtteid, mille puhul osutatakse konkreetselt OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9 esitatud reaalturuväärtuse põhimõttele ning antakse suunised ja täpsustused omavahendite minimaalse suuruse nõuete kohta ja siirdehindade analüüsi kohta, mida kontsernisisese rahastamisega tegelevad Luksemburgi ettevõtted peavad arvesse võtma. Seega, kui võib rääkida Luksemburgi maksuameti kaalutlusruumist, on see piiratud ringkirjas esitatud suuniste abil. Lisaks on kõnealune maksuameti piiratud kaalutlusruum seatud sõltuvusse siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest. See lihtne asjaolu ei võimalda otsustada, et tegemist on riigiabiga. Lisaks sellele kinnitab FFT, et FFT eelkokkulepet, mille maksimaalne kehtivusaeg on viis aastat, vaadatakse regulaarselt läbi. |
| --- | --- |

(179)

Üldiselt on komisjon nõustunud maksuotsuste tegemisega kui mehhanismiga, mis annab maksukohustuslastele kindlustunde ja õigusliku prognoositavuse seoses nende maksukohustustega. Luksemburgi maksuameti vastuvõetud maksuotsused ei tulene kaalutlusõigusest, sest nende puhul arvestatakse ringkirjas sätestatud põhimõtteid, mille puhul osutatakse konkreetselt OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9 esitatud reaalturuväärtuse põhimõttele ning antakse suunised ja täpsustused omavahendite minimaalse suuruse nõuete kohta ja siirdehindade analüüsi kohta, mida kontsernisisese rahastamisega tegelevad Luksemburgi ettevõtted peavad arvesse võtma. Seega, kui võib rääkida Luksemburgi maksuameti kaalutlusruumist, on see piiratud ringkirjas esitatud suuniste abil. Lisaks on kõnealune maksuameti piiratud kaalutlusruum seatud sõltuvusse siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest. See lihtne asjaolu ei võimalda otsustada, et tegemist on riigiabiga. Lisaks sellele kinnitab FFT, et FFT eelkokkulepet, mille maksimaalne kehtivusaeg on viis aastat, vaadatakse regulaarselt läbi.

| (180) | FFT väidab lisaks sellele, et komisjon ei ole tõestanud, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamine FFT eelkokkuleppe puhul erineks teistest maksuotsustest, mis on tehtud teiste äriühingute suhtes, kes on FFTga samaväärses olukorras. FFT väitel ei ole mingit kahtlust selles, et võrreldaval äriühingul, kes oleks temaga samas olukorras, oleks olnud võimalik taotleda maksuotsust ning määrata oma tulude suurus kindlaks tehingupõhise tootluse meetodi abil. Kuivõrd FFT ja temaga võrreldavate äriühingute suhtes kohaldatakse sama maksukorraldust, ei ole asjakohane hinnata seda, kas FFT suhtes kohaldatav siirdehindade kindlaksmääramise meetod on kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhistega või mitte (seejuures on see meetod nende juhistega igal juhul kooskõlas). |
| --- | --- |

(180)

FFT väidab lisaks sellele, et komisjon ei ole tõestanud, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamine FFT eelkokkuleppe puhul erineks teistest maksuotsustest, mis on tehtud teiste äriühingute suhtes, kes on FFTga samaväärses olukorras. FFT väitel ei ole mingit kahtlust selles, et võrreldaval äriühingul, kes oleks temaga samas olukorras, oleks olnud võimalik taotleda maksuotsust ning määrata oma tulude suurus kindlaks tehingupõhise tootluse meetodi abil. Kuivõrd FFT ja temaga võrreldavate äriühingute suhtes kohaldatakse sama maksukorraldust, ei ole asjakohane hinnata seda, kas FFT suhtes kohaldatav siirdehindade kindlaksmääramise meetod on kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhistega või mitte (seejuures on see meetod nende juhistega igal juhul kooskõlas).

5.2.3.   FFT faktiline olukord on oluliselt erinev koordineerimiskeskustega seotud otsustes tuvastatud olukorrast.

FFT faktiline olukord on oluliselt erinev koordineerimiskeskustega seotud otsustes tuvastatud olukorrast.

| (181) | FFT väitel esineb menetluse algatamise otsuses märkimisväärseid erinevusi varasematest otsustest, milles komisjon on väljendanud kahtlusi siirdehindade kindlaksmääramise meetodi (näiteks kulupõhise meetodi) suhtes, leides, et selle näol on tegemist maksumeetmega, millega antakse valikuline eelis (71). Nende otsuste puhul oli maksualase abi kava võimalik kasutada vaid teatud tingimustele vastavatel maksukohustuslastel, samas kui käesoleva menetluse algatamise otsuse puhul seab komisjon kahtluse alla tehingupõhise tootluse meetodi kui sellise kasutamise konkreetse maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks eelkokkuleppe menetluse käigus kõikide Luksemburgi maksukohustuslaste jaoks, kes tegelevad seotud ettevõtete rahastamisega. |
| --- | --- |

(181)

FFT väitel esineb menetluse algatamise otsuses märkimisväärseid erinevusi varasematest otsustest, milles komisjon on väljendanud kahtlusi siirdehindade kindlaksmääramise meetodi (näiteks kulupõhise meetodi) suhtes, leides, et selle näol on tegemist maksumeetmega, millega antakse valikuline eelis (71). Nende otsuste puhul oli maksualase abi kava võimalik kasutada vaid teatud tingimustele vastavatel maksukohustuslastel, samas kui käesoleva menetluse algatamise otsuse puhul seab komisjon kahtluse alla tehingupõhise tootluse meetodi kui sellise kasutamise konkreetse maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks eelkokkuleppe menetluse käigus kõikide Luksemburgi maksukohustuslaste jaoks, kes tegelevad seotud ettevõtete rahastamisega.

71

| (182) | Lisaks sellele võis nende otsuste puhul kulupõhise meetodi abil kindlaksmääratud tulu suurus erineda oluliselt kohustuslikust kasumist, kuid see ei ole nii FFT puhul, sest tehingupõhise tootluse meetodi abil kindlaksmääratud tulu vastab äriühingu raamatupidamislikule majandustulemile. Ühtlasi ei ole siirdehindade kindlaksmääramise meetod ka varasemate otsuste puhul kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste põhimõtetega. Vaadeldaval juhul kõnealuste juhiste põhimõtteid ei rikutud. Seejuures, erinevalt sellest, mida võib täheldada koordineerimiskeskusi hõlmavate otsuste puhul, ei sisalda siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised samuti selgeid suuniseid siirdehindade kindlaksmääramisel teatavates FFT tegevusvaldkondades (nagu rahastamine ja rahaliste vahendite haldamine). |
| --- | --- |

(182)

Lisaks sellele võis nende otsuste puhul kulupõhise meetodi abil kindlaksmääratud tulu suurus erineda oluliselt kohustuslikust kasumist, kuid see ei ole nii FFT puhul, sest tehingupõhise tootluse meetodi abil kindlaksmääratud tulu vastab äriühingu raamatupidamislikule majandustulemile. Ühtlasi ei ole siirdehindade kindlaksmääramise meetod ka varasemate otsuste puhul kooskõlas siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste põhimõtetega. Vaadeldaval juhul kõnealuste juhiste põhimõtteid ei rikutud. Seejuures, erinevalt sellest, mida võib täheldada koordineerimiskeskusi hõlmavate otsuste puhul, ei sisalda siirdehindade valdkonnas kohaldatavad OECD juhised samuti selgeid suuniseid siirdehindade kindlaksmääramisel teatavates FFT tegevusvaldkondades (nagu rahastamine ja rahaliste vahendite haldamine).

| (183) | FFT väidab lisaks sellele, et komisjon ei ole võtnud arvesse asjaolu, et FFT eelkokkulepe põhines majandusuuringul, mis tugines siirdehindade valdkonnas kohaldatavatele OECD juhistele, mis annab tunnistust sellest, et kasumi suuruse kindlaksmääramine ei olnud meelevaldne ning sellest, et Luksemburgi maksuhaldur ei kasutanud kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

(183)

FFT väidab lisaks sellele, et komisjon ei ole võtnud arvesse asjaolu, et FFT eelkokkulepe põhines majandusuuringul, mis tugines siirdehindade valdkonnas kohaldatavatele OECD juhistele, mis annab tunnistust sellest, et kasumi suuruse kindlaksmääramine ei olnud meelevaldne ning sellest, et Luksemburgi maksuhaldur ei kasutanud kaalutlusõigust.

6.   LUKSEMBURGI VASTUS KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTELE

LUKSEMBURGI VASTUS KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTELE

| (184) | 5. jaanuari 2015. aasta kirjaga teatas Luksemburg, et ta nõustub täielikult Fiati esitatud märkustega. |
| --- | --- |

(184)

5. jaanuari 2015. aasta kirjaga teatas Luksemburg, et ta nõustub täielikult Fiati esitatud märkustega.

7.   VAIDLUSALUSE MEETME HINDAMINE

VAIDLUSALUSE MEETME HINDAMINE

7.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (185) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(185)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (186) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimisel nõutav, et kõik selles sättes esitatud tingimused on täidetud (72). Seega on selge, et meetme riigiabiks kvalifitseerimiseks selle sätte tähenduses peab esiteks olema tegemist riigi sekkumise või vähemalt riigi ressurssidega, teiseks peab sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, kolmandaks peab see andma teatud ettevõttele valikulise eelise ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (73). |
| --- | --- |

(186)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimisel nõutav, et kõik selles sättes esitatud tingimused on täidetud (72). Seega on selge, et meetme riigiabiks kvalifitseerimiseks selle sätte tähenduses peab esiteks olema tegemist riigi sekkumise või vähemalt riigi ressurssidega, teiseks peab sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, kolmandaks peab see andma teatud ettevõttele valikulise eelise ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (73).

72

73

| (187) | Seoses abi olemasolu esimese tingimusega tuleb märkida, et vaidlusaluse maksuotsuse väljastas otseste maksude amet, mis kuulub Luksemburgi Suurhertsogiriigi maksuameti koosseisu. Kõnealune maksuotsus hõlmab Luksemburgi maksuameti nõusolekut FFT kasumi kindlaksmääramise meetodi kohta Fiati kontserni kooseisus, mille kohta tegi ettepaneku Fiati kontserni maksunõustaja ja millega pannakse Luksemburgi maksuametile viieaastase kestusega kohustus ning selle maksuotsuse alusel arvutab FFT igal aastal äriühingu tulumaksu suuruse, mida ta peab Luksemburgis maksma. Vaidlusalune maksuotsus on seega seostatav Luksemburgiga. |
| --- | --- |

(187)

Seoses abi olemasolu esimese tingimusega tuleb märkida, et vaidlusaluse maksuotsuse väljastas otseste maksude amet, mis kuulub Luksemburgi Suurhertsogiriigi maksuameti koosseisu. Kõnealune maksuotsus hõlmab Luksemburgi maksuameti nõusolekut FFT kasumi kindlaksmääramise meetodi kohta Fiati kontserni kooseisus, mille kohta tegi ettepaneku Fiati kontserni maksunõustaja ja millega pannakse Luksemburgi maksuametile viieaastase kestusega kohustus ning selle maksuotsuse alusel arvutab FFT igal aastal äriühingu tulumaksu suuruse, mida ta peab Luksemburgis maksma. Vaidlusalune maksuotsus on seega seostatav Luksemburgiga.

| (188) | Mis puudutab meetme rahastamist riigi ressursside abil, siis tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on meetme näol, millega riiklikud ametiasutused võimaldavad teatud ettevõtetele maksuvabastust, mis vaatamata sellele, et see ei hõlma riigi ressursside kindlat üleandmist, paneb sellest kasusaajad ülejäänud maksukohustuslastega soodsamasse finantsolukorda, tegemist riigiabiga (74). Punktis 7.2 näitab komisjon, et vaidlusaluse maksuotsusega vähendatakse FFT tasutava maksu suurust, nii et see erineb maksusummast, mida FFT oleks vastupidises olukorras pidanud Luksemburgis kohaldatava ettevõtte tulumaksu üldise süsteemi alusel maksma. Seega tuleb vaidlusalust maksuotsust käsitada meetmena, mille tulemusel vähenevad riigi ressursid, kuna FFT tasutava maksusumma igasugune vähendamine toob kaasa selliste tulude vähenemise, mida Luksemburg oleks võinud saada ilma kõnealuse maksusumma vähendamiseta. |
| --- | --- |

(188)

Mis puudutab meetme rahastamist riigi ressursside abil, siis tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on meetme näol, millega riiklikud ametiasutused võimaldavad teatud ettevõtetele maksuvabastust, mis vaatamata sellele, et see ei hõlma riigi ressursside kindlat üleandmist, paneb sellest kasusaajad ülejäänud maksukohustuslastega soodsamasse finantsolukorda, tegemist riigiabiga (74). Punktis 7.2 näitab komisjon, et vaidlusaluse maksuotsusega vähendatakse FFT tasutava maksu suurust, nii et see erineb maksusummast, mida FFT oleks vastupidises olukorras pidanud Luksemburgis kohaldatava ettevõtte tulumaksu üldise süsteemi alusel maksma. Seega tuleb vaidlusalust maksuotsust käsitada meetmena, mille tulemusel vähenevad riigi ressursid, kuna FFT tasutava maksusumma igasugune vähendamine toob kaasa selliste tulude vähenemise, mida Luksemburg oleks võinud saada ilma kõnealuse maksusumma vähendamiseta.

74

| (189) | Abi olemasolu teise tingimuse kohta tuleb märkida, et FFT kuulub Fiati kontserni, mille näol on tegemist ülemaailmse kontserniga, kes tegutseb mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis, nii et igasugune talle antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubavahetust. Lisaks sellele moonutab või ähvardab moonutada riigi võetud meede konkurentsi, kui see võib parandada sellest meetmest kasusaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (75). Sedavõrd, kuivõrd vaidlusalune maksuotsus vabastab FFT kohustusest tasuda maksusumma, mida ta oleks Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt pidanud tasuma, kahjustab või ähvardab kahjustada kõnealune maksuotsus konkurentsi, tugevdades FFT ja Fiati kontserni positsiooni, seega on vaadeldaval juhul ka riigiabi olemasolu neljas tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(189)

Abi olemasolu teise tingimuse kohta tuleb märkida, et FFT kuulub Fiati kontserni, mille näol on tegemist ülemaailmse kontserniga, kes tegutseb mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis, nii et igasugune talle antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubavahetust. Lisaks sellele moonutab või ähvardab moonutada riigi võetud meede konkurentsi, kui see võib parandada sellest meetmest kasusaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (75). Sedavõrd, kuivõrd vaidlusalune maksuotsus vabastab FFT kohustusest tasuda maksusumma, mida ta oleks Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt pidanud tasuma, kahjustab või ähvardab kahjustada kõnealune maksuotsus konkurentsi, tugevdades FFT ja Fiati kontserni positsiooni, seega on vaadeldaval juhul ka riigiabi olemasolu neljas tingimus täidetud.

75

| (190) | Seoses abi olemasolu kolmanda tingimusega toob komisjon punktis 7.2 välja põhjendused, mille tõttu ta leiab, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis, kuna sellega võimaldatakse vähendada huvitatud isiku Luksemburgis tasutavat maksusummat, nii et see erineb maksusummast, mida FFT oleks pidanud tasuma äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt ning sellega seoses on täidetud kõik abi olemasolu tingimused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetele. |
| --- | --- |

(190)

Seoses abi olemasolu kolmanda tingimusega toob komisjon punktis 7.2 välja põhjendused, mille tõttu ta leiab, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis, kuna sellega võimaldatakse vähendada huvitatud isiku Luksemburgis tasutavat maksusummat, nii et see erineb maksusummast, mida FFT oleks pidanud tasuma äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt ning sellega seoses on täidetud kõik abi olemasolu tingimused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetele.

7.2.   Valikulise eelise olemasolu

Valikulise eelise olemasolu

| (191) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 „kohaselt kindlaks teha, kas antud õigussüsteemis võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, võrreldes teiste ettevõtjatega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras kindlaks. Kui nii, siis vastab meede [...] valikulisuse tingimusele“ (76). |
| --- | --- |

(191)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 „kohaselt kindlaks teha, kas antud õigussüsteemis võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, võrreldes teiste ettevõtjatega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras kindlaks. Kui nii, siis vastab meede [...] valikulisuse tingimusele“ (76).

76

| (192) | Maksustamise valdkonnaga seotud kohtuasjade puhul teostab Euroopa Kohus kolmeastmelise analüüsi, et selgitada välja, kas teatud maksumeede on valikuline (77). Esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksukord, mille näol on tegemist „võrdlussüsteemiga“. Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on süsteemi olemuslikke eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meetme näol on tegemist erandiga võrdlussüsteemi suhtes, tuleb kolmandaks kindlaks määrata, kas vaadeldav meede on võrdlussüsteemi laadi või üldise majandusloogika alusel põhjendatav. Võrdlussüsteemi kohaldamisest tehtav erand võib olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (78). Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline. Kolmanda etapi käigus tehtava analüüsi puhul on tõendamise kohustus liikmesriigil. |
| --- | --- |

(192)

Maksustamise valdkonnaga seotud kohtuasjade puhul teostab Euroopa Kohus kolmeastmelise analüüsi, et selgitada välja, kas teatud maksumeede on valikuline (77). Esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksukord, mille näol on tegemist „võrdlussüsteemiga“. Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on süsteemi olemuslikke eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meetme näol on tegemist erandiga võrdlussüsteemi suhtes, tuleb kolmandaks kindlaks määrata, kas vaadeldav meede on võrdlussüsteemi laadi või üldise majandusloogika alusel põhjendatav. Võrdlussüsteemi kohaldamisest tehtav erand võib olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (78). Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline. Kolmanda etapi käigus tehtava analüüsi puhul on tõendamise kohustus liikmesriigil.

77

78

7.2.1.   Võrdlussüsteemi kindlaksmääramine

Võrdlussüsteemi kindlaksmääramine

7.2.1.1.   Võrdlussüsteem, mis hõlmab Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi

Võrdlussüsteem, mis hõlmab Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi

| (193) | Üldpõhimõttena peab meetme valikulisuse analüüsiks kasutatav võrdlussüsteem hõlmama ühtset eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide selle süsteemi eesmärgi põhjal määratletud kohaldamisalasse jäävate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(193)

Üldpõhimõttena peab meetme valikulisuse analüüsiks kasutatav võrdlussüsteem hõlmama ühtset eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide selle süsteemi eesmärgi põhjal määratletud kohaldamisalasse jäävate ettevõtjate suhtes.

| (194) | Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et võrdlussüsteem on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mille eesmärk on kõikide Luksemburgi maksukohustuslastest ettevõtete kasumi maksustamine (79). Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi kohaldatakse kohalike äriühingute ja Luksemburgi residentidest välismaiste äriühingute suhtes, sealhulgas välismaiste äriühingute Luksemburgis asuvate filiaalide suhtes. Kohaliku äriühinguna käsitatakse Luksemburgis ettevõtet, mille põhikirjajärgne asukoht või keskjuhtkond asub Luksemburgis. Kohalikud äriühingud ja Luksemburgi residentidest välisriikide äriühingud on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu kogu maailmas teenitud kasumilt, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut. Mitteresidentidest äriühingud peavad tasuma äriühingu tulumaksu vaid teatud Luksemburgist pärinevate spetsiifiliste tulude pealt (80). Maksu makstakse teenitud kasumi pealt, millest on maha arvatud mahaarvatavad kulud ja kahjum, mida on võimalik piiramatult edasi lükata. |
| --- | --- |

(194)

Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et võrdlussüsteem on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mille eesmärk on kõikide Luksemburgi maksukohustuslastest ettevõtete kasumi maksustamine (79). Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi kohaldatakse kohalike äriühingute ja Luksemburgi residentidest välismaiste äriühingute suhtes, sealhulgas välismaiste äriühingute Luksemburgis asuvate filiaalide suhtes. Kohaliku äriühinguna käsitatakse Luksemburgis ettevõtet, mille põhikirjajärgne asukoht või keskjuhtkond asub Luksemburgis. Kohalikud äriühingud ja Luksemburgi residentidest välisriikide äriühingud on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu kogu maailmas teenitud kasumilt, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut. Mitteresidentidest äriühingud peavad tasuma äriühingu tulumaksu vaid teatud Luksemburgist pärinevate spetsiifiliste tulude pealt (80). Maksu makstakse teenitud kasumi pealt, millest on maha arvatud mahaarvatavad kulud ja kahjum, mida on võimalik piiramatult edasi lükata.

79

80

| (195) | Luksemburgi äriühingutele rakendatav maks koosneb tulumaksust, millega maksustatakse äriühingute kasum („äriühingute tulumaks“), mille fikseeritud määr on 21 %, ja Luxembourgi linnas asuvate äriühingute puhul nende suhtes kohaldatavast kommunaalmaksust („äriühingute kommunaalmaks“), mille määr on 6,75 %. Lisaks sellele on 21 % suurust äriühingute tulumaksu suurendatud 5 % võrra, mille abil rahastatakse tööhõivefondi (81). Alates 1. jaanuarist 2011 on Luksemburgi äriühingute tulumaksu kumuleeruv kogumäär seega 28,80 % (82). (83) |
| --- | --- |

(195)

Luksemburgi äriühingutele rakendatav maks koosneb tulumaksust, millega maksustatakse äriühingute kasum („äriühingute tulumaks“), mille fikseeritud määr on 21 %, ja Luxembourgi linnas asuvate äriühingute puhul nende suhtes kohaldatavast kommunaalmaksust („äriühingute kommunaalmaks“), mille määr on 6,75 %. Lisaks sellele on 21 % suurust äriühingute tulumaksu suurendatud 5 % võrra, mille abil rahastatakse tööhõivefondi (81). Alates 1. jaanuarist 2011 on Luksemburgi äriühingute tulumaksu kumuleeruv kogumäär seega 28,80 % (82). (83)

äriühingute tulumaks

äriühingute kommunaalmaks

81

82

83

| (196) | Luksemburgi äriühingu tulumaksuga maksustatava kasumi arvutamine toimub põhimõtteliselt maksukohustuslase äritegevuse raamatupidamisandmete alusel, seejuures kohaldatakse Luksemburgi maksuõigusega ettenähtud korrigeerimisi, mis peamiselt on seotud dividendide ja lisaväärtuse maksuvabastusega, mahaarvamisele mittekuuluvate kulude reintegreerimisega, (84) maksustatava tulemi korrigeerimisega seoses tehingutega, mis ei ole toimunud reaalturuväärtuse põhimõtte kohaselt ja erinevate kulumiga seotud raamatupidamise ja maksustamise eeskirjade kohaldamisega. |
| --- | --- |

(196)

Luksemburgi äriühingu tulumaksuga maksustatava kasumi arvutamine toimub põhimõtteliselt maksukohustuslase äritegevuse raamatupidamisandmete alusel, seejuures kohaldatakse Luksemburgi maksuõigusega ettenähtud korrigeerimisi, mis peamiselt on seotud dividendide ja lisaväärtuse maksuvabastusega, mahaarvamisele mittekuuluvate kulude reintegreerimisega, (84) maksustatava tulemi korrigeerimisega seoses tehingutega, mis ei ole toimunud reaalturuväärtuse põhimõtte kohaselt ja erinevate kulumiga seotud raamatupidamise ja maksustamise eeskirjade kohaldamisega.

84

| (197) | Kui iseseisvate integreerimata või kohalike äriühingute puhul, kes teevad tehinguid turutingimustel, on maksustatava kasumi suuruse arvutamine suhteliselt lihtne, kuivõrd see võrdub erinevusega tema tulude ja konkurentsile avatud turu tingimustele vastavate kulude vahel, siis kontserni kuuluvate maksustamise mõttes integreeritud äriühingute puhul, nagu FFT, tuleb kasutada kaudseid andmeid. Iseseisvad integreerimata äriühingud võivad maksustatava väärtuse arvutamisel aluseks võtta oma raamatupidamisliku kasumi, kuna see kasum on seotud turutingimuste alusel kujunenud hindadega nii sisseostetud tooraine kui ka äriühingu müüdud toodete ja osutatud teenuste puhul. Seevastu integreeritud äriühing, kes teeb tehinguid samasse kontserni kuuluvate äriühingutega, peab maksustatavate tulude kindlaksmääramiseks hindama kontsernisiseste tehingute puhul kohaldatavaid hindu, kusjuures selle aluseks ei ole turu dikteeritud hinnad, vaid selle hinnangu teeb sama äriühing, kes kontserni juhib. |
| --- | --- |

(197)

Kui iseseisvate integreerimata või kohalike äriühingute puhul, kes teevad tehinguid turutingimustel, on maksustatava kasumi suuruse arvutamine suhteliselt lihtne, kuivõrd see võrdub erinevusega tema tulude ja konkurentsile avatud turu tingimustele vastavate kulude vahel, siis kontserni kuuluvate maksustamise mõttes integreeritud äriühingute puhul, nagu FFT, tuleb kasutada kaudseid andmeid. Iseseisvad integreerimata äriühingud võivad maksustatava väärtuse arvutamisel aluseks võtta oma raamatupidamisliku kasumi, kuna see kasum on seotud turutingimuste alusel kujunenud hindadega nii sisseostetud tooraine kui ka äriühingu müüdud toodete ja osutatud teenuste puhul. Seevastu integreeritud äriühing, kes teeb tehinguid samasse kontserni kuuluvate äriühingutega, peab maksustatavate tulude kindlaksmääramiseks hindama kontsernisiseste tehingute puhul kohaldatavaid hindu, kusjuures selle aluseks ei ole turu dikteeritud hinnad, vaid selle hinnangu teeb sama äriühing, kes kontserni juhib.

| (198) | Selline erinevus maksustatava kasumi suuruse arvutamisel integreerimata, see tähendab kontserni mittekuuluvate ja seega „sõltumatute“ äriühingute ja integreeritud, see tähendab kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei mõjuta mitte mingil määral Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis on maksustada kõikide Luksemburgi residentidest äriühingute kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühingutega. Äriühingu tulumaksu kohaldatakse Luksemburgis tegutsevate ettevõtete suhtes, kes peavad äriühingu tulumaksu maksma ja see hõlmab „kõiki majandusüksusi, kes võivad otseselt või kaudselt olla maksukohustuslased seoses äriühingu tulumaksuga“. Ei ettevõtte õigusliku vormi ega tema struktuuri näol (kuulumine ettevõtete kontserni või mitte) ei ole tegemist määrava kriteeriumiga Luksemburgi äriühingu tulumaksu kohaldamise seisukohalt. Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et teatud strateegilised otsused on tehtud lähtuvalt kogu kontserni huvidest kõrgemat tasandit silmas pidades, võetakse Luksemburgi äriühingu tulumaksu siiski üksikutelt üksustelt ja mitte kontsernidelt ning vaidlusalune maksuotsus hõlmab üksnes FFT maksustatavat kasumit, nii et kõik maksubaasi mahaarvamised tehakse üksnes selle äriühingu majandustulemuste alusel. Kuigi vastab tõele, et maksuõigus hõlmab ka kontsernide suhtes kohaldatavaid erisätteid (näiteks maksude koondamise kord (85)), on need sätted eeskätt suunatud integreerimata äriühingute ja kontserniks koondunud struktuuriga majandusüksuste võrdsuse tagamisele ja mitte kontsernidele eeliskohtlemise võimaldamisele (86). |
| --- | --- |

(198)

Selline erinevus maksustatava kasumi suuruse arvutamisel integreerimata, see tähendab kontserni mittekuuluvate ja seega „sõltumatute“ äriühingute ja integreeritud, see tähendab kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei mõjuta mitte mingil määral Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis on maksustada kõikide Luksemburgi residentidest äriühingute kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühingutega. Äriühingu tulumaksu kohaldatakse Luksemburgis tegutsevate ettevõtete suhtes, kes peavad äriühingu tulumaksu maksma ja see hõlmab „kõiki majandusüksusi, kes võivad otseselt või kaudselt olla maksukohustuslased seoses äriühingu tulumaksuga“. Ei ettevõtte õigusliku vormi ega tema struktuuri näol (kuulumine ettevõtete kontserni või mitte) ei ole tegemist määrava kriteeriumiga Luksemburgi äriühingu tulumaksu kohaldamise seisukohalt. Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et teatud strateegilised otsused on tehtud lähtuvalt kogu kontserni huvidest kõrgemat tasandit silmas pidades, võetakse Luksemburgi äriühingu tulumaksu siiski üksikutelt üksustelt ja mitte kontsernidelt ning vaidlusalune maksuotsus hõlmab üksnes FFT maksustatavat kasumit, nii et kõik maksubaasi mahaarvamised tehakse üksnes selle äriühingu majandustulemuste alusel. Kuigi vastab tõele, et maksuõigus hõlmab ka kontsernide suhtes kohaldatavaid erisätteid (näiteks maksude koondamise kord (85)), on need sätted eeskätt suunatud integreerimata äriühingute ja kontserniks koondunud struktuuriga majandusüksuste võrdsuse tagamisele ja mitte kontsernidele eeliskohtlemise võimaldamisele (86).

kõiki majandusüksusi, kes võivad otseselt või kaudselt olla maksukohustuslased seoses äriühingu tulumaksuga

85

86

| (199) | Seetõttu ei mõjuta asjaolu, et maksustatava kasumi suurus arvutatakse integreeritud äriühingute ja integreerimata äriühingute puhul paratamatult erinevalt, mingil määral käesoleval juhul valikulisuse analüüsi jaoks võrdlussüsteemi kindlaksmääramist. Võttes arvesse asjaolu, et kõikide Luksemburgi residentidest äriühingute kasum maksustatakse Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt samaväärselt, tegemata vahet integreeritud ja integreerimata äriühingute vahel, tuleb kaht kõnealust liiki äriühingut vaadelda selle maksusüsteemi seisukohalt samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevana (87). Vaidlusaluse maksuotsuse eesmärk on määrata kindlaks FFT maksustava kasumi suurus, mis kuulub äriühingu tulumaksuga maksustamisele Luksemburgi üldise äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel, seega on kõnealune süsteem võrdlussüsteem, mille alusel tuleb maksuotsust analüüsida, et selgitada välja, kas sellega anti FFT-le valikuline eelis. |
| --- | --- |

(199)

Seetõttu ei mõjuta asjaolu, et maksustatava kasumi suurus arvutatakse integreeritud äriühingute ja integreerimata äriühingute puhul paratamatult erinevalt, mingil määral käesoleval juhul valikulisuse analüüsi jaoks võrdlussüsteemi kindlaksmääramist. Võttes arvesse asjaolu, et kõikide Luksemburgi residentidest äriühingute kasum maksustatakse Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt samaväärselt, tegemata vahet integreeritud ja integreerimata äriühingute vahel, tuleb kaht kõnealust liiki äriühingut vaadelda selle maksusüsteemi seisukohalt samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevana (87). Vaidlusaluse maksuotsuse eesmärk on määrata kindlaks FFT maksustava kasumi suurus, mis kuulub äriühingu tulumaksuga maksustamisele Luksemburgi üldise äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel, seega on kõnealune süsteem võrdlussüsteem, mille alusel tuleb maksuotsust analüüsida, et selgitada välja, kas sellega anti FFT-le valikuline eelis.

87

| (200) | Vastates FFT erinevatele väidetele selle kohta, et kontserni kuuluvad äriühingud ja iseseisvad äriühingud ei ole seostatavad sama võrdlussüsteemiga, toob komisjon välja järgmised asjaolud. |
| --- | --- |

(200)

Vastates FFT erinevatele väidetele selle kohta, et kontserni kuuluvad äriühingud ja iseseisvad äriühingud ei ole seostatavad sama võrdlussüsteemiga, toob komisjon välja järgmised asjaolud.

| (201) | FFT väitel peaks vaidlusaluse maksuotsuse valikulisuse hindamiseks kasutatav võrdlussüsteem hõlmama üksnes selliseid ettevõtteid, kelle suhtes kohaldatakse siirdehindadega seotud eeskirju, see tähendab ettevõtteid, kes teevad tehinguid üksnes seotud ettevõtetega, (88) nii et komisjon peaks valikulisuse tõestamiseks näitama, et FFT sai maksuotsuse tingimustel, mis erinesid teistele kontserni kuuluvatele ja rahastamisega tegelevatele Luksemburgis tegutsevatele äriühingutele võimaldatavatest tingimustest (89). FFT leiab, et sellist tõlgendust kinnitavad komisjoni otsused seoses Groepsrenteboxi abikavaga ja Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatava maksusüsteemiga (90). |
| --- | --- |

(201)

FFT väitel peaks vaidlusaluse maksuotsuse valikulisuse hindamiseks kasutatav võrdlussüsteem hõlmama üksnes selliseid ettevõtteid, kelle suhtes kohaldatakse siirdehindadega seotud eeskirju, see tähendab ettevõtteid, kes teevad tehinguid üksnes seotud ettevõtetega, (88) nii et komisjon peaks valikulisuse tõestamiseks näitama, et FFT sai maksuotsuse tingimustel, mis erinesid teistele kontserni kuuluvatele ja rahastamisega tegelevatele Luksemburgis tegutsevatele äriühingutele võimaldatavatest tingimustest (89). FFT leiab, et sellist tõlgendust kinnitavad komisjoni otsused seoses Groepsrenteboxi abikavaga ja Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatava maksusüsteemiga (90).

88

89

Groepsrenteboxi abikavaga

Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatava maksusüsteemiga

90

| (202) | Esmalt märgib komisjon, et tema varasem otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv. Iga võimalikku abimeedet tuleb hinnata eraldi lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, nii et isegi kui vastupidise otsustuspraktika olemasolu leiab kinnitust, ei saa see mõjutada käesolevas otsuses tehtud järelduste kehtivust (91). |
| --- | --- |

(202)

Esmalt märgib komisjon, et tema varasem otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv. Iga võimalikku abimeedet tuleb hinnata eraldi lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, nii et isegi kui vastupidise otsustuspraktika olemasolu leiab kinnitust, ei saa see mõjutada käesolevas otsuses tehtud järelduste kehtivust (91).

91

| (203) | Igal juhul, vastupidiselt FFT väidetule, ei ole üheski neist otsustest kinnitatud, et kui teatud maksumeetmest saab kasu integreeritud äriühing, peab võrdlussüsteem olema igal juhul piiratud vaid sama liiki äriühingutega. Lisaks sellele ei ole komisjoni otsuses käsitletud maksumeetme eesmärk võrreldav käesoleval juhul vaadeldava meetmega ning järeldusi, mida on nende otsuste põhjal võimalik teha, ei saa kohaldada käesoleva juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(203)

Igal juhul, vastupidiselt FFT väidetule, ei ole üheski neist otsustest kinnitatud, et kui teatud maksumeetmest saab kasu integreeritud äriühing, peab võrdlussüsteem olema igal juhul piiratud vaid sama liiki äriühingutega. Lisaks sellele ei ole komisjoni otsuses käsitletud maksumeetme eesmärk võrreldav käesoleval juhul vaadeldava meetmega ning järeldusi, mida on nende otsuste põhjal võimalik teha, ei saa kohaldada käesoleva juhtumi suhtes.

| (204) | Groepsrenteboxi abikava kohaldasid Madalmaade ametiasutused selleks, et vähendada maksukohtlemise erinevust omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahel kontserni kontekstis, ning vähendada seega kõnealuse kahe kontsernisisese rahastamisviisi puhul kasutatavat optimeerimist (92). Oma lõppotsuses märgib komisjon, et võttes arvesse meetme eesmärki, mis oli seotud sooviga vähendada maksukohtlemise erinevust omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise puhul kontserni tasandil ning vähendada seega kõnealuse kahe kontsernisisese rahastamisviisi puhul kasutatavat optimeerimist, „on optimeerimine omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahel võimalik üksnes kontserni raames [ja mitte sõltumatute ettevõtete puhul]“ (93). Lähtuvalt sellest märkusest ja analüüsitud kava eesmärgist, mis oli seotud sooviga „piirata tegureid, mis soodustavad kapitalisüstide abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahelist optimeerimist, ja tagada sellega neutraalne maksustamine“, (94) leidis komisjon, et selle juhtumi puhul hõlmab võrdlussüsteem üksnes selliseid kontsernisiseseid tehinguid tegevaid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (95). |
| --- | --- |

(204)

Groepsrenteboxi abikava kohaldasid Madalmaade ametiasutused selleks, et vähendada maksukohtlemise erinevust omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahel kontserni kontekstis, ning vähendada seega kõnealuse kahe kontsernisisese rahastamisviisi puhul kasutatavat optimeerimist (92). Oma lõppotsuses märgib komisjon, et võttes arvesse meetme eesmärki, mis oli seotud sooviga vähendada maksukohtlemise erinevust omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise puhul kontserni tasandil ning vähendada seega kõnealuse kahe kontsernisisese rahastamisviisi puhul kasutatavat optimeerimist, „on optimeerimine omakapitalis osalemise abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahel võimalik üksnes kontserni raames [ja mitte sõltumatute ettevõtete puhul]“ (93). Lähtuvalt sellest märkusest ja analüüsitud kava eesmärgist, mis oli seotud sooviga „piirata tegureid, mis soodustavad kapitalisüstide abil rahastamise ja laenude abil rahastamise vahelist optimeerimist, ja tagada sellega neutraalne maksustamine“, (94) leidis komisjon, et selle juhtumi puhul hõlmab võrdlussüsteem üksnes selliseid kontsernisiseseid tehinguid tegevaid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (95).

Groepsrenteboxi

92

93

94

95

| (205) | Seevastu vaidlusaluse maksuotsuse eesmärk on määrata kindlaks FFT maksubaas, mille alusel arvutatakse Luksemburgis tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu summa. Esiteks tuleb arvestada, et Groepsrenteboxi otsust põhjendav eesmärk kehtib ainult kontsernide puhul (kuna iseseisvate ettevõtete puhul ei saa esineda probleemi seoses optimeerimisega erinevate rahastamisviiside vahel), samas kui maksubaasi iga-aastane kindlaksmääramine äriühingu tulumaksu summa arvutamiseks hõlmab nii kontserni kuuluvaid üksusi kui ka iseseisvaid äriühinguid. |
| --- | --- |

(205)

Seevastu vaidlusaluse maksuotsuse eesmärk on määrata kindlaks FFT maksubaas, mille alusel arvutatakse Luksemburgis tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu summa. Esiteks tuleb arvestada, et Groepsrenteboxi otsust põhjendav eesmärk kehtib ainult kontsernide puhul (kuna iseseisvate ettevõtete puhul ei saa esineda probleemi seoses optimeerimisega erinevate rahastamisviiside vahel), samas kui maksubaasi iga-aastane kindlaksmääramine äriühingu tulumaksu summa arvutamiseks hõlmab nii kontserni kuuluvaid üksusi kui ka iseseisvaid äriühinguid.

Groepsrenteboxi

| (206) | Teiseks tuleb märkida, et FFT tegutseb finantsettevõttena ja osutab teenuseid üksnes teistele Fiati kontserni äriühingutele. FFT teostatavaid tehinguid võiks teha ka kontserniväliselt. Ringkirjas on võrreldud kõnealuseid kontsernisiseseid rahastamistehinguid sõltumatute finantseerimisasutuste tehtud tehingutega (96) ning selles on sätestatud, et nende finantsteenuste eest saadav hüvitis peab olema seotud kas laenatava summa suurusega või hallatavate varade tegeliku väärtusega, ning vastama seega sellisele hüvitisele, mida oleks küsinud sõltumatu finantseerimisasutus. Ringkirjas on seega sedastatud, et ka kontserni puhul tehtavad tehingud on otseselt võrreldavad tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(206)

Teiseks tuleb märkida, et FFT tegutseb finantsettevõttena ja osutab teenuseid üksnes teistele Fiati kontserni äriühingutele. FFT teostatavaid tehinguid võiks teha ka kontserniväliselt. Ringkirjas on võrreldud kõnealuseid kontsernisiseseid rahastamistehinguid sõltumatute finantseerimisasutuste tehtud tehingutega (96) ning selles on sätestatud, et nende finantsteenuste eest saadav hüvitis peab olema seotud kas laenatava summa suurusega või hallatavate varade tegeliku väärtusega, ning vastama seega sellisele hüvitisele, mida oleks küsinud sõltumatu finantseerimisasutus. Ringkirjas on seega sedastatud, et ka kontserni puhul tehtavad tehingud on otseselt võrreldavad tavapäraste turutingimustega.

96

| (207) | Käesoleva juhtumi eripärad kinnitavad ühtlasi, et komisjoni Groepsrenteboxi otsuses sõnastatud märkust selle kohta, et laenude abil rahastamise puhul ei ole seotud ettevõtted mitteseotud ettevõtetega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, ei saa üldistada olukordadele, mis on seotud maksuotsusega, mille eesmärk on määrata kindlaks maksubaas äriühingu tulumaksu kogumiseks. Ringkirja säte, mis hõlmab tehingute võrreldavust, tugineb põhimõtetele, mis on reaalturuväärtuse põhimõtte aluseks ja mille kohaselt seotud ettevõtete vahelised äri- ja finantssuhted ei või erineda suhtest, mis oleks võinud olla sõlmitud iseseisvate ettevõtete vahel (97). Siirdehindade valdkonnas kohaldatavate juhiste eesmärk on nimelt võrrelda seotud ettevõtete või samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahelisi tehinguid iseseisvate ettevõtete vaheliste tehingutega ja tagada, et kõik erinevused korrigeeritaks. Neid asjaolusid arvesse võttes ilmneb, et FFT tuginemine oma väidete kinnituseks Groepsrenteboxi otsusele ei olnud asjakohane. |
| --- | --- |

(207)

Käesoleva juhtumi eripärad kinnitavad ühtlasi, et komisjoni Groepsrenteboxi otsuses sõnastatud märkust selle kohta, et laenude abil rahastamise puhul ei ole seotud ettevõtted mitteseotud ettevõtetega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, ei saa üldistada olukordadele, mis on seotud maksuotsusega, mille eesmärk on määrata kindlaks maksubaas äriühingu tulumaksu kogumiseks. Ringkirja säte, mis hõlmab tehingute võrreldavust, tugineb põhimõtetele, mis on reaalturuväärtuse põhimõtte aluseks ja mille kohaselt seotud ettevõtete vahelised äri- ja finantssuhted ei või erineda suhtest, mis oleks võinud olla sõlmitud iseseisvate ettevõtete vahel (97). Siirdehindade valdkonnas kohaldatavate juhiste eesmärk on nimelt võrrelda seotud ettevõtete või samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahelisi tehinguid iseseisvate ettevõtete vaheliste tehingutega ja tagada, et kõik erinevused korrigeeritaks. Neid asjaolusid arvesse võttes ilmneb, et FFT tuginemine oma väidete kinnituseks Groepsrenteboxi otsusele ei olnud asjakohane.

Groepsrenteboxi

97

Groepsrenteboxi

| (208) | Sama järeldus kehtib ka otsuse puhul, mis hõlmab Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatavat maksusüsteemi, millele FFT samuti tugineb. See otsus hõlmab kava, mille eesmärk oli vähendada optimeerimist (Ungari äriühingute vahelistes suhetes), lähendades kontsernisiseste intresside maksustamise tingimusi kontsernisiseste dividendide maksustamise tingimustele ja suurendades seeläbi tehniliselt maksusüsteemi neutraalsust (98). Optimeerimise vähendamisega seotud eesmärk, mida komisjon sel ajajärgul käsitles kontsernisiseste suhete valdkonda kuuluva küsimusena, on erinev käesoleval juhul vaadeldavast eesmärgist, mis on seotud FFT maksubaasi kindlaksmääramisega Luksemburgi äriühingu tulumaksu kohaldamiseks. Viimatinimetatud eesmärk ei erista kontserni kuuluvat FFTd ühestki teisest (iseseisvast) üksusest, kes pöördub Luksemburgi maksuhalduri poole oma maksubaasi kindlaksmääramiseks. Loomulikult on FFT puhul maksubaasi kindlaksmääramine keerulisem, sest see eeldab siirdehindade valdkonnas kohaldatavate eeskirjade ja reaalturuväärtuse põhimõtte rakendamist, samas kui iseseisva äriühingu puhul võrdub maksustatav tulu põhimõtteliselt raamatupidamisliku tuluga, mille suhtes on kohaldatud maksuõiguses ettenähtud võimalikke korrigeerimisi. Samas on ettevõtete maksustamisega seotud õigusaktide, samuti ka maksuotsuste eesmärk maksustada Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kogu kasum ja neid kohaldatakse sõltumata sellest, kas maksukohustuslane kuulub kontserni või mitte. |
| --- | --- |

(208)

Sama järeldus kehtib ka otsuse puhul, mis hõlmab Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatavat maksusüsteemi, millele FFT samuti tugineb. See otsus hõlmab kava, mille eesmärk oli vähendada optimeerimist (Ungari äriühingute vahelistes suhetes), lähendades kontsernisiseste intresside maksustamise tingimusi kontsernisiseste dividendide maksustamise tingimustele ja suurendades seeläbi tehniliselt maksusüsteemi neutraalsust (98). Optimeerimise vähendamisega seotud eesmärk, mida komisjon sel ajajärgul käsitles kontsernisiseste suhete valdkonda kuuluva küsimusena, on erinev käesoleval juhul vaadeldavast eesmärgist, mis on seotud FFT maksubaasi kindlaksmääramisega Luksemburgi äriühingu tulumaksu kohaldamiseks. Viimatinimetatud eesmärk ei erista kontserni kuuluvat FFTd ühestki teisest (iseseisvast) üksusest, kes pöördub Luksemburgi maksuhalduri poole oma maksubaasi kindlaksmääramiseks. Loomulikult on FFT puhul maksubaasi kindlaksmääramine keerulisem, sest see eeldab siirdehindade valdkonnas kohaldatavate eeskirjade ja reaalturuväärtuse põhimõtte rakendamist, samas kui iseseisva äriühingu puhul võrdub maksustatav tulu põhimõtteliselt raamatupidamisliku tuluga, mille suhtes on kohaldatud maksuõiguses ettenähtud võimalikke korrigeerimisi. Samas on ettevõtete maksustamisega seotud õigusaktide, samuti ka maksuotsuste eesmärk maksustada Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kogu kasum ja neid kohaldatakse sõltumata sellest, kas maksukohustuslane kuulub kontserni või mitte.

Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatavat maksusüsteemi

98

| (209) | Komisjon leiab sellega seoses, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb analüüsida, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mille moodustavad põhjendustes 193–208 kirjeldatud Luksemburgi ettevõtete tulumaksu eeskirjad. See süsteem hõlmab sidusat eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel selleks, et maksustada iseseisvaid äriühinguid, kelle puhul maksustatav kasum kattub tavaliselt raamatupidamisliku kasumiga (mille suhtes on kohaldatud maksuõigusega ettenähtud korrigeerimisi) ning kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes kasutavad kasumi jagunemise kindlaksmääramiseks siirdehindu. Võttes arvesse kõnealuse süsteemi eesmärki, tuleb mõlemat liiki äriühinguid, nii integreeritud kui ka integreerimata äriühinguid, vaadelda samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevana. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon leiab sellega seoses, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb analüüsida, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mille moodustavad põhjendustes 193–208 kirjeldatud Luksemburgi ettevõtete tulumaksu eeskirjad. See süsteem hõlmab sidusat eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel selleks, et maksustada iseseisvaid äriühinguid, kelle puhul maksustatav kasum kattub tavaliselt raamatupidamisliku kasumiga (mille suhtes on kohaldatud maksuõigusega ettenähtud korrigeerimisi) ning kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes kasutavad kasumi jagunemise kindlaksmääramiseks siirdehindu. Võttes arvesse kõnealuse süsteemi eesmärki, tuleb mõlemat liiki äriühinguid, nii integreeritud kui ka integreerimata äriühinguid, vaadelda samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevana.

7.2.1.2.   Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõige 3, ringkiri ja/või varasemad haldustavad ei moodusta asjakohast võrdlussüsteemi.

Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõige 3, ringkiri ja/või varasemad haldustavad ei moodusta asjakohast võrdlussüsteemi.

| (210) | Luksemburg on seisukohal, et võrdlussüsteem peaks hõlmama üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätteid, (99) samas kui FFT läheb veelgi kaugemale ja leiab, et võrdlussüsteem peaks tuginema ringkirjal ja hõlmama üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes tegelevad rahastamisega (100). Nende seisukohtade põhjal tuleks meetme valikulisuse tõestamiseks näidata, et FFT suhtes on kohaldatud erikohtlemist võrreldes teiste kontserni kuuluvate ja rahastamisega tegelevate äriühingutega, kes on FFTga samas faktilises ja õiguslikus olukorras, arvestades Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätteid ja/või ringkirja. Seega oleks komisjon pidanud võrdlema vaidlusalust maksuotsust talle teatatud 21 teise maksukohustuslase sõlmitud hindade eelkokkulepetega (vt põhjendus 8) (101). Luksemburgi ja FFT väitel ei ole maksuotsuse abil antud mingit valikulist eelist, kuna FFT suhtes kohaldatud kohtlemine vastab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätetele, ringkirjale ja varasematele haldustavadele kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

(210)

Luksemburg on seisukohal, et võrdlussüsteem peaks hõlmama üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätteid, (99) samas kui FFT läheb veelgi kaugemale ja leiab, et võrdlussüsteem peaks tuginema ringkirjal ja hõlmama üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes tegelevad rahastamisega (100). Nende seisukohtade põhjal tuleks meetme valikulisuse tõestamiseks näidata, et FFT suhtes on kohaldatud erikohtlemist võrreldes teiste kontserni kuuluvate ja rahastamisega tegelevate äriühingutega, kes on FFTga samas faktilises ja õiguslikus olukorras, arvestades Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätteid ja/või ringkirja. Seega oleks komisjon pidanud võrdlema vaidlusalust maksuotsust talle teatatud 21 teise maksukohustuslase sõlmitud hindade eelkokkulepetega (vt põhjendus 8) (101). Luksemburgi ja FFT väitel ei ole maksuotsuse abil antud mingit valikulist eelist, kuna FFT suhtes kohaldatud kohtlemine vastab Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätetele, ringkirjale ja varasematele haldustavadele kõnealuses valdkonnas.

99

100

101

| (211) | Komisjon ei nõustu nende väidetega. |
| --- | --- |

(211)

Komisjon ei nõustu nende väidetega.

| (212) | Nagu on selgitatud põhjenduses 198, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk maksustada kõikide tema maksustamise pädevusse kuuluvate äriühingute kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühingutega. Nagu on selgitatud põhjenduses 194, maksustatakse Luksemburgi äriühingu tulumaksuga kohalike äriühingute ja Luksemburgi residentidest välisriikide äriühingute, sealhulgas välisriikide äriühingute Luksemburgi filiaalide kogu maailmas teenitud kasum (välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut), samas kui mitteresidentidest äriühingutelt võetakse maksu vaid teatud Luksemburgist pärinevate tulude pealt. |
| --- | --- |

(212)

Nagu on selgitatud põhjenduses 198, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk maksustada kõikide tema maksustamise pädevusse kuuluvate äriühingute kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühingutega. Nagu on selgitatud põhjenduses 194, maksustatakse Luksemburgi äriühingu tulumaksuga kohalike äriühingute ja Luksemburgi residentidest välisriikide äriühingute, sealhulgas välisriikide äriühingute Luksemburgi filiaalide kogu maailmas teenitud kasum (välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut), samas kui mitteresidentidest äriühingutelt võetakse maksu vaid teatud Luksemburgist pärinevate tulude pealt.

| (213) | Kui olla sarnaselt Luksemburgile ja FFTile seisukohal, et võrdlussüsteem peab hõlmama vaid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kuna vaid sellised äriühingud peavad kasutama oma maksubaasi väljaselgitamiseks reaalturuväärtuse põhimõttele vastavat hinnastamist, tähendab see maksustatava tulu suuruse väljaselgitamisel kunstlikku vahetegemist äriühingute vahel lähtuvalt nende struktuurist, samas kui Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem sellist vahetegemist tema maksustamise pädevuses olevate äriühingute kasumi maksustamisel ei tunnista. |
| --- | --- |

(213)

Kui olla sarnaselt Luksemburgile ja FFTile seisukohal, et võrdlussüsteem peab hõlmama vaid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kuna vaid sellised äriühingud peavad kasutama oma maksubaasi väljaselgitamiseks reaalturuväärtuse põhimõttele vastavat hinnastamist, tähendab see maksustatava tulu suuruse väljaselgitamisel kunstlikku vahetegemist äriühingute vahel lähtuvalt nende struktuurist, samas kui Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem sellist vahetegemist tema maksustamise pädevuses olevate äriühingute kasumi maksustamisel ei tunnista.

| (214) | Ühtlasi ei vasta ka FFT rakendatav kontsernide ja iseseisvate äriühingute eristamine lähtuvalt kontserni kuuluva üksuse täidetavatest ülesannetest, mis põhineb väitel, et võrdlussüsteem peab hõlmama vaid selliseid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse ringkirja, Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi seatud eesmärgile. Kuigi vastab tõele, et FFT tegevus hõlmab peaaegu eranditult üksnes kontsernisiseseid tehinguid, (102) võiksid ringkirja kohaselt äriühingu tehtud finantstehinguid teostada ka kontsernivälised üksused, näiteks sõltumatud finantseerimisasutused. Luksemburgi äriühingu tulumaksu tasumise seisukohalt tuleb FFTd seega võrrelda mis tahes liiki majandustegevusega tegeleva äriühinguga, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühinguga, kuna Luksemburgi äriühingute maksustamist hõlmavate õigussätete kohaselt kehtivad sõltumatute finantseerimisasutuste kasumi maksustamise kohta samad eeskirjad kui neil juhtudel, kui kasum on tekkinud kontsernisiseste tehingute tulemusel, ja seda arvutatakse lähtuvalt reaalturuväärtuse põhimõttest. Seetõttu lükkab komisjon tagasi FFT väited, mille kohaselt võrdlussüsteem peaks hõlmama üksnes selliseid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes teevad tehinguid kontserni rahastamiseks. |
| --- | --- |

(214)

Ühtlasi ei vasta ka FFT rakendatav kontsernide ja iseseisvate äriühingute eristamine lähtuvalt kontserni kuuluva üksuse täidetavatest ülesannetest, mis põhineb väitel, et võrdlussüsteem peab hõlmama vaid selliseid äriühinguid, kelle suhtes kohaldatakse ringkirja, Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi seatud eesmärgile. Kuigi vastab tõele, et FFT tegevus hõlmab peaaegu eranditult üksnes kontsernisiseseid tehinguid, (102) võiksid ringkirja kohaselt äriühingu tehtud finantstehinguid teostada ka kontsernivälised üksused, näiteks sõltumatud finantseerimisasutused. Luksemburgi äriühingu tulumaksu tasumise seisukohalt tuleb FFTd seega võrrelda mis tahes liiki majandustegevusega tegeleva äriühinguga, sõltumata sellest, kas tegemist on integreeritud või integreerimata äriühinguga, kuna Luksemburgi äriühingute maksustamist hõlmavate õigussätete kohaselt kehtivad sõltumatute finantseerimisasutuste kasumi maksustamise kohta samad eeskirjad kui neil juhtudel, kui kasum on tekkinud kontsernisiseste tehingute tulemusel, ja seda arvutatakse lähtuvalt reaalturuväärtuse põhimõttest. Seetõttu lükkab komisjon tagasi FFT väited, mille kohaselt võrdlussüsteem peaks hõlmama üksnes selliseid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes teevad tehinguid kontserni rahastamiseks.

102

| (215) | Seega leiab komisjon sellega seoses, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb analüüsida, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mida on kirjeldatud põhjendustes 193–208, ning see ei sõltu asjaolust, kas äriühingud, kellelt äriühingu tulumaksu võetakse, kuuluvad kontserni või on iseseisvad ettevõtted, ning sellest, millise tegevusega kõnealused äriühingud tegelevad. |
| --- | --- |

(215)

Seega leiab komisjon sellega seoses, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb analüüsida, on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, mida on kirjeldatud põhjendustes 193–208, ning see ei sõltu asjaolust, kas äriühingud, kellelt äriühingu tulumaksu võetakse, kuuluvad kontserni või on iseseisvad ettevõtted, ning sellest, millise tegevusega kõnealused äriühingud tegelevad.

7.2.2.   Valikuline eelis, mis hõlmab erandit Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldisest süsteemist

Valikuline eelis, mis hõlmab erandit Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldisest süsteemist

| (216) | Et Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi käsitatakse võrdlussüsteemina, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb hinnata, siis tuleb kindlaks määrata, kas see maksuotsus moodustab selle võrdlussüsteemi suhtes erandi, mille kohaldamisega kaasneb samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute ebavõrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(216)

Et Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldist süsteemi käsitatakse võrdlussüsteemina, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleb hinnata, siis tuleb kindlaks määrata, kas see maksuotsus moodustab selle võrdlussüsteemi suhtes erandi, mille kohaldamisega kaasneb samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute ebavõrdne kohtlemine.

| (217) | Valikulisuse analüüsi teise etapi puhul tuleb asjaolu, kas teatud maksumeede moodustab võrdlussüsteemiga võrreldes erandi või mitte, vaadelda koos vaadeldavast meetmest kasusaajatele antava eelise kindlaksmääramisega. Kui maksumeetme abil toimub teatud meetmest kasusaaja tasutava maksusumma vähendamine, nii et võrdlussüsteemi alusel oleks ta pidanud tasuma suurema summa, on sellise vähendamise näol tegemist samaaegselt nii maksumeetme abil antava eelisega kui ka võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga. |
| --- | --- |

(217)

Valikulisuse analüüsi teise etapi puhul tuleb asjaolu, kas teatud maksumeede moodustab võrdlussüsteemiga võrreldes erandi või mitte, vaadelda koos vaadeldavast meetmest kasusaajatele antava eelise kindlaksmääramisega. Kui maksumeetme abil toimub teatud meetmest kasusaaja tasutava maksusumma vähendamine, nii et võrdlussüsteemi alusel oleks ta pidanud tasuma suurema summa, on sellise vähendamise näol tegemist samaaegselt nii maksumeetme abil antava eelisega kui ka võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga.

| (218) | Euroopa Kohus on sedastanud, et individuaalse abimeetme puhul, erinevalt abikavast, „võimaldab majandusliku eelise tuvastamine põhimõtteliselt eeldada, et see on valikuline“ (103). Vaadeldaval juhul on individuaalne abimeede, millest kasusaaja on FFT, vaidlusalune maksuotsus, milles nõustutakse Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse arvutamise teatud meetodiga huvitatud isiku Fiati kontsernis täidetava töö puhul, ning kõnealune kasum maksustatakse seejärel Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt. |
| --- | --- |

(218)

Euroopa Kohus on sedastanud, et individuaalse abimeetme puhul, erinevalt abikavast, „võimaldab majandusliku eelise tuvastamine põhimõtteliselt eeldada, et see on valikuline“ (103). Vaadeldaval juhul on individuaalne abimeede, millest kasusaaja on FFT, vaidlusalune maksuotsus, milles nõustutakse Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse arvutamise teatud meetodiga huvitatud isiku Fiati kontsernis täidetava töö puhul, ning kõnealune kasum maksustatakse seejärel Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi kohaselt.

103

7.2.2.1.   Valikuline eelis, mis tuleneb kõrvalekaldumisest reaalturuväärtuse põhimõttest

Valikuline eelis, mis tuleneb kõrvalekaldumisest reaalturuväärtuse põhimõttest

| (219) | Põhimõtteliselt on maksuotsuse eesmärk määrata eelnevalt kindlaks, kuidas kohaldatakse üldist maksusüsteemi teatud konkreetsel juhul, võttes seejuures arvesse mitmeid selle juhtumiga seotud fakte ja asjaolusid teatud ajavahemiku jooksul; seejuures on seatud tingimuseks, et need faktilised ja muud asjaolud ei muutu olulisel määral kõnealuse maksuotsuse kohaldamise perioodi jooksul. Maksuotsust, mis põhineb hindamismeetodil, mis kaldub põhjendamatult kõrvale üldise maksusüsteemi tavapärasest kohaldamisest, käsitatakse sellest kasusaajale antava valikulise eelisena, kui selle valikulise kohtlemise tulemusel võimaldatakse kõnealuse kasusaaja maksukoormuse vähenemist asjaomases liikmesriigis võrreldes teiste äriühingutega, kes on samas faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(219)

Põhimõtteliselt on maksuotsuse eesmärk määrata eelnevalt kindlaks, kuidas kohaldatakse üldist maksusüsteemi teatud konkreetsel juhul, võttes seejuures arvesse mitmeid selle juhtumiga seotud fakte ja asjaolusid teatud ajavahemiku jooksul; seejuures on seatud tingimuseks, et need faktilised ja muud asjaolud ei muutu olulisel määral kõnealuse maksuotsuse kohaldamise perioodi jooksul. Maksuotsust, mis põhineb hindamismeetodil, mis kaldub põhjendamatult kõrvale üldise maksusüsteemi tavapärasest kohaldamisest, käsitatakse sellest kasusaajale antava valikulise eelisena, kui selle valikulise kohtlemise tulemusel võimaldatakse kõnealuse kasusaaja maksukoormuse vähenemist asjaomases liikmesriigis võrreldes teiste äriühingutega, kes on samas faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (220) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (104). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud (105). Selline finantsseisundi paranemine tuvastatakse, võrreldes ettevõtte majandusseisundit vaadeldava meetme tulemusel ja sama ettevõtte majandustulemusi ilma vaadeldava meetmeta (106). Eelis võib seisneda positiivsete majanduseeliste andmises või ettevõtte eelarvet tavaolukorras koormavate koormiste leevendamises (107). |
| --- | --- |

(220)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (104). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud (105). Selline finantsseisundi paranemine tuvastatakse, võrreldes ettevõtte majandusseisundit vaadeldava meetme tulemusel ja sama ettevõtte majandustulemusi ilma vaadeldava meetmeta (106). Eelis võib seisneda positiivsete majanduseeliste andmises või ettevõtte eelarvet tavaolukorras koormavate koormiste leevendamises (107).

104

105

106

107

| (221) | Nagu on selgitatud põhjenduses 52 ja sellele järgnevates põhjendustes, kasutas Luksemburg vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmisega FFT Luksemburgis maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks meetodit, mida soovitas kõnealuse äriühingu maksunõustaja oma siirdehindade aruandes, mis võimaldab FFT-l arvutada Luksemburgi äriühingu tulumaksu suuruse lähtuvalt iga-aastasest maksubaasist kõnealuse maksuotsuse kohaldamise aja jooksul. Eeskätt määratakse vaidlusaluses maksuotsuses kasutatud siirdehindade aruandele tuginedes – turutingimustel toimuvate tehingute puudumisel, mida oleks kasutatud sõltumatute äriühingute puhul – kindlaks kõnealuse Fiati kontserni kuuluva äriühingu kasum, mis väljendub siirdehindade kindlaksmääramises, mida äriühing kasutas teiste kontserni kuuluvate äriühingutega tehtavates tehingutes. |
| --- | --- |

(221)

Nagu on selgitatud põhjenduses 52 ja sellele järgnevates põhjendustes, kasutas Luksemburg vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmisega FFT Luksemburgis maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks meetodit, mida soovitas kõnealuse äriühingu maksunõustaja oma siirdehindade aruandes, mis võimaldab FFT-l arvutada Luksemburgi äriühingu tulumaksu suuruse lähtuvalt iga-aastasest maksubaasist kõnealuse maksuotsuse kohaldamise aja jooksul. Eeskätt määratakse vaidlusaluses maksuotsuses kasutatud siirdehindade aruandele tuginedes – turutingimustel toimuvate tehingute puudumisel, mida oleks kasutatud sõltumatute äriühingute puhul – kindlaks kõnealuse Fiati kontserni kuuluva äriühingu kasum, mis väljendub siirdehindade kindlaksmääramises, mida äriühing kasutas teiste kontserni kuuluvate äriühingutega tehtavates tehingutes.

| (222) | Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud, et maksubaasi vähendamine maksumeetme abil, mis võimaldab maksukohustuslasel kasutada kontsernisiseste tehingute puhul siirdehindu, mis erinevad hindadest, mida oleks kohaldatud reaalturuväärtuse põhimõtte alusel võrreldavates tingimustes tehtud kokkulepete puhul vabaturu tingimustes, annab kõnealusele maksukohustuslasele valikulise eelise, kuna maksusumma, mida ta on kohustatud tasuma üldise maksusüsteemi alusel, on väiksem kui summa, mida peavad maksma iseseisvad äriühingud, kes lähtuvad oma maksubaasi arvutamisel oma raamatupidamislikust kasumist (108). |
| --- | --- |

(222)

Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud, et maksubaasi vähendamine maksumeetme abil, mis võimaldab maksukohustuslasel kasutada kontsernisiseste tehingute puhul siirdehindu, mis erinevad hindadest, mida oleks kohaldatud reaalturuväärtuse põhimõtte alusel võrreldavates tingimustes tehtud kokkulepete puhul vabaturu tingimustes, annab kõnealusele maksukohustuslasele valikulise eelise, kuna maksusumma, mida ta on kohustatud tasuma üldise maksusüsteemi alusel, on väiksem kui summa, mida peavad maksma iseseisvad äriühingud, kes lähtuvad oma maksubaasi arvutamisel oma raamatupidamislikust kasumist (108).

108

| (223) | Euroopa Kohus vaatles oma kohtuotsuses hagi, mis esitati komisjoni otsuse peale seoses maksukorraga, mida Belgia oli kohaldanud koordineerimiskeskuste suhtes, (109) ning milles järeldati, et kõnealuse maksukorra alusel kindlaksmääratud maksustatava tulu summa alusel anti kõnealustele keskustele valikuline eelis (110). Kõnealuse korra kohaselt määrati maksustatav kasum kindlaks kokkuleppelise summana, mis vastas teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest, millest lahutati personalikulud ja rahastamiskulud. Euroopa Kohtu väite kohaselt, „et uurida, kas koordineerimiskeskuste korras ette nähtud maksustatava tulu kindlaksmääramine toob neile keskustele kaasa eelise, tuleb, nagu komisjon vaidlustatud otsuse punktis 95 märkis, võrrelda seda korda üldkehtiva õigusega kehtestatud korraga, mis tugineb vaba konkurentsi tingimustes tegutseva ettevõtja tulude ja kulude erinevusele“. Euroopa Kohus sedastas samuti, et „[s]eetõttu ei võimalda kulude [personali- ja rahastamiskulud] välistamine nende keskuste maksustatava tulu kindlaksmääramise aluseks olevatest kuludest jõuda vaba konkurentsi tingimustes tegelikult eksisteerivate üleminekuhindade lähedastele üleminekuhindadele“, millega Euroopa Kohtu arvates „[antakse] nimetatud keskustele majandusliku eelise“ (111). |
| --- | --- |

(223)

Euroopa Kohus vaatles oma kohtuotsuses hagi, mis esitati komisjoni otsuse peale seoses maksukorraga, mida Belgia oli kohaldanud koordineerimiskeskuste suhtes, (109) ning milles järeldati, et kõnealuse maksukorra alusel kindlaksmääratud maksustatava tulu summa alusel anti kõnealustele keskustele valikuline eelis (110). Kõnealuse korra kohaselt määrati maksustatav kasum kindlaks kokkuleppelise summana, mis vastas teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest, millest lahutati personalikulud ja rahastamiskulud. Euroopa Kohtu väite kohaselt, „et uurida, kas koordineerimiskeskuste korras ette nähtud maksustatava tulu kindlaksmääramine toob neile keskustele kaasa eelise, tuleb, nagu komisjon vaidlustatud otsuse punktis 95 märkis, võrrelda seda korda üldkehtiva õigusega kehtestatud korraga, mis tugineb vaba konkurentsi tingimustes tegutseva ettevõtja tulude ja kulude erinevusele“. Euroopa Kohus sedastas samuti, et „[s]eetõttu ei võimalda kulude [personali- ja rahastamiskulud] välistamine nende keskuste maksustatava tulu kindlaksmääramise aluseks olevatest kuludest jõuda vaba konkurentsi tingimustes tegelikult eksisteerivate üleminekuhindade lähedastele üleminekuhindadele“, millega Euroopa Kohtu arvates „[antakse] nimetatud keskustele majandusliku eelise“ (111).

109

110

111

| (224) | Euroopa Kohus leidis seega, et maksumeede, mille alusel kontserni kuuluv äriühing arveldab siirdehindadega, mis ei vasta hindadele, mida oleks kohaldatud vaba konkurentsi tingimustes, st hindadega, mis oleks kokku lepitud iseseisvate ettevõtete vahel tingimustes, mis on võrreldavad reaalturuväärtuse põhimõttega seotud tingimustega, antakse vaadeldavale äriühingule valikuline eelis seoses sellega, et meetme tulemusel väheneb tema maksubaas ja sellega seoses ka äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel sissenõutav maksusumma. |
| --- | --- |

(224)

Euroopa Kohus leidis seega, et maksumeede, mille alusel kontserni kuuluv äriühing arveldab siirdehindadega, mis ei vasta hindadele, mida oleks kohaldatud vaba konkurentsi tingimustes, st hindadega, mis oleks kokku lepitud iseseisvate ettevõtete vahel tingimustes, mis on võrreldavad reaalturuväärtuse põhimõttega seotud tingimustega, antakse vaadeldavale äriühingule valikuline eelis seoses sellega, et meetme tulemusel väheneb tema maksubaas ja sellega seoses ka äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel sissenõutav maksusumma.

| (225) | Põhimõtet, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peaks olema samaväärsed tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel tingimustel, mis on võrreldavad reaalturuväärtusele vastavate tingimustega, nimetatakse üldiselt „reaalturuväärtuse põhimõtteks“. Belgia koordineerimiskeskuste kohta tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus reaalturuväärtuse põhimõtet võrdluskriteeriumina selleks, et otsustada, kas kontserni kuuluvale äriühingule on antud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane eelis maksumeetme abil, mille alusel määratakse kindlaks siirdehinnad ja sellega seoses äriühingu maksubaas. |
| --- | --- |

(225)

Põhimõtet, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peaks olema samaväärsed tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel tingimustel, mis on võrreldavad reaalturuväärtusele vastavate tingimustega, nimetatakse üldiselt „reaalturuväärtuse põhimõtteks“. Belgia koordineerimiskeskuste kohta tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus reaalturuväärtuse põhimõtet võrdluskriteeriumina selleks, et otsustada, kas kontserni kuuluvale äriühingule on antud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane eelis maksumeetme abil, mille alusel määratakse kindlaks siirdehinnad ja sellega seoses äriühingu maksubaas.

| (226) | Reaalturuväärtuse põhimõttega püütakse tagada, et samasse kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste tehingute maksustamisel võetaks arvesse kasumisummat, mida oleks saadud juhul, kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel; sellise põhimõtte puudumisel oleks kontserni kuuluvate äriühingute suhtes äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel arvutatava maksustatava tulu puhul kohaldatud sooduskohtlemist, mis oleks viinud ebavõrdsele kohtlemisele sellise maksusüsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide tema maksujurisdiktsiooni kuuluvate äriühingute kasumi maksustamine. |
| --- | --- |

(226)

Reaalturuväärtuse põhimõttega püütakse tagada, et samasse kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste tehingute maksustamisel võetaks arvesse kasumisummat, mida oleks saadud juhul, kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel; sellise põhimõtte puudumisel oleks kontserni kuuluvate äriühingute suhtes äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel arvutatava maksustatava tulu puhul kohaldatud sooduskohtlemist, mis oleks viinud ebavõrdsele kohtlemisele sellise maksusüsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide tema maksujurisdiktsiooni kuuluvate äriühingute kasumi maksustamine.

| (227) | Selleks et hinnata, kas Luksemburg andis FFT-le valikulise eelise, peab komisjon kontrollima, kas FFT maksustatava kasumi suuruse kindlaksmääramiseks kasutatud meetod, millega Luksemburgi maksuamet vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmisega nõustus, erineb sellisest meetodist, mille tulemusel saadakse turutingimustele ning sellega seoses ka reaalturuväärtuse põhimõttele lähedane usaldusväärne väärtus. Ulatuses, milles Luksemburgi vastuvõetud vaidlusaluses maksuotsuses sisalduva meetodi rakendamise tulemusel väheneb FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldamisel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksukoormuse selle süsteemi raames määravad kindlaks turutingimused, käsitletakse vaadeldavat maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(227)

Selleks et hinnata, kas Luksemburg andis FFT-le valikulise eelise, peab komisjon kontrollima, kas FFT maksustatava kasumi suuruse kindlaksmääramiseks kasutatud meetod, millega Luksemburgi maksuamet vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmisega nõustus, erineb sellisest meetodist, mille tulemusel saadakse turutingimustele ning sellega seoses ka reaalturuväärtuse põhimõttele lähedane usaldusväärne väärtus. Ulatuses, milles Luksemburgi vastuvõetud vaidlusaluses maksuotsuses sisalduva meetodi rakendamise tulemusel väheneb FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldamisel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksukoormuse selle süsteemi raames määravad kindlaks turutingimused, käsitletakse vaadeldavat maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (228) | Seetõttu peab reaalturuväärtuse põhimõte olema vältimatult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel antava komisjoni hinnangu lahutamatu osa, kui komisjon analüüsib kontserni kuuluvate ettevõtete suhtes kohaldatud maksumeetmeid, sõltumata sellest, kas liikmesriik on selle põhimõtte lülitanud oma siseriiklikku õigussüsteemi. Seda põhimõtet kohaldatakse selleks, et määrata kindlaks, kas kontserni kuuluva äriühingu maksustatava kasumi suurus on äriühingu tulumaksuga maksustamise seisukohalt arvutatud sellise meetodi kohaselt, mis läheneb turutingimustele, nii et kõnealuse äriühingu suhtes ei kohaldata äriühingu tulumaksu üldise süsteemi puhul eeliskohtlemist võrreldes selliste integreerimata äriühingute kohtlemisega, kelle maksustatav kasum on määratud turutingimustega. Selleks et vältida mitmetimõistmist, tuleb märkida, et reaalturuväärtuse põhimõte, mida komisjon kohaldab riigiabiga seotud hinnangu puhul, ei vasta põhimõttele, mis tuleneb OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 sätetest, mille näol on tegemist pehme õiguse allikaga. Tegemist on maksustamisega seotud võrdse kohtlemise üldise põhimõttega, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, ja mis on liikmesriikide jaoks siduv ning hõlmab riiklikke maksueeskirju (112). |
| --- | --- |

(228)

Seetõttu peab reaalturuväärtuse põhimõte olema vältimatult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel antava komisjoni hinnangu lahutamatu osa, kui komisjon analüüsib kontserni kuuluvate ettevõtete suhtes kohaldatud maksumeetmeid, sõltumata sellest, kas liikmesriik on selle põhimõtte lülitanud oma siseriiklikku õigussüsteemi. Seda põhimõtet kohaldatakse selleks, et määrata kindlaks, kas kontserni kuuluva äriühingu maksustatava kasumi suurus on äriühingu tulumaksuga maksustamise seisukohalt arvutatud sellise meetodi kohaselt, mis läheneb turutingimustele, nii et kõnealuse äriühingu suhtes ei kohaldata äriühingu tulumaksu üldise süsteemi puhul eeliskohtlemist võrreldes selliste integreerimata äriühingute kohtlemisega, kelle maksustatav kasum on määratud turutingimustega. Selleks et vältida mitmetimõistmist, tuleb märkida, et reaalturuväärtuse põhimõte, mida komisjon kohaldab riigiabiga seotud hinnangu puhul, ei vasta põhimõttele, mis tuleneb OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 sätetest, mille näol on tegemist pehme õiguse allikaga. Tegemist on maksustamisega seotud võrdse kohtlemise üldise põhimõttega, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, ja mis on liikmesriikide jaoks siduv ning hõlmab riiklikke maksueeskirju (112).

112

| (229) | Seega, vastusena Luksemburgi väitele, mille kohaselt komisjon on sellise hinnangu andmisel asetanud end Luksemburgi maksuõiguse tõlgendamisel riikliku maksuhalduri asemele, (113) meenutab komisjon, et ta ei vaatle seda, kas vaidlusalune maksuotsus vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, nagu see on määratletud Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikes 3 või ringkirjas, vaid uurib, kas Luksemburgi maksuamet andis FFT-le Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohase valikulise eelise, võttes vastu maksuotsuse, milles lubatakse kasumi sellist suurust, mis erineb Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel maksustatava kasumi suurusest, juhul kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel, kes peavad läbirääkimisi võrreldavates tingimustes, ning järgides seejuures reaalturuväärtuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(229)

Seega, vastusena Luksemburgi väitele, mille kohaselt komisjon on sellise hinnangu andmisel asetanud end Luksemburgi maksuõiguse tõlgendamisel riikliku maksuhalduri asemele, (113) meenutab komisjon, et ta ei vaatle seda, kas vaidlusalune maksuotsus vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, nagu see on määratletud Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikes 3 või ringkirjas, vaid uurib, kas Luksemburgi maksuamet andis FFT-le Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohase valikulise eelise, võttes vastu maksuotsuse, milles lubatakse kasumi sellist suurust, mis erineb Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel maksustatava kasumi suurusest, juhul kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel, kes peavad läbirääkimisi võrreldavates tingimustes, ning järgides seejuures reaalturuväärtuse põhimõtet.

113

maksuotsus

| (230) | Lõpuks, vastusena Luksemburgi ja FFT väitele, mille kohaselt komisjoni hinnang siirdehindade kohta, mida kasutatakse vaidlusaluses maksuotsuses, peaks igal juhul olema piiratud, kuivõrd siirdehindade kindlaksmääramise puhul ei ole tegemist täppisteadusega, meenutab komisjon, et siirdehindadega seotud „ligilähedast“ väärtust tuleks vaadelda seda eesmärki silmas pidades. Kuigi siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste punktis 1.13 on märgitud, et siirdehindade näol ei ole tegemist täppisteadusega, on samas selgitatud, et esiteks „[o]luliseks tuleb pidada seda, et peetaks silmas vajadust saavutada reaalturuväärtuse põhimõttele vastavale tulemusele mõistlikult lähedane tulemus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel“. Siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste eesmärk on määrata maksuametite ja hargmaiste ettevõtete jaoks kindlaks kõige kohasemad meetodid, et hinnata maksustamise eesmärgil seotud ettevõtete vahel tehtud piiriüleste tehingute hindade reaalturuväärtuse põhimõttele vastavust. Seda eesmärki ei ole võimalik järgida juhul, kui siirdehindade kindlaksmääramise ligilähedast laadi oleks võimalik kasutada selleks, et mitte arvestada konsensuslikku kokkulepet siirdehindade kindlaksmääramise asjakohaste meetodite kohta, mida kõnealused juhised esindavad. Reaalturuväärtuse põhimõtte ligikaudset laadi ei saa tuua välja selleks, et põhjendada siirdehindade sellist analüüsi, mis ei ole metoodika mõttes sidus või tugineb võrreldavate tegurite ebakohasele valikule. |
| --- | --- |

(230)

Lõpuks, vastusena Luksemburgi ja FFT väitele, mille kohaselt komisjoni hinnang siirdehindade kohta, mida kasutatakse vaidlusaluses maksuotsuses, peaks igal juhul olema piiratud, kuivõrd siirdehindade kindlaksmääramise puhul ei ole tegemist täppisteadusega, meenutab komisjon, et siirdehindadega seotud „ligilähedast“ väärtust tuleks vaadelda seda eesmärki silmas pidades. Kuigi siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste punktis 1.13 on märgitud, et siirdehindade näol ei ole tegemist täppisteadusega, on samas selgitatud, et esiteks „[o]luliseks tuleb pidada seda, et peetaks silmas vajadust saavutada reaalturuväärtuse põhimõttele vastavale tulemusele mõistlikult lähedane tulemus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel“. Siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste eesmärk on määrata maksuametite ja hargmaiste ettevõtete jaoks kindlaks kõige kohasemad meetodid, et hinnata maksustamise eesmärgil seotud ettevõtete vahel tehtud piiriüleste tehingute hindade reaalturuväärtuse põhimõttele vastavust. Seda eesmärki ei ole võimalik järgida juhul, kui siirdehindade kindlaksmääramise ligilähedast laadi oleks võimalik kasutada selleks, et mitte arvestada konsensuslikku kokkulepet siirdehindade kindlaksmääramise asjakohaste meetodite kohta, mida kõnealused juhised esindavad. Reaalturuväärtuse põhimõtte ligikaudset laadi ei saa tuua välja selleks, et põhjendada siirdehindade sellist analüüsi, mis ei ole metoodika mõttes sidus või tugineb võrreldavate tegurite ebakohasele valikule.

| (231) | Kokkuvõttes, kui on võimalik tõendada, et Luksemburgi maksuameti vastuvõetud vaidlusaluses maksuotsuses sisalduv meetod, mida kasutatakse FFT Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse kindlaksmääramiseks, erineb meetodist, mille abil on võimalik saada usaldusväärne turutingimustel põhinev hinnang ja sellega seoses reaalturuväärtuse põhimõttele vastav tulemus, käsitatakse vaadeldavat maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle kohaldamisega vähendatakse FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutavat maksusummat võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksubaas määratakse kindlaks kasumi põhjal, mida nad teenivad turutingimustel. |
| --- | --- |

(231)

Kokkuvõttes, kui on võimalik tõendada, et Luksemburgi maksuameti vastuvõetud vaidlusaluses maksuotsuses sisalduv meetod, mida kasutatakse FFT Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse kindlaksmääramiseks, erineb meetodist, mille abil on võimalik saada usaldusväärne turutingimustel põhinev hinnang ja sellega seoses reaalturuväärtuse põhimõttele vastav tulemus, käsitatakse vaadeldavat maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle kohaldamisega vähendatakse FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutavat maksusummat võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksubaas määratakse kindlaks kasumi põhjal, mida nad teenivad turutingimustel.

7.2.2.2.   Sissejuhatav märkus: fikseeritud suurusega maksubaasi suhtes väljendatud kahtlused

Sissejuhatav märkus: fikseeritud suurusega maksubaasi suhtes väljendatud kahtlused

| (232) | Komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud esimene kahtlus hõlmas asjaolu, et vaidlusaluse maksuotsuse põhjal tundus FFT maksubaas olevat seotud fikseeritud suurusega vahemikuga. Lisaks sellele ilmneb menetluse käigus esitatud dokumentidest, et FFT maksubaasi suurus oli määratud kindlaks suuruses 2 miljonit eurot aastas enne vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmist. Kuigi FFT-l oli ringkirja kohaselt kohustus uuendada oma varasema maksuotsuse taotlust siirdehindade aruande põhjal, andis vaidlusaluse maksuotsuse jaoks koostatud siirdehindade aruanne maksubaasi jaoks peaaegu sama tulemuse, mis oli kindlaks määratud varasemalt. |
| --- | --- |

(232)

Komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud esimene kahtlus hõlmas asjaolu, et vaidlusaluse maksuotsuse põhjal tundus FFT maksubaas olevat seotud fikseeritud suurusega vahemikuga. Lisaks sellele ilmneb menetluse käigus esitatud dokumentidest, et FFT maksubaasi suurus oli määratud kindlaks suuruses 2 miljonit eurot aastas enne vaidlusaluse maksuotsuse vastuvõtmist. Kuigi FFT-l oli ringkirja kohaselt kohustus uuendada oma varasema maksuotsuse taotlust siirdehindade aruande põhjal, andis vaidlusaluse maksuotsuse jaoks koostatud siirdehindade aruanne maksubaasi jaoks peaaegu sama tulemuse, mis oli kindlaks määratud varasemalt.

| (233) | Samas, võttes arvesse haldusmenetluse käigus Luksemburgi antud selgitusi, mille kohaselt vaidlusalune maksuotsus hõlmas meetodit ja mitte kindlaksmääratud vahemikku, (114) ning arvestades samuti andmeid, mille kohaselt FFT 2012. ja 2013. aasta maksubaas oli väiksem kui kõnealuse maksuotsusega väidetavalt sätestatud vahemiku alampiir, (115) leiab komisjon, et need kahtlused on nõuetekohaselt hajutatud. |
| --- | --- |

(233)

Samas, võttes arvesse haldusmenetluse käigus Luksemburgi antud selgitusi, mille kohaselt vaidlusalune maksuotsus hõlmas meetodit ja mitte kindlaksmääratud vahemikku, (114) ning arvestades samuti andmeid, mille kohaselt FFT 2012. ja 2013. aasta maksubaas oli väiksem kui kõnealuse maksuotsusega väidetavalt sätestatud vahemiku alampiir, (115) leiab komisjon, et need kahtlused on nõuetekohaselt hajutatud.

114

115

7.2.2.3.   Vaidlusalusest maksuotsusest tulenevad metodoloogilised valikud, kohandused ja korrigeerimised

Vaidlusalusest maksuotsusest tulenevad metodoloogilised valikud, kohandused ja korrigeerimised

| (234) | Vaidlusaluses maksuotsuses on FFT kasuks rakendatud meetodit äriühingu kasumi jaotamiseks, mis tugineb kõnealuse äriühingu maksunõustaja tehtud siirdehindade analüüsile, milles on välja arvutatud kontsernisisese rahastamisega ja rahaliste vahendite haldamisega seotud ülesannete täitmise eest ja äriühingu kantavate riskide eest saadav hüvitis. |
| --- | --- |

(234)

Vaidlusaluses maksuotsuses on FFT kasuks rakendatud meetodit äriühingu kasumi jaotamiseks, mis tugineb kõnealuse äriühingu maksunõustaja tehtud siirdehindade analüüsile, milles on välja arvutatud kontsernisisese rahastamisega ja rahaliste vahendite haldamisega seotud ülesannete täitmise eest ja äriühingu kantavate riskide eest saadav hüvitis.

| (235) | Kõnealusest siirdehindade analüüsist nähtub mitu metoodikaga seotud valikut: i) otsus kasutada FFT Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse hindamiseks tehingupõhise tootluse meetodit; ii) otsus valida tehingupõhise tootluse meetodi jaoks kasuminäitajaks kapital; iii) otsus kasutada kapitali arvutamise jaoks Basel II raamistikku; ja iv) otsus kasutada aktsiahindadel põhinevat finantsvarade hindamise mudelit omakapitali nõutava tootluse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(235)

Kõnealusest siirdehindade analüüsist nähtub mitu metoodikaga seotud valikut: i) otsus kasutada FFT Luksemburgis maksustatava kasumi suuruse hindamiseks tehingupõhise tootluse meetodit; ii) otsus valida tehingupõhise tootluse meetodi jaoks kasuminäitajaks kapital; iii) otsus kasutada kapitali arvutamise jaoks Basel II raamistikku; ja iv) otsus kasutada aktsiahindadel põhinevat finantsvarade hindamise mudelit omakapitali nõutava tootluse kindlaksmääramiseks.

| (236) | Nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes 241–301, toimus valik i viie meetodi vahel, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ja vaadeldud OECD juhistes. OECD juhised on samuti seotud tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamiseks kasuminäitaja valikuga ii. Seevastu valikud iii ja iv ei ole kõnealuste juhistega seotud. |
| --- | --- |

(236)

Nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes 241–301, toimus valik i viie meetodi vahel, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ja vaadeldud OECD juhistes. OECD juhised on samuti seotud tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamiseks kasuminäitaja valikuga ii. Seevastu valikud iii ja iv ei ole kõnealuste juhistega seotud.

| (237) | Seejärel valis FFT maksunõustaja mitmed parameetrid, st reaalsed arvandmed, mida kasutati hüvitamisele kuuluva omakapitali suuruse kindlaksmääramiseks [valik iii)] ja omavahendite nõutava tootluse määratlemiseks [valik iv)]. Hüvitatava omakapitali suuruse kindlaksmääramiseks valis maksunõustaja parameetrid riskide kaalumiseks ja nõutavate minimaalsete omavahendite jaoks, et hinnata FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust. Kõnealuse omakapitali suhtes kohaldatava nõutava tootluse määra puhul valis maksunõustaja parameetrid seoses riskivaba määra, beeta ja turupreemiaga, mis olid vajalikud finantsvarade hindamise mudeli kohaldamiseks (116). |
| --- | --- |

(237)

Seejärel valis FFT maksunõustaja mitmed parameetrid, st reaalsed arvandmed, mida kasutati hüvitamisele kuuluva omakapitali suuruse kindlaksmääramiseks [valik iii)] ja omavahendite nõutava tootluse määratlemiseks [valik iv)]. Hüvitatava omakapitali suuruse kindlaksmääramiseks valis maksunõustaja parameetrid riskide kaalumiseks ja nõutavate minimaalsete omavahendite jaoks, et hinnata FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust. Kõnealuse omakapitali suhtes kohaldatava nõutava tootluse määra puhul valis maksunõustaja parameetrid seoses riskivaba määra, beeta ja turupreemiaga, mis olid vajalikud finantsvarade hindamise mudeli kohaldamiseks (116).

116

| (238) | Lõpuks tegi maksunõustaja otsuse mitte võtta arvesse FFT omakapitali kogusuurust turuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse kindlaksmääramisel; selle jaoks arvas ta kõnealusest omakapitalist maha FFT osalemise FFNA ja FFC omakapitalis ja arvutas hüvitise äriühingu täidetavate ülesannete eest ülejäänud summa põhjal (117). Need valikud ei tundu samas tuginevat kõnealustele parameetritele. Pigem tundub, et nende valikute abil kohandatakse kasutatavat meetodit, nii et see võimaldab määrata FFT kasuks äriühingu kasumi sellise jaotumise, mis ei vasta mitte ühelegi üldiselt kohaldatavale meetodile. |
| --- | --- |

(238)

Lõpuks tegi maksunõustaja otsuse mitte võtta arvesse FFT omakapitali kogusuurust turuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse kindlaksmääramisel; selle jaoks arvas ta kõnealusest omakapitalist maha FFT osalemise FFNA ja FFC omakapitalis ja arvutas hüvitise äriühingu täidetavate ülesannete eest ülejäänud summa põhjal (117). Need valikud ei tundu samas tuginevat kõnealustele parameetritele. Pigem tundub, et nende valikute abil kohandatakse kasutatavat meetodit, nii et see võimaldab määrata FFT kasuks äriühingu kasumi sellise jaotumise, mis ei vasta mitte ühelegi üldiselt kohaldatavale meetodile.

117

| (239) | Kõnealuste metoodikaga seotud valikute, nende rakendamiseks valitud parameetrite ning korrigeerimiste [...] tulemusel leiab maksunõustaja FFT kontsernisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamise eest makstava hüvitise suuruse, mis kajastub vaidlusaluses maksuotsuses ja mis väidetavalt on kooskõlas ringkirja ja reaalturuväärtuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(239)

Kõnealuste metoodikaga seotud valikute, nende rakendamiseks valitud parameetrite ning korrigeerimiste [...] tulemusel leiab maksunõustaja FFT kontsernisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamise eest makstava hüvitise suuruse, mis kajastub vaidlusaluses maksuotsuses ja mis väidetavalt on kooskõlas ringkirja ja reaalturuväärtuse põhimõttega.

| (240) | Põhjendustes 241–301 selgitab komisjon põhjusi, mis on viinud ta arusaamisele, et mitmed valitud meetodid, parameetrid ja [...] korrigeerimised on vähendanud FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutavat maksusummat võrreldes integreerimata äriühingutega tasutava maksusummaga, kelle maksukoormuse määravad kindlaks turutingimustel tehtud tehingud, ning miks käsitatakse neid valikuid ja korrigeerimisi kajastavat vaidlusalust maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis kaldub kõrvale reaalturuväärtuse põhimõttest. |
| --- | --- |

(240)

Põhjendustes 241–301 selgitab komisjon põhjusi, mis on viinud ta arusaamisele, et mitmed valitud meetodid, parameetrid ja [...] korrigeerimised on vähendanud FFT Luksemburgis äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutavat maksusummat võrreldes integreerimata äriühingutega tasutava maksusummaga, kelle maksukoormuse määravad kindlaks turutingimustel tehtud tehingud, ning miks käsitatakse neid valikuid ja korrigeerimisi kajastavat vaidlusalust maksuotsust meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis kaldub kõrvale reaalturuväärtuse põhimõttest.

7.2.2.4.   Tehingupõhise tootluse meetodi valik ja siirdehindade aruandes esitatud funktsionaalne analüüs

Tehingupõhise tootluse meetodi valik ja siirdehindade aruandes esitatud funktsionaalne analüüs

| (241) | Seoses valikuga i tuleb märkida, et vaidlusaluses maksuotsuses esitatud FFT täidetavate ülesannete eest ja kantava riski eest arvestatava hüvitise suuruse hindamise teostas maksunõustaja tehingupõhise tootluse meetodi abil (118). See valik tehti viie meetodi vahel, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ja vaadeldud OECD juhistes. Üldpõhimõttena on kõnealustes juhistes nõutud, et siirdehindade konkreetses kontekstis kasutataks kõige sobivamat meetodit, et määrata kindlaks hind, mis peegeldab reaalturuväärtuse põhimõtte rakendamist (119). |
| --- | --- |

(241)

Seoses valikuga i tuleb märkida, et vaidlusaluses maksuotsuses esitatud FFT täidetavate ülesannete eest ja kantava riski eest arvestatava hüvitise suuruse hindamise teostas maksunõustaja tehingupõhise tootluse meetodi abil (118). See valik tehti viie meetodi vahel, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ja vaadeldud OECD juhistes. Üldpõhimõttena on kõnealustes juhistes nõutud, et siirdehindade konkreetses kontekstis kasutataks kõige sobivamat meetodit, et määrata kindlaks hind, mis peegeldab reaalturuväärtuse põhimõtte rakendamist (119).

118

119

| (242) | Teatud meetodi kohaldamine nõuab lisaks sellele ühe või mitme parameetri kasutamist, et meetodi abil saadud tulemus oleks asjakohane. Meetodi valik ja parameetrite kindlaksmääramine ei saa toimuda meelevaldselt. Nende valikute jätmine täies ulatuses maksukohustuslase otsustada soodustaks integreeritud piiriüleseid kontserne võrreldes äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel: esimestel oleks oma maksubaasi arvutamiseks võimalik ise valida kontsernisiseste tehingute hindade kindlaksmääramiseks kasutatav meetod ja parameetrid, samas kui teised teevad tehinguid turutingimustel ning neil puudub võimalus oma maksubaasi korrigeerida. Seetõttu peavad need valikud juhinduma eesmärgist, et kontsernisisesed tehingud oleksid vastavuses reaalturuväärtuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(242)

Teatud meetodi kohaldamine nõuab lisaks sellele ühe või mitme parameetri kasutamist, et meetodi abil saadud tulemus oleks asjakohane. Meetodi valik ja parameetrite kindlaksmääramine ei saa toimuda meelevaldselt. Nende valikute jätmine täies ulatuses maksukohustuslase otsustada soodustaks integreeritud piiriüleseid kontserne võrreldes äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel: esimestel oleks oma maksubaasi arvutamiseks võimalik ise valida kontsernisiseste tehingute hindade kindlaksmääramiseks kasutatav meetod ja parameetrid, samas kui teised teevad tehinguid turutingimustel ning neil puudub võimalus oma maksubaasi korrigeerida. Seetõttu peavad need valikud juhinduma eesmärgist, et kontsernisisesed tehingud oleksid vastavuses reaalturuväärtuse põhimõttega.

| (243) | Samas, kui siirdehindade kindlaksmääramisel lähtutakse reaalturuväärtuse põhimõttest, ei anta ka asjakohasuse seisukohalt paremuselt teise meetodi kohaldamisel üldjuhul eelist integreeritud piiriülestele kontsernidele. Kui sellise meetodi kohaldamisel kasutatakse eriti suure ettevaatusega valitud parameetreid, võib arvutatav hüvitis anda ikkagi tulemuse, mis on antud konkreetsel juhul võrdne turutingimustele vastava tulemusega, või anda tulemuseks ülemäärase maksukoormuse, mille korral sellist teist meetodit kasutava maksuotsusega ei anta mingit eelist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(243)

Samas, kui siirdehindade kindlaksmääramisel lähtutakse reaalturuväärtuse põhimõttest, ei anta ka asjakohasuse seisukohalt paremuselt teise meetodi kohaldamisel üldjuhul eelist integreeritud piiriülestele kontsernidele. Kui sellise meetodi kohaldamisel kasutatakse eriti suure ettevaatusega valitud parameetreid, võib arvutatav hüvitis anda ikkagi tulemuse, mis on antud konkreetsel juhul võrdne turutingimustele vastava tulemusega, või anda tulemuseks ülemäärase maksukoormuse, mille korral sellist teist meetodit kasutava maksuotsusega ei anta mingit eelist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (244) | Seevastu isegi juhul, kui kasutatakse kõige asjakohasemat meetodit ja seejuures valitakse erakordselt soodsad parameetrid, võib selle meetodi abil arvutatud hüvitise suurus olla seotud maksukohustuslase tasutava maksusumma alahindamisega ning talle eelise andmisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(244)

Seevastu isegi juhul, kui kasutatakse kõige asjakohasemat meetodit ja seejuures valitakse erakordselt soodsad parameetrid, võib selle meetodi abil arvutatud hüvitise suurus olla seotud maksukohustuslase tasutava maksusumma alahindamisega ning talle eelise andmisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (245) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses asjaoluga, et tehingupõhise tootluse meetodi näol võib olla tegemist mitte kõige asjakohasema meetodiga reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise ja sellest tulenevalt FFT maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks. Võrreldes siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud nelja ülejäänud meetodiga on vabaturu hinna meetod kõige otsesem ja annaks kohaldamise korral turutingimustele vastava tulemuse suhtes kõige usaldusväärsema ligikaudse väärtuse. |
| --- | --- |

(245)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses asjaoluga, et tehingupõhise tootluse meetodi näol võib olla tegemist mitte kõige asjakohasema meetodiga reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise ja sellest tulenevalt FFT maksustatava kasumi kindlaksmääramiseks. Võrreldes siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud nelja ülejäänud meetodiga on vabaturu hinna meetod kõige otsesem ja annaks kohaldamise korral turutingimustele vastava tulemuse suhtes kõige usaldusväärsema ligikaudse väärtuse.

| (246) | Samas nõustub komisjon, võttes arvesse ametliku uurimismenetluse käigus edastatud teavet, FFT väitega, mille kohaselt vabaturu hinna meetod võib osutuda FFT puhul mitte kõige asjakohasemaks meetodiks. Sellest teabest ilmneb, et FFT teeb tehinguid Fiati kontserni erinevate tehinguosalistega ning et kohaldatavad intressimäärad, antavate laenude liik ja tähtajad ning FFT väljastatud võlakirjad on erinevad, seda isegi juhul, kui vastavate finantsinstrumentide liik ei tundu olevat erinev. Võttes arvesse asjaolu, et vabaturu hinna meetodi kohaldamisel siirdehindade kindlaksmääramiseks tuleks leida iga FFT antud laenu puhul võrreldav tehing, tundub maksunõustaja kasutatud tehingupõhise tootluse meetod reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise hindamiseks FFT täidetavate ülesannete ja kantavate riskide eest asjakohane. |
| --- | --- |

(246)

Samas nõustub komisjon, võttes arvesse ametliku uurimismenetluse käigus edastatud teavet, FFT väitega, mille kohaselt vabaturu hinna meetod võib osutuda FFT puhul mitte kõige asjakohasemaks meetodiks. Sellest teabest ilmneb, et FFT teeb tehinguid Fiati kontserni erinevate tehinguosalistega ning et kohaldatavad intressimäärad, antavate laenude liik ja tähtajad ning FFT väljastatud võlakirjad on erinevad, seda isegi juhul, kui vastavate finantsinstrumentide liik ei tundu olevat erinev. Võttes arvesse asjaolu, et vabaturu hinna meetodi kohaldamisel siirdehindade kindlaksmääramiseks tuleks leida iga FFT antud laenu puhul võrreldav tehing, tundub maksunõustaja kasutatud tehingupõhise tootluse meetod reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise hindamiseks FFT täidetavate ülesannete ja kantavate riskide eest asjakohane.

| (247) | Komisjon tunnistab lisaks sellele, et FFTga seotud siirdehindade analüüs põhineb omakapitali tootlusel, mis on finantssektori puhul vastuvõetav tootluse näitaja, ning nõustub sellega, et FFT täidetavaid ülesandeid on võimalik võrrelda finantseerimisasutuste omadega. FFT varade ja kohustuste struktuuri keerukus näitab, et äriühingu ülesannete hulka kuulub võlatähtaegade muutmine ja finantsvahendus ning ta kasutab välisinvestoreid kontserni rahastamisvajaduste rahuldamiseks (120). Komisjon leiab sellega seoses, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamise näol siirdehindade kindlaksmääramiseks on FFT puhul tegemist asjakohase valikuga. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon tunnistab lisaks sellele, et FFTga seotud siirdehindade analüüs põhineb omakapitali tootlusel, mis on finantssektori puhul vastuvõetav tootluse näitaja, ning nõustub sellega, et FFT täidetavaid ülesandeid on võimalik võrrelda finantseerimisasutuste omadega. FFT varade ja kohustuste struktuuri keerukus näitab, et äriühingu ülesannete hulka kuulub võlatähtaegade muutmine ja finantsvahendus ning ta kasutab välisinvestoreid kontserni rahastamisvajaduste rahuldamiseks (120). Komisjon leiab sellega seoses, et tehingupõhise tootluse meetodi kasutamise näol siirdehindade kindlaksmääramiseks on FFT puhul tegemist asjakohase valikuga.

120

7.2.2.5.   Hüvitatava omakapitali suurus

Hüvitatava omakapitali suurus

| (248) | Samas kui komisjon peab maksunõustaja kasutatud tehingupõhise tootluse meetodit FFT puhul asjakohaseks, on ta siiski seisukohal, et mitmed maksunõustaja tehtud metodoloogilised valikud, parameetrite valikud ja [...] korrigeerimised meetodi kohaldamisel ei ole FFT maksubaasi suuruse arvutamiseks Luksemburgis sobilikud. |
| --- | --- |

(248)

Samas kui komisjon peab maksunõustaja kasutatud tehingupõhise tootluse meetodit FFT puhul asjakohaseks, on ta siiski seisukohal, et mitmed maksunõustaja tehtud metodoloogilised valikud, parameetrite valikud ja [...] korrigeerimised meetodi kohaldamisel ei ole FFT maksubaasi suuruse arvutamiseks Luksemburgis sobilikud.

7.2.2.6.   FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite kasutamine kasumi taseme näitajana

FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite kasutamine kasumi taseme näitajana

| (249) | Komisjon ei leia, et regulatiivsed omavahendid, mida maksunõustaja kasutas tehingupõhise tootluse meetodi abil FFT täidetavate ülesannete eest reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, oleks kasumi suuruse hindamiseks asjakohane näitaja. Komisjon leiab pigem, et võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja otsustas kasutada tehingupõhise tootluse meetodit, mis põhineb finantsvarade hindamise mudeli abil hinnatud omakapitali tootlusel, oleks juhul, kui soovitakse saada turutingimustele lähedast usaldusväärset tulemust, kasumi suuruse näitajana olnud asjakohasem kasutada raamatupidamislikku omakapitali, mille suhtes kohaldatakse hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks omakapitali tootluse määra. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon ei leia, et regulatiivsed omavahendid, mida maksunõustaja kasutas tehingupõhise tootluse meetodi abil FFT täidetavate ülesannete eest reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, oleks kasumi suuruse hindamiseks asjakohane näitaja. Komisjon leiab pigem, et võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja otsustas kasutada tehingupõhise tootluse meetodit, mis põhineb finantsvarade hindamise mudeli abil hinnatud omakapitali tootlusel, oleks juhul, kui soovitakse saada turutingimustele lähedast usaldusväärset tulemust, kasumi suuruse näitajana olnud asjakohasem kasutada raamatupidamislikku omakapitali, mille suhtes kohaldatakse hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks omakapitali tootluse määra.

| (250) | Konkreetsemalt, tagamaks, et FFT maksubaas oleks usaldusväärselt lähedane turutingimustele vastavale tulemusele, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, peaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastava tasu suuruse kindlaksmääramisel äriühingu täidetavate ülesannete eest kasutatav meetod olema metodoloogiliselt sidus raamatupidamisarvestuse seisukohalt, mida aga ei ilmne maksunõustaja tehtud valikute puhul. |
| --- | --- |

(250)

Konkreetsemalt, tagamaks, et FFT maksubaas oleks usaldusväärselt lähedane turutingimustele vastavale tulemusele, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, peaks reaalturuväärtuse põhimõttele vastava tasu suuruse kindlaksmääramisel äriühingu täidetavate ülesannete eest kasutatav meetod olema metodoloogiliselt sidus raamatupidamisarvestuse seisukohalt, mida aga ei ilmne maksunõustaja tehtud valikute puhul.

| (251) | Siirdehindade aruandest nähtub, et FFT hinnanguline maksubaas koosneb kahest osast: „riskitasu“ ja „hüvitis ülesannete täitmise eest“ (121). Maksunõustaja määrab kindlaks esimese osa, FFT riskitasu, korrutades hüvitatava omakapitali suuruse, mis on saadud FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite väljaarvutamise teel analoogiliselt Basel II raamistikus esitatud mehhanismiga, (122) finantsvarade hindamise mudeli alusel hinnatud omakapitali nõutava tootlusega. |
| --- | --- |

(251)

Siirdehindade aruandest nähtub, et FFT hinnanguline maksubaas koosneb kahest osast: „riskitasu“ ja „hüvitis ülesannete täitmise eest“ (121). Maksunõustaja määrab kindlaks esimese osa, FFT riskitasu, korrutades hüvitatava omakapitali suuruse, mis on saadud FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite väljaarvutamise teel analoogiliselt Basel II raamistikus esitatud mehhanismiga, (122) finantsvarade hindamise mudeli alusel hinnatud omakapitali nõutava tootlusega.

121

122

| (252) | Samas põhineb finantsvarade hindamise mudel omakapitali tehtavate investeeringute nõutava tootluse teoreetilisel määral ning selle arvutuse jaoks kasutatav beeta väärtus tugineb äriühingute aktsiahindade tootluse (või omakapitali tootluse) muutustele (123). Seetõttu annab finantsvarade hindamise mudeli alusel tehtud arvutus pigem omakapitali tootluse ja mitte muud liiki omavahendite tootluse, nagu hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite tootluse, mis on arvutatud analoogia põhjal Basel II raamistikuga (124). |
| --- | --- |

(252)

Samas põhineb finantsvarade hindamise mudel omakapitali tehtavate investeeringute nõutava tootluse teoreetilisel määral ning selle arvutuse jaoks kasutatav beeta väärtus tugineb äriühingute aktsiahindade tootluse (või omakapitali tootluse) muutustele (123). Seetõttu annab finantsvarade hindamise mudeli alusel tehtud arvutus pigem omakapitali tootluse ja mitte muud liiki omavahendite tootluse, nagu hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite tootluse, mis on arvutatud analoogia põhjal Basel II raamistikuga (124).

123

124

| (253) | Omakapitali tootluse näol on tegemist tootluse suhtarvuga. Omavahendite hüvitamine toimub äriühingu puhaskasumi arvelt, see omakorda võrdub tuludega, millest on lahutatud kulud, mida äriühing seoses oma tegevusega kannab ning millest on samuti lahutatud kõik võlausaldajatele makstavad rahastamiskulud. Kõnealune puhaskasum on seega kasum, mis jääb äriühingule aktsionäridele maksmiseks; see moodustab omakapitali tootluse, mis kuulub jagamisele või mida kasutatakse äriühingu väärtuse suurendamiseks. Sidususe huvides on seega otstarbekohane, et omakapitali tootlus oleks võrdne raamatupidamisliku puhaskasumiga, mis jääb aktsionäridele pärast kõikide muude kulude katmist ning mis jagatakse vastavalt aktsiate raamatupidamislikule väärtusele (st omavahendid), mida kasumi abil hüvitatakse. |
| --- | --- |

(253)

Omakapitali tootluse näol on tegemist tootluse suhtarvuga. Omavahendite hüvitamine toimub äriühingu puhaskasumi arvelt, see omakorda võrdub tuludega, millest on lahutatud kulud, mida äriühing seoses oma tegevusega kannab ning millest on samuti lahutatud kõik võlausaldajatele makstavad rahastamiskulud. Kõnealune puhaskasum on seega kasum, mis jääb äriühingule aktsionäridele maksmiseks; see moodustab omakapitali tootluse, mis kuulub jagamisele või mida kasutatakse äriühingu väärtuse suurendamiseks. Sidususe huvides on seega otstarbekohane, et omakapitali tootlus oleks võrdne raamatupidamisliku puhaskasumiga, mis jääb aktsionäridele pärast kõikide muude kulude katmist ning mis jagatakse vastavalt aktsiate raamatupidamislikule väärtusele (st omavahendid), mida kasumi abil hüvitatakse.

| (254) | Seevastu ei saa lugeda sidusaks seda, kui regulatiivsete omavahendite eest hüvitise maksmisel võetakse arvesse äriühingu raamatupidamislikku puhaskasumit. Regulatiivsed omavahendid vastavad reguleeriva asutuse tehtud hinnangule panga või muu finantseerimisasutuse kapitali minimaalse suuruse kohta, nende puhul ei ole tegemist reguleeritud asutuse kasumiga proportsionaalse tasuga. Lisaks sellele peavad finantseerimisasutused hoidma omavahendite selliselt ettenähtud suurust pidevalt; see tähendab tegelikult, et nad hoiavad üldjuhul suuremat summat kui regulatiivsed omavahendid, et tagada teatud puhvri olemasolu, mis võimaldab neil täita omavahendite miinimumnõudeid ka kahjumi puhul, mis põhjustab olemasolevate omavahendite vähenemist. Kogu omakapital, mis ületab minimaalset nõutavat summat, tuleb investorite seisukohalt hüvitada samaväärselt. |
| --- | --- |

(254)

Seevastu ei saa lugeda sidusaks seda, kui regulatiivsete omavahendite eest hüvitise maksmisel võetakse arvesse äriühingu raamatupidamislikku puhaskasumit. Regulatiivsed omavahendid vastavad reguleeriva asutuse tehtud hinnangule panga või muu finantseerimisasutuse kapitali minimaalse suuruse kohta, nende puhul ei ole tegemist reguleeritud asutuse kasumiga proportsionaalse tasuga. Lisaks sellele peavad finantseerimisasutused hoidma omavahendite selliselt ettenähtud suurust pidevalt; see tähendab tegelikult, et nad hoiavad üldjuhul suuremat summat kui regulatiivsed omavahendid, et tagada teatud puhvri olemasolu, mis võimaldab neil täita omavahendite miinimumnõudeid ka kahjumi puhul, mis põhjustab olemasolevate omavahendite vähenemist. Kogu omakapital, mis ületab minimaalset nõutavat summat, tuleb investorite seisukohalt hüvitada samaväärselt.

| (255) | Seega, selleks et tagada raamatupidamislikult sidusa meetodi kasutamine ja sellest tulenevalt turutingimustele lähedase usaldusväärse tulemuse saavutamine, oleks FFT maksunõustaja pidanud FFT raamatupidamisliku kapitali suhtes kohaldama finantsvarade hindamise mudeli abil arvutatud omakapitali tootluse määra. Allpool esitatud tabelis on horisontaalsete nooltega näidatud, millised lähenemisviisid oleksid olnud metodoloogiliselt sidusad, diagonaalnool näitab lähenemisviisi, mida kasutas FFT maksunõustaja.



  Tootluse mõõtmine
  Kapitalibaas
  Omakapitali tootlus = kasum / IFRSile vastav omakapital
  FFT koostas hinnangu finantsvarade hindamise mudeli abil, β põhineb 66 äriühingust koosneval valimil
  IFRSi omakapital
  Leitav FFT bilansi põhjal
  Regulatiivsete omavahendite tootlus = kasum / regulatiivsed omavahendid
  Ühtegi hinnangut ei ole esitatud.
  Regulatiivsed omavahendid Baseli II raamkokkuleppe alusel
  FTT esitas regulatiivsete omavahendite kohta ühe – mitteasjakohase – hinnangu. |
| --- | --- |

(255)

Seega, selleks et tagada raamatupidamislikult sidusa meetodi kasutamine ja sellest tulenevalt turutingimustele lähedase usaldusväärse tulemuse saavutamine, oleks FFT maksunõustaja pidanud FFT raamatupidamisliku kapitali suhtes kohaldama finantsvarade hindamise mudeli abil arvutatud omakapitali tootluse määra. Allpool esitatud tabelis on horisontaalsete nooltega näidatud, millised lähenemisviisid oleksid olnud metodoloogiliselt sidusad, diagonaalnool näitab lähenemisviisi, mida kasutas FFT maksunõustaja.

Tootluse mõõtmine

Kapitalibaas

Omakapitali tootlus = kasum / IFRSile vastav omakapital

FFT koostas hinnangu finantsvarade hindamise mudeli abil, β põhineb 66 äriühingust koosneval valimil

IFRSi omakapital

Leitav FFT bilansi põhjal

Regulatiivsete omavahendite tootlus = kasum / regulatiivsed omavahendid

Ühtegi hinnangut ei ole esitatud.

Regulatiivsed omavahendid Baseli II raamkokkuleppe alusel

FTT esitas regulatiivsete omavahendite kohta ühe – mitteasjakohase – hinnangu.

| (256) | Kasutades mittesidusat metoodikat, mille alusel kohaldati omakapitali tootluse määra FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes, teeb FFT maksunõustaja hinnangu FFT täidetavate ülesannete ja kantavate riskide eest makstava hüvitise kohta, mis ei ole lähedane turutingimustel saadud usaldusväärsele tulemusele. Selline sidususe puudumine mõjutab olulisel määral FFT Luksemburgis maksustatava tasu suurust. 2011. aastal ulatus FFT raamatupidamislike omavahendite suurus 287,5 miljoni euroni, kuid maksunõustaja kasutas tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel kasuminäitajana FFT hüpoteetilisi regulatiivseid omavahendeid, mille suurus oli 28,5 miljonit eurot. Kohaldades omakapitali hinnangulist tootlust, mille maksunõustaja arvutab välja finantsvarade hindamise mudeli alusel, FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes ja mitte raamatupidamisliku omakapitali suhtes, muutub FFT maksustatav hüvitis kümme korda väiksemaks (125). Teisisõnu toovad maksunõustaja tehtud metoodikaga seotud valikud kaasa FFT Luksemburgi maksubaasi vähenemise võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kelle maksustatav kasum määratakse kindlaks turutingimustel. |
| --- | --- |

(256)

Kasutades mittesidusat metoodikat, mille alusel kohaldati omakapitali tootluse määra FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes, teeb FFT maksunõustaja hinnangu FFT täidetavate ülesannete ja kantavate riskide eest makstava hüvitise kohta, mis ei ole lähedane turutingimustel saadud usaldusväärsele tulemusele. Selline sidususe puudumine mõjutab olulisel määral FFT Luksemburgis maksustatava tasu suurust. 2011. aastal ulatus FFT raamatupidamislike omavahendite suurus 287,5 miljoni euroni, kuid maksunõustaja kasutas tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel kasuminäitajana FFT hüpoteetilisi regulatiivseid omavahendeid, mille suurus oli 28,5 miljonit eurot. Kohaldades omakapitali hinnangulist tootlust, mille maksunõustaja arvutab välja finantsvarade hindamise mudeli alusel, FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes ja mitte raamatupidamisliku omakapitali suhtes, muutub FFT maksustatav hüvitis kümme korda väiksemaks (125). Teisisõnu toovad maksunõustaja tehtud metoodikaga seotud valikud kaasa FFT Luksemburgi maksubaasi vähenemise võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kelle maksustatav kasum määratakse kindlaks turutingimustel.

125

| (257) | Võttes arvesse, et FFT omakapitali suurus on jälgitav ning et finantsvarade hindamise mudel võimaldab hinnata omakapitali tootlust, oleks maksunõustaja pidanud FFT Luksemburgi maksubaasi kindlaksmääramiseks vastavalt reaalturuväärtuse põhimõttele kasutama tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel raamatupidamislikku omakapitali ja mitte hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust. |
| --- | --- |

(257)

Võttes arvesse, et FFT omakapitali suurus on jälgitav ning et finantsvarade hindamise mudel võimaldab hinnata omakapitali tootlust, oleks maksunõustaja pidanud FFT Luksemburgi maksubaasi kindlaksmääramiseks vastavalt reaalturuväärtuse põhimõttele kasutama tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel raamatupidamislikku omakapitali ja mitte hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust.

| (258) | Komisjon ei nõustu FFT esitatud väitega, mille kohaselt siirdehindade kindlaksmääramisel ei tule arvesse võtta omakapitali tegelikku suurust, kuivõrd see suurus tuleneb varasematest otsustest (126). Sellest väitest võib aru saada nii, et FFT raamatupidamisliku omakapitali suurus on ajaloolistel põhjustel ülemääraselt suur ning et seda ei tule seetõttu hüvitada. See väide ei ole samal ajal kooskõlas turu nõudmistega, kuna optimaalsest väiksem omakapitali suurus ei ole konkurentsile avatud turul elujõuline. Äriühingute jaoks on omakapitali sissemaksed seotud suuremate kuludega kui võlakohustuste kaudu rahastamine. Seetõttu, kui vaba konkurentsi olukorras tegutsev äriühing oleks ülekapitaliseeritud ajaloolistel põhjustel, nagu seda väidab FFT, tagastaks ta ülemäärase kapitali oma aktsionäridele (näiteks aktsiate tagasiostmise või jaotamise teel), sest neid vahendeid oleks võimalik tõhusamalt kasutada teiste investeerimisprojektide jaoks. Vaba konkurentsi tingimustes tegutsevate äriühingute maksubaasi arvutamisel on need äriühingud kohustatud hüvitama kogu nende aktsionäridelt pärineva omakapitali tasemel, mida võib pidada vastavaks turu nõudmistele. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon ei nõustu FFT esitatud väitega, mille kohaselt siirdehindade kindlaksmääramisel ei tule arvesse võtta omakapitali tegelikku suurust, kuivõrd see suurus tuleneb varasematest otsustest (126). Sellest väitest võib aru saada nii, et FFT raamatupidamisliku omakapitali suurus on ajaloolistel põhjustel ülemääraselt suur ning et seda ei tule seetõttu hüvitada. See väide ei ole samal ajal kooskõlas turu nõudmistega, kuna optimaalsest väiksem omakapitali suurus ei ole konkurentsile avatud turul elujõuline. Äriühingute jaoks on omakapitali sissemaksed seotud suuremate kuludega kui võlakohustuste kaudu rahastamine. Seetõttu, kui vaba konkurentsi olukorras tegutsev äriühing oleks ülekapitaliseeritud ajaloolistel põhjustel, nagu seda väidab FFT, tagastaks ta ülemäärase kapitali oma aktsionäridele (näiteks aktsiate tagasiostmise või jaotamise teel), sest neid vahendeid oleks võimalik tõhusamalt kasutada teiste investeerimisprojektide jaoks. Vaba konkurentsi tingimustes tegutsevate äriühingute maksubaasi arvutamisel on need äriühingud kohustatud hüvitama kogu nende aktsionäridelt pärineva omakapitali tasemel, mida võib pidada vastavaks turu nõudmistele.

126

| (259) | Siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest tuleneb, et kapitali tootlus võib olla kasumi taseme hea näitaja tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel finantstegevuse korral, kui kapitalimahukus on kõrge (127). Samad juhised osutavad ka „kasutatud kapitalile“, kui võimalikule asjakohasele näitajale kasumi suuruse määramisel, kasutades tehingupõhise tootluse meetodit (128). Kuigi mõistet „kasutatud kapital“ ei ole OECD juhistes täpsemalt määratletud, tundub, et see ei vasta regulatiivsete omavahendite määratlusele, mida kasutatakse Baseli II raamkokkuleppe sätetes või vastavates ülevõtudirektiivides. |
| --- | --- |

(259)

Siirdehindade valdkonnas kohaldatavatest OECD juhistest tuleneb, et kapitali tootlus võib olla kasumi taseme hea näitaja tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel finantstegevuse korral, kui kapitalimahukus on kõrge (127). Samad juhised osutavad ka „kasutatud kapitalile“, kui võimalikule asjakohasele näitajale kasumi suuruse määramisel, kasutades tehingupõhise tootluse meetodit (128). Kuigi mõistet „kasutatud kapital“ ei ole OECD juhistes täpsemalt määratletud, tundub, et see ei vasta regulatiivsete omavahendite määratlusele, mida kasutatakse Baseli II raamkokkuleppe sätetes või vastavates ülevõtudirektiivides.

127

128

| (260) | Ka ringkiri ei määratle täpsemalt, millist kapitali tuleks kasutada kasuminäitajana tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel (129). Ringkirjas eristatakse kaht võimalikku alust rahastamise ja rahaliste vahendite haldamise ülesannete hüvitamiseks, need on antud krediitide väärtus ja hallatavate varade suurus (130). Valides aluseks tehingupõhise tootluse meetodi ja hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid, ei pretendeeri FFT samas hüvitisele, mis põhineb otseselt antud krediitide väärtusel, samas kui hallatavate varade puhul osutatakse kolmandate isikute (näiteks fondihaldurite) nimel hallatavatele varadele, seejuures on selle näol tegemist ülesandega, mida FFT ei täida. |
| --- | --- |

(260)

Ka ringkiri ei määratle täpsemalt, millist kapitali tuleks kasutada kasuminäitajana tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel (129). Ringkirjas eristatakse kaht võimalikku alust rahastamise ja rahaliste vahendite haldamise ülesannete hüvitamiseks, need on antud krediitide väärtus ja hallatavate varade suurus (130). Valides aluseks tehingupõhise tootluse meetodi ja hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid, ei pretendeeri FFT samas hüvitisele, mis põhineb otseselt antud krediitide väärtusel, samas kui hallatavate varade puhul osutatakse kolmandate isikute (näiteks fondihaldurite) nimel hallatavatele varadele, seejuures on selle näol tegemist ülesandega, mida FFT ei täida.

129

130

| (261) | Igal juhul, kuigi finantssektoris kasutatakse äriühingu tootluse arvutamise alusena üldiselt raamatupidamislikku omakapitali, nõustub komisjon sellega, et ka muud kapitalibaasi võib põhimõtteliselt kasutada selleks, et kohaldada tehingupõhise tootluse meetodit siirdehindade kindlaksmääramiseks, kui kasutatud metoodika võimaldab leida kontsernisiseste tehingute sidusa hüvitise suuruse. Konkreetsel FFTga seotud juhul leiab komisjon järgnevalt esitatud põhjustel samas, et maksunõustaja valik, mis seisneb FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite aluseks võtmises, ei ole kohane selleks, et saada tulemus, mis on lähedane turutingimustel saadavale usaldusväärsele tulemusele. |
| --- | --- |

(261)

Igal juhul, kuigi finantssektoris kasutatakse äriühingu tootluse arvutamise alusena üldiselt raamatupidamislikku omakapitali, nõustub komisjon sellega, et ka muud kapitalibaasi võib põhimõtteliselt kasutada selleks, et kohaldada tehingupõhise tootluse meetodit siirdehindade kindlaksmääramiseks, kui kasutatud metoodika võimaldab leida kontsernisiseste tehingute sidusa hüvitise suuruse. Konkreetsel FFTga seotud juhul leiab komisjon järgnevalt esitatud põhjustel samas, et maksunõustaja valik, mis seisneb FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite aluseks võtmises, ei ole kohane selleks, et saada tulemus, mis on lähedane turutingimustel saadavale usaldusväärsele tulemusele.

| (262) | Esiteks, kuivõrd FFT näol ei ole tegemist reguleeritud finantsüksusega, mille suhtes kohaldatakse üksnes maksustamise eesmärkidel Basel II raamistikku, on keeruline kontrollida kõnealuste sätete kohaldamist hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suuruse kindlaksmääramisel. Basel II raamistikus on regulatiivsed omavahendid määratletud kui ettevõtte varade see osa, mis on kaalutud kõikide nende varadega seotud riskidega. Konkreetselt sõltub vara riskikaal selles sättes esitatud eesmärgil vastaspoole krediidireitingust, aga ühtlasi ka teistest kriteeriumidest, mida hinnatakse iga vara puhul eraldi. Juhtkonna kohustus kontrollida vara riskikaalu läheb kaugemale hoolsa järelevalve raamidest, kui kaalumise eesmärk on maksubaasi kindlaksmääramine pigem selleks, et määrata kindlaks siirdehinnad, ja mitte selleks, et määrata kindlaks minimaalsete regulatiivsete omavahendite suurus. Seega on vähetõenäoline, et selle majandusaasta lõppemisel saadavaid tulemusi oleks maksuametil lihtne kontrollida ja neid saaks käsitada usaldusväärse majandustulemusena, mis on lähedane turutingimustele ja vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(262)

Esiteks, kuivõrd FFT näol ei ole tegemist reguleeritud finantsüksusega, mille suhtes kohaldatakse üksnes maksustamise eesmärkidel Basel II raamistikku, on keeruline kontrollida kõnealuste sätete kohaldamist hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suuruse kindlaksmääramisel. Basel II raamistikus on regulatiivsed omavahendid määratletud kui ettevõtte varade see osa, mis on kaalutud kõikide nende varadega seotud riskidega. Konkreetselt sõltub vara riskikaal selles sättes esitatud eesmärgil vastaspoole krediidireitingust, aga ühtlasi ka teistest kriteeriumidest, mida hinnatakse iga vara puhul eraldi. Juhtkonna kohustus kontrollida vara riskikaalu läheb kaugemale hoolsa järelevalve raamidest, kui kaalumise eesmärk on maksubaasi kindlaksmääramine pigem selleks, et määrata kindlaks siirdehinnad, ja mitte selleks, et määrata kindlaks minimaalsete regulatiivsete omavahendite suurus. Seega on vähetõenäoline, et selle majandusaasta lõppemisel saadavaid tulemusi oleks maksuametil lihtne kontrollida ja neid saaks käsitada usaldusväärse majandustulemusena, mis on lähedane turutingimustele ja vastab reaalturuväärtuse põhimõttele.

| (263) | Teiseks, kuivõrd nõutavate minimaalsete regulatiivsete omavahendite tootlus ei ole finantssektoris üldiselt kasutatav tõhususe näitaja, ei ole selliste tootluste keskmised suurused üldjuhul analüüsitud ja kättesaadavad (131). Seetõttu on kõik tulemused, mis on saadud sellise kapitalibaasi alusel, vähemal määral lähedased turutingimustel põhinevatele usaldusväärsetele tulemustele, võrreldes lähenemisega, mille puhul kasutatakse raamatupidamisliku omakapitali kasuminäitajana, mille suhtes kohaldatakse omakapitali tootlust, mis vastab vaadeldava majandussektori tavapärasele väärtusele. |
| --- | --- |

(263)

Teiseks, kuivõrd nõutavate minimaalsete regulatiivsete omavahendite tootlus ei ole finantssektoris üldiselt kasutatav tõhususe näitaja, ei ole selliste tootluste keskmised suurused üldjuhul analüüsitud ja kättesaadavad (131). Seetõttu on kõik tulemused, mis on saadud sellise kapitalibaasi alusel, vähemal määral lähedased turutingimustel põhinevatele usaldusväärsetele tulemustele, võrreldes lähenemisega, mille puhul kasutatakse raamatupidamisliku omakapitali kasuminäitajana, mille suhtes kohaldatakse omakapitali tootlust, mis vastab vaadeldava majandussektori tavapärasele väärtusele.

131

| (264) | Kolmandaks, maksunõustaja valitud 66 võrreldavat juhtumit omakapitali tasuvuse hindamiseks finantsvarade hindamise mudeli alusel ei ole ilmselgelt asjakohased vaadeldava majandussektori keskmiste regulatiivsete omavahendite suuruse või nende omavahendite nõutava tasuvuse hindamiseks. Mitmed neist äriühingutest ei ole reguleeritud üksused, kelle suhtes kohaldatakse Baseli raamistikku (näiteks börsid). Sellest tulenevalt ei saa need äriühingud arvutada oma regulatiivsete omavahendite vajadust ning on võimatu hinnata iga konkreetse reguleerimata krediidiasutuse minimaalselt nõutavaid vahendeid üksnes avalikustatud teabe alusel. |
| --- | --- |

(264)

Kolmandaks, maksunõustaja valitud 66 võrreldavat juhtumit omakapitali tasuvuse hindamiseks finantsvarade hindamise mudeli alusel ei ole ilmselgelt asjakohased vaadeldava majandussektori keskmiste regulatiivsete omavahendite suuruse või nende omavahendite nõutava tasuvuse hindamiseks. Mitmed neist äriühingutest ei ole reguleeritud üksused, kelle suhtes kohaldatakse Baseli raamistikku (näiteks börsid). Sellest tulenevalt ei saa need äriühingud arvutada oma regulatiivsete omavahendite vajadust ning on võimatu hinnata iga konkreetse reguleerimata krediidiasutuse minimaalselt nõutavaid vahendeid üksnes avalikustatud teabe alusel.

| (265) | Lisaks sellele, kui vaadeldaval juhul oleks kasutatud kasumi taseme näitajana raamatupidamislikku omakapitali, ei oleks maksunõustajal olnud vaja arvutada eraldi
  „hüvitist ülesannete täitmise eest“
  , FFT maksubaasi teist osa, mis iseenesest ei tundu põhinevat ühelgi asjakohasel meetodil, nagu seda on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80. See, mida maksunõustaja nimetab siirdehindade aruandes „ülesannete täitmisega seotud omavahenditeks“, ei tundu vastavat mitte ühelegi tavapärasele omavahendite osale, mida kasutakse turuhinnangu puhul nõutava tootluse määra arvutamiseks. See mõiste ei ole siirdehindade aruandes määratletud ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, et see maksunõustaja osutatud risk ei ole kaetud regulatiivsete omavahendite mõne teise kategooria abil, näiteks omavahenditega, mis on ette nähtud operatsiooniriski katmiseks, eeskätt protsessiga seotud riski katmiseks, kui maksunõustaja oleks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust nõuetekohaselt hinnanud, mida aga ei ole toimunud. Põhjendustes 277–289 on selgitatud kahtlusi, mis on seotud omavahendite jaotamisega eraldiseisvateks osadeks, mille suhtes kohaldatakse erinevaid tootluse määrasid, mis võivad minna nullväärtusega tootluseni. |
| --- | --- |

(265)

Lisaks sellele, kui vaadeldaval juhul oleks kasutatud kasumi taseme näitajana raamatupidamislikku omakapitali, ei oleks maksunõustajal olnud vaja arvutada eraldi
  „hüvitist ülesannete täitmise eest“
  , FFT maksubaasi teist osa, mis iseenesest ei tundu põhinevat ühelgi asjakohasel meetodil, nagu seda on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80. See, mida maksunõustaja nimetab siirdehindade aruandes „ülesannete täitmisega seotud omavahenditeks“, ei tundu vastavat mitte ühelegi tavapärasele omavahendite osale, mida kasutakse turuhinnangu puhul nõutava tootluse määra arvutamiseks. See mõiste ei ole siirdehindade aruandes määratletud ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, et see maksunõustaja osutatud risk ei ole kaetud regulatiivsete omavahendite mõne teise kategooria abil, näiteks omavahenditega, mis on ette nähtud operatsiooniriski katmiseks, eeskätt protsessiga seotud riski katmiseks, kui maksunõustaja oleks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurust nõuetekohaselt hinnanud, mida aga ei ole toimunud. Põhjendustes 277–289 on selgitatud kahtlusi, mis on seotud omavahendite jaotamisega eraldiseisvateks osadeks, mille suhtes kohaldatakse erinevaid tootluse määrasid, mis võivad minna nullväärtusega tootluseni.

„hüvitist ülesannete täitmise eest“

| (266) | Komisjon järeldab sellega seoses, et vaidlusalune maksuotsus kaldub kõrvale turutingimustel saadud tulemusest, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, kuna selles on nõustutud maksunõustaja valikuga, mille kohaselt tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisel võetakse kasumi taseme näitajaks FFT hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid ning nende suhtes kohaldatakse finantsvarade hindamise mudeli alusel hinnatud omavahendite tootluse määra, et leida FFT Luksemburgis maksustatava kasumi üks osa. Kuivõrd nende metoodikaga seotud valikute tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, (132) tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon järeldab sellega seoses, et vaidlusalune maksuotsus kaldub kõrvale turutingimustel saadud tulemusest, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele, kuna selles on nõustutud maksunõustaja valikuga, mille kohaselt tehingupõhise tootluse meetodi kasutamisel võetakse kasumi taseme näitajaks FFT hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid ning nende suhtes kohaldatakse finantsvarade hindamise mudeli alusel hinnatud omavahendite tootluse määra, et leida FFT Luksemburgis maksustatava kasumi üks osa. Kuivõrd nende metoodikaga seotud valikute tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, (132) tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

132

7.2.2.7.   Baseli II raamkokkuleppe ebasidus kohaldamine kapitali suuruse kindlaksmääramisel

Baseli II raamkokkuleppe ebasidus kohaldamine kapitali suuruse kindlaksmääramisel

| (267) | Lisaks sellele, ilma et see kahjustaks komisjoni põhjendusi seoses FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite kasutamisega tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, leiab komisjon samuti, et FFT maksuhaldurile omase Basel II raamistiku ebajärjekindla analoogia alusel kohaldamisega, mille tulemusena on saadud kõnealune hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurus, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel. |
| --- | --- |

(267)

Lisaks sellele, ilma et see kahjustaks komisjoni põhjendusi seoses FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite kasutamisega tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, leiab komisjon samuti, et FFT maksuhaldurile omase Basel II raamistiku ebajärjekindla analoogia alusel kohaldamisega, mille tulemusena on saadud kõnealune hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suurus, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel.

| (268) | Basel II raamistiku nõuetekohane kohaldamine eeldab esmalt FFT riskiga kaalutud vara hindamist ja seejärel saadud hinnangulise väärtuse suhtes adekvaatse regulatiivsete omavahendite suhtarvu kohaldamist. FFT maksunõustaja alahindab siirdehindade aruandes mõlemat osa. |
| --- | --- |

(268)

Basel II raamistiku nõuetekohane kohaldamine eeldab esmalt FFT riskiga kaalutud vara hindamist ja seejärel saadud hinnangulise väärtuse suhtes adekvaatse regulatiivsete omavahendite suhtarvu kohaldamist. FFT maksunõustaja alahindab siirdehindade aruandes mõlemat osa.

| (269) | Esiteks ei olnud FFT riskiga kaalutud vara nõuetekohaselt hinnatud, kuna maksunõustaja kohaldas kontsernisiseste varade suhtes nullväärtusega riskikaalu (133). Nagu ilmneb selgelt põhjendusest 123, ei ole kontsernisisesed laenud, mis moodustavad FFT varade põhiosa, riskivabad, vastupidiselt sellele, mida väidavad Luksemburg ja FFT, ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, et nende laenudega seotud riskid on väiksemad kui pankade antud laenude puhul. Igal juhul, võttes arvesse, et Fiati sisedokumendis siirdehindade kohta on FFT krediidiriski ja vastaspoole riski hinnatud „piiratuks“ ja mitte puuduvaks, on nullväärtusega riskikaalu kasutamine ilmselgelt ebakohane. Lisaks sellele ei hinnatud ka FFT hüpoteetilist riskiga kaalutud vara, kuivõrd kolmandate isikute varade suhtes kohaldatavat riskikaalu 20 % ei ole ei Luksemburg ega FFT kunagi välja toonud. |
| --- | --- |

(269)

Esiteks ei olnud FFT riskiga kaalutud vara nõuetekohaselt hinnatud, kuna maksunõustaja kohaldas kontsernisiseste varade suhtes nullväärtusega riskikaalu (133). Nagu ilmneb selgelt põhjendusest 123, ei ole kontsernisisesed laenud, mis moodustavad FFT varade põhiosa, riskivabad, vastupidiselt sellele, mida väidavad Luksemburg ja FFT, ning mitte miski ei anna tunnistust sellest, et nende laenudega seotud riskid on väiksemad kui pankade antud laenude puhul. Igal juhul, võttes arvesse, et Fiati sisedokumendis siirdehindade kohta on FFT krediidiriski ja vastaspoole riski hinnatud „piiratuks“ ja mitte puuduvaks, on nullväärtusega riskikaalu kasutamine ilmselgelt ebakohane. Lisaks sellele ei hinnatud ka FFT hüpoteetilist riskiga kaalutud vara, kuivõrd kolmandate isikute varade suhtes kohaldatavat riskikaalu 20 % ei ole ei Luksemburg ega FFT kunagi välja toonud.

133

| (270) | Kui asjakohase võrdlustegurina oleks kohaldatud 2010. aastal kehtinud 36 % suurust Euroopa pankade keskmist riskikaalu (134) (mis oli kättesaadav vaidlusaluse maksuotsuse väljastamise ajal) FFT kogu 14 827 674 000 euro suuruse vara suhtes, et selgitada välja, milline oleks võinud olla FFT riskiga kaalutud vara nõuetekohaselt arvutatud hüpoteetiline suurus, oleks see olnud ligikaudu 5 338 000 000 eurot. Kui minimaalse kapitaliseerituse taseme määraks oleks võetud Basel II raamistikus sätestatud omavahendite suhtarv 8 %, oleks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite minimaalne suurus Baseli II raamkokkuleppe kohaselt pidanud olema ligikaudu 427 miljonit eurot ja mitte FFT maksunõustaja siirdehindade aruandes esitatud minimaalne 28,5 miljoni suurune summa. |
| --- | --- |

(270)

Kui asjakohase võrdlustegurina oleks kohaldatud 2010. aastal kehtinud 36 % suurust Euroopa pankade keskmist riskikaalu (134) (mis oli kättesaadav vaidlusaluse maksuotsuse väljastamise ajal) FFT kogu 14 827 674 000 euro suuruse vara suhtes, et selgitada välja, milline oleks võinud olla FFT riskiga kaalutud vara nõuetekohaselt arvutatud hüpoteetiline suurus, oleks see olnud ligikaudu 5 338 000 000 eurot. Kui minimaalse kapitaliseerituse taseme määraks oleks võetud Basel II raamistikus sätestatud omavahendite suhtarv 8 %, oleks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite minimaalne suurus Baseli II raamkokkuleppe kohaselt pidanud olema ligikaudu 427 miljonit eurot ja mitte FFT maksunõustaja siirdehindade aruandes esitatud minimaalne 28,5 miljoni suurune summa.

134

| (271) | Teiseks on FFT kantavate krediidiriskide ja vastaspoole riskide arvutus, mida maksunõustaja teeb analoogia põhjal Basel II raamistikuga (135) ja mille kohaselt pankadel on kohustus omada omavahendeid proportsionaalselt nende riskiga kaalutud varaga, selle sättega vastuolus. Selleks et määrata kindlaks riskidega seotud FFT omavahendite suurus siirdehindade analüüsi käigus, kasutab FFT maksunõustaja nende riskide hindamiseks omavahendite nõutavat suhtarvu 6 %, samas kui raamkokkuleppes ettenähtud nõuetekohane suhtarv on 8 %. |
| --- | --- |

(271)

Teiseks on FFT kantavate krediidiriskide ja vastaspoole riskide arvutus, mida maksunõustaja teeb analoogia põhjal Basel II raamistikuga (135) ja mille kohaselt pankadel on kohustus omada omavahendeid proportsionaalselt nende riskiga kaalutud varaga, selle sättega vastuolus. Selleks et määrata kindlaks riskidega seotud FFT omavahendite suurus siirdehindade analüüsi käigus, kasutab FFT maksunõustaja nende riskide hindamiseks omavahendite nõutavat suhtarvu 6 %, samas kui raamkokkuleppes ettenähtud nõuetekohane suhtarv on 8 %.

135

| (272) | Vastuseks komisjoni menetluse algatamise otsuses selles küsimuses väljendatud kahtlusele, (136) põhjendas FFT 6 % suurust suhtarvu sellega, et Itaalia õigusesse võeti üle nõue pankade hulka mittekuuluvate finantseerimisasutuste suhtes (137). Samas ei ole FFT esitanud ühtegi viidet sellele ülevõtmisele, samuti ei ole ta selgitanud, miks tuleks kohaldada Itaalia seadusandja tehtud ülevõtmist Luksemburgis või miks peaks seda kasutama võrdlusalusena. |
| --- | --- |

(272)

Vastuseks komisjoni menetluse algatamise otsuses selles küsimuses väljendatud kahtlusele, (136) põhjendas FFT 6 % suurust suhtarvu sellega, et Itaalia õigusesse võeti üle nõue pankade hulka mittekuuluvate finantseerimisasutuste suhtes (137). Samas ei ole FFT esitanud ühtegi viidet sellele ülevõtmisele, samuti ei ole ta selgitanud, miks tuleks kohaldada Itaalia seadusandja tehtud ülevõtmist Luksemburgis või miks peaks seda kasutama võrdlusalusena.

136

137

| (273) | Lisaks sellele, kui Basel II raamistiku kohaselt võib pool 8 % suurusest nõudest hõlmata teise taseme omavahendeid, siis tundub, et FFT-l ei ole selle kategooria omavahendeid, mida võiks kasutada seoses kõnealuste nõudmistega, kui sellist nõuet kohaldada. Kuivõrd puuduvad muud sobivad kapitali liigid, tuleks 8 % katta omakapitali arvelt. |
| --- | --- |

(273)

Lisaks sellele, kui Basel II raamistiku kohaselt võib pool 8 % suurusest nõudest hõlmata teise taseme omavahendeid, siis tundub, et FFT-l ei ole selle kategooria omavahendeid, mida võiks kasutada seoses kõnealuste nõudmistega, kui sellist nõuet kohaldada. Kuivõrd puuduvad muud sobivad kapitali liigid, tuleks 8 % katta omakapitali arvelt.

| (274) | Komisjon jääb seetõttu oma seisukoha juurde, mille kohaselt Basel II raamistikus esitatud nõutavate omavahendite suhtarv on 8 % ning et maksunõustaja kasutatud 6 % suurune suhtarv ja asjaolu, et Luksemburgi maksuamet sellega nõustus, seavad kahtluse alla vaidlusaluses maksuotsuses esitatud järelduse, mille kohaselt FFT arvutatud kasumi suuruse näol on tegemist usaldusväärse turutingimustele lähedase tulemusega, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon jääb seetõttu oma seisukoha juurde, mille kohaselt Basel II raamistikus esitatud nõutavate omavahendite suhtarv on 8 % ning et maksunõustaja kasutatud 6 % suurune suhtarv ja asjaolu, et Luksemburgi maksuamet sellega nõustus, seavad kahtluse alla vaidlusaluses maksuotsuses esitatud järelduse, mille kohaselt FFT arvutatud kasumi suuruse näol on tegemist usaldusväärse turutingimustele lähedase tulemusega, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele.

| (275) | Ja lõpuks, seoses maksunõustaja arvutatud operatsiooniriskiga, isegi kui komisjon nõustub FFT (138) ja Luksemburgi (139) antud selgituste alusel 15 % suuruse määraga, ei tundu baas, mille suhtes seda 15 % suurust marginaali kohaldatakse, vastavat FFT iga-aastase brutotulu nõuetekohasele hinnangule. FFT maksunõustaja kohaldas seda protsendimäära üksnes pangadeposiitidest ja laenudest saadava tulu suhtes, (140) mis ei ole kooskõlas Luksemburgi nimetatud metoodikaga, (141) samas kui aastase brutotulu arvutuse puhul on arvesse võtmata jäetud kogu kontsernisisene tegevus. Laenud ja pangadeposiidid moodustavad samas vaid väikese osa FFT varadest ja kohustustest. |
| --- | --- |

(275)

Ja lõpuks, seoses maksunõustaja arvutatud operatsiooniriskiga, isegi kui komisjon nõustub FFT (138) ja Luksemburgi (139) antud selgituste alusel 15 % suuruse määraga, ei tundu baas, mille suhtes seda 15 % suurust marginaali kohaldatakse, vastavat FFT iga-aastase brutotulu nõuetekohasele hinnangule. FFT maksunõustaja kohaldas seda protsendimäära üksnes pangadeposiitidest ja laenudest saadava tulu suhtes, (140) mis ei ole kooskõlas Luksemburgi nimetatud metoodikaga, (141) samas kui aastase brutotulu arvutuse puhul on arvesse võtmata jäetud kogu kontsernisisene tegevus. Laenud ja pangadeposiidid moodustavad samas vaid väikese osa FFT varadest ja kohustustest.

138

139

140

141

brutotulu

| (276) | Kokkuvõttes järeldab komisjon, et isegi kui nõustuda FFT hüpoteetiliste minimaalsete regulatiivsete omavahendite kasutamisega kasuminäitajana tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, on maksunõustaja neid omavahendeid alahinnanud, kohaldades varade suhtes meelevaldset ja madalat riskikaalu (ning jättes suurema osa varadest riski kaalumisest välja) ning kohaldades suhtarvu, mis on madalam kui Basel II raamistikus sätestatud suhtarv, ning loobudes hõlmamast kontserni aktiva ja passiva abil loodavat tulu FFT aastase brutotulu hulka. Seetõttu leiab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, milles on nende valikutega nõustutud, kaldub kõrvale turutingimuste kohasest tulemusest, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. Kuivõrd nende valikute tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le Euroopa Liidu valikuline eelis toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(276)

Kokkuvõttes järeldab komisjon, et isegi kui nõustuda FFT hüpoteetiliste minimaalsete regulatiivsete omavahendite kasutamisega kasuminäitajana tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel, on maksunõustaja neid omavahendeid alahinnanud, kohaldades varade suhtes meelevaldset ja madalat riskikaalu (ning jättes suurema osa varadest riski kaalumisest välja) ning kohaldades suhtarvu, mis on madalam kui Basel II raamistikus sätestatud suhtarv, ning loobudes hõlmamast kontserni aktiva ja passiva abil loodavat tulu FFT aastase brutotulu hulka. Seetõttu leiab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, milles on nende valikutega nõustutud, kaldub kõrvale turutingimuste kohasest tulemusest, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. Kuivõrd nende valikute tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le Euroopa Liidu valikuline eelis toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.2.8.   Hüvitatavatest omavahenditest tehtavad ebakohased mahaarvamised

Hüvitatavatest omavahenditest tehtavad ebakohased mahaarvamised

| (277) | Maksunõustaja mitte üksnes alahindab FFT hüpoteetilisi regulatiivseid omavahendeid, vaid ta teeb lisaks sellele mitmeid mahaarvamisi FFT järelejäävast omakapitalist, mis ei ole kooskõlas turutingimustele vastava tulemusega. Nagu nähtub tabelist 2, selleks et saada summa, mida maksunõustaja nimetab „täidetavatele ülesannetele vastavateks omavahenditeks“, arvatakse FFT ülejäänud omakapitalist, millest on lahutatud alahinnatud hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid, maha summa, mida maksunõustaja nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“. Samas, kui FFT hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid oleksid olnud hinnatud nõuetekohaselt, tuleb pidada tõenäoliseks, et omakapital ei oleks olnud suurem regulatiivsetest omavahenditest (142). Seega ei oleks kumbagi nimetatud omavahendite osa olnud võimalik kohaldada. |
| --- | --- |

(277)

Maksunõustaja mitte üksnes alahindab FFT hüpoteetilisi regulatiivseid omavahendeid, vaid ta teeb lisaks sellele mitmeid mahaarvamisi FFT järelejäävast omakapitalist, mis ei ole kooskõlas turutingimustele vastava tulemusega. Nagu nähtub tabelist 2, selleks et saada summa, mida maksunõustaja nimetab „täidetavatele ülesannetele vastavateks omavahenditeks“, arvatakse FFT ülejäänud omakapitalist, millest on lahutatud alahinnatud hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid, maha summa, mida maksunõustaja nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“. Samas, kui FFT hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid oleksid olnud hinnatud nõuetekohaselt, tuleb pidada tõenäoliseks, et omakapital ei oleks olnud suurem regulatiivsetest omavahenditest (142). Seega ei oleks kumbagi nimetatud omavahendite osa olnud võimalik kohaldada.

142

| (278) | Vaatamata sellele tähelepanekule leiab komisjon samuti, et maksunõustaja otsus eraldada omavahendite osa, mida ta nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“ ja mitte kohaldada selle suhtes hüvitist FFT maksubaasi arvutamisel, on ebakohane, (143) kuna selle tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel. |
| --- | --- |

(278)

Vaatamata sellele tähelepanekule leiab komisjon samuti, et maksunõustaja otsus eraldada omavahendite osa, mida ta nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“ ja mitte kohaldada selle suhtes hüvitist FFT maksubaasi arvutamisel, on ebakohane, (143) kuna selle tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel.

143

| (279) | Esiteks tuleb märkida, et ei ole selge, kas maksunõustaja tehtud valik eraldada kaks omavahendite osa on väidetav Basel II raamistiku kohaldamine või kas FFNA ja FFC omakapitali investeerimise mahaarvamise näol on tegemist ad hoc korrigeerimisega, kuna need omakapitalis osalemised oleks ta maha arvanud FFT omakapitalist FFT maksubaasi arvutamisel ka juhul, kui ta oleks nõuetekohaselt valinud tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel FFT raamatupidamisliku omakapitali kasumi taseme näitajaks. Nagu on selgitatud põhjenduses 238, on selle põhjuseks asjaolu, on selle põhjuseks asjaolu, et maksunõustaja ei tundu tuginevat mitte ühelegi üldiselt kasutatavale meetodile, jagades FFT omakapitali kolmeks osaks (144). |
| --- | --- |

(279)

Esiteks tuleb märkida, et ei ole selge, kas maksunõustaja tehtud valik eraldada kaks omavahendite osa on väidetav Basel II raamistiku kohaldamine või kas FFNA ja FFC omakapitali investeerimise mahaarvamise näol on tegemist ad hoc korrigeerimisega, kuna need omakapitalis osalemised oleks ta maha arvanud FFT omakapitalist FFT maksubaasi arvutamisel ka juhul, kui ta oleks nõuetekohaselt valinud tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel FFT raamatupidamisliku omakapitali kasumi taseme näitajaks. Nagu on selgitatud põhjenduses 238, on selle põhjuseks asjaolu, on selle põhjuseks asjaolu, et maksunõustaja ei tundu tuginevat mitte ühelegi üldiselt kasutatavale meetodile, jagades FFT omakapitali kolmeks osaks (144).

ad hoc

144

| (280) | Igal juhul tuleb põhjendustes 281–290 esitatud põhjustel pidada ebakohaseks maksunõustaja otsust mitte kohaldada hüvitist FFT omakapitali osa suhtes, mida ta nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“. Võttes arvesse asjaolu, et see valik toob kaasa hüvitatava kapitali ja sellest tulenevalt ka FFT maksubaasi põhjendamatu vähenemise, ei saa mis tahes sellisel valikul põhineva meetodi kasutamine siirdehindade kindlaksmääramisel anda tulemuseks usaldusväärset turutingimustele lähedast väärtust, mis oleks vastavuses reaalturuväärtuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(280)

Igal juhul tuleb põhjendustes 281–290 esitatud põhjustel pidada ebakohaseks maksunõustaja otsust mitte kohaldada hüvitist FFT omakapitali osa suhtes, mida ta nimetab „FFNAsse ja FFCsse tehtud finantsinvesteeringutega seotud omavahenditeks“. Võttes arvesse asjaolu, et see valik toob kaasa hüvitatava kapitali ja sellest tulenevalt ka FFT maksubaasi põhjendamatu vähenemise, ei saa mis tahes sellisel valikul põhineva meetodi kasutamine siirdehindade kindlaksmääramisel anda tulemuseks usaldusväärset turutingimustele lähedast väärtust, mis oleks vastavuses reaalturuväärtuse põhimõttega.

| (281) | Esiteks ei ole Luksemburgi väited, mis hõlmavad teiste krediidiasutuste osaluste mahaarvamist Basel II raamistiku alusel, kohaldatavad FFT juhtumi puhul (145). Põhjus ei peitu üksnes selles – nagu on näidatud põhjenduses 262, – et FFT näol ei ole tegemist reguleeritud asutusega, vaid ka selles, et selle dokumendi sätteid, millele Luksemburg ja FFT osutavad, kohaldatakse konsolideerimata üksuste suhtes, samas kui FFNA ja FFC näol on tegemist konsolideeritud üksustega. Nagu on selgitatud põhjenduses 112, edastab FFT Luksemburgile konsolideeritud aastaaruandeid. Põhimõtteliselt on konsolideeritud omavahendid suuremad FFT mittekonsolideeritud aruannetes esitatud omavahenditest enne osaluste mahaarvamist. Seetõttu, kui Luksemburg ja Fiat oleksid kohaldanud nõuetekohaselt ja süstemaatiliselt regulatiivseid mahaarvamisi, oleks omakapitali, mille suhtes kohaldatakse omakapitali tootluse määra, hinnanguline väärtus olnud suurem ja sellest tulenevalt oleks olnud suurem ka FFT maksubaas Luksemburgis. |
| --- | --- |

(281)

Esiteks ei ole Luksemburgi väited, mis hõlmavad teiste krediidiasutuste osaluste mahaarvamist Basel II raamistiku alusel, kohaldatavad FFT juhtumi puhul (145). Põhjus ei peitu üksnes selles – nagu on näidatud põhjenduses 262, – et FFT näol ei ole tegemist reguleeritud asutusega, vaid ka selles, et selle dokumendi sätteid, millele Luksemburg ja FFT osutavad, kohaldatakse konsolideerimata üksuste suhtes, samas kui FFNA ja FFC näol on tegemist konsolideeritud üksustega. Nagu on selgitatud põhjenduses 112, edastab FFT Luksemburgile konsolideeritud aastaaruandeid. Põhimõtteliselt on konsolideeritud omavahendid suuremad FFT mittekonsolideeritud aruannetes esitatud omavahenditest enne osaluste mahaarvamist. Seetõttu, kui Luksemburg ja Fiat oleksid kohaldanud nõuetekohaselt ja süstemaatiliselt regulatiivseid mahaarvamisi, oleks omakapitali, mille suhtes kohaldatakse omakapitali tootluse määra, hinnanguline väärtus olnud suurem ja sellest tulenevalt oleks olnud suurem ka FFT maksubaas Luksemburgis.

145

| (282) | Teiseks, üldisemas plaanis, seoses Basel II raamistiku kohaselt tehtavate omakapitali mahaarvamistega ja FFT raamatupidamisliku omakapitali suuruse hindamisega, ei saa komisjon nõustuda Luksemburgi väitega, mille kohaselt FFT teostatud osaluste omandamist rahastati üksnes omakapitali abil, (146) see tähendab, tegemist on rahastamisega, mis tähendab automaatselt, et need vahendid ei sobi enam FFT kantavate muude riskide katmiseks. Rahastamisallikad, olgu siis tegemist omakapitali või bilansi passivasse kantud võlgadega, ei saa olla seostatavad konkreetse varaga, välja arvatud juhul, kui konkreetsete õigussätetega on passiva seotud teatud konkreetse vara või varade kogumiga (nagu see toimub näiteks hüpoteekvõlakirjade puhul). Kui ükski konkreetne võlanõue ei ole seotud äriühingu passivaga, osalevad omakapital ja passiva samaaegselt äriühingu varade rahastamises. Maksejõuetuse korral on need vahendid kättesaadavad FFT varadest tuleneva kahjumi katmiseks, vastupidiselt Luksemburgi ülalesitatud väitele. Asjaolu, et FFT omakapitalist mahaarvatud summad, mida on nimetatud siirdehindade aruandes, vastavad FFNA ja FFC omandamise hinnale, (147) ei mõjuta mingil määral seda, et rahastamisallikaid ei saa põhimõtteliselt seostada konkreetsete varadega, sõltumata mis tahes osaluse väärtusest. FFT omakapital on täies ulatuses kasutatav FFT maksejõulisuse tagamiseks ning kuulub hüvitamisele täies ulatuses vastavalt FFT varade riskitasemele. |
| --- | --- |

(282)

Teiseks, üldisemas plaanis, seoses Basel II raamistiku kohaselt tehtavate omakapitali mahaarvamistega ja FFT raamatupidamisliku omakapitali suuruse hindamisega, ei saa komisjon nõustuda Luksemburgi väitega, mille kohaselt FFT teostatud osaluste omandamist rahastati üksnes omakapitali abil, (146) see tähendab, tegemist on rahastamisega, mis tähendab automaatselt, et need vahendid ei sobi enam FFT kantavate muude riskide katmiseks. Rahastamisallikad, olgu siis tegemist omakapitali või bilansi passivasse kantud võlgadega, ei saa olla seostatavad konkreetse varaga, välja arvatud juhul, kui konkreetsete õigussätetega on passiva seotud teatud konkreetse vara või varade kogumiga (nagu see toimub näiteks hüpoteekvõlakirjade puhul). Kui ükski konkreetne võlanõue ei ole seotud äriühingu passivaga, osalevad omakapital ja passiva samaaegselt äriühingu varade rahastamises. Maksejõuetuse korral on need vahendid kättesaadavad FFT varadest tuleneva kahjumi katmiseks, vastupidiselt Luksemburgi ülalesitatud väitele. Asjaolu, et FFT omakapitalist mahaarvatud summad, mida on nimetatud siirdehindade aruandes, vastavad FFNA ja FFC omandamise hinnale, (147) ei mõjuta mingil määral seda, et rahastamisallikaid ei saa põhimõtteliselt seostada konkreetsete varadega, sõltumata mis tahes osaluse väärtusest. FFT omakapital on täies ulatuses kasutatav FFT maksejõulisuse tagamiseks ning kuulub hüvitamisele täies ulatuses vastavalt FFT varade riskitasemele.

146

147

| (283) | Igal juhul ei tundu FFT majandusaruanded kinnitavat Luksemburgi väidet, mille kohaselt rahastati neid omandamisi omakapitali arvelt, kui see väide tähendab seda, et kontsern andis FFT-le täiendavat omakapitali seoses FFNA ja FFC omandamisega. FFT omavahendite suurus (mis hõlmab äriühingu kapitali ja reservfonde) oli 2010. aastal, st enne omandamist, 286 000 000 eurot, ja see jäi püsima suuruses 287 000 000 eurot 2011. aastal, st pärast omandamist. |
| --- | --- |

(283)

Igal juhul ei tundu FFT majandusaruanded kinnitavat Luksemburgi väidet, mille kohaselt rahastati neid omandamisi omakapitali arvelt, kui see väide tähendab seda, et kontsern andis FFT-le täiendavat omakapitali seoses FFNA ja FFC omandamisega. FFT omavahendite suurus (mis hõlmab äriühingu kapitali ja reservfonde) oli 2010. aastal, st enne omandamist, 286 000 000 eurot, ja see jäi püsima suuruses 287 000 000 eurot 2011. aastal, st pärast omandamist.

| (284) | Luksemburg märgib samuti, et osalustega seotud kulud ei ole Luksemburgis seoses maksustamisega mahaarvatavad ning dividendid ei kuulu maksustamisele (148). Võttes arvesse asjaolu, et FFNA ja FFC osalusi rahastatakse dividendide abil, ei tuleks neid maksustada ning arvesse võtta äriühingu täidetavate ülesannete ja kantavate riskide hindamisel (149). Ka selle väitega, nagu ka FFT samaväärse väitega ei saa nõustuda (150). Komisjon märgib sellega seoses, et FFNA ja FFC ei maksnud vaidlusaluse maksuotsuse kehtivusajal mingeid dividende. Samas, kui üks ettevõtteist oleks seda teinud, ei oleks see kuidagi mõjutanud FFT maksustatava hüvitise arvutamist, kuna hüvitise suuruse määras maksunõustaja tehingupõhise tootluse meetodi abil, mida kohaldati omakapitali suhtes. Tehingupõhine tootluse meetod on tehingute alusel kohaldatav kasumiga seotud meetod, mida kohaldatakse omakapitali suhtes seoses ülesannetega, mida täidab rahaliste vahendite haldamisel FFT. Kui maksunõustaja oleks siirdehindade kindlaksmääramiseks kasutanud pigem vabaturu hinna meetodit, oleks FFT maksustatava hüvitise arvutamiseks olnud asjakohased üksikud tehingud või hüvitiste vood, nagu üksiklaenud või FFT puhul dividendide maksmine. Vabaturu hinna meetod seisneb üksiktehingute hinna kindlaksmääramises, samas kui tehingupõhine tootluse meetod hõlmab teatud funktsiooni tootluse hindamist. Samas leidis FFT maksunõustaja põhjenduses 161 esitatud põhjustel, et tehingupõhine tootluse meetod on FFT puhul kõige asjakohasem meetod. Tuues välja FFT teatud varade eest makstud hüvitise asjakohasust (dividendid), püüavad Luksemburg ja FFT maksustatava hüvitise arvutamiseks kombineerida vabaturu hinna meetodit ja tehingupõhise tootluse meetodit, toomata samas ühtegi põhjendust sellise hübriidmeetodi kasutamise kohta siirdehindade kindlaksmääramiseks. Võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja põhjendas tehingupõhise tootluse meetodi kasutamist kõnealuses aruandes, ei ole sellise kombineeritud meetodi kasutamisel võimalik saada usaldusväärset turutingimuste lähedast tulemust. |
| --- | --- |

(284)

Luksemburg märgib samuti, et osalustega seotud kulud ei ole Luksemburgis seoses maksustamisega mahaarvatavad ning dividendid ei kuulu maksustamisele (148). Võttes arvesse asjaolu, et FFNA ja FFC osalusi rahastatakse dividendide abil, ei tuleks neid maksustada ning arvesse võtta äriühingu täidetavate ülesannete ja kantavate riskide hindamisel (149). Ka selle väitega, nagu ka FFT samaväärse väitega ei saa nõustuda (150). Komisjon märgib sellega seoses, et FFNA ja FFC ei maksnud vaidlusaluse maksuotsuse kehtivusajal mingeid dividende. Samas, kui üks ettevõtteist oleks seda teinud, ei oleks see kuidagi mõjutanud FFT maksustatava hüvitise arvutamist, kuna hüvitise suuruse määras maksunõustaja tehingupõhise tootluse meetodi abil, mida kohaldati omakapitali suhtes. Tehingupõhine tootluse meetod on tehingute alusel kohaldatav kasumiga seotud meetod, mida kohaldatakse omakapitali suhtes seoses ülesannetega, mida täidab rahaliste vahendite haldamisel FFT. Kui maksunõustaja oleks siirdehindade kindlaksmääramiseks kasutanud pigem vabaturu hinna meetodit, oleks FFT maksustatava hüvitise arvutamiseks olnud asjakohased üksikud tehingud või hüvitiste vood, nagu üksiklaenud või FFT puhul dividendide maksmine. Vabaturu hinna meetod seisneb üksiktehingute hinna kindlaksmääramises, samas kui tehingupõhine tootluse meetod hõlmab teatud funktsiooni tootluse hindamist. Samas leidis FFT maksunõustaja põhjenduses 161 esitatud põhjustel, et tehingupõhine tootluse meetod on FFT puhul kõige asjakohasem meetod. Tuues välja FFT teatud varade eest makstud hüvitise asjakohasust (dividendid), püüavad Luksemburg ja FFT maksustatava hüvitise arvutamiseks kombineerida vabaturu hinna meetodit ja tehingupõhise tootluse meetodit, toomata samas ühtegi põhjendust sellise hübriidmeetodi kasutamise kohta siirdehindade kindlaksmääramiseks. Võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja põhjendas tehingupõhise tootluse meetodi kasutamist kõnealuses aruandes, ei ole sellise kombineeritud meetodi kasutamisel võimalik saada usaldusväärset turutingimuste lähedast tulemust.

148

149

150

| (285) | Kolmandaks, omakapitalil põhineva tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel tuleks iga kõnealuse kapitali hindamisel jälgida, et FFT kapitaliseerimine toimuks nõuetekohaselt, vastavalt vaadeldavas majandussektoris tavapärasele ulatusele. See nõue tuleneb ka ringkirjas esitatud lähenemisviisist, mille puhul on märgitud, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtete täidetavad ülesanded on põhimõtteliselt võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega. |
| --- | --- |

(285)

Kolmandaks, omakapitalil põhineva tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel tuleks iga kõnealuse kapitali hindamisel jälgida, et FFT kapitaliseerimine toimuks nõuetekohaselt, vastavalt vaadeldavas majandussektoris tavapärasele ulatusele. See nõue tuleneb ka ringkirjas esitatud lähenemisviisist, mille puhul on märgitud, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtete täidetavad ülesanded on põhimõtteliselt võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega.

| (286) | 2011. aasta lõpul, see tähendab siirdehindade aruandes esitatud võrdluskuupäeval oli keskmine võimendustegur, mis on määratletud kui suhtarv esimese taseme omavahendite ja bilansi kogumahu vahel, (151) Euroopa Pangandusjärelevalve andmetel esimese rühma kontrollitavate pankade puhul (suuremad Euroopa pangad) 2,9 % ja teise rühma kontrollitavate pankade puhul (Euroopa väiksemad pangad) 3,3 %. Vaadeldava majandussektori tavapärase (ja uuele Basel III raamistikule vastava) võimendusteguri kohaldamisel ilmneb, et IFRSile vastava FFY omakapitali suurus ei olnud turutingimustele vastavast kõrgem. Selle arvutuse põhjal on FFT võimendustegur [2–3 %] (152), [...]. Teisisõnu ei võimalda FFT omakapitali [...] tase teha mingeid mahaarvamisi ei hinnangulistest ülemäärastest omavahenditest ega mis tahes muu osaluse pealt, kuna sellised mahaarvamised oleksid viinud FFT omakapitali suuruse [...]. |
| --- | --- |

(286)

2011. aasta lõpul, see tähendab siirdehindade aruandes esitatud võrdluskuupäeval oli keskmine võimendustegur, mis on määratletud kui suhtarv esimese taseme omavahendite ja bilansi kogumahu vahel, (151) Euroopa Pangandusjärelevalve andmetel esimese rühma kontrollitavate pankade puhul (suuremad Euroopa pangad) 2,9 % ja teise rühma kontrollitavate pankade puhul (Euroopa väiksemad pangad) 3,3 %. Vaadeldava majandussektori tavapärase (ja uuele Basel III raamistikule vastava) võimendusteguri kohaldamisel ilmneb, et IFRSile vastava FFY omakapitali suurus ei olnud turutingimustele vastavast kõrgem. Selle arvutuse põhjal on FFT võimendustegur [2–3 %] (152), [...]. Teisisõnu ei võimalda FFT omakapitali [...] tase teha mingeid mahaarvamisi ei hinnangulistest ülemäärastest omavahenditest ega mis tahes muu osaluse pealt, kuna sellised mahaarvamised oleksid viinud FFT omakapitali suuruse [...].

151

152

| (287) | Seetõttu ei võimalda FFT kapitaliseerituse tase teha maksustamisega seotud põhjustel mingeid omakapitali või hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite mahaarvamisi, (153) [...]. Seda silmas pidades on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 esitatud kahtlused, mis hõlmasid ülemääraste omavahendite hüvitise liiga madalat määra, alusetud, kuna diferentseeritud hüvitamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(287)

Seetõttu ei võimalda FFT kapitaliseerituse tase teha maksustamisega seotud põhjustel mingeid omakapitali või hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite mahaarvamisi, (153) [...]. Seda silmas pidades on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 esitatud kahtlused, mis hõlmasid ülemääraste omavahendite hüvitise liiga madalat määra, alusetud, kuna diferentseeritud hüvitamist ei toimunud.

153

| (288) | Neljandaks, FFNAs ja FFTs võetud osaluste mahaarvamine FFT omakapitalist hüvitatava kapitali suuruse kindlaksmääramisel siirdehindade analüüsi käigus tundub täiesti ebasidus, kui sama metoodikat kohaldada FFi majandusaruannete suhtes. Fiati siirdehindade strateegia sisedokumendist (154) ilmneb, et FFT ja FFi hüvitise arvutamine laenude hindade kindlaksmääramisel järgib sama metoodikat, kuid kõnealuses dokumendis on kirjeldatud üksnes kõnealuse meetodi kohaldamist FFT maksubaasi üksikasjalikuks kindlaksmääramiseks. Samas, kui hüvitatavat FFi kapitali hinnata sama meetodi kohaselt, mida kasutati FFT puhul siirdehindade aruandes 2010. aastal, kui FF omas osalusi FFNAs ja FFCs, oleks see hinnang näidanud, et FFi hinnangulise omakapitalis suurus on negatiivne (155). 2010. aasta lõpul oli FFi omakapitali suurus 271 miljonit eurot, samas kui osaluste koguväärtus, mis oleks tulnud sellest omakapitalist maha arvata, kui oleks kasutatud metoodikat, mis kiideti heaks vaidlusaluses maksuotsuses, oli 358 miljonit eurot. Hüvitatav FFi kapital oleks seega olnud negatiivne ligikaudu 87 miljoni euro ulatuses. Kuna osaluste väärtus oli suurem kui FFi omakapitali kogusumma, oleks hüvitatava omakapitali hindamine selle meetodi alusel, mida kohaldati siirdehindade aruandes FFT Luksemburgi maksubaasi kindlaksmääramiseks, oleks andnud tulemuseks omakapitali negatiivse väärtuse, nagu see on maksejõuetute äriühingute puhul. Samas ei olnud FF sel ajajärgul maksejõuetu ning see asjaolu on piisav selleks, et näidata, et osaluste mahaarvamine FFT omakapitalist ei ole asjakohane meetod hüvitatava kapitali arvutamiseks FFT Luksemburgi maksubaasi määratlemisel. |
| --- | --- |

(288)

Neljandaks, FFNAs ja FFTs võetud osaluste mahaarvamine FFT omakapitalist hüvitatava kapitali suuruse kindlaksmääramisel siirdehindade analüüsi käigus tundub täiesti ebasidus, kui sama metoodikat kohaldada FFi majandusaruannete suhtes. Fiati siirdehindade strateegia sisedokumendist (154) ilmneb, et FFT ja FFi hüvitise arvutamine laenude hindade kindlaksmääramisel järgib sama metoodikat, kuid kõnealuses dokumendis on kirjeldatud üksnes kõnealuse meetodi kohaldamist FFT maksubaasi üksikasjalikuks kindlaksmääramiseks. Samas, kui hüvitatavat FFi kapitali hinnata sama meetodi kohaselt, mida kasutati FFT puhul siirdehindade aruandes 2010. aastal, kui FF omas osalusi FFNAs ja FFCs, oleks see hinnang näidanud, et FFi hinnangulise omakapitalis suurus on negatiivne (155). 2010. aasta lõpul oli FFi omakapitali suurus 271 miljonit eurot, samas kui osaluste koguväärtus, mis oleks tulnud sellest omakapitalist maha arvata, kui oleks kasutatud metoodikat, mis kiideti heaks vaidlusaluses maksuotsuses, oli 358 miljonit eurot. Hüvitatav FFi kapital oleks seega olnud negatiivne ligikaudu 87 miljoni euro ulatuses. Kuna osaluste väärtus oli suurem kui FFi omakapitali kogusumma, oleks hüvitatava omakapitali hindamine selle meetodi alusel, mida kohaldati siirdehindade aruandes FFT Luksemburgi maksubaasi kindlaksmääramiseks, oleks andnud tulemuseks omakapitali negatiivse väärtuse, nagu see on maksejõuetute äriühingute puhul. Samas ei olnud FF sel ajajärgul maksejõuetu ning see asjaolu on piisav selleks, et näidata, et osaluste mahaarvamine FFT omakapitalist ei ole asjakohane meetod hüvitatava kapitali arvutamiseks FFT Luksemburgi maksubaasi määratlemisel.

154

155

| (289) | Lisaks sellele tekiks see ebasidus tulemus ka juhul, kui FFT omandab uusi osalusi vaidlusaluse maksuotsuse kehtivusajal. Kinnitades metoodika mõttes vigase osaluste mahaarvamise, võib vaidlusalune maksuotsus anda tulemuseks selle, et FFTd Luksemburgis ei maksustata üldse, kui hilisemate osaluste võtmisega viiakse FFT hüvitatava kapitali suurus nullini või negatiivseks. Sellisel juhul võivad vaidlusaluses maksuotsuses esitatud meetodi kasutamisel FFT täidetavad kontsernisisese rahastamisega seotud ülesanded jääda samaks, kuid maksustamise tase muutub oluliselt madalam või võrdub nulliga. |
| --- | --- |

(289)

Lisaks sellele tekiks see ebasidus tulemus ka juhul, kui FFT omandab uusi osalusi vaidlusaluse maksuotsuse kehtivusajal. Kinnitades metoodika mõttes vigase osaluste mahaarvamise, võib vaidlusalune maksuotsus anda tulemuseks selle, et FFTd Luksemburgis ei maksustata üldse, kui hilisemate osaluste võtmisega viiakse FFT hüvitatava kapitali suurus nullini või negatiivseks. Sellisel juhul võivad vaidlusaluses maksuotsuses esitatud meetodi kasutamisel FFT täidetavad kontsernisisese rahastamisega seotud ülesanded jääda samaks, kuid maksustamise tase muutub oluliselt madalam või võrdub nulliga.

| (290) | Kui FFT maksunõustaja oleks siirdehindade kindlaksmääramiseks nõuetekohaselt kohaldanud Basel II raamistikku, ei oleks neid mahaarvamisi FFT kapitaliseerituse taset arvestades olnud võimalik teha. Samas, võttes arvesse, et FFT näol ei ole tegemist reguleeritud ettevõttega, ei ole kättesaadav mingi teave riskiga kaalutud vara kohta, mida finantseerimisasutuste järelevalveasutus oleks lugenud vastuvõetavaks. Selline hüpoteetiline regulatiivsete omavahendite suurus ei võimaldaks ühtlasi ka FFT-l omada neid osalusi, kui nende väärtus tuleks maha arvata äriühingu omavahenditest (156). |
| --- | --- |

(290)

Kui FFT maksunõustaja oleks siirdehindade kindlaksmääramiseks nõuetekohaselt kohaldanud Basel II raamistikku, ei oleks neid mahaarvamisi FFT kapitaliseerituse taset arvestades olnud võimalik teha. Samas, võttes arvesse, et FFT näol ei ole tegemist reguleeritud ettevõttega, ei ole kättesaadav mingi teave riskiga kaalutud vara kohta, mida finantseerimisasutuste järelevalveasutus oleks lugenud vastuvõetavaks. Selline hüpoteetiline regulatiivsete omavahendite suurus ei võimaldaks ühtlasi ka FFT-l omada neid osalusi, kui nende väärtus tuleks maha arvata äriühingu omavahenditest (156).

156

| (291) | Nende tähelepanekute põhjal järeldab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, millega loetakse vastuvõetavaks maksunõustaja ettepanek kohaldada finantsvarade hindamise mudeli abil hinnatud tootluse määra hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes – seejuures on kõnealused omavahendid alahinnatud Basel II raamistiku ebakohase kohaldamise tõttu ning ebakohaste mahaarvamiste tõttu – kaldub kõrvale reaalturuväärtuse põhimõttest. Kuivõrd selle kõrvalekalde tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldamise maksubaas võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(291)

Nende tähelepanekute põhjal järeldab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, millega loetakse vastuvõetavaks maksunõustaja ettepanek kohaldada finantsvarade hindamise mudeli abil hinnatud tootluse määra hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes – seejuures on kõnealused omavahendid alahinnatud Basel II raamistiku ebakohase kohaldamise tõttu ning ebakohaste mahaarvamiste tõttu – kaldub kõrvale reaalturuväärtuse põhimõttest. Kuivõrd selle kõrvalekalde tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldamise maksubaas võrreldes maksustamise mõttes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.2.9.   Hüvitatava kapitali suhtes kohaldatav nõutav tootluse määr

Hüvitatava kapitali suhtes kohaldatav nõutav tootluse määr

| (292) | Lisaks komisjoni järeldusele ebakohase meetodi kohta, mille alusel FFT maksunõustaja leiab tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamise käigus hüvitatava kapitali suuruse, leiab komisjon ühtlasi, et meetod, mille alusel FFT maksunõustaja leiab kõnealuse kapitalibaasi suhtes kohaldatava minimaalse nõutava tootluse, ei anna tulemuseks usaldusväärset turutingimustele lähedast hinnangut, mis oleks kooskõlas reaalturuväärtuse põhimõttega allpool, põhjendustes 293–300 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(292)

Lisaks komisjoni järeldusele ebakohase meetodi kohta, mille alusel FFT maksunõustaja leiab tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamise käigus hüvitatava kapitali suuruse, leiab komisjon ühtlasi, et meetod, mille alusel FFT maksunõustaja leiab kõnealuse kapitalibaasi suhtes kohaldatava minimaalse nõutava tootluse, ei anna tulemuseks usaldusväärset turutingimustele lähedast hinnangut, mis oleks kooskõlas reaalturuväärtuse põhimõttega allpool, põhjendustes 293–300 esitatud põhjustel.

| (293) | Esiteks ei vasta 0,29 suurune beeta väärtus, mida maksunõustaja kasutas finantsvarade hindamise mudelis, tõenäoliselt sellele väärtusele, mis iseloomustab finantssektori äriühinguid, mida siirdehindade aruandes käsitatakse võrreldavatena ja mida oleks tulnud kasutada võrdlusparameetri leidmisel nõutava tootluse taseme hindamisel. Nende äriühingute beeta väärtus kaldub olema küllaltki kõrge (vt tabel 3), seejuures tihtipeale kõrgem, kui turu keskmine väärtus, mis on suurusjärgus 1. Komisjon osutab näiteks alamindeksi Stoxx 50 Bank beetaväärtusele, mis tõusis ajavahemikul 31. detsembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 väärtuseni 1,36, (157) ning asjaolule, et peaaegu kõikide selle indeksi alla kuuluvate pankade beeta väärtus on suurem kui 1. |
| --- | --- |

(293)

Esiteks ei vasta 0,29 suurune beeta väärtus, mida maksunõustaja kasutas finantsvarade hindamise mudelis, tõenäoliselt sellele väärtusele, mis iseloomustab finantssektori äriühinguid, mida siirdehindade aruandes käsitatakse võrreldavatena ja mida oleks tulnud kasutada võrdlusparameetri leidmisel nõutava tootluse taseme hindamisel. Nende äriühingute beeta väärtus kaldub olema küllaltki kõrge (vt tabel 3), seejuures tihtipeale kõrgem, kui turu keskmine väärtus, mis on suurusjärgus 1. Komisjon osutab näiteks alamindeksi Stoxx 50 Bank beetaväärtusele, mis tõusis ajavahemikul 31. detsembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 väärtuseni 1,36, (157) ning asjaolule, et peaaegu kõikide selle indeksi alla kuuluvate pankade beeta väärtus on suurem kui 1.

157

| (294) | Teiseks, tabelis 3 esitatud 66 äriühingu nimekiri hõlmab äriühinguid, kes tegutsevad FFTst väga erinevates ärisektorites ning nende hulgas on isegi kaks keskpanka: Banque Nationale de Belgique ja Schweizerische Nationalbank. Mitmed valimis esitatud äriühingud tegelevad spetsiifilise finantstegevusega, nagu liising või faktooring, või on tegemist pigem börside kui pankadega (158), samas kui mitmed Euroopa pangad, kes põhimõtteliselt tegelevad hulgikaubanduse rahastamisega, ei ole valimisse hõlmatud. Seega ei ole võrreldavad äriühingud, mille maksunõustaja valis beeta arvutamiseks, selle eesmärgi jaoks asjakohased ning nende abil saadud tulemus ei ole piisavalt lähedane turutingimustel põhinevale usaldusväärsele tulemusele. |
| --- | --- |

(294)

Teiseks, tabelis 3 esitatud 66 äriühingu nimekiri hõlmab äriühinguid, kes tegutsevad FFTst väga erinevates ärisektorites ning nende hulgas on isegi kaks keskpanka: Banque Nationale de Belgique ja Schweizerische Nationalbank. Mitmed valimis esitatud äriühingud tegelevad spetsiifilise finantstegevusega, nagu liising või faktooring, või on tegemist pigem börside kui pankadega (158), samas kui mitmed Euroopa pangad, kes põhimõtteliselt tegelevad hulgikaubanduse rahastamisega, ei ole valimisse hõlmatud. Seega ei ole võrreldavad äriühingud, mille maksunõustaja valis beeta arvutamiseks, selle eesmärgi jaoks asjakohased ning nende abil saadud tulemus ei ole piisavalt lähedane turutingimustel põhinevale usaldusväärsele tulemusele.

158

| (295) | Kolmandaks, sõltumata sellest, kas FFT maksunõustaja kasutatud valimis esitatud võrreldavad äriühingud on asjakohased või mitte, ei kasutata siirdehindade analüüsi puhul mitte beeta mediaanväärtust, vaid 25. tsentiili, toomata selle kohta mingit põhjendust. Selle tulemusel on leitud FFT beeta suhteliselt väike, 0,29, samas kui valimi mediaanväärtusele vastav beeta oleks 0,64 (159). Samas on OECD juhiste punktis 3.57 märgitud, et mida enam on probleeme võrreldavusega, seda rohkem tuleb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku määramisel pidada silmas valimi keskväärtust. |
| --- | --- |

(295)

Kolmandaks, sõltumata sellest, kas FFT maksunõustaja kasutatud valimis esitatud võrreldavad äriühingud on asjakohased või mitte, ei kasutata siirdehindade analüüsi puhul mitte beeta mediaanväärtust, vaid 25. tsentiili, toomata selle kohta mingit põhjendust. Selle tulemusel on leitud FFT beeta suhteliselt väike, 0,29, samas kui valimi mediaanväärtusele vastav beeta oleks 0,64 (159). Samas on OECD juhiste punktis 3.57 märgitud, et mida enam on probleeme võrreldavusega, seda rohkem tuleb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava vahemiku määramisel pidada silmas valimi keskväärtust.

159

| (296) | Komisjon märgib sellega seoses, et beeta näitab omakapitali tootlusega seotud mittehajutatavat riski. See tähendab, et pankade laenuportfellid on enamal määral hajutatud kui FFT oma, kelle tegevus on keskendunud Fiati kontserni kuuluvatele autotööstuse sektori äriühingutele. Seetõttu võib arvata, et FFT maksunõustaja oleks beeta kindlaksmääramiseks pidanud kasutama võrreldavate äriühingute nimekirjas kõrgemal olevat üksust, st üksust, mis asub kindlasti mediaanväärtusest kõrgemal ja mitte 25. tsentiili. |
| --- | --- |

(296)

Komisjon märgib sellega seoses, et beeta näitab omakapitali tootlusega seotud mittehajutatavat riski. See tähendab, et pankade laenuportfellid on enamal määral hajutatud kui FFT oma, kelle tegevus on keskendunud Fiati kontserni kuuluvatele autotööstuse sektori äriühingutele. Seetõttu võib arvata, et FFT maksunõustaja oleks beeta kindlaksmääramiseks pidanud kasutama võrreldavate äriühingute nimekirjas kõrgemal olevat üksust, st üksust, mis asub kindlasti mediaanväärtusest kõrgemal ja mitte 25. tsentiili.

| (297) | Ka ringkirjas on konkreetselt osutatud seoses asjakohase suurusega hüvitise kindlaksmääramisega vastaspoole riskile ja veel konkreetsemalt sektoripõhisele riskile, mida vaadeldaval juhul võimendab asjaolu, et FFT on keskendunud vaid ühele sektorile. Kuigi ringkirjas ei ole konkreetselt näidatud, kuidas neid riske tuleks hõlmata hüvitise tegelikku arvutusse, ei ole FFT maksunõustaja valitud meetod, mille kohaldamise raames kontsernisiseste laenudega seotud riskide suhtes (erinevalt kolmandate isikute võlakohustustest) ei kohaldata mingit riski kaalumist, seega ei ole nendega seotud mingit omavahendite nõuet ega mingit hüvitist, ringkirja sätetega vastavuses. Seetõttu ei saa nõustuda väidetega, mis osutavad FFT tegevusega seotud riskide piiratud iseloomule. |
| --- | --- |

(297)

Ka ringkirjas on konkreetselt osutatud seoses asjakohase suurusega hüvitise kindlaksmääramisega vastaspoole riskile ja veel konkreetsemalt sektoripõhisele riskile, mida vaadeldaval juhul võimendab asjaolu, et FFT on keskendunud vaid ühele sektorile. Kuigi ringkirjas ei ole konkreetselt näidatud, kuidas neid riske tuleks hõlmata hüvitise tegelikku arvutusse, ei ole FFT maksunõustaja valitud meetod, mille kohaldamise raames kontsernisiseste laenudega seotud riskide suhtes (erinevalt kolmandate isikute võlakohustustest) ei kohaldata mingit riski kaalumist, seega ei ole nendega seotud mingit omavahendite nõuet ega mingit hüvitist, ringkirja sätetega vastavuses. Seetõttu ei saa nõustuda väidetega, mis osutavad FFT tegevusega seotud riskide piiratud iseloomule.

| (298) | Lisaks sellele on siirdehindade strateegiat hõlmavas Fiati sisedokumendis rõhutatud veel üht olulist tegevusala, mida ei ole siirdehindade aruandes kajastatud. Nagu on näidatud põhjenduses 123, täidab FFT mitte üksnes kõnealuses aruandes kajastatud ülesandeid, vaid annab lisaks sellele ka Fiati kontserni kuuluvatele äriühingutele tagatisi. 2013. aastal ulatus selliste tagatiste suurus 10 miljoni euroni (160). Ühtlasi tunnistatakse siirdehindade strateegiat hõlmavas dokumendis, et erinevalt siirdehindade aruandes väidetust hõlmavad kontsernisisesed laenud teatud vastaspoole riski ja krediidiriski (161). [...] |
| --- | --- |

(298)

Lisaks sellele on siirdehindade strateegiat hõlmavas Fiati sisedokumendis rõhutatud veel üht olulist tegevusala, mida ei ole siirdehindade aruandes kajastatud. Nagu on näidatud põhjenduses 123, täidab FFT mitte üksnes kõnealuses aruandes kajastatud ülesandeid, vaid annab lisaks sellele ka Fiati kontserni kuuluvatele äriühingutele tagatisi. 2013. aastal ulatus selliste tagatiste suurus 10 miljoni euroni (160). Ühtlasi tunnistatakse siirdehindade strateegiat hõlmavas dokumendis, et erinevalt siirdehindade aruandes väidetust hõlmavad kontsernisisesed laenud teatud vastaspoole riski ja krediidiriski (161). [...]

160

161

| (299) | Mis puudutab Luksemburgi märkustes nimetatud tagatisi, mis Fiat S.p.A. andis FFT-le, (162) siis tuleb märkida, et need katavad FFT passivat ja mitte aktivat. Need annavad kasu väljastatud tagatisvõlakirjade omanikele, kuid ei vähenda FFT varadega seotud riske. Rahastamisega seotud kasum, mis tuleneb Fiat S.p.A. väljastatud võlakirjadest ja obligatsioonidest, jaguneb kontserni kuuluvate äriühingute vahel põhjenduses 124 kirjeldatud hindade kindlaksmääramise mehhanismi alusel. Äriühingutele antava laenu hinna arvutamisel kohaldatakse finantsettevõtete kulumarginaali, mis kajastab emaettevõtte tagatise abil saadavat võimalikku kasumit. |
| --- | --- |

(299)

Mis puudutab Luksemburgi märkustes nimetatud tagatisi, mis Fiat S.p.A. andis FFT-le, (162) siis tuleb märkida, et need katavad FFT passivat ja mitte aktivat. Need annavad kasu väljastatud tagatisvõlakirjade omanikele, kuid ei vähenda FFT varadega seotud riske. Rahastamisega seotud kasum, mis tuleneb Fiat S.p.A. väljastatud võlakirjadest ja obligatsioonidest, jaguneb kontserni kuuluvate äriühingute vahel põhjenduses 124 kirjeldatud hindade kindlaksmääramise mehhanismi alusel. Äriühingutele antava laenu hinna arvutamisel kohaldatakse finantsettevõtete kulumarginaali, mis kajastab emaettevõtte tagatise abil saadavat võimalikku kasumit.

162

| (300) | Nende asjaolude valguses leiab komisjon, et ei kaudsed ega selgesõnalised tagatised ei vähenda märkimisväärselt FFT ülesannete täitmisega seotud riski. Kõnealune risk on suurem, kui on näidatud siirdehindade aruandes, kuna kontserni kuuluvatele äriühingutele antud tagatised toovad kaasa märkimisväärse bilansivälise tegevuse ning seetõttu oleks tulnud valida beetaväärtus, mis on suurem kui 25. tsentiilile vastav väärtus. |
| --- | --- |

(300)

Nende asjaolude valguses leiab komisjon, et ei kaudsed ega selgesõnalised tagatised ei vähenda märkimisväärselt FFT ülesannete täitmisega seotud riski. Kõnealune risk on suurem, kui on näidatud siirdehindade aruandes, kuna kontserni kuuluvatele äriühingutele antud tagatised toovad kaasa märkimisväärse bilansivälise tegevuse ning seetõttu oleks tulnud valida beetaväärtus, mis on suurem kui 25. tsentiilile vastav väärtus.

| (301) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, millega kinnitatakse maksunõustaja valitud beeta väärtus 0,29 finantsvarade hindamise mudelis kasutamiseks, selleks et määrata kindlaks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes kohaldatav tootluse määr, mõjutab FFT hinnangulise kasumi suurust, mis kaldub kõrvale turutingimustest ja ei vasta seega reaalturuväärtuse põhimõttele. Kuivõrd selle kõrvalekalde tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(301)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et vaidlusalune maksuotsus, millega kinnitatakse maksunõustaja valitud beeta väärtus 0,29 finantsvarade hindamise mudelis kasutamiseks, selleks et määrata kindlaks FFT hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite suhtes kohaldatav tootluse määr, mõjutab FFT hinnangulise kasumi suurust, mis kaldub kõrvale turutingimustest ja ei vasta seega reaalturuväärtuse põhimõttele. Kuivõrd selle kõrvalekalde tulemusel väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kes teevad tehinguid turutingimustel, tuleb vaadeldavat maksuotsust käsitada meetmena, mille abil antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.2.10.   Järeldus hüvitatava kapitali suuruse ja selle kapitali nõutava tootluse määra kohta.

Järeldus hüvitatava kapitali suuruse ja selle kapitali nõutava tootluse määra kohta.

| (302) | Võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja valis siirdehindade analüüsi jaoks kasutatavaks meetodiks tehingupõhise tootluse meetodi ning arvestades eespool esitatud märkusi, on komisjon seisukohal, et selleks, et tagada FFT-le asjakohane ja turutingimustele ning reaalturuväärtuse põhimõttele vastav hüvitis rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud ülesannete täitmise eest Fiati kontsernis, peaks selle hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks kasutama FFT raamatupidamislikke omavahendeid ning lähtuma konkreetsetest faktilistest asjaoludest. |
| --- | --- |

(302)

Võttes arvesse asjaolu, et maksunõustaja valis siirdehindade analüüsi jaoks kasutatavaks meetodiks tehingupõhise tootluse meetodi ning arvestades eespool esitatud märkusi, on komisjon seisukohal, et selleks, et tagada FFT-le asjakohane ja turutingimustele ning reaalturuväärtuse põhimõttele vastav hüvitis rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud ülesannete täitmise eest Fiati kontsernis, peaks selle hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks kasutama FFT raamatupidamislikke omavahendeid ning lähtuma konkreetsetest faktilistest asjaoludest.

| (303) | Komisjon nõustub 2012. aasta määramisega võrdlusaastaks FFT Luksemburgi maksubaasi hindamisel. Samuti ei ole komisjonil vastuväiteid selle suhtes, et reaalturuväärtuse põhimõttele vastava tootluse leidmiseks kasutatakse võrreldavate äriühingute valimit, kuid ta jääb oma arvamuse juurde seoses võrreldavate äriühingute asjakohase valikuga, mis on esitatud põhjenduses 294. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon nõustub 2012. aasta määramisega võrdlusaastaks FFT Luksemburgi maksubaasi hindamisel. Samuti ei ole komisjonil vastuväiteid selle suhtes, et reaalturuväärtuse põhimõttele vastava tootluse leidmiseks kasutatakse võrreldavate äriühingute valimit, kuid ta jääb oma arvamuse juurde seoses võrreldavate äriühingute asjakohase valikuga, mis on esitatud põhjenduses 294.

| (304) | Punktis 7.2.2.9 esitatud analüüsi põhjal ilmneb, et FFT kantavad riskid, mida tuleb arvesse võtta reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hinna arvutamisel, on suuremad siirdehindade aruandes esitatud riskidest, ning seetõttu on 6,05 % suurune omakapitali tootlus enne maksustamist (ning 4,3 % suurune tootlus pärast maksustamist), millega on nõustutud vaidlusaluses maksuotsuses ja mille on arvutanud FFT maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli põhjal, oluliselt madalam finantssektoris nõutavast omakapitali tootlusest, mis on püsivalt olnud 10 % ja rohkem, mis kinnitab komisjoni järeldust, mille kohaselt maksunõustaja valitud võrdlusalused ei ole asjakohased. |
| --- | --- |

(304)

Punktis 7.2.2.9 esitatud analüüsi põhjal ilmneb, et FFT kantavad riskid, mida tuleb arvesse võtta reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hinna arvutamisel, on suuremad siirdehindade aruandes esitatud riskidest, ning seetõttu on 6,05 % suurune omakapitali tootlus enne maksustamist (ning 4,3 % suurune tootlus pärast maksustamist), millega on nõustutud vaidlusaluses maksuotsuses ja mille on arvutanud FFT maksunõustaja finantsvarade hindamise mudeli põhjal, oluliselt madalam finantssektoris nõutavast omakapitali tootlusest, mis on püsivalt olnud 10 % ja rohkem, mis kinnitab komisjoni järeldust, mille kohaselt maksunõustaja valitud võrdlusalused ei ole asjakohased.

| (305) | Lisaks sellele ilmneb kahe Fiati kontserni kuuluva euroalas asuva finantsettevõtte, FF ja FFT deklareeritud tootluse võrdlusest, et ettevõtete FF ja FFT tootluse erinevus, vaatamata nende varade, ülesannete ja tulude struktuuri sarnasusele, on selgitatav sooviga vähendada Luksemburgis deklareeritavat tootluse taset. Äriühingute FF ja FFT varad ja kohustused ning kulu- ja tulukontode struktuuri põhjal (163) on kõnealuse kahe äriühingu bilansimaht ja varade struktuur väga sarnased. Ka nende intressitulu ja -kulu suurus on võrreldav. FF on FFT peamine vastaspool, seejuures kasutab FFT rahastamisallikana turgu ja edastab osa saadud vahenditest äriühingule FF, kes omakorda laenab neid edasi Fiati kontserni kuuluvatele Itaalia äriühingutele. [...] |
| --- | --- |

(305)

Lisaks sellele ilmneb kahe Fiati kontserni kuuluva euroalas asuva finantsettevõtte, FF ja FFT deklareeritud tootluse võrdlusest, et ettevõtete FF ja FFT tootluse erinevus, vaatamata nende varade, ülesannete ja tulude struktuuri sarnasusele, on selgitatav sooviga vähendada Luksemburgis deklareeritavat tootluse taset. Äriühingute FF ja FFT varad ja kohustused ning kulu- ja tulukontode struktuuri põhjal (163) on kõnealuse kahe äriühingu bilansimaht ja varade struktuur väga sarnased. Ka nende intressitulu ja -kulu suurus on võrreldav. FF on FFT peamine vastaspool, seejuures kasutab FFT rahastamisallikana turgu ja edastab osa saadud vahenditest äriühingule FF, kes omakorda laenab neid edasi Fiati kontserni kuuluvatele Itaalia äriühingutele. [...]

163

| (306) | Siirdehindade strateegiat hõlmava Fiati sisedokumendi eesmärk tundub olevat hüvitada mõlemat äriühingut sama tootluse määra abil (164). Samas on äriühingu tasandil registreeritud ja maksustatav omakapitali tootlus FFi puhul märkimisväärselt suurem kui FFT puhul. Põhjendustes 113 ja 114 esitatud tabelites esitatud arvandmete põhjal on järgnevates tabelites esitatud välja äriühingute FF ja FFT puhul väljaarvutatud omakapitali tootlus.









  FF | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhaskasum tuhandetes eurodes | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| Omakapital tuhandetes eurodes | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Omakapitali tootlus (%) | 6,4 | 9,4 | 9,1 | 4,1 |

(306)

Siirdehindade strateegiat hõlmava Fiati sisedokumendi eesmärk tundub olevat hüvitada mõlemat äriühingut sama tootluse määra abil (164). Samas on äriühingu tasandil registreeritud ja maksustatav omakapitali tootlus FFi puhul märkimisväärselt suurem kui FFT puhul. Põhjendustes 113 ja 114 esitatud tabelites esitatud arvandmete põhjal on järgnevates tabelites esitatud välja äriühingute FF ja FFT puhul väljaarvutatud omakapitali tootlus.

164

FF

2010

2011

2012

2013

Puhaskasum tuhandetes eurodes

17 292

25 290

24 450

10 514

Omakapital tuhandetes eurodes

271 047

268 610

268 837

256 053

Omakapitali tootlus (%)

6,4

9,4

9,1

4,1

| FFT | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhaskasum tuhandetes eurodes | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| Omakapital tuhandetes eurodes | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Omakapitali tootlus (%) | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |

FFT

2010

2011

2012

2013

Puhaskasum tuhandetes eurodes

1 737

1 851

1 217

1 146

Omakapital tuhandetes eurodes

285 625

287 477

288 693

289 839

Omakapitali tootlus (%)

0,6

0,6

0,4

0,4

| (307) | Põhjenduses 306 esitatud tabelist ilmneb, et ajavahemikul 2010–2013 oli omakapitali keskmine tootlus FFi puhul 7,2 % ja FFT puhul 0,5 %, mis kinnitab veel kord, et parameetrid, mis maksunõustaja valis siirdehindade aruande jaoks, ja sellest tulenev omavahendite tootlus ei olnud asjakohased. |
| --- | --- |

(307)

Põhjenduses 306 esitatud tabelist ilmneb, et ajavahemikul 2010–2013 oli omakapitali keskmine tootlus FFi puhul 7,2 % ja FFT puhul 0,5 %, mis kinnitab veel kord, et parameetrid, mis maksunõustaja valis siirdehindade aruande jaoks, ja sellest tulenev omavahendite tootlus ei olnud asjakohased.

| (308) | Selleks et määrata kindlaks FFT raamatupidamislike omavahendite suhtes kohaldatav asjakohane omakapitali tootluse määr, tundub olevat asjakohasem kasutada pangasektori kinnitatud statistilisi andmeid kui 66 finantsettevõttest koosnevat rühma, kellest valdav osa tundub tegelevat spetsiifilise finantstegevusega. Esimene lahendus võimaldaks igal juhul suuremat lähenemist kesksele suundumusele. |
| --- | --- |

(308)

Selleks et määrata kindlaks FFT raamatupidamislike omavahendite suhtes kohaldatav asjakohane omakapitali tootluse määr, tundub olevat asjakohasem kasutada pangasektori kinnitatud statistilisi andmeid kui 66 finantsettevõttest koosnevat rühma, kellest valdav osa tundub tegelevat spetsiifilise finantstegevusega. Esimene lahendus võimaldaks igal juhul suuremat lähenemist kesksele suundumusele.

| (309) | Nagu on näidatud põhjenduses 304, on Euroopa pankade keskmine nõutav omakapitali tootlus ligikaudu 10 %, seejuures püsis see määr isegi finantskriisi ajal. Ka andmed, mis pärinevad vaidlusaluse maksuotsuse tegemise ajajärgust, kinnitavad seda omakapitali puhul nõutavat tootluse määra. Nii on Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2011. aasta väljaandes märgitud, et „pikaajalises perspektiivis on finantsettevõtjate omavahendite tootluse määr 11–12 %“ (165). Samuti on EKP 2011. aasta uuringus väidetud, et „[54 rahvusvahelist panka] hõlmava valiku keskmise kapitaliseerituse juures on nõutav omavahendite tootlus ligikaudu [...]10,3 %“ (166). Seda määra kinnitavad ka kinnisvarahindadega seotud uuringute aruanded, mis pärinevad 2011. aastast; nii on Deutsche Bank väitnud: „[Deutsche Bank] järgib [aktsiahindadega seotud eesmärki], mis hõlmab elujõulist omakapitali tootlust suuruses kümme koma üks protsenti omakapitali maksumusest ning [Deutsche Bank] loodab seda hoida kõrgemal kui 10 % käimasoleva majandustsükli kestel“, (167) samas kui Morgan Stanley ja Oliver Wymani 19. märtsil 2015 avaldatud kinnisvarahindade uuringu aruandes on eesmärgina esitatud tootluse määr 10–12 %. |
| --- | --- |

(309)

Nagu on näidatud põhjenduses 304, on Euroopa pankade keskmine nõutav omakapitali tootlus ligikaudu 10 %, seejuures püsis see määr isegi finantskriisi ajal. Ka andmed, mis pärinevad vaidlusaluse maksuotsuse tegemise ajajärgust, kinnitavad seda omakapitali puhul nõutavat tootluse määra. Nii on Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2011. aasta väljaandes märgitud, et „pikaajalises perspektiivis on finantsettevõtjate omavahendite tootluse määr 11–12 %“ (165). Samuti on EKP 2011. aasta uuringus väidetud, et „[54 rahvusvahelist panka] hõlmava valiku keskmise kapitaliseerituse juures on nõutav omavahendite tootlus ligikaudu [...]10,3 %“ (166). Seda määra kinnitavad ka kinnisvarahindadega seotud uuringute aruanded, mis pärinevad 2011. aastast; nii on Deutsche Bank väitnud: „[Deutsche Bank] järgib [aktsiahindadega seotud eesmärki], mis hõlmab elujõulist omakapitali tootlust suuruses kümme koma üks protsenti omakapitali maksumusest ning [Deutsche Bank] loodab seda hoida kõrgemal kui 10 % käimasoleva majandustsükli kestel“, (167) samas kui Morgan Stanley ja Oliver Wymani 19. märtsil 2015 avaldatud kinnisvarahindade uuringu aruandes on eesmärgina esitatud tootluse määr 10–12 %.

pikaajalises perspektiivis on finantsettevõtjate omavahendite tootluse määr 11–12 %

165

[54 rahvusvahelist panka] hõlmava valiku keskmise kapitaliseerituse juures on nõutav omavahendite tootlus ligikaudu [...]10,3 %

166

[Deutsche Bank] järgib [aktsiahindadega seotud eesmärki], mis hõlmab elujõulist omakapitali tootlust suuruses kümme koma üks protsenti omakapitali maksumusest ning [Deutsche Bank] loodab seda hoida kõrgemal kui 10 % käimasoleva majandustsükli kestel

167

| (310) | Komisjon märgib samuti, et reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus ei peaks olema väiksem äriühingu tulude ja kulude vahest. Seetõttu, kui FFT antud laenude ja saadud deposiitide eest makstavat hüvitist tuleks korrigeerida ja kui selle tulemusel oleks FFT-le makstav hüvitis kõrgem kui siirdehindade alusel arvutatud hüvitis, tuleks maksustada kogu registreeritud kasum, kuna kolmas isik ei nõustuks saadava hüvitise vähendamisega, ilma et ta nõuaks oma vastaspooltelt deposiitidega seotud hüvitise suurendamist või saadud laenude eest makstava hüvitise vähendamist. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon märgib samuti, et reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitise suurus ei peaks olema väiksem äriühingu tulude ja kulude vahest. Seetõttu, kui FFT antud laenude ja saadud deposiitide eest makstavat hüvitist tuleks korrigeerida ja kui selle tulemusel oleks FFT-le makstav hüvitis kõrgem kui siirdehindade alusel arvutatud hüvitis, tuleks maksustada kogu registreeritud kasum, kuna kolmas isik ei nõustuks saadava hüvitise vähendamisega, ilma et ta nõuaks oma vastaspooltelt deposiitidega seotud hüvitise suurendamist või saadud laenude eest makstava hüvitise vähendamist.

| (311) | Komisjon on seega seisukohal, et kui tehingupõhise tootluse meetodit kasutatakse FFT-le asjakohase suurusega hüvitise arvutamiseks nende ülesannete eest, mida äriühing Fiati kontsernis täidab, peaks FFT Luksemburgi maksubaasi nõuetekohane hinnanguline väärtus olema pärast maksustamist vähemalt 10 %, mida kohaldatakse äriühingu raamatupidamislike omavahendite suhtes, mille suurus on üldiselt vastav sektori keskmisele väärtusele, võttes arvesse finantsvõimendust. Sellisel alusel arvutatud maksubaas võimaldaks kasumi jaotamist turutingimustel ja vastavalt reaalturuväärtuse põhimõttele, sest tegemist on kasumi sellise suurusega, mida sõltumatud finantseerimisasutused eeldavad turutingimustel saada, seega ei annaks maksuotsus, mis kasutab sellist maksubaasi Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutava maksu suuruse kindlaksmääramisel, mingit valikulist eelist FFT-le Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(311)

Komisjon on seega seisukohal, et kui tehingupõhise tootluse meetodit kasutatakse FFT-le asjakohase suurusega hüvitise arvutamiseks nende ülesannete eest, mida äriühing Fiati kontsernis täidab, peaks FFT Luksemburgi maksubaasi nõuetekohane hinnanguline väärtus olema pärast maksustamist vähemalt 10 %, mida kohaldatakse äriühingu raamatupidamislike omavahendite suhtes, mille suurus on üldiselt vastav sektori keskmisele väärtusele, võttes arvesse finantsvõimendust. Sellisel alusel arvutatud maksubaas võimaldaks kasumi jaotamist turutingimustel ja vastavalt reaalturuväärtuse põhimõttele, sest tegemist on kasumi sellise suurusega, mida sõltumatud finantseerimisasutused eeldavad turutingimustel saada, seega ei annaks maksuotsus, mis kasutab sellist maksubaasi Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutava maksu suuruse kindlaksmääramisel, mingit valikulist eelist FFT-le Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.3.   
  „Kontsernile antav eelis“

„Kontsernile antav eelis“

| (312) | Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud kommentaarides väitis FFT, et komisjon peaks vaatlema meetme abil
  „kontsernile avaldatavat mõju“
  , väites seega, et Fiati kontsern ei saanud mingit eelist, kuna Luksemburgi maksubaasi mis tahes suurendamine kompenseeritaks täies ulatuses maksu mahaarvamise suurendamisega teistes liikmesriikides (168). FFT väitel on komisjon tunnistanud sellise mõju olemasolu mitmetes otsustes (169). |
| --- | --- |

(312)

Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud kommentaarides väitis FFT, et komisjon peaks vaatlema meetme abil
  „kontsernile avaldatavat mõju“
  , väites seega, et Fiati kontsern ei saanud mingit eelist, kuna Luksemburgi maksubaasi mis tahes suurendamine kompenseeritaks täies ulatuses maksu mahaarvamise suurendamisega teistes liikmesriikides (168). FFT väitel on komisjon tunnistanud sellise mõju olemasolu mitmetes otsustes (169).

„kontsernile avaldatavat mõju“

168

169

| (313) | Esmalt märgib komisjon, et tema varasem otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv ning et iga meedet tuleb hinnata sellega seotud konkreetsete asjaolude alusel lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest (170). Igal juhul põhineb väide, milles FFT osutab otsusele seoses mahaarvamiste kavaga Ungari kontsernisiseste intresside puhul ja mille puhul komisjon on väidetavalt tunnistanud sellise „kontsernile avaldatava mõju“ olemasolu, kõnealuse otsuse ekslikul tõlgendamisel. Selles otsuses lükkas komisjon tagasi Ungari väite, mille kohaselt tuleks hinnata kontserni saadavat eelist ning leidis, et eelise olemasolu tuleb hinnata iga üksuse puhul eraldi. |
| --- | --- |

(313)

Esmalt märgib komisjon, et tema varasem otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv ning et iga meedet tuleb hinnata sellega seotud konkreetsete asjaolude alusel lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest (170). Igal juhul põhineb väide, milles FFT osutab otsusele seoses mahaarvamiste kavaga Ungari kontsernisiseste intresside puhul ja mille puhul komisjon on väidetavalt tunnistanud sellise „kontsernile avaldatava mõju“ olemasolu, kõnealuse otsuse ekslikul tõlgendamisel. Selles otsuses lükkas komisjon tagasi Ungari väite, mille kohaselt tuleks hinnata kontserni saadavat eelist ning leidis, et eelise olemasolu tuleb hinnata iga üksuse puhul eraldi.

170

kontsernile avaldatava mõju

| (314) | Käesolevas otsuses vaadeldakse seda, kas Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsusega FFT-le valikulise eelise, vähendades äriühingu tasutavat maksusummat kõnealuses liikmesriigis. Seetõttu peab hinnang, mille kohaselt kõnealuse maksuotsusega antakse eelis, hõlmama kohtlemist, mida kõnealuses liikmesriigis, st Luksemburgis, kohaldatakse vaadeldava äriühingu, st FFT suhtes, ning selles ei tule arvesse võtta võimalust, et mõju võib puududa teiste Fiati kontserni kuuluvate äriühingute puhul seoses kohtlemisega, mida nende suhtes kohaldatakse teistes liikmesriikides (171). Seejuures, kohtupraktika kohaselt, (172) ainuüksi see, et konkreetset maksuvabastuse meedet tasakaalustab eraldiseisev ning spetsiifiline maksukohustus, mis ei ole esimese meetmega seotud, ei välista esimese meetme kvalifitseerimist riigiabina. Teisisõnu ei saa äriühingule ühe liikmesriigi antud eelist kompenseerida teise äriühingu seadmine vähem eelistatud olukorda, seda isegi juhul, kui mõlemad äriühingud kuuluvad samasse kontserni. |
| --- | --- |

(314)

Käesolevas otsuses vaadeldakse seda, kas Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsusega FFT-le valikulise eelise, vähendades äriühingu tasutavat maksusummat kõnealuses liikmesriigis. Seetõttu peab hinnang, mille kohaselt kõnealuse maksuotsusega antakse eelis, hõlmama kohtlemist, mida kõnealuses liikmesriigis, st Luksemburgis, kohaldatakse vaadeldava äriühingu, st FFT suhtes, ning selles ei tule arvesse võtta võimalust, et mõju võib puududa teiste Fiati kontserni kuuluvate äriühingute puhul seoses kohtlemisega, mida nende suhtes kohaldatakse teistes liikmesriikides (171). Seejuures, kohtupraktika kohaselt, (172) ainuüksi see, et konkreetset maksuvabastuse meedet tasakaalustab eraldiseisev ning spetsiifiline maksukohustus, mis ei ole esimese meetmega seotud, ei välista esimese meetme kvalifitseerimist riigiabina. Teisisõnu ei saa äriühingule ühe liikmesriigi antud eelist kompenseerida teise äriühingu seadmine vähem eelistatud olukorda, seda isegi juhul, kui mõlemad äriühingud kuuluvad samasse kontserni.

171

172

7.2.4.   Teine põhjendus: valikuline eelis seoses erandiga Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 ja/või ringkirja suhtes

Teine põhjendus: valikuline eelis seoses erandiga Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 ja/või ringkirja suhtes

| (315) | Luksemburg ja FFT väitsid, et Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164 või ringkiri moodustavad võrdlussüsteemi, mille alusel on võimalik kindlaks määrata vaidlusalusest maksuotsusest tuleneva valikulise eelise olemasolu. Luksemburg väitis samuti, et Luksemburgi maksuamet on lihtsalt tõlgendanud eeskirju ning mitte miski ei anna FFT puhul tunnistust sellest, et äriühing oleks kaldunud kõrvale üldiselt kohaldatavatest maksueeskirjadest, eeldades, et komisjon on neid analüüsinud (173). |
| --- | --- |

(315)

Luksemburg ja FFT väitsid, et Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164 või ringkiri moodustavad võrdlussüsteemi, mille alusel on võimalik kindlaks määrata vaidlusalusest maksuotsusest tuleneva valikulise eelise olemasolu. Luksemburg väitis samuti, et Luksemburgi maksuamet on lihtsalt tõlgendanud eeskirju ning mitte miski ei anna FFT puhul tunnistust sellest, et äriühing oleks kaldunud kõrvale üldiselt kohaldatavatest maksueeskirjadest, eeldades, et komisjon on neid analüüsinud (173).

173

| (316) | Nagu on näidatud põhjendustes 210–215, ei nõustu komisjon Luksemburgi ja FFT väidetega kohaldatava võrdlussüsteemi kohta. Samas, teise põhjendusena toob komisjon välja asjaolu, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis ka piiratuma võrdlusaluse puhul, mis hõlmab üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes kohaldavad siirdehindu ja kelle suhtes kohaldatakse Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 ning ringkirja sätteid. Selle sättega kehtestatakse Luksemburgi maksuõiguses reaalturuväärtuse põhimõte, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peavad olema hüvitatud samal hinnatasemel tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtusele vastavatel tingimustel. Ringkirja punkt 2 hõlmab seejuures reaalturuväärtuse põhimõtte kirjeldust, mis vastab siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud määratlusele, mis on üle võetud siseriiklikku õigusse (174). |
| --- | --- |

(316)

Nagu on näidatud põhjendustes 210–215, ei nõustu komisjon Luksemburgi ja FFT väidetega kohaldatava võrdlussüsteemi kohta. Samas, teise põhjendusena toob komisjon välja asjaolu, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis ka piiratuma võrdlusaluse puhul, mis hõlmab üksnes kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes kohaldavad siirdehindu ja kelle suhtes kohaldatakse Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõiget 3 ning ringkirja sätteid. Selle sättega kehtestatakse Luksemburgi maksuõiguses reaalturuväärtuse põhimõte, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peavad olema hüvitatud samal hinnatasemel tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel reaalturuväärtusele vastavatel tingimustel. Ringkirja punkt 2 hõlmab seejuures reaalturuväärtuse põhimõtte kirjeldust, mis vastab siirdehindade valdkonnas kohaldatavates OECD juhistes esitatud määratlusele, mis on üle võetud siseriiklikku õigusse (174).

174

| (317) | Võttes arvesse asjaolu, et komisjon on punktis 7.2.2 juba näidanud, et vaidlusalune maksuotsus hõlmab teatavat hulka siirdehindade kindlaksmääramisel tehtud metoodilisi valikuid, kohaldamisparameetrite ja ad hoc korrigeerimiste valikuid, mille puhul ei ole võimalik saavutada usaldusväärset turutingimustele lähedast tulemust, ning mille tulemusel vähendati FFT Luksemburgi maksubaasi, võib komisjon samuti järeldada, et kõnealuse maksuotsusega antakse samuti valikuline eelis piiratuma võrdlussüsteemi puhul, mis tuleneb Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikest 3 või ringkirja sätetest, kuna sellega vähendatakse FFT tasutavat maksusummat võrreldes olukorraga, kui kõnealuses sättes sisalduvat reaalturuväärtuse põhimõtet oleks nõuetekohaselt kohaldatud. |
| --- | --- |

(317)

Võttes arvesse asjaolu, et komisjon on punktis 7.2.2 juba näidanud, et vaidlusalune maksuotsus hõlmab teatavat hulka siirdehindade kindlaksmääramisel tehtud metoodilisi valikuid, kohaldamisparameetrite ja ad hoc korrigeerimiste valikuid, mille puhul ei ole võimalik saavutada usaldusväärset turutingimustele lähedast tulemust, ning mille tulemusel vähendati FFT Luksemburgi maksubaasi, võib komisjon samuti järeldada, et kõnealuse maksuotsusega antakse samuti valikuline eelis piiratuma võrdlussüsteemi puhul, mis tuleneb Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõikest 3 või ringkirja sätetest, kuna sellega vähendatakse FFT tasutavat maksusummat võrreldes olukorraga, kui kõnealuses sättes sisalduvat reaalturuväärtuse põhimõtet oleks nõuetekohaselt kohaldatud.

ad hoc

7.2.5.   Komisjon ei tuvastanud ringkirjal põhinevate maksuotsuste puhul mitte ühtegi sidusat praktikat, mida oleks võinud kasutada asjakohase võrdlussüsteemina.

Komisjon ei tuvastanud ringkirjal põhinevate maksuotsuste puhul mitte ühtegi sidusat praktikat, mida oleks võinud kasutada asjakohase võrdlussüsteemina.

| (318) | FFT väitis samuti, et tõendamaks tema suhtes valikulist kohtlemist, mis tuleneb vaidlusalusest maksuotsusest, peaks komisjon võrdlema seda maksuotsust ringkirjal põhineva Luksemburgi maksuameti halduspraktikaga, eeskätt maksuotsusega, mis on väljastatud teistele rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevatele ettevõtetele, mille kohta Luksemburg esitas komisjonile esindava valimi maksuotsuste (175) rakenduspraktikast. |
| --- | --- |

(318)

FFT väitis samuti, et tõendamaks tema suhtes valikulist kohtlemist, mis tuleneb vaidlusalusest maksuotsusest, peaks komisjon võrdlema seda maksuotsust ringkirjal põhineva Luksemburgi maksuameti halduspraktikaga, eeskätt maksuotsusega, mis on väljastatud teistele rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevatele ettevõtetele, mille kohta Luksemburg esitas komisjonile esindava valimi maksuotsuste (175) rakenduspraktikast.

175

| (319) | Komisjon ei nõustu selle põhjendusega, kuna see tähendaks, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleks analüüsida, peaks olema ringkirjal põhinev Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktika, mis on seotud rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtetega. Komisjon on juba näidanud, miks peaks valikulisuse analüüsi seisukohalt asjakohaseks võrdlussüsteemiks olema Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem (176). |
| --- | --- |

(319)

Komisjon ei nõustu selle põhjendusega, kuna see tähendaks, et võrdlussüsteem, mille alusel vaidlusalust maksuotsust tuleks analüüsida, peaks olema ringkirjal põhinev Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktika, mis on seotud rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtetega. Komisjon on juba näidanud, miks peaks valikulisuse analüüsi seisukohalt asjakohaseks võrdlussüsteemiks olema Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem (176).

176

| (320) | Samas näitab komisjon ka täiendava põhjenduskäigu abil, miks tuleb ringkirjal põhinevat Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktikat pidada kohaseks võrdlussüsteemiks selleks, et määrata kindlaks, kas vaidlusaluse maksuotsusega anti FFT-le valikuline eelis. See on selgitatav esmalt sellega, et ringkiri on sõnastatud väga üldiselt ja ei võimalda välja selgitada objektiivseid kriteeriume, mida kohaldatakse kõikide rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete suhtes, kes on esitanud siirdehindade kindlaksmääramiseks taotluse maksuotsuse tegemiseks. Seejuures nähtub ka Luksemburgi esitatud maksuotsuste analüüsist, et puudub sidus eeskirjade kogum, mida kohaldataks üldistel alustel ja tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele ning mille alusel oleks vaidlusalust maksuotsust võimalik analüüsida, et määrata kindlaks, kas selle maksuotsusega anti FFT-le valikuline eelis. |
| --- | --- |

(320)

Samas näitab komisjon ka täiendava põhjenduskäigu abil, miks tuleb ringkirjal põhinevat Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktikat pidada kohaseks võrdlussüsteemiks selleks, et määrata kindlaks, kas vaidlusaluse maksuotsusega anti FFT-le valikuline eelis. See on selgitatav esmalt sellega, et ringkiri on sõnastatud väga üldiselt ja ei võimalda välja selgitada objektiivseid kriteeriume, mida kohaldatakse kõikide rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete suhtes, kes on esitanud siirdehindade kindlaksmääramiseks taotluse maksuotsuse tegemiseks. Seejuures nähtub ka Luksemburgi esitatud maksuotsuste analüüsist, et puudub sidus eeskirjade kogum, mida kohaldataks üldistel alustel ja tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele ning mille alusel oleks vaidlusalust maksuotsust võimalik analüüsida, et määrata kindlaks, kas selle maksuotsusega anti FFT-le valikuline eelis.

7.2.5.1.   Ringkiri on sõnastatud liiga üldiselt, et seda saaks käsitada asjakohase võrdlussüsteemina.

Ringkiri on sõnastatud liiga üldiselt, et seda saaks käsitada asjakohase võrdlussüsteemina.

| (321) | Nagu on näidatud põhjenduses 193, koosneb võrdlussüsteem järjepidevast reeglite kogumist, mida kohaldatakse üldistel alustel ja objektiivsete kriteeriumide põhjal kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse. Komisjon leiab, et kontserni kuuluvate rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete puhul ei saa ringkirja käsitada sellise võrdlussüsteemina, kuna puuduvad objektiivsed kriteeriumid, mis võimaldaksid kontsernisiseste tehingute suhtes järjekindlalt kohaldada reaalturuväärtuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(321)

Nagu on näidatud põhjenduses 193, koosneb võrdlussüsteem järjepidevast reeglite kogumist, mida kohaldatakse üldistel alustel ja objektiivsete kriteeriumide põhjal kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse. Komisjon leiab, et kontserni kuuluvate rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete puhul ei saa ringkirja käsitada sellise võrdlussüsteemina, kuna puuduvad objektiivsed kriteeriumid, mis võimaldaksid kontsernisiseste tehingute suhtes järjekindlalt kohaldada reaalturuväärtuse põhimõtet.

| (322) | Ringkiri on sõnastatud väga üldiselt ning tegureid, mida maksuamet peab arvesse võtma reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamisel kontserni kuuluvate finantsettevõtete suhtes, on kirjeldatud väga lühidalt. Need tegurid hõlmavad nõuet, et äriühing peab teostama riskianalüüsi ning määrama kindlaks krediidi andmisega seotud täiendavad kulud, mis lisanduvad põhikulule, mis nõuab omakorda krediidiriski analüüsi tegemist. Ringkirjas on samuti sätestatud, et „kontserni rahastamisega tegeleval ettevõttel peab olema piisavalt suur omakapital, et katta tema tegevusega seotud riskid“ ja et „asjakohane on [...] igal üksikjuhul konkreetsete faktiliste ja muude asjaolude alusel hinnata, millised on võetavad riskid [...] ning kas kontserni rahastamistehinguid teostaval äriühingul on piisavalt suur omakapital nende riskide katmiseks“ (177). |
| --- | --- |

(322)

Ringkiri on sõnastatud väga üldiselt ning tegureid, mida maksuamet peab arvesse võtma reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamisel kontserni kuuluvate finantsettevõtete suhtes, on kirjeldatud väga lühidalt. Need tegurid hõlmavad nõuet, et äriühing peab teostama riskianalüüsi ning määrama kindlaks krediidi andmisega seotud täiendavad kulud, mis lisanduvad põhikulule, mis nõuab omakorda krediidiriski analüüsi tegemist. Ringkirjas on samuti sätestatud, et „kontserni rahastamisega tegeleval ettevõttel peab olema piisavalt suur omakapital, et katta tema tegevusega seotud riskid“ ja et „asjakohane on [...] igal üksikjuhul konkreetsete faktiliste ja muude asjaolude alusel hinnata, millised on võetavad riskid [...] ning kas kontserni rahastamistehinguid teostaval äriühingul on piisavalt suur omakapital nende riskide katmiseks“ (177).

177

| (323) | Samas ei ole ringkirjas esitatud mingit teavet selle kohta, kuidas tuleb hinnata omakapitali nõutavat tootlust, nagu ka selle kohta, kas finantsvarade hindamise mudeli kasutamine on vastuvõetav ja – seoses vaadeldava juhtumiga, – kuidas tuleks määratleda selle mudeli kohaldamiseks kasutatavad parameetrid. Ringkirjas on esitatud samuti vähe teavet selle kohta, milliseid omavahendeid tuleb arvesse võtta, peale väite, et need peavad olema „piisavad nende riskide katmiseks“. |
| --- | --- |

(323)

Samas ei ole ringkirjas esitatud mingit teavet selle kohta, kuidas tuleb hinnata omakapitali nõutavat tootlust, nagu ka selle kohta, kas finantsvarade hindamise mudeli kasutamine on vastuvõetav ja – seoses vaadeldava juhtumiga, – kuidas tuleks määratleda selle mudeli kohaldamiseks kasutatavad parameetrid. Ringkirjas on esitatud samuti vähe teavet selle kohta, milliseid omavahendeid tuleb arvesse võtta, peale väite, et need peavad olema „piisavad nende riskide katmiseks“.

piisavad nende riskide katmiseks

| (324) | Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes väidab Luksemburg, et maksuotsus põhineb piiratud kaalutlusõigusel, mis tuleneb Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätetest, millega võeti Luksemburgi maksuõigusesse üle reaalturuväärtuse põhimõte, (178) kuid ta täpsustab samas, et „maksustamisega seotud eeskirju [...] tõlgendatakse vastavalt igal üksikjuhul esinevale faktilisele olukorrale, mis iseenesest eeldab maksukohustuslase tegevuse eripärade ja selle tegevusega seotud tingimuste arvessevõtmist“ (179). Seega väidab Luksemburg ühelt poolt, et eeskirju tuleb kohaldada iga üksikjuhuga seotud asjaolude alusel, kuid ei selgita teiselt poolt, kuidas tõlgendada ringkirjas esitatud üldisi kriteeriume FFT konkreetse maksuolukorra vaatlemisel, ega seda, kuidas tagada ringkirja kohaldamisel kohtlemise järjepidevus kõikide maksukohustuslaste suhtes. Seega ei ole üllatav, et FFT siirdehindade aruanne ei hõlma peale ühe alguses esitatud viite ringkirjale, ühtegi teist viidet ringkirjas esitatud kriteeriumidele, samuti ei ole selles täpsustatud, kuidas tuleks ringkirja sätteid konkreetse FFTga seotud juhtumi puhul kohaldada. |
| --- | --- |

(324)

Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes väidab Luksemburg, et maksuotsus põhineb piiratud kaalutlusõigusel, mis tuleneb Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 sätetest, millega võeti Luksemburgi maksuõigusesse üle reaalturuväärtuse põhimõte, (178) kuid ta täpsustab samas, et „maksustamisega seotud eeskirju [...] tõlgendatakse vastavalt igal üksikjuhul esinevale faktilisele olukorrale, mis iseenesest eeldab maksukohustuslase tegevuse eripärade ja selle tegevusega seotud tingimuste arvessevõtmist“ (179). Seega väidab Luksemburg ühelt poolt, et eeskirju tuleb kohaldada iga üksikjuhuga seotud asjaolude alusel, kuid ei selgita teiselt poolt, kuidas tõlgendada ringkirjas esitatud üldisi kriteeriume FFT konkreetse maksuolukorra vaatlemisel, ega seda, kuidas tagada ringkirja kohaldamisel kohtlemise järjepidevus kõikide maksukohustuslaste suhtes. Seega ei ole üllatav, et FFT siirdehindade aruanne ei hõlma peale ühe alguses esitatud viite ringkirjale, ühtegi teist viidet ringkirjas esitatud kriteeriumidele, samuti ei ole selles täpsustatud, kuidas tuleks ringkirja sätteid konkreetse FFTga seotud juhtumi puhul kohaldada.

178

179

| (325) | Seetõttu, järeldades, et siirdehindade analüüs
  „tehti vastavalt 28. jaanuari 2011. aasta ringkirjale 164/2 ja see vastab reaalturuväärtuse põhimõttele“
  , ei tuginenud Luksemburgi maksuamet mitte ühelegi objektiivsele kriteeriumile, mis on ringkirjas väidetavalt esitatud, sest kõnealune dokument ei hõlma mitte ühtegi konkreetset ja objektiivset kriteeriumi, mis võimaldaks järjepidevalt kohaldada reaalturuväärtuse põhimõtet kontsernisiseste rahastamistehingute suhtes. |
| --- | --- |

(325)

Seetõttu, järeldades, et siirdehindade analüüs
  „tehti vastavalt 28. jaanuari 2011. aasta ringkirjale 164/2 ja see vastab reaalturuväärtuse põhimõttele“
  , ei tuginenud Luksemburgi maksuamet mitte ühelegi objektiivsele kriteeriumile, mis on ringkirjas väidetavalt esitatud, sest kõnealune dokument ei hõlma mitte ühtegi konkreetset ja objektiivset kriteeriumi, mis võimaldaks järjepidevalt kohaldada reaalturuväärtuse põhimõtet kontsernisiseste rahastamistehingute suhtes.

„tehti vastavalt 28. jaanuari 2011. aasta ringkirjale 164/2 ja see vastab reaalturuväärtuse põhimõttele“

7.2.5.2.   Luksemburgi maksuotsuseid hõlmav halduspraktika on liiga ebajärjekindel, et seda saaks kasutada asjakohase võrdlussüsteemina.

Luksemburgi maksuotsuseid hõlmav halduspraktika on liiga ebajärjekindel, et seda saaks kasutada asjakohase võrdlussüsteemina.

| (326) | Lisaks ringkirja väga üldise iseloomu sedastamisele vaatles komisjon ka Luksemburgi edastatud maksuotsuseid ning leidis, et Luksemburgi halduspraktika kontsernide rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete valdkonnas ei hõlma samuti järjepidevat eeskirjade kogumit, mida kohaldataks üldistel alustel ja objektiivsetele kriteeriumidele tuginedes kõikide sarnases olukorras olevate maksukohustuslaste suhtes. |
| --- | --- |

(326)

Lisaks ringkirja väga üldise iseloomu sedastamisele vaatles komisjon ka Luksemburgi edastatud maksuotsuseid ning leidis, et Luksemburgi halduspraktika kontsernide rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete valdkonnas ei hõlma samuti järjepidevat eeskirjade kogumit, mida kohaldataks üldistel alustel ja objektiivsetele kriteeriumidele tuginedes kõikide sarnases olukorras olevate maksukohustuslaste suhtes.

| (327) | 21 maksuotsusest, mis edastati samaaegselt FFT eelkokkuleppega, hõlmavad vaid kaht rahastamist, mis kiideti heaks ringkirja alusel ja mille kohta on esitatud siirdehindade aruanne:






  — | [...] 2013. aasta maksuotsus (nr 2) (180) hõlmab ringkirja kohaldamist vahefinantseerimisega seotud tegevuse suhtes [...]; |
| --- | --- | --- |

(327)

21 maksuotsusest, mis edastati samaaegselt FFT eelkokkuleppega, hõlmavad vaid kaht rahastamist, mis kiideti heaks ringkirja alusel ja mille kohta on esitatud siirdehindade aruanne:

—

[...] 2013. aasta maksuotsus (nr 2) (180) hõlmab ringkirja kohaldamist vahefinantseerimisega seotud tegevuse suhtes [...];

180

| — | [...] 2013. aasta maksuotsus (nr 4) hõlmab samuti ringkirja alusel tehtud analüüsi reaalturuväärtuse põhimõtete kohaldamise kohta kontsernisisese rahastamisega seotud tegevuse suhtes. [...] |
| --- | --- |

—

[...] 2013. aasta maksuotsus (nr 4) hõlmab samuti ringkirja alusel tehtud analüüsi reaalturuväärtuse põhimõtete kohaldamise kohta kontsernisisese rahastamisega seotud tegevuse suhtes. [...]

| (328) | Kahe maksuotsuse kiirel läbivaatamisel ja võrdlemisel vaidlusaluse maksuotsusega võib märgata, et Luksemburgi maksuamet ei ole ringkirja põhjal otsustades finantsettevõtte kohtlemisel ja maksustatava kasumi väljaselgitamisel järjepidev. Sõltumata sellest, kas vaadeldava kahe maksuotsuse puhul on nõuetekohaselt kasutatud vabaturu hinna meetodit, on nende maksuotsuste puhul sõnaselgelt tunnistatud, et vaherahastamisega seotud tehingute puhul on see meetod igal juhul funktsionaalse analüüsi põhjal ja seoses võrdlusandmete, sealhulgas pankade andmete kättesaadavusega, kõige asjakohasem. See nõue tuleneb ka ringkirjas esitatud lähenemisviisist, mille puhul on märgitud, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtete täidetavad ülesanded on põhimõtteliselt võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega. Erinevalt vaadeldavast kahest maksuotsusest ei kohaldatud vaidlusaluse maksuotsuse puhul vabaturu hinna meetodit, kuna FFT maksunõustaja pidas tehingupõhise tootluse meetodit kõige asjakohasemaks põhjendusel, et
  „tehingupõhise tootluse meetod tundub asjakohane“
   (181). |
| --- | --- |

(328)

Kahe maksuotsuse kiirel läbivaatamisel ja võrdlemisel vaidlusaluse maksuotsusega võib märgata, et Luksemburgi maksuamet ei ole ringkirja põhjal otsustades finantsettevõtte kohtlemisel ja maksustatava kasumi väljaselgitamisel järjepidev. Sõltumata sellest, kas vaadeldava kahe maksuotsuse puhul on nõuetekohaselt kasutatud vabaturu hinna meetodit, on nende maksuotsuste puhul sõnaselgelt tunnistatud, et vaherahastamisega seotud tehingute puhul on see meetod igal juhul funktsionaalse analüüsi põhjal ja seoses võrdlusandmete, sealhulgas pankade andmete kättesaadavusega, kõige asjakohasem. See nõue tuleneb ka ringkirjas esitatud lähenemisviisist, mille puhul on märgitud, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtete täidetavad ülesanded on põhimõtteliselt võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega. Erinevalt vaadeldavast kahest maksuotsusest ei kohaldatud vaidlusaluse maksuotsuse puhul vabaturu hinna meetodit, kuna FFT maksunõustaja pidas tehingupõhise tootluse meetodit kõige asjakohasemaks põhjendusel, et
  „tehingupõhise tootluse meetod tundub asjakohane“
   (181).

„tehingupõhise tootluse meetod tundub asjakohane“

181

| (329) | Veel kolm Luksemburgi edastatud maksuotsust hõlmavad ringkirjal põhinevaid kontsernisiseseid rahastamistehinguid, kuid neile ei ole lisatud taotlust põhjendavat siirdehindade aruannet:






  — | [...] 2012. aasta maksuotsus (nr 1) hõlmab rahastamisega seotud tegevust; |
| --- | --- | --- |

(329)

Veel kolm Luksemburgi edastatud maksuotsust hõlmavad ringkirjal põhinevaid kontsernisiseseid rahastamistehinguid, kuid neile ei ole lisatud taotlust põhjendavat siirdehindade aruannet:

—

[...] 2012. aasta maksuotsus (nr 1) hõlmab rahastamisega seotud tegevust;

| — | [...] 2012. aasta maksuotsus (nr 5) hõlmab indekseeritud intressimääraga laenu; |
| --- | --- |

—

[...] 2012. aasta maksuotsus (nr 5) hõlmab indekseeritud intressimääraga laenu;

| — | [...] 2013. aasta maksuotsus (nr 22) hõlmab peaasjalikult rahastamisega seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

[...] 2013. aasta maksuotsus (nr 22) hõlmab peaasjalikult rahastamisega seotud tegevust.

| (330) | Võrreldes maksuotsuseid nr 1, 5 ja 22 vaidlusaluse maksuotsusega võib märgata, et Luksemburgi maksuameti kohtlemise erinevus seisneb selles, et erinevalt vaidlusalusest maksuotsusest ei ole maksuotsuste nr 1, 5 ja 22 taotlustele lisatud siirdehindade aruannet, kuigi ringkirjas on selle kohta esitatud selgesõnaline nõue (182). |
| --- | --- |

(330)

Võrreldes maksuotsuseid nr 1, 5 ja 22 vaidlusaluse maksuotsusega võib märgata, et Luksemburgi maksuameti kohtlemise erinevus seisneb selles, et erinevalt vaidlusalusest maksuotsusest ei ole maksuotsuste nr 1, 5 ja 22 taotlustele lisatud siirdehindade aruannet, kuigi ringkirjas on selle kohta esitatud selgesõnaline nõue (182).

182

| (331) | Veel kaks Luksemburgi edastatud maksuotsust puudutavad rahastamisega seotud tegevust, kuid need ei põhine ringkirjal:






  — | [...] 2012. aasta maksuotsus (nr 6) puudutab ettevõtte ümberstruktureerimist. See hõlmab sealjuures indekseeritud intressimääraga laenu [...]; |
| --- | --- | --- |

(331)

Veel kaks Luksemburgi edastatud maksuotsust puudutavad rahastamisega seotud tegevust, kuid need ei põhine ringkirjal:

—

[...] 2012. aasta maksuotsus (nr 6) puudutab ettevõtte ümberstruktureerimist. See hõlmab sealjuures indekseeritud intressimääraga laenu [...];

| — | [...] 2012. aasta maksuotsus (nr 21) puudutab [...] omandamist. |
| --- | --- |

—

[...] 2012. aasta maksuotsus (nr 21) puudutab [...] omandamist.

| (332) | Lõpuks vaatles komisjon kaht maksuotsust, mis kuulusid Luksemburgi edastatud 13 finantsvarade haldamist käsitleva maksuotsuse hulka, mis olid esitatud Luksemburgi 22. detsembril 2014 edastatud 5 323 maksuotsust hõlmavas nimekirjas (183). Mõlemad maksuotsused põhinevad ringkirjal.






  — | Maksuotsus, mis on seotud äriühingu E täidetavate rahaliste vahendite haldamise ülesannetega ja mis hõlmab äriühingu maksunõustaja koostatud märkusi koosoleku jaoks ning millele on alla kirjutanud [...] Luksemburgi maksuameti esindajad.[...] |
| --- | --- | --- |

(332)

Lõpuks vaatles komisjon kaht maksuotsust, mis kuulusid Luksemburgi edastatud 13 finantsvarade haldamist käsitleva maksuotsuse hulka, mis olid esitatud Luksemburgi 22. detsembril 2014 edastatud 5 323 maksuotsust hõlmavas nimekirjas (183). Mõlemad maksuotsused põhinevad ringkirjal.

183

—

Maksuotsus, mis on seotud äriühingu E täidetavate rahaliste vahendite haldamise ülesannetega ja mis hõlmab äriühingu maksunõustaja koostatud märkusi koosoleku jaoks ning millele on alla kirjutanud [...] Luksemburgi maksuameti esindajad.[...]

| — | Maksuotsus, [...] mis on seotud äriühingu G täidetavate rahaliste vahendite haldamise ülesannetega ja mis rahuldati samal päeval taotluse esitamisega. [...] |
| --- | --- |

—

Maksuotsus, [...] mis on seotud äriühingu G täidetavate rahaliste vahendite haldamise ülesannetega ja mis rahuldati samal päeval taotluse esitamisega. [...]

| (333) | Komisjon märgib, et erinevalt vaidlusalusest maksuotsusest ei ole kummagi puhul kohaldatud ei tehingupõhise tootluse meetodit ega finantsvarade hindamise mudelit ning kummaski neist ei tundu äriühingu maksustatav tulu olevat määratletud hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite tootluse abil. Lisaks sellele, kuigi äriühingu G maksuotsuses osutatakse siirdehindade aruandele, mis esitatakse hiljem, tundub, et seda aruannet ei ole Luksemburgi maksuametile mitte kunagi esitatud (184). Kuigi äriühingu G maksuotsuses ei ole selgelt määratletud marginaal, mille suhtes seda kohaldatakse, erineb see vaidlusalusest maksuotsusest, kuna kõnealuse maksuotsuse taotluse kohaselt põhineb marginaal varadel ja lisandub omakapitali tootlusele. Kokkuvõtvalt võib märkida, et nende kahe äriühingu suhtes kohaldatud maksukohtlemises seoses nende rahaliste vahendite haldamisega ei tundu olevat mingit järjepidevat lähenemisviisi või meetodit, mis oleks seostatav vaidlusaluse maksuotsusega. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon märgib, et erinevalt vaidlusalusest maksuotsusest ei ole kummagi puhul kohaldatud ei tehingupõhise tootluse meetodit ega finantsvarade hindamise mudelit ning kummaski neist ei tundu äriühingu maksustatav tulu olevat määratletud hüpoteetiliste regulatiivsete omavahendite tootluse abil. Lisaks sellele, kuigi äriühingu G maksuotsuses osutatakse siirdehindade aruandele, mis esitatakse hiljem, tundub, et seda aruannet ei ole Luksemburgi maksuametile mitte kunagi esitatud (184). Kuigi äriühingu G maksuotsuses ei ole selgelt määratletud marginaal, mille suhtes seda kohaldatakse, erineb see vaidlusalusest maksuotsusest, kuna kõnealuse maksuotsuse taotluse kohaselt põhineb marginaal varadel ja lisandub omakapitali tootlusele. Kokkuvõtvalt võib märkida, et nende kahe äriühingu suhtes kohaldatud maksukohtlemises seoses nende rahaliste vahendite haldamisega ei tundu olevat mingit järjepidevat lähenemisviisi või meetodit, mis oleks seostatav vaidlusaluse maksuotsusega.

184

| (334) | Luksemburg väidab, et FFTd ei saa võrrelda teiste finantsettevõtetega, kuna FFT hangib vahendeid turult, samas kui teisi finantsettevõtteid rahastatakse üldjuhul kontsernisiseselt. Luksemburg väidab samuti, et FFTd ei saa võrrelda mitte ühegi teise Luksemburgis maksustatava äriühinguga: „iga maksukohustuslase olukord on piisavalt spetsiifiline, et muuta võimatuks nende asjakohane võrdlemine teiste maksukohustuslasete olukorraga“ (185). |
| --- | --- |

(334)

Luksemburg väidab, et FFTd ei saa võrrelda teiste finantsettevõtetega, kuna FFT hangib vahendeid turult, samas kui teisi finantsettevõtteid rahastatakse üldjuhul kontsernisiseselt. Luksemburg väidab samuti, et FFTd ei saa võrrelda mitte ühegi teise Luksemburgis maksustatava äriühinguga: „iga maksukohustuslase olukord on piisavalt spetsiifiline, et muuta võimatuks nende asjakohane võrdlemine teiste maksukohustuslasete olukorraga“ (185).

iga maksukohustuslase olukord on piisavalt spetsiifiline, et muuta võimatuks nende asjakohane võrdlemine teiste maksukohustuslasete olukorraga

185

| (335) | Komisjon ei nõustu nende väidetega ja leiab sellega seoses, et maksuotsuse taotluse esitanud rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete suhtes üldistel alustel ja objektiivsete kriteeriumide põhjal kohaldatava järjepidevate eeskirjade süsteemi puudumisest annab selgelt tunnistust veel ühe, [äriühingule F] väljastatud maksuotsuse olemasolu. [Äriühingut F] hõlmavas maksuotsuses, mis väljastati samal päeval ja mis hõlmab samu täidetavaid ülesandeid kui vaidlusalune maksuotsus ([äriühing F] tegeleb tööstussegmendi rahastamisega [...] kontserni finantsettevõtete teises struktuuriüksuses), on tehtud äriühingute vastavate maksubaasidega seoses põhimõtteliselt erinev järeldus, ilma et sellise kohtlemise erinevuse kohta oleks esitatud selgesõnaline põhjendus. Vaidlusaluses maksuotsuses on nõustutud ligikaudu 2,5 miljoni euro suuruse maksubaasiga, samas kui [äriühingule F], kelle rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud tegevus on samalaadne, väljastatud maksuotsuses esitatud maksubaasi suurus on [...] eurot. Selline peaaegu samasuguste äriühingute kohtlemise puhul ilma nähtava põhjuseta ilmnev erinevus näitab samuti, et Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktika, mis põhineb ringkirja üldisel sisul, ei moodusta asjakohast võrdlussüsteemi valikulisuse analüüsi teostamiseks. |
| --- | --- |

(335)

Komisjon ei nõustu nende väidetega ja leiab sellega seoses, et maksuotsuse taotluse esitanud rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega tegelevate ettevõtete suhtes üldistel alustel ja objektiivsete kriteeriumide põhjal kohaldatava järjepidevate eeskirjade süsteemi puudumisest annab selgelt tunnistust veel ühe, [äriühingule F] väljastatud maksuotsuse olemasolu. [Äriühingut F] hõlmavas maksuotsuses, mis väljastati samal päeval ja mis hõlmab samu täidetavaid ülesandeid kui vaidlusalune maksuotsus ([äriühing F] tegeleb tööstussegmendi rahastamisega [...] kontserni finantsettevõtete teises struktuuriüksuses), on tehtud äriühingute vastavate maksubaasidega seoses põhimõtteliselt erinev järeldus, ilma et sellise kohtlemise erinevuse kohta oleks esitatud selgesõnaline põhjendus. Vaidlusaluses maksuotsuses on nõustutud ligikaudu 2,5 miljoni euro suuruse maksubaasiga, samas kui [äriühingule F], kelle rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud tegevus on samalaadne, väljastatud maksuotsuses esitatud maksubaasi suurus on [...] eurot. Selline peaaegu samasuguste äriühingute kohtlemise puhul ilma nähtava põhjuseta ilmnev erinevus näitab samuti, et Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktika, mis põhineb ringkirja üldisel sisul, ei moodusta asjakohast võrdlussüsteemi valikulisuse analüüsi teostamiseks.

| (336) | Kokkuvõtlikult väljendudes ei ole Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktikat vaadeldes võimalik tuvastada järjepidevat eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse üldjuhul objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse. Selline halduspraktika ei saa seega moodustada raamistikku, mille alusel saaks vaidlusalust maksuotsust analüüsida, et selgitada välja, kas FFT sai valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(336)

Kokkuvõtlikult väljendudes ei ole Luksemburgi maksuotsustega seotud halduspraktikat vaadeldes võimalik tuvastada järjepidevat eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse üldjuhul objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse. Selline halduspraktika ei saa seega moodustada raamistikku, mille alusel saaks vaidlusalust maksuotsust analüüsida, et selgitada välja, kas FFT sai valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.6.   Põhjendatus maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

Põhjendatus maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

| (337) | Ei Luksemburg ega FFT ei ole esitanud ühtegi asjaolu, mis võimaldaks põhjendada vaidlusalusest maksuotsusest tulenevat FFT valikulist kohtlemist. Komisjon meenutab, et sellise põhjenduse esitamine on liikmesriigi kohustus. |
| --- | --- |

(337)

Ei Luksemburg ega FFT ei ole esitanud ühtegi asjaolu, mis võimaldaks põhjendada vaidlusalusest maksuotsusest tulenevat FFT valikulist kohtlemist. Komisjon meenutab, et sellise põhjenduse esitamine on liikmesriigi kohustus.

| (338) | Igal juhul ei ole võimalik leida ühtegi sellist asjaolu, mis võiks põhjendada vaidlusalusest maksuotsusest tulenevat FFT eeliskohtlemist ning mida võiks käsitada otseselt tulenevana võrdlussüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest või mis tuleneks süsteemile omastest mehhanismidest, mis on vajalikud selle süsteemi toimimiseks ja tõhusaks rakendamiseks, (186) sõltumata sellest, kas võrdlussüsteem on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, nagu väidab komisjon, või Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164 ja ringkiri, nagu väidavad Luksemburg ja Fiat. |
| --- | --- |

(338)

Igal juhul ei ole võimalik leida ühtegi sellist asjaolu, mis võiks põhjendada vaidlusalusest maksuotsusest tulenevat FFT eeliskohtlemist ning mida võiks käsitada otseselt tulenevana võrdlussüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest või mis tuleneks süsteemile omastest mehhanismidest, mis on vajalikud selle süsteemi toimimiseks ja tõhusaks rakendamiseks, (186) sõltumata sellest, kas võrdlussüsteem on Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldine süsteem, nagu väidab komisjon, või Luksemburgi tulumaksuseaduse artikkel 164 ja ringkiri, nagu väidavad Luksemburg ja Fiat.

186

7.2.7.   Järeldus valikulise eelise olemasolu kohta

Järeldus valikulise eelise olemasolu kohta

| (339) | Komisjon järeldab, et vaidlusaluse maksuotsusega, milles kiideti heaks sellise meetodi kasutamine, mille tulemusel omistati Fiati kontserni kuuluvale FFT-le kasum, mis erineb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest ja millega seoses väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingute maksustamisega, kes teevad tehinguid turutingimustel, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(339)

Komisjon järeldab, et vaidlusaluse maksuotsusega, milles kiideti heaks sellise meetodi kasutamine, mille tulemusel omistati Fiati kontserni kuuluvale FFT-le kasum, mis erineb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest ja millega seoses väheneb FFT Luksemburgi äriühingu tulumaksu üldise süsteemi alusel tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingute maksustamisega, kes teevad tehinguid turutingimustel, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (340) | Komisjon järeldab teiseks, et vaidlusaluse maksuotsusega, milles kiideti heaks sellise meetodi kasutamine, mille tulemusel omistati Fiati kontserni kuuluvale FFT-le kasum, mis erineb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest ja millega seoses väheneb FFT Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 ja ringkirja alusel tasutav maksusumma võrreldes teiste kontserni kuuluvate Luksemburgis maksustatavate äriühingutega, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon järeldab teiseks, et vaidlusaluse maksuotsusega, milles kiideti heaks sellise meetodi kasutamine, mille tulemusel omistati Fiati kontserni kuuluvale FFT-le kasum, mis erineb reaalturuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest ja millega seoses väheneb FFT Luksemburgi tulumaksuseaduse artikli 164 lõike 3 ja ringkirja alusel tasutav maksusumma võrreldes teiste kontserni kuuluvate Luksemburgis maksustatavate äriühingutega, antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.3.   Vaidlusalusest meetmest kasusaaja

Vaidlusalusest meetmest kasusaaja

| (341) | Komisjon leiab, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle meetme tulemusel väheneb kõnealuse üksuse Luksemburgis tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksustatav tulu määratakse kindlaks turutingimustel toimuvate tehingute alusel. Komisjon märgib samas, et FFT kuulub hargmaisesse kontserni, milleks on kontsern Fiat Chrysler Automobiles („FCA“), ning et tema ülesanne selles kontsernis on osutada Fiati kontserni kuuluvatele teistele äriühingutele rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud teenuseid; vaidlusalune maksuotsus hõlmab nende ülesannete täitmise hüvitamist. |
| --- | --- |

(341)

Komisjon leiab, et vaidlusaluse maksuotsusega antakse FFT-le valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selle meetme tulemusel väheneb kõnealuse üksuse Luksemburgis tasutav maksusumma võrreldes integreerimata äriühingutega, kelle maksustatav tulu määratakse kindlaks turutingimustel toimuvate tehingute alusel. Komisjon märgib samas, et FFT kuulub hargmaisesse kontserni, milleks on kontsern Fiat Chrysler Automobiles („FCA“), ning et tema ülesanne selles kontsernis on osutada Fiati kontserni kuuluvatele teistele äriühingutele rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud teenuseid; vaidlusalune maksuotsus hõlmab nende ülesannete täitmise hüvitamist.

| (342) | Mitut eraldiseisvat juriidilist isikut võidakse riigiabieeskirjade kohaldamise eesmärgil lugeda üheks majandusüksuseks. Sellist majandusüksust käsitatakse asjaomase äriühinguna, kes on vaadeldavast abimeetmest kasusaaja. Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud: „mõistet „ettevõtja“ tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena [...] isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (187). Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, kontrollib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (188). Vaadeldaval juhul kuulub FFT Fiat S.p.A.-le (praeguse nimetusega Fiat Chrysler Automobiles, NV) ja FFile, kes omakorda kuulub 100 % ulatuses kontsernile Fiat S.p.A (189). FFTd kontrollib seega 100 % ulatuses Fiat S.p.A., kes kontrollib omakorda Fiati kontserni (190). |
| --- | --- |

(342)

Mitut eraldiseisvat juriidilist isikut võidakse riigiabieeskirjade kohaldamise eesmärgil lugeda üheks majandusüksuseks. Sellist majandusüksust käsitatakse asjaomase äriühinguna, kes on vaadeldavast abimeetmest kasusaaja. Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud: „mõistet „ettevõtja“ tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena [...] isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (187). Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, kontrollib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (188). Vaadeldaval juhul kuulub FFT Fiat S.p.A.-le (praeguse nimetusega Fiat Chrysler Automobiles, NV) ja FFile, kes omakorda kuulub 100 % ulatuses kontsernile Fiat S.p.A (189). FFTd kontrollib seega 100 % ulatuses Fiat S.p.A., kes kontrollib omakorda Fiati kontserni (190).

187

188

189

190

| (343) | Lisaks sellele oli Fiati kontsern see üksus, kes otsustas asutada FFT Luksemburgis ja kes on vaidlusalusest maksuotsusest kasusaaja, kuna, nagu on näidatud põhjenduses 52, määrab tema FFT-le omistatava kasumi suuruse rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud teenuste eest, mida FFT kontserni kuuluvatele äriühingutele osutab. Kokkuvõttes on vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist otsusega, millega kiidetakse heaks Fiati kontserni siseselt tehtud tehingutega seotud siirdehindade kindlaksmääramise meetod ja igasugune Luksemburgi maksuameti FFT suhtes kohaldatud soodustust hõlmav maksukohtlemine toob kasu Fiati kontsernile tervikuna, andes täiendavaid ressursse mitte üksnes FFT-le, vaid ka kogu kontsernile. Teisisõnu, nagu on näidatud põhjenduses 221, siirdehindade kindlaksmääramisel – et määrata kindlaks toodete ja teenuste hind samasse kontserni kuuluvate eri juriidiliste üksuste vaheliste tehingute puhul – mõjutab see siirdehindade kindlaksmääramise mehhanism olemuslikult enam kui üht kontserni kuuluvat äriühingut (hinnatõus ühes äriühingus vähendab teise äriühingu kasumit). |
| --- | --- |

(343)

Lisaks sellele oli Fiati kontsern see üksus, kes otsustas asutada FFT Luksemburgis ja kes on vaidlusalusest maksuotsusest kasusaaja, kuna, nagu on näidatud põhjenduses 52, määrab tema FFT-le omistatava kasumi suuruse rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega seotud teenuste eest, mida FFT kontserni kuuluvatele äriühingutele osutab. Kokkuvõttes on vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist otsusega, millega kiidetakse heaks Fiati kontserni siseselt tehtud tehingutega seotud siirdehindade kindlaksmääramise meetod ja igasugune Luksemburgi maksuameti FFT suhtes kohaldatud soodustust hõlmav maksukohtlemine toob kasu Fiati kontsernile tervikuna, andes täiendavaid ressursse mitte üksnes FFT-le, vaid ka kogu kontsernile. Teisisõnu, nagu on näidatud põhjenduses 221, siirdehindade kindlaksmääramisel – et määrata kindlaks toodete ja teenuste hind samasse kontserni kuuluvate eri juriidiliste üksuste vaheliste tehingute puhul – mõjutab see siirdehindade kindlaksmääramise mehhanism olemuslikult enam kui üht kontserni kuuluvat äriühingut (hinnatõus ühes äriühingus vähendab teise äriühingu kasumit).

| (344) | Seetõttu, vaatamata asjaolule, et kontsern hõlmab erinevaid juriidilisi isikuid, tuleb neid äriühinguid hindade kindlaksmääramise kokkuleppe kontekstis käsitada ühtse kontsernina, kes saab kasu vaidlusalusest meetmest (191). |
| --- | --- |

(344)

Seetõttu, vaatamata asjaolule, et kontsern hõlmab erinevaid juriidilisi isikuid, tuleb neid äriühinguid hindade kindlaksmääramise kokkuleppe kontekstis käsitada ühtse kontsernina, kes saab kasu vaidlusalusest meetmest (191).

191

| (345) | Vaadeldaval juhul mõjutab FFT Luksemburgis tasutav maksusumma Fiati kontserni kuuluvatele äriühingutele antavate laenude hinna kindlaksmääramise tingimusi, kuna need hinnad põhinevad kapitali kaalutud keskmisel hinnal ja marginaalil, (192) nii et FFT maksusumma vähendamine mõjutab paratamatult kõnealuste kontsernisiseste laenude hinnakujunduse tingimusi. FFT Luksemburgis tasutava maksusumma vähenemine annab kasu mitte üksnes vaadeldavale äriühingule, vaid ühtlasi ka kõikidele kontserni kuuluvatele äriühingutele, keda FFT rahastab ja seega kogu Fiati kontsernile. |
| --- | --- |

(345)

Vaadeldaval juhul mõjutab FFT Luksemburgis tasutav maksusumma Fiati kontserni kuuluvatele äriühingutele antavate laenude hinna kindlaksmääramise tingimusi, kuna need hinnad põhinevad kapitali kaalutud keskmisel hinnal ja marginaalil, (192) nii et FFT maksusumma vähendamine mõjutab paratamatult kõnealuste kontsernisiseste laenude hinnakujunduse tingimusi. FFT Luksemburgis tasutava maksusumma vähenemine annab kasu mitte üksnes vaadeldavale äriühingule, vaid ühtlasi ka kõikidele kontserni kuuluvatele äriühingutele, keda FFT rahastab ja seega kogu Fiati kontsernile.

192

7.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (346) | Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et vaidlusaluse maksuotsusega, mille Luksemburg väljastas FFT-le, antakse FFT-le ja Fiati kontsernile valikuline eelis, mis on seostatav riigiga ja mida rahastatakse riigi ressursside abil, mis kahjustab või võib kahjustada konkurentsi ning mis võib mõjutada Euroopa Liidu sisest kaubandust. Seetõttu on vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(346)

Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et vaidlusaluse maksuotsusega, mille Luksemburg väljastas FFT-le, antakse FFT-le ja Fiati kontsernile valikuline eelis, mis on seostatav riigiga ja mida rahastatakse riigi ressursside abil, mis kahjustab või võib kahjustada konkurentsi ning mis võib mõjutada Euroopa Liidu sisest kaubandust. Seetõttu on vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (347) | Võttes arvesse asjaolu, et vaidlusalune maksuotsus toob kaasa sellise finantskoormuse vähenemise, mida tavaolukorras oleks FFT oma jooksva tegevuse käigus pidanud kandma, tuleb seda käsitada meetmena, millega antakse FFT-le ja Fiati kontsernile tegevusabi. |
| --- | --- |

(347)

Võttes arvesse asjaolu, et vaidlusalune maksuotsus toob kaasa sellise finantskoormuse vähenemise, mida tavaolukorras oleks FFT oma jooksva tegevuse käigus pidanud kandma, tuleb seda käsitada meetmena, millega antakse FFT-le ja Fiati kontsernile tegevusabi.

8.   ABI KOKKUSOBIMATUS SISETURUGA

ABI KOKKUSOBIMATUS SISETURUGA

| (348) | Riigiabi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 loetletud kategooriasse (193). Riigiabi võib samuti käsitada siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 loetletud kategooriasse. Samas on liikmesriigi kohustus tõendada, et antud riigiabi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(348)

Riigiabi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 loetletud kategooriasse (193). Riigiabi võib samuti käsitada siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 loetletud kategooriasse. Samas on liikmesriigi kohustus tõendada, et antud riigiabi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel siseturuga kokkusobiv.

193

| (349) | Luksemburg ei ole viidanud ühelegi põhjenduses 345 esitatud erandile, mis võimaldaks tõendada FFT-le ja Fiati kontsernile vaidlusaluse maksuotsuse alusel antud abi siseturuga kokkusobivust. |
| --- | --- |

(349)

Luksemburg ei ole viidanud ühelegi põhjenduses 345 esitatud erandile, mis võimaldaks tõendada FFT-le ja Fiati kontsernile vaidlusaluse maksuotsuse alusel antud abi siseturuga kokkusobivust.

| (350) | Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduses 347, tuleb vaidlusalust maksuotsust käsitada meetmena, millega antakse FFT-le ja Fiati kontsernile tegevusabi. Üldjuhul ei saa sellist laadi abi põhimõtteliselt käsitada siseturuga kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kuivõrd see ei ole ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning pakutavad innustavad maksumeetmed ei ole ajaliselt piiratud, vähenevad või proportsionaalsed sellega, mis on vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(350)

Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduses 347, tuleb vaidlusalust maksuotsust käsitada meetmena, millega antakse FFT-le ja Fiati kontsernile tegevusabi. Üldjuhul ei saa sellist laadi abi põhimõtteliselt käsitada siseturuga kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kuivõrd see ei ole ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning pakutavad innustavad maksumeetmed ei ole ajaliselt piiratud, vähenevad või proportsionaalsed sellega, mis on vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades.

,

| (351) | Sellest tuleneb, et abi, mida Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsuse alusel FFT-le ja Fiati kontsernile, on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(351)

Sellest tuleneb, et abi, mida Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsuse alusel FFT-le ja Fiati kontsernile, on siseturuga kokkusobimatu.

9.   ABI EBASEADUSLIKKUS

ABI EBASEADUSLIKKUS

| (352) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid kohustatud komisjonile teatama kõikidest abimeetmete kavadest (teatamiskohustus) ja neil ei ole õigust rakendada kavandatavaid abimeetmeid enne komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmist (meetme rakendamiskeelu kohustus). |
| --- | --- |

(352)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid kohustatud komisjonile teatama kõikidest abimeetmete kavadest (teatamiskohustus) ja neil ei ole õigust rakendada kavandatavaid abimeetmeid enne komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmist (meetme rakendamiskeelu kohustus).

| (353) | Komisjon märgib, et Luksemburg ei teatanud talle oma kavatsusest võtta vastu vaidlusalune maksuotsus ning ei järginud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevat rakendamiskeelu kohustust. Seetõttu on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (194) artikli 1 punkti f sätete kohaselt vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist ebaseadusliku abiga, mida antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon märgib, et Luksemburg ei teatanud talle oma kavatsusest võtta vastu vaidlusalune maksuotsus ning ei järginud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevat rakendamiskeelu kohustust. Seetõttu on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (194) artikli 1 punkti f sätete kohaselt vaidlusaluse maksuotsuse näol tegemist ebaseadusliku abiga, mida antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes.

194

10.   TAGASIMAKSMINE

TAGASIMAKSMINE

| (354) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõike 1 kohaselt peab komisjon õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasi nõudma. Selles sättes on samuti täpsustatud, et asjaomane liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et nõuda tagasi siseturuga kokkusobimatu õigusvastane abi. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 2 nähakse ka ette, et abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai ebaseadusliku abi oma käsutusse, kuni selle tagastamise kuupäevani. Komisjoni määruses (EÜ) nr 794/2004 (195) on üksikasjalikult kirjeldatud meetodeid tagasinõutava abi intressi arvutamiseks. Määruse 2015/1589 artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et tagastamine toimub „viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“. |
| --- | --- |

(354)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõike 1 kohaselt peab komisjon õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasi nõudma. Selles sättes on samuti täpsustatud, et asjaomane liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et nõuda tagasi siseturuga kokkusobimatu õigusvastane abi. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 2 nähakse ka ette, et abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai ebaseadusliku abi oma käsutusse, kuni selle tagastamise kuupäevani. Komisjoni määruses (EÜ) nr 794/2004 (195) on üksikasjalikult kirjeldatud meetodeid tagasinõutava abi intressi arvutamiseks. Määruse 2015/1589 artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et tagastamine toimub „viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“.

195

viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist

10.1.   Õiguspärane ootus ja õiguskindlus

Õiguspärane ootus ja õiguskindlus

| (355) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on ühtlasi sätestatud, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse mõne üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

(355)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on ühtlasi sätestatud, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse mõne üldpõhimõttega.

| (356) | Luksemburg väidab esiteks, et seoses õiguspärase ootuse põhimõttega ei saa abi olemasolu tuvastavat otsust rakendada enne asjaomase maksuotsuse kehtivuse lõppu, see tähendab enne 2016. majandusaasta lõppu. Luksemburgi väitel on nii „käitumisjuhendi töörühm“ kui ka OECD kahjulike maksutavade foorum veennud teda, et ringkirjal põhinev maksuotsuseid hõlmav halduspraktika on kooskõlas käitumisjuhendi ja OECD juhistega. Luksemburg väidab, et seoses ringkirja vastuvõtmisega toimunud nõukogu 27. mai 2011. aasta koosolekul kinnitati sõnaselgelt, et maksuotsuseid hõlmavat halduspraktikat ei tule käsitleda käitumisjuhendi alusel (196). |
| --- | --- |

(356)

Luksemburg väidab esiteks, et seoses õiguspärase ootuse põhimõttega ei saa abi olemasolu tuvastavat otsust rakendada enne asjaomase maksuotsuse kehtivuse lõppu, see tähendab enne 2016. majandusaasta lõppu. Luksemburgi väitel on nii „käitumisjuhendi töörühm“ kui ka OECD kahjulike maksutavade foorum veennud teda, et ringkirjal põhinev maksuotsuseid hõlmav halduspraktika on kooskõlas käitumisjuhendi ja OECD juhistega. Luksemburg väidab, et seoses ringkirja vastuvõtmisega toimunud nõukogu 27. mai 2011. aasta koosolekul kinnitati sõnaselgelt, et maksuotsuseid hõlmavat halduspraktikat ei tule käsitleda käitumisjuhendi alusel (196).

196

| (357) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa liikmesriik, kelle ametiasutused on abi andmisel rikkunud Euroopa Lidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette nähtud menetlusnorme, tugineda abisaajate õiguspärase ootuse kaitsele, et vabaneda kohustusest võtta meetmed, mis on vajalikud, et täita komisjoni otsust, millega teda kohustati abi tagasi nõudma. Sellisel juhul puuduks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 107 ja 108 kasulik mõju selles mõttes, et riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes tühistada nende Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete alusel komisjoni vastu võetud otsuste tõhusa mõju (197). Seega ei ole mitte asjaomase liikmesriigi, vaid kasusaajast ettevõtte kohustus tuua välja erakorralised asjaolud, millele tugineb nende õiguspärane ootus, mille tõttu nad vaidlustavad ebaseadusliku abi tagasimaksmise (198). Kuivõrd FFT ei ole komisjonile esitatud märkustes toonud välja ühtegi sellekohast argumenti, leiab komisjon, et Luksemburgi õiguspärase ootusega seotud väitega ei saa käesoleva otsuse puhul nõustuda. |
| --- | --- |

(357)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa liikmesriik, kelle ametiasutused on abi andmisel rikkunud Euroopa Lidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette nähtud menetlusnorme, tugineda abisaajate õiguspärase ootuse kaitsele, et vabaneda kohustusest võtta meetmed, mis on vajalikud, et täita komisjoni otsust, millega teda kohustati abi tagasi nõudma. Sellisel juhul puuduks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 107 ja 108 kasulik mõju selles mõttes, et riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes tühistada nende Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete alusel komisjoni vastu võetud otsuste tõhusa mõju (197). Seega ei ole mitte asjaomase liikmesriigi, vaid kasusaajast ettevõtte kohustus tuua välja erakorralised asjaolud, millele tugineb nende õiguspärane ootus, mille tõttu nad vaidlustavad ebaseadusliku abi tagasimaksmise (198). Kuivõrd FFT ei ole komisjonile esitatud märkustes toonud välja ühtegi sellekohast argumenti, leiab komisjon, et Luksemburgi õiguspärase ootusega seotud väitega ei saa käesoleva otsuse puhul nõustuda.

197

198

| (358) | Igal juhul, selleks, et saaks nõustuda õiguspärase ootusega seotud väitega, peaks see ootus olema tingitud komisjoni varasemast toimingust, millega anti konkreetseid tagatisi (199). Luksemburgi väitel on „käitumisjuhendi töörühma“ koosoleku käigus sõlmitud kokkuleppe puhul selle kohta, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtetega seotud Luksemburgi maksumeedet ei ole vaja hinnata käitumisjuhendi kriteeriumide alusel, tegemist konkreetse tagatisega, mis annab alust õiguspärase ootuse tekkimiseks. Komisjon meenutab, et ECOFINi nõukogu vastuvõetud käitumisjuhendi (200) näol on tegemist õiguslikult mittesiduva dokumendiga, mille eesmärk on pakkuda liikmesriikidele aruteluvõimalust seoses meetmetega, millel on või võib olla tuntav mõju ettevõtete majandustegevuse paiknemisele Euroopa Liidus. Käitumisjuhendil ja riigiabi valdkonnas kohaldatavatel eeskirjadel on erinev eesmärk. Kui käitumisjuhendi eesmärk on võidelda ebaausa konkurentsiga liikmesriikide vahel, siis riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade eesmärk on vältida konkurentsi kahjustamist, mis tuleneb sooduskohtlemisest, mida liikmesriigid kohaldavad teatavate ettevõtete suhtes ja mis eeskätt esineb maksude vähendamise näol. Lisaks sellele, kui „käitumisjuhendi“ töörühmal on teatav kaalutlusruum, siis komisjonil ei ole otsuse tegemisel, kas teatava meetme näol on tegemist riigiabiga või mitte, mingit kaalutlusõigust, sest riigiabi mõiste on objektiivne. Seetõttu ei saa „käitumisjuhendi“ töörühma koosolekul sõlmitud kokkulepe olla komisjoni jaoks siduv või tema tegevust piirav ülesannete täitmisel, mis on talle riigiabi valdkonnas Euroopa Liidu toimimise lepinguga usaldatud (201). |
| --- | --- |

(358)

Igal juhul, selleks, et saaks nõustuda õiguspärase ootusega seotud väitega, peaks see ootus olema tingitud komisjoni varasemast toimingust, millega anti konkreetseid tagatisi (199). Luksemburgi väitel on „käitumisjuhendi töörühma“ koosoleku käigus sõlmitud kokkuleppe puhul selle kohta, et kontsernisisese rahastamisega tegelevate ettevõtetega seotud Luksemburgi maksumeedet ei ole vaja hinnata käitumisjuhendi kriteeriumide alusel, tegemist konkreetse tagatisega, mis annab alust õiguspärase ootuse tekkimiseks. Komisjon meenutab, et ECOFINi nõukogu vastuvõetud käitumisjuhendi (200) näol on tegemist õiguslikult mittesiduva dokumendiga, mille eesmärk on pakkuda liikmesriikidele aruteluvõimalust seoses meetmetega, millel on või võib olla tuntav mõju ettevõtete majandustegevuse paiknemisele Euroopa Liidus. Käitumisjuhendil ja riigiabi valdkonnas kohaldatavatel eeskirjadel on erinev eesmärk. Kui käitumisjuhendi eesmärk on võidelda ebaausa konkurentsiga liikmesriikide vahel, siis riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade eesmärk on vältida konkurentsi kahjustamist, mis tuleneb sooduskohtlemisest, mida liikmesriigid kohaldavad teatavate ettevõtete suhtes ja mis eeskätt esineb maksude vähendamise näol. Lisaks sellele, kui „käitumisjuhendi“ töörühmal on teatav kaalutlusruum, siis komisjonil ei ole otsuse tegemisel, kas teatava meetme näol on tegemist riigiabiga või mitte, mingit kaalutlusõigust, sest riigiabi mõiste on objektiivne. Seetõttu ei saa „käitumisjuhendi“ töörühma koosolekul sõlmitud kokkulepe olla komisjoni jaoks siduv või tema tegevust piirav ülesannete täitmisel, mis on talle riigiabi valdkonnas Euroopa Liidu toimimise lepinguga usaldatud (201).

199

200

201

| (359) | Sama põhjendus kehtib ka OECD kahjulike maksutavade foorumil sõlmitud kokkulepete kohta. 6. detsembril 2011 sõlmiti OECD foorumil järgmine kokkulepe (inglise keeles): „[...] 10 järgmist kava täiendavalt ei vaadeldud... Luksemburg – kontsernisisese rahastamise süvendatud maksuanalüüs“ (vaba tõlge). OECD näol ei ole tegemist Euroopa Liidu institutsiooniga ja Euroopa Liit ei ole selle organisatsiooni liige (202). Tema otsused, mis ei ole õiguslikult siduvad, ei saa olla siduvad Euroopa Liidu institutsioonide jaoks. OECD foorum ei andnud mingit konkreetset tagatist, vaid piirdus Luksemburgi koostatud kontsernisisest rahastamist hõlmava maksuanalüüsi üksikasjalikuma käsitlemisega. Seega ei ole sellest tsitaadist lähtuvalt võimalik teha mingit otsust või järeldust riigiabi valdkonna eeskirjade kohaldamise kohta vaidlusaluse maksuotsuse suhtes. |
| --- | --- |

(359)

Sama põhjendus kehtib ka OECD kahjulike maksutavade foorumil sõlmitud kokkulepete kohta. 6. detsembril 2011 sõlmiti OECD foorumil järgmine kokkulepe (inglise keeles): „[...] 10 järgmist kava täiendavalt ei vaadeldud... Luksemburg – kontsernisisese rahastamise süvendatud maksuanalüüs“ (vaba tõlge). OECD näol ei ole tegemist Euroopa Liidu institutsiooniga ja Euroopa Liit ei ole selle organisatsiooni liige (202). Tema otsused, mis ei ole õiguslikult siduvad, ei saa olla siduvad Euroopa Liidu institutsioonide jaoks. OECD foorum ei andnud mingit konkreetset tagatist, vaid piirdus Luksemburgi koostatud kontsernisisest rahastamist hõlmava maksuanalüüsi üksikasjalikuma käsitlemisega. Seega ei ole sellest tsitaadist lähtuvalt võimalik teha mingit otsust või järeldust riigiabi valdkonna eeskirjade kohaldamise kohta vaidlusaluse maksuotsuse suhtes.

[...] 10 järgmist kava täiendavalt ei vaadeldud... Luksemburg – kontsernisisese rahastamise süvendatud maksuanalüüs

202

| (360) | Teiseks väidab Luksemburg, et komisjon kahjustab õiguskindluse põhimõtet. Ta osutab komisjoni varasemale otsustuspraktikale, mille kohaselt on komisjon nõustunud tagasimaksmise piiramisega selle põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

(360)

Teiseks väidab Luksemburg, et komisjon kahjustab õiguskindluse põhimõtet. Ta osutab komisjoni varasemale otsustuspraktikale, mille kohaselt on komisjon nõustunud tagasimaksmise piiramisega selle põhimõtte alusel.

| (361) | Samas ei ole olemas mingit varasemat otsustuspraktikat, mis võiks tekitada ebakindlust seoses sellega, et maksuotsuse näol võib olla tegemist riigiabiga. Otsuses, millele Luksemburg osutab, piiras komisjon tõepoolest tagasimaksmise ulatust seoses komisjoni varasema otsusega tekkinud ebakindlusega. Seevastu käesoleva otsuse puhul on ettevõtete otsest maksustamist hõlmavas direktiivis sõnaselgelt osutatud maksuotsustele ja asjaoludele, mille puhul neid võib käsitada riigiabiga seotud meetmena. |
| --- | --- |

(361)

Samas ei ole olemas mingit varasemat otsustuspraktikat, mis võiks tekitada ebakindlust seoses sellega, et maksuotsuse näol võib olla tegemist riigiabiga. Otsuses, millele Luksemburg osutab, piiras komisjon tõepoolest tagasimaksmise ulatust seoses komisjoni varasema otsusega tekkinud ebakindlusega. Seevastu käesoleva otsuse puhul on ettevõtete otsest maksustamist hõlmavas direktiivis sõnaselgelt osutatud maksuotsustele ja asjaoludele, mille puhul neid võib käsitada riigiabiga seotud meetmena.

| (362) | Seoses Luksemburgi väitega, mille kohaselt abi summat ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata, võttes eeskätt arvesse kasutatud lähenemisviisi uudsust, ning mille kohaselt tagasimaksmine peaks sellega seoses olema välistatud, märgib komisjon, et ta on kohaldanud reaalturuväärtuse põhimõtet varasemas otsustuspraktikas, eeskätt seoses Luksemburgi võetud meetmetega, ning on leidnud, et selle põhimõtte rikkumise näol võib olla tegemist riigiabiga (203). Euroopa Kohus kinnitas seda järeldust (204). Komisjoni lähenemisviisis maksuotsustele ei ole seega mitte midagi uut. Liikmesriikidele ei saa olla teadmata, et maksuameti ja äriühingu vahel sõlmitud leping, millega kohaldatakse selle ettevõtte suhtes sooduskohtlemist, vähendades kunstlikult tema maksubaasi, kuna kasutatud siirdehindade abil ei ole võimalik saada usaldusväärset turutingimustele lähedast tulemust, hõlmab riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade rikkumist ning sellest tuleb igal juhul teatada komisjonile. |
| --- | --- |

(362)

Seoses Luksemburgi väitega, mille kohaselt abi summat ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata, võttes eeskätt arvesse kasutatud lähenemisviisi uudsust, ning mille kohaselt tagasimaksmine peaks sellega seoses olema välistatud, märgib komisjon, et ta on kohaldanud reaalturuväärtuse põhimõtet varasemas otsustuspraktikas, eeskätt seoses Luksemburgi võetud meetmetega, ning on leidnud, et selle põhimõtte rikkumise näol võib olla tegemist riigiabiga (203). Euroopa Kohus kinnitas seda järeldust (204). Komisjoni lähenemisviisis maksuotsustele ei ole seega mitte midagi uut. Liikmesriikidele ei saa olla teadmata, et maksuameti ja äriühingu vahel sõlmitud leping, millega kohaldatakse selle ettevõtte suhtes sooduskohtlemist, vähendades kunstlikult tema maksubaasi, kuna kasutatud siirdehindade abil ei ole võimalik saada usaldusväärset turutingimustele lähedast tulemust, hõlmab riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade rikkumist ning sellest tuleb igal juhul teatada komisjonile.

203

204

| (363) | Lõpuks, seoses abi suuruse väljaarvutamise väidetava keerukusega, mis peaks põhjendama tagasimaksmise korraldusest loobumist, on Euroopa Kohus varasemalt otsustanud, (205) et komisjonile ei ole kohustust näidata tagasimakstava abi täpset summat. Euroopa Liidu õigusaktides on lihtsalt sätestatud, et õigusvastane abi tuleb sisse nõuda, nii et taastatakse varasem olukord ning et tagasimaksmine peab toimuma riiklikus õiguses sätestatud reeglite kohaselt (206). Seetõttu võib komisjon õiguspäraselt piirduda kõnealuse abi tagastamise kohustuse kinnitamisega ning jätta tagastatava summa täpse suuruse väljaarvutamise riiklikele ametiasutustele (207). |
| --- | --- |

(363)

Lõpuks, seoses abi suuruse väljaarvutamise väidetava keerukusega, mis peaks põhjendama tagasimaksmise korraldusest loobumist, on Euroopa Kohus varasemalt otsustanud, (205) et komisjonile ei ole kohustust näidata tagasimakstava abi täpset summat. Euroopa Liidu õigusaktides on lihtsalt sätestatud, et õigusvastane abi tuleb sisse nõuda, nii et taastatakse varasem olukord ning et tagasimaksmine peab toimuma riiklikus õiguses sätestatud reeglite kohaselt (206). Seetõttu võib komisjon õiguspäraselt piirduda kõnealuse abi tagastamise kohustuse kinnitamisega ning jätta tagastatava summa täpse suuruse väljaarvutamise riiklikele ametiasutustele (207).

205

206

207

| (364) | Komisjon saab seega järeldada, et Luksemburgi esitatud väited, mis hõlmavad õiguspärast ootust ja õiguskindlust, on seoses FFT-le vaidlusaluse maksuotsuse abil antud õigusvastase abi tagasimaksmise kohustusega alusetud. |
| --- | --- |

(364)

Komisjon saab seega järeldada, et Luksemburgi esitatud väited, mis hõlmavad õiguspärast ootust ja õiguskindlust, on seoses FFT-le vaidlusaluse maksuotsuse abil antud õigusvastase abi tagasimaksmise kohustusega alusetud.

10.2.   Tagasimaksmise viis

Tagasimaksmise viis

| (365) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma. Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord. Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord. |
| --- | --- |

(365)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma. Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord. Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord.

| (366) | Seoses maksumeetmete kujul antava ebaseadusliku riigiabiga on ettevõtete otsest maksustamist käsitleva teatise (208) punktis 35 sätestatud, et tagasimakstava summa arvutamisel võrreldakse tagastatava summa arvutamisel tegelikult makstud maksusummat ja summat, mis oleks tulnud maksta üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt. Selleks et leida summat, mis oleks tulnud maksta juhul, kui oleks järgitud üldiselt kohaldatavaid eeskirju, st kui FFT maksubaasi suuruse kindlaksmääramiseks Luksemburgis oleks nõuetekohaselt kohaldatud reaalturuväärtuse põhimõtet, peab Luksemburgi maksuamet muutma FFT kasutatud finantsvarade hindamise mudelil põhinevat tehingupõhise tootluse iga-aastase summa väljaarvutamise meetodit, see tähendab järgmisi tegureid: i) hüvitatava omakapitali summat ja ii) kõnealuse nõutava omakapitali summa suhtes kohaldatavat hüvitise määra vastavalt eelnevas põhjenduses 311 esitatud hinnangule. |
| --- | --- |

(366)

Seoses maksumeetmete kujul antava ebaseadusliku riigiabiga on ettevõtete otsest maksustamist käsitleva teatise (208) punktis 35 sätestatud, et tagasimakstava summa arvutamisel võrreldakse tagastatava summa arvutamisel tegelikult makstud maksusummat ja summat, mis oleks tulnud maksta üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt. Selleks et leida summat, mis oleks tulnud maksta juhul, kui oleks järgitud üldiselt kohaldatavaid eeskirju, st kui FFT maksubaasi suuruse kindlaksmääramiseks Luksemburgis oleks nõuetekohaselt kohaldatud reaalturuväärtuse põhimõtet, peab Luksemburgi maksuamet muutma FFT kasutatud finantsvarade hindamise mudelil põhinevat tehingupõhise tootluse iga-aastase summa väljaarvutamise meetodit, see tähendab järgmisi tegureid: i) hüvitatava omakapitali summat ja ii) kõnealuse nõutava omakapitali summa suhtes kohaldatavat hüvitise määra vastavalt eelnevas põhjenduses 311 esitatud hinnangule.

208

| (367) | Ükski liidu õiguse säte ei nõua komisjonilt siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi sissenõudmise korral tagastatava abi täpse suuruse kindlaksmääramist. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab andmeid, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja ülemääraste raskusteta selle summa kindlaks teha (209). |
| --- | --- |

(367)

Ükski liidu õiguse säte ei nõua komisjonilt siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi sissenõudmise korral tagastatava abi täpse suuruse kindlaksmääramist. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab andmeid, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja ülemääraste raskusteta selle summa kindlaks teha (209).

209

| (368) | Punktis 7.2.2.10 ja eeskätt põhjenduses 311 soovitas komisjon meetodit, mille abil oleks võimalik kõrvaldada vaidlusaluse maksuotsuse abil FFT-le antav valikuline eelis, (210) kui Luksemburg kasutab jätkuvalt tehingupõhise tootluse meetodit FFT maksubaasi kindlaksmääramiseks. Komisjon on samas teadlik sellest, et ka teiste siirdehindade kindlaksmääramise meetodite abil on võimalik saada usaldusväärne turutingimustele lähedane tulemus, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. Seetõttu, kui Luksemburg peaks enne käesoleva otsuse rakendamist soovitama tagasimaksmise viisi, mille puhul kasutatakse mõnda muud siirdehindade kindlaksmääramise meetodit, on komisjon valmis selle meetodiga nõustuma, kui selle abil saadakse usaldusväärne turutingimustele lähedane tulemus ning kui selle abil, sõltumata tehtud valikutest, ei korrata FFT maksunõustaja koostatud siirdehindade aruandes tehtud valikuid ja korrigeerimisi, mida komisjon peab kõrvalekaldumiseks reaalturuväärtuse põhimõttest. |
| --- | --- |

(368)

Punktis 7.2.2.10 ja eeskätt põhjenduses 311 soovitas komisjon meetodit, mille abil oleks võimalik kõrvaldada vaidlusaluse maksuotsuse abil FFT-le antav valikuline eelis, (210) kui Luksemburg kasutab jätkuvalt tehingupõhise tootluse meetodit FFT maksubaasi kindlaksmääramiseks. Komisjon on samas teadlik sellest, et ka teiste siirdehindade kindlaksmääramise meetodite abil on võimalik saada usaldusväärne turutingimustele lähedane tulemus, mis vastab reaalturuväärtuse põhimõttele. Seetõttu, kui Luksemburg peaks enne käesoleva otsuse rakendamist soovitama tagasimaksmise viisi, mille puhul kasutatakse mõnda muud siirdehindade kindlaksmääramise meetodit, on komisjon valmis selle meetodiga nõustuma, kui selle abil saadakse usaldusväärne turutingimustele lähedane tulemus ning kui selle abil, sõltumata tehtud valikutest, ei korrata FFT maksunõustaja koostatud siirdehindade aruandes tehtud valikuid ja korrigeerimisi, mida komisjon peab kõrvalekaldumiseks reaalturuväärtuse põhimõttest.

210

| (369) | Konkreetsemalt väljendudes ei näe komisjon mingit põhjust, miks peaks raamatupidamislike omavahendite suhtes kohaldama hüvitatavate omavahendite suuruse arvutamiseks korrigeerimisi. Lisaks sellele, seoses kõnealuste omavahendite hinnangulise reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitamisega, kui finantsvarade hindamise mudeli kasutamine võib tunduda liiga piiravana, on seda täiesti võimalik kasutada siirdehindade kindlaksmääramiseks, eeldusel, et seda ei kasutata oluliseks kõrvalekaldumiseks turutingimustele vastavast tulemusest, mis on leitav, vaadeldes võrreldavate ettevõtete omakapitali tootlust. |
| --- | --- |

(369)

Konkreetsemalt väljendudes ei näe komisjon mingit põhjust, miks peaks raamatupidamislike omavahendite suhtes kohaldama hüvitatavate omavahendite suuruse arvutamiseks korrigeerimisi. Lisaks sellele, seoses kõnealuste omavahendite hinnangulise reaalturuväärtuse põhimõttele vastava hüvitamisega, kui finantsvarade hindamise mudeli kasutamine võib tunduda liiga piiravana, on seda täiesti võimalik kasutada siirdehindade kindlaksmääramiseks, eeldusel, et seda ei kasutata oluliseks kõrvalekaldumiseks turutingimustele vastavast tulemusest, mis on leitav, vaadeldes võrreldavate ettevõtete omakapitali tootlust.

10.3.   Üksus, kellelt abi tuleb tagasi nõuda

Üksus, kellelt abi tuleb tagasi nõuda

| (370) | Võttes arvesse põhjendustes 341–345 esitatud kaalutlusi, leiab komisjon, et Luksemburg peab esmalt FFT-lt tagasi nõudma vaidlusaluse maksuotsuse abil antud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi. Kui FFT ei ole suuteline tagastama kogu vaidlusaluse maksuotsuse alusel antud abisummat, peab Luksemburg selleks, et taastada varasemalt turul olnud konkurentsiolukord, kõnealuse abisumma ülejäänud osa sisse nõudma üksuse Fiat S.p.A õigusjärglaselt Fiat Chrysler Automobiles N.V., kuna see üksus kontrollib Fiati kontserni. |
| --- | --- |

(370)

Võttes arvesse põhjendustes 341–345 esitatud kaalutlusi, leiab komisjon, et Luksemburg peab esmalt FFT-lt tagasi nõudma vaidlusaluse maksuotsuse abil antud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi. Kui FFT ei ole suuteline tagastama kogu vaidlusaluse maksuotsuse alusel antud abisummat, peab Luksemburg selleks, et taastada varasemalt turul olnud konkurentsiolukord, kõnealuse abisumma ülejäänud osa sisse nõudma üksuse Fiat S.p.A õigusjärglaselt Fiat Chrysler Automobiles N.V., kuna see üksus kontrollib Fiati kontserni.

11.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (371) | Komisjon sedastab, et Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsuse abil FFT-le ja Fiati kontsernile õigusvastaselt riigiabi, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, et see abi on siseturuga kokkusobimatu ning et seetõttu peab Luksemburg selle abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt FFT-lt sisse nõudma, ning juhul, kui FFT ei tagasta kogu abisummat, tuleb abi tagastamata osa sisse nõuda ettevõttelt Fiat Chrysler Automobiles N.V., |
| --- | --- |

(371)

Komisjon sedastab, et Luksemburg andis vaidlusaluse maksuotsuse abil FFT-le ja Fiati kontsernile õigusvastaselt riigiabi, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, et see abi on siseturuga kokkusobimatu ning et seetõttu peab Luksemburg selle abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt FFT-lt sisse nõudma, ning juhul, kui FFT ei tagasta kogu abisummat, tuleb abi tagastamata osa sisse nõuda ettevõttelt Fiat Chrysler Automobiles N.V.,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Luksemburgi 3. septembril 2012 vastuvõetud maksuotsuse näol äriühingu Fiat Finance and Trade Ltd suhtes, millega võimaldatakse kõnealusel äriühingul kindlaks määrata aastane maksubaas Luksemburgis viie aasta pikkuse perioodi jooksul, on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis on siseturuga kokkusobimatu ja mida Luksemburg andis ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid.

Artikkel 2

1.   Luksemburg on kohustatud artiklis 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu ja ebaseadusliku abi ettevõttelt Fiat Finance and Trade Ltd. sisse nõudma.

2.   Abisumma, mida ei ole võimalik sisse nõuda äriühingult Fiat Finance and Trade Ltd lõikes 1 osutatud sissenõudmise tulemusel, tuleb sisse nõuda ettevõttelt Fiat Chrysler Automobiles N.V.

3.   Tagasimakstavatelt summadelt tuleb tasuda intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende täieliku tagasimaksmiseni.

4.   Intressid on arvutatud määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükis sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Luksemburg tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitab Luksemburg komisjonile teabe, mis hõlmab täpse abisumma väljaarvutamiseks kasutatavat meetodit.

2.   Luksemburg teavitab komisjoni järjekindlalt käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete elluviimisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Komisjoni taotlusel esitab Luksemburg viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 21. oktoober 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Sätted on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus“ asendati „liiduga“ ja „ühisturg“
  „siseturuga“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  
  ELT C 369, 17.10.2014, lk 37.

2

(3)  Viide HT.4020 – maksuotsuste tavad.

3

(4)  Oma kirjades kasutavad Luksemburgi ametiasutused mõistet „eelotsus“ ja mitte „maksuotsus“. Mõlemad mõisted hõlmavad samas samalaadset menetlust, millega antakse maksukohustuslasele teatav kindlustunne selle kohta, kuidas konkreetsel juhul kohaldatakse äriühingute maksustamisega seotud õigusakte. Käesolevas otsuses kasutatakse mõistet „maksuotsus“, kuid selle tähendus on samaväärne mõistega „eelotsus“.

4

(5)  Juhtumi number on SA.37267 (2013/CP) – maksuotsuste tavad – LU.

5

(6)  Luksemburgi ametiasutused varjasid dokumendis spetsiifilise teabe, eeskätt äriühingute ja nende tütarettevõtjate nimed.

6

(*1)  Teatud katkendid käesolevast tekstist on kustutatud, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet; need kohad on tähistatud nurksulgude vahele paigutatud väljajätte sümbolitega.

*1

(7)  Seoses FFTd hõlmava komisjoni uurimisega avas komisjon uue numbriga juhtumi ja suunas 7. aprilli 2014. aasta meeldetuletuse ja kogu hilisema kirjavahetuse juhtumi SA.38375 (2014/CP) – Luksemburg – väidetav abi Fiat Finance and Trade'ile, alla.

7

(8)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1). Määrus (EÜ) nr 659/1999 tühistati nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9)) alates 14. oktoobrist 2015. Kõigi menetluse raames võetud meetmete alus on määrus (EÜ) nr 659/1999. Viiteid määrusele (EÜ) nr 659/1999 käsitatakse viidetena määrusele (EL) 2015/1589 ja neid loetakse vastavalt kõnealuse määruse II lisas esitatud vastavustabelile.

8

(9)  Vt joonealune märkus 2.

9

(10)  Vt joonealune märkus 2.

10

(11)  Vt põhjendus 16.

11

(12)  Vt joonealune märkus 5.

12

(13)  
  24. märtsi 2015. aasta kiri edastati komisjonile 24. märtsil 2015 ning seejärel uuesti 26. märtsil 2015.

13

(14)  Vt ettevõtte Fiat Chrysler Automobiles 2014. majandusaasta aruanne. Käesolevas otsuses võib viiteid ettevõttele Fiat S.p.A. käsitada viidetena ettevõttele Fiat Chrysler Automobiles N.V. ja vastupidi.

14

(15)  Siirdehindade aruandes osutatakse mõnikord FFT-le ja mõnikord „FF&Tle“, mis tähistavad sama üksust.

15

(16)  
  „Fiat S.p.A. poolt“ täidetavate ülesannete kirjeldus, mis oli esitatud menetluse algatamise otsuses nimetatud Luksemburgi esitatud vaidlusaluse maksuotsuse versioonis, oli osaliselt kustutatud. Kõnealuse kirjelduse puhul oli märkus „Fiat S.p.A. poolt“ lisatud Luksemburgi 24. märtsil 2014 esitatud maksuotsuse muutmata versioonile.

16

(17)  Siirdehindade aruandes ei ole seda väidet põhjendatud.

17

(18)  Samas lõppeb vaidlusaluse maksuotsuse kehtivus, kui taotluses esitatud faktilised või muud asjaolud muutuvad ebatäielikeks või ebatäpseteks, kui tehingute põhielemendid muutuvad erinevaks teabenõudes esitatud kirjeldusest või kui hindade valdkonnas tehtud eelkokkulepe ei vasta enam siseriiklikule või rahvusvahelisele õigusele.

18

(19)  Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 44–46 on esitatud üksikasjalikum selgitus maksunõustaja esitatud põhjenduste kohta, mille alusel valiti FFT maksustatava kasumi suuruse kindlaksmääramiseks tehingupõhine tootluse meetod.

19

(20)  Vt põhjendus 51.

20

(21)  Finantsvarade hindamise mudelit kasutatakse varade, täpsemalt omakapitali nõutava teoreetilise tootluse hindamiseks. Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 39–42 on esitatud finantsvarade hindamise mudeli üksikasjalikum kirjeldus.

21

(22)  Baseli pangajärelevalve komitee, kapitali mõõtmise ja kapitalinõuete rahvusvaheline lähendamine – muudetud raamkokkulepe, juuni 2004 (edaspidi „Basel II raamistik“).

22

kapitali mõõtmise ja kapitalinõuete rahvusvaheline lähendamine – muudetud raamkokkulepe

(23)  Kuna FFT näol ei ole tegemist reguleeritud üksusega, ei vaadelnud maksunõustaja FFT puhul Basel II raamistiku tõlgendamist seoses vaidlusaluse maksuotsusega, samuti ei kinnitanud seda finantsasutuste tegevust reguleeriv ametiasutus.

23

(24)  
  „Ülesannete täitmiseks kasutatavad omavahendid“ ei tundu vastavat mitte ühelegi konkreetselt määratletud omavahendite reguleeritud kategooriale.

24

(25)  Siirdehindade aruandes on kasutatud erinevaid väljendeid, nagu „kahjuriske katvad omavahendid“, „minimaalsed nõutavad omavahendid“, „Basel II raamistiku kohaselt nõutav minimaalne omavahendite summa“, „minimaalsed kahjuriske katvad omavahendid“ ja „minimaalsed omavahendid“, mis osutavad samale mõistele, tähendades FFT hüpoteetilisi regulatiivseid omavahendeid, mille suuruse maksunõustaja määras kindlaks, kohaldades analoogia alusel Basel II raamistikku.

25

(26)  FFT omavahendeid vähendati FFNAs ja FFCs võetud osaluste võrra, neid rahastati dividendide abil.

26

(27)  
  „Täidetavaid ülesandeid katvad omavahendid” on maksunõustaja kasutatud teine nimetus „ülesannete täitmiseks kasutatavate omavahendite” jaoks, viimast väljendit kasutab maksunõustaja aruandes.

27

(28)  Maksunõustaja kasutas finantsvarade hindamise mudeli kohaldamisel beetade 25. tsentiili, kuivõrd tema hinnangu kohaselt kandis FFT vaid piiratud riske.

28

(29)  Professor A. Damoradani kogutud andmed, kättesaadavad aadressil http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/.

29

(30)  EONIA indeksi (Euro OverNight Index Average; euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) 2011. aasta keskmine väärtus.

30

(31)  Osaluste all mõeldakse investeeringut ettevõtte aktsiatesse (omavahenditesse).

31

(32)  Põhjendus 54.

32

(33)  Kättesaadav aadressil: http://www.impotsdirects.public.lu/legislation/legi11/Circulaire_L_I_R__n___164-2_du_28_janvier_2011.pdf.

33

(34)  
  „Kontserni finantsettevõtte“ all mõistetakse mis tahes üksust, mis tegeleb peamiselt kontsernisiseste finantstehingutega, välja arvatud osaluste hoidmine (ringkiri, lk 1).

34

(35)  
  „Kontsernisisese finantstehingu“ all mõistetakse mis tahes tegevust, mis hõlmab laenu andmist või finantsvahendite avansilist edastamist seotud ettevõtetele ja mida refinantseeritakse finantsvahendite ja -instrumentide abil, nagu avalikud emissioonid, eraõiguslikud laenud, rahalised avansid või pangalaenud (ringkiri, lk 1).

35

(36)  Kaks ettevõtet on seotud ettevõtted juhul, kui üks neist osaleb otse või kaudselt teise ettevõtte juhtimises, kontrollimises või kapitalis või kui ühed ja samad isikud osalevad otse või kaudselt mõlema ettevõtte juhtimises, kontrollimises või kapitalis (ringkiri, lk 1).

36

(37)  Ringkiri, lk 2.

37

(38)  Vt eelmist.

38

(39)  Vt eelmist.

39

(40)  Ringkiri, lk 3.

40

(41)  Ringkiri, lk 4.

41

(42)  Ringkiri, lk 7.

42

(43)  Ringkiri, lk 5–8.

43

(44)  OECD liikmesriikide maksuametitel on soovitatud järgida neid juhiseid. Üldises plaanis on need juhised siiski võrdlusaluseks ja avaldavad märkimisväärset mõju OECD liikmesriikide (ja ka liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele.

44

(45)  Maksuametid ja seadusandjad on sellest probleemist teadlikud ja maksuõigus võimaldab üldjuhul maksuametitel korrigeerida selliste ettevõtete maksudeklaratsioone, kes ei kohalda nõuetekohaselt siirdehindu, asendades need siirdehinnad hindadega, mis on lähedased usaldusväärsetele hindadele, mille on heaks kiitnud iseseisvad ettevõtted, kes peavad läbirääkimisi reaalturuväärtuse põhimõttele lähedastes tingimustes.

45

(46)  OECD juhised siirdehinna turuväärtuse kindlaksmääramiseks hargmaistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele, OECD, juuli 1995.

46

(47)  OECD juhised siirdehinna turuväärtuse kindlaksmääramiseks hargmaistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele, OECD, 22. juuli 2010.

47

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).

48

(49)  Luksemburg esitas need andmed 24. märtsil 2015. aastal esitatud andmete hulgas. Maksubaasiga seotud andmed ei ole täiesti kattuvad aruannetes esitatud andmetega maksustatava kasumi kohta.

49

(50)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 21.

50

(51)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 24.

51

(52)  FFT finantsandmete kohta ajavahemikul 2009–2011, mis on esitatud siirdehindade aruandes, vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 51. Tabelis 8 on kasutatud majandusaruandes ja Fiati 31. märtsil 2015 esitatud teabes esitatud terminoloogiat, mis ei pruugi täiel määral kokku langeda terminoloogiaga, mida maksunõustaja on kasutanud siirdehindade aruandes.

52

(53)  Luksemburg täpsustab, et ajavahemikul 2011–2013 maksti tagatistasu ettevõttele Fiat S.p.A., 2010. aasta kohta, seda teavet majandusaruandes ei ole.

53

(*2)  Sulgudes esitatud arvud on ligikaudsed. Arvud on ümardatud 50, 500, 5 000, 50 000, 500 000 ja 5 000 000 peale.

*2

(54)  
  „Euro Medium Term Note“ – Euroopa keskpika tähtajaga kommertsväärtpaberite emiteerimise programm.

54

(55)  Omakapitali tootlus.

55

(56)  Komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus 2014/200/EL, riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem) (ELT L 114, 16.4.2014, lk 1).

56

(57)  Komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsus 2008/283/EÜ abikava kohta, mida Belgia rakendas Belgias asuvate koordineerimiskeskuste suhtes, ja millega muudetakse otsust 2003/757/EÜ (ELT L 90, 2.4.2008, lk 7).

57

(58)  Komisjoni 2. augusti 2004. aasta otsus 2006/621/EÜ seoses riigiabiga, mida Prantsusmaa andis France Télécomile (ELT L 257, 20.9.2006, lk 11).

58

(59)  Seda asjaolu selgitatakse siirdehindade aruandes sellega, et FFNAsse ja FFCsse tehtud investeeringuid rahastatakse dividendide abil.

59

(60)  Luksemburg osutab sellega seoses komisjoni 4. juuni 2014. aasta teatisele Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ELi ühise siirdehindade foorumi töö kohta ajavahemikul juuli 2012 – jaanuar 2014 [COM(2014) 315 final].

60

(61)  Osutatakse järgmisele punktile: „49(xv). Riskiga kaalutud omavahendite suhtarvu arvutamisel on otsustatud teha järgmised mahaarvamised. Need mahaarvamised hõlmavad: [...] pangandus- ja rahastamistegevusega tegelevatesse tütarettevõtjatesse, mis ei ole konsolideeritud riiklikesse süsteemidesse, tehtud investeeringud. Tavapärane praktika seisneb tütarettevõtjate konsolideerimises, et hinnata pangakontsernide omavahendite suurust. Kui seda praktikat ei järgita, tuleb teha mahaarvamine, et vältida samade omavahendite mitmekordset kasutamist kontserni erinevate üksuste poolt. Kõnealuste investeeringute mahaarvamine toimub vastavalt eelneva lõike 37 sätetele. Varasid, mis hõlmavad osalusi tütarettevõtjates, kelle kapital on arvatud maha emaettevõtja kapitalist, ei arvata suhtarvu arvutamisel koguvara hulka“.

61

(62)  Artiklis 57 on sätestatud, et krediidiasutuste konsolideerimata omavahendid ei hõlma osalusi teistes krediidi- ja finantseerimisasutustes, mis moodustavad üle 10 % nende kapitalist.

62

(63)  See on põhjendatud kontserni tegevuse kõrge integreerituse taseme ja kontserni Fiat S.p.A. ajalooliselt väljakujunenud tavaga toetada oma tütarettevõtjaid. FFT väitel kasutavad krediidiasutused kontserni konsolideeritud aastaaruandeid Fiat S.p.A. krediidikvaliteedi määratlemiseks.

63

(64)  FFT teeb tehinguid üksnes eurotsoonis asuvate suurte finantseerimisasutustega, eeskätt selliste asutustega, kelle puhul siseriiklikud järelevalvet teostavad ametkonnad on kinnitanud kuulumise 1. liiki finantsasutuste hulka (finantsasutuse liik, mis võimaldab osutamist eraldiseisva võlausaldaja noteeringule ja mitte panga omale). Lisaks sellele võimaldatakse CRD III kohaselt riskikaalu 0 % kasutamist eraldiseisvate võlausaldajate puhul, kes väljastavad nõudeid omavääringus, sõltumata nende võlausaldajate reitingust (VI lisa 1. osa punkti 1.2 lõige 4). Sellest tulenevalt on FFT ja [maksunõustaja] saanud Basel II raamistikust ja kapitalinõuete direktiivi sätetest aru niimoodi, et asjaomaste pankade suhtes on võimalik kohaldada riskikaalu, mis on veidi väiksem kui kõnealuste pankade tegevuskohaks oleva riigi kohaldatav riskikaal. Basel II raamistiku selline kohaldamine võimaldab valida FFT jaoks pankades 20 % riskikaalu. Selline põhjendus kehtib samaaegselt nii FFT krediidiriski puhul kui ka vastaspoole riski puhul pankades.

64

(65)  Baseli pangajärelevalve komitee, pangandussektori rahvusvaheline reguleeriv raamistik (Basel III raamistik).

65

(66)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

66

(67)  Seda väidet esitades osutab FFT komisjoni teatise punktile 5.3.2 ettevõtete tulumaksu kohta siseturul [COM(2001) 582 final, 23.10.2011].

67

(68)  Seejuures osutab FFT komisjoni otsusele Umicore juhtumis [komisjoni otsus, 26. mai 2010, ettevõttele Umicore S.A. antud riigiabi kohta, C 76/2003 (ex NN 68/2003)], milles komisjon kinnitab, et selleks, et maksueelist saaks analüüsida riigiabi eeskirjade alusel, peab see maksueelis olema „ebaproportsionaalne“.

68

(69)  Eeskätt nimetab FFT komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsust riigiabi C 10/07 (ex NN 13/07) kohta, mida andis Ungari seoses mahaarvamistega kontsernisisestelt intressidelt („Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatavat maksusüsteemi hõlmav otsus“).

69

(70)  Komisjoni 8. juuli 2009. aasta otsus 2009/809/EÜ Groepsrentebox'i kava kohta, mida Madalmaad kavatsevad rakendada (C 4/07 (ex N 465/2006)) (ELT L 288, 4.11.2009, lk 26) („Groepsrentebox'i otsus“).

70

Groepsrentebox'i

(71)  Komisjoni 24. juuni 2003. aasta otsus 2004/77/EÜ abikava kohta, mille Belgia kehtestas maksuotsuse abil ettevõtte US Foreign Sales Corporations suhtes (ELT L 23, 28.1.2004, lk 14); komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus 2003/755/EÜ abikava kohta, mida Belgia rakendas Belgias asutatud koordineerimiskeskuste suhtes (ELT L 282, 30.10.2003, lk 25); komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus 2003/501/EÜ, mis käsitleb riigiabikava C 49/2001 (ex NN 46/2000) – koordineerimiskeskused – rakendanud Luksemburg (ELT L 170, 9.7.2003, lk 20); komisjoni 13. mai 2003. aasta otsus 2004/76/EÜ riigiabi kava kohta, mille Prantsusmaa kehtestas peakorterite ja logistikakeskuste suhtes (ELT L 23, 28.1.2004, lk 1); komisjoni 5. septembri 2002. aasta otsus 2003/512/EÜ abikava kohta, mida Saksamaa rakendas kontrolli- ja koordineerimiskeskuste suhtes (ELT L 177, 16.7.2003, lk 17).

71

(72)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. september 2010, komisjon vs. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, punkt 38, ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

72

vs.

(73)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. september 2010, komisjon vs. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:EU:C:2010:481, punkt 39, ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

73

vs.

(74)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. november 2011, komisjon vs. Government of Gibraltar ja Ühendkuningriik, liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 72, ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

74

vs.

(75)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 1980, Philip Morris, kohtuasi 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; ja kohtuotsus, Üldkohus, 15. juuni 2000, Alzetta, liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97 jne ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

75

(76)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. märts 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 40.

76

(77)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos e.a., liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550.

77

(78)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos e.a., liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 65.

78

(79)  Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08 Paint Graphos e.a., ECLI:EU:C:2011:550, punkt 50.

79

(80)  Sellesse kategooriasse kuuluvad Luksemburgis asuva pidevalt tegutseva ettevõtte tulu, riigis osutatud professionaalsete teenuste tulud, dividendid, osaluslaenude intressid, võlakirjade intressid, kui maksja on riik, residendist füüsiline isik või residendist äriühing ning osaluste müügist tulenev vähemalt 10 % suurune lisaväärtus residendist äriühingu kapitalis (välja arvatud riskikapitalifondide puhul).

80

(81)  2012. aastal. Alates 2013. maksuaastast suurenes solidaarselt makstav täiendav osa 5 protsendilt 7 protsendile.

81

(82)  Võttes arvesse alates 2013. maksuaastast tehtud muudatusi, suurenes Luxembourgi linnas kohaldatav ettevõtete tuludelt võetava maksu kumuleeruv määr 28,8 protsendilt 29,22 protsendini.

82

(83)  Lisaks sellele kohaldatakse Luksemburgi äriühingute suhtes iga-aastast varandusmaksu, mida võetakse äriühingu netovarade pealt ja mille puhul makstakse iga aasta 1. jaanuaril 0,5 % äriühingu kogu maailmas asuvate varade netoväärtuse pealt.

83

(84)  Näiteks võib tegemist olla maksuvabastusega tulude aluseks olevate varadega seotud intressikuludega või äriühingu juhtkonnale makstavate tasudega, mis ei ole seotud äriühingu jooksva juhtimisega.

84

(85)  Maksude koondamise korda rakendatakse juhul, kui on täidetud teatud tingimused: emaettevõtjal on otseselt või kaudselt vähemalt 95 % suurune osalus tütarettevõtja kapitalis selle maksuperioodi alguses, mille jooksul ta soovib kohaldada maksude koondamise korda; tütarettevõtja on residendist kapitaliühing ning on Luksemburgi täieulatuslik maksukohustuslane; emaettevõtja on samuti residendist kapitaliühing ning on Luksemburgi täieulatuslik maksukohustuslane või mitteresidendist täieulatuslikust maksukohustuslasest äriühingu filiaal, kelle suhtes kohaldatakse tema asutamisriigis maksu, mis vastab Luksemburgi ettevõtete tulumaksule; ja maksude koondamise korra kohaldamist taotletakse vähemalt viieks tegevusaastaks.

85

(86)  Integreeritud äriühing võib kompenseerida tema teatud üksuste kahjumi teistes üksustes teenitud kasumi arvelt. Maksude koondamise korra alusel käsitatakse äriühingute kontserni üheainsa maksukohustuslasena. See võimaldab tulumaksuga maksustamise puhul vältida äriühingute kontsernide keerulisemat olukorda võrreldes maksustamise mõttes integreeritud äriühingutega. Maksude koondamise korra näol ei ole tegemist abimeetmega kui selle kohaldamise puhul äriühingute kontserni suhtes ei kaasne soodsamat kohtlemist kui integreeritud äriühingu puhul.

86

(87)  Üldpõhimõttena käsitatakse, et kõik tulu teenivad ettevõtted on otsese maksustamise seisukohalt samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras.

87

(88)  FFT märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 2.1.

88

(89)  FFT märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 2.1.3.

89

(90)  Vt joonealused märkused nr 66 ja 67.

90

(91)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. mai 2010, Todaro Nunziatina & C., kohtuasi C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, punkt 21.

91

(92)  Kõnealuse korra raames nähti ette, et kontsernisisestelt laenudelt saadavate intresside ja kontsernisiseste rahastamistehingute raames makstavate intresside saldo maksustatakse Groepsrenteboxi vahendusel maksumääraga 5 % ja mitte äriühingu tulumaksu tavapärase määraga 25,5 % sel ajajärgul.

92

(93)  
  Groepsrenteboxi otsus, põhjendus 85.

93

Groepsrenteboxi

(94)  
  Groepsrenteboxi otsus, põhjendus 101.

94

Groepsrenteboxi

(95)  
  Groepsrenteboxi otsus, põhjendus 107.

95

Groepsrenteboxi

(96)  Ringkirjas on sätestatud: „kontserni teenindava finantsettevõtte puhul on ülesanded, mida see äriühing kontserni liikmetele laenusid andes täidab, võrreldavad sõltumatute finantseerimisasutuste ülesannetega, mis on allutatud finantssektori järelevalvekomisjoni järelevalvele“.

96

(97)  Vt OECD maksustamisalase näidislepingu artikkel 9.

97

(98)  Selle meetme puhul nähti äriühingute jaoks ette võimalus vähendada oma maksubaasi Ungaris 50 % seotud ettevõtetelt saadud intresside netosumma ulatuses – see tähendab 50 % kõnealustelt ettevõtetelt saadud ja neile makstud intresside vahe ulatuses. Seega maksustatakse vaid pool saadud netointressidest, samas kui tavalise maksusüsteemi kohaldamise puhul peaks maksustama kogu summa. Sidusettevõtte tasandil, kes maksab netointressi, lisatakse 50 % makstud netointressidest maksubaasile. Seega selle asemel, et arvata maha kogu netointresside summa, nagu see toimub maksukorralduse tavapärasel kohaldamisel, võivad need äriühingud arvata maha vaid poole summast. Selline maksukorraldus kehtib vaid seotud äriühingute makstud ja saadud intresside puhul ja selle eesmärk on vähendada vahet omavahendite abil rahastamise ja kontsernisiseste laenude abil rahastamise vahel.

98

(99)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 73..

99

(100)  FFT märkuste teine kogum, punktid 2.1.3 ja 2.1.4.

100

(101)  FFT märkuste esimene kogum, punkt 60.

101

(102)  Nagu on näidatud põhjenduses 206.

102

(103)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 4. juuni 2015, komisjon vs. MOL, C-15/14 O, ECLI:EU:C:2015:362, punkt 60. Kohtuotsus, Üldkohus, 26. veebruar 2015, Orange vs. komisjon, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

103

vs.

vs.

(104)  Kohtuasi C-39/94, SFEI e.a., ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60; kohtuasi C-342/96, Hispaania vs. komisjon, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

104

vs.

(105)  Kõnealune eelis ei pea olema „ebaproportsionaalne“, nagu seda väidab FFT oma märkustes (punktid 1.7.1 ja 1.7.2). Selleks, et eelise näol oleks tegemist riigiabiga, piisab sellest, kui see vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud teistele tingimustele. FFT osutatud Umicore otsus [komisjoni 26. mai 2010. aasta otsus, mis hõlmab ettevõttele Umicore S.A. antud riigiabi, C 76/2003 (ex NN 68/2003)] ei ole vaadeldaval juhul asjakohane, kuna varasem otsustuspraktika ei ole komisjoni jaoks siduv [vt põhjendus 202]. Igal juhul ei võimalda käesoleva juhtumi ja Umicore juhtumi erinevus tõmmata kõnealuse kahe juhtumi vahel paralleele. Umicore juhtum oli seotud käibemaksuvabastusega, mida nimetatud ettevõte kohaldas seoses teatavate hõbeda müügitehingutega teistes liikmesriikides tegutsevatele ettevõtjatele. 2000. aasta detsembris tegi Belgia maksude eriinspektsioon (ISI) ettevõttega tehingu. Selline tehing oli Belgia maksuhalduri menetluspraktikas kasutusel, kuid seda kasutati üksnes seoses konkreetsete asjaoludega ja mitte maksustamise tasemel: „
  Tulumaksuseaduse artikli 84 kohaselt on sellised tehingud võimalikud üksnes sel juhul, kui nende abil ei toimu maksust vabastamist või maksusumma muutmist. Selle põhimõtte kohaldamisel ei saa tehing olla seotud teatud faktilistest asjaoludest tuleneva maksusummaga, vaid üksnes faktiliste asjaoludega
  “ (punkt 154).

105

Umicore

Tulumaksuseaduse artikli 84 kohaselt on sellised tehingud võimalikud üksnes sel juhul, kui nende abil ei toimu maksust vabastamist või maksusumma muutmist. Selle põhimõtte kohaldamisel ei saa tehing olla seotud teatud faktilistest asjaoludest tuleneva maksusummaga, vaid üksnes faktiliste asjaoludega

(106)  Vt kohtuasi 173/73, Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

106

vs.

(107)  Vt näiteks kohtuasi C-387/92, Banco Exterior de Espana, ECLI:EU:C:1994:100.

107

(108)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, ECLI:EU:C:2006:416.

108

vs.

(109)  Vt eelmist.

109

(110)  Komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus abikava kohta, mida Belgia rakendas Belgias asutatud koordineerimiskeskuste suhtes (ELT L 282, 30.10.2003, lk 25).

110

(111)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, ECLI:EU:C:2006:416, punktid 96 ja 97.

111

vs.

(112)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 81.

112

vs.

(113)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punktid 38–40.

113

(114)  Vt põhjendus 102.

114

(115)  Vt tabel 7.

115

(116)  Vt põhjendus 64.

116

(117)  Vt põhjendus 70.

117

(118)  Tehingupõhise tootluse meetodi kirjeldus on esitatud põhjenduses 91.

118

(119)  Komisjon ei nõustu põhjenduses 162 esitatud FFT väitega, mille kohaselt asjaolu, et tehingupõhise tootluse meetodit kasutatakse üha enam, õigustab selle meetodi kasutamist vaadeldaval juhul. See väide on vastuolus põhjenduses 161 FFT osutatud siirdehindade valdkonnas kohaldatavate OECD juhiste lõikega 2.2, mille kohaselt on „valikumeetodi eesmärk leida alati konkreetse juhtumi jaoks kõige asjakohasem meetod“. OECD juhiste kõnealune eesmärk ei ole kooskõlas tõlgendusega, mille kohaselt maksukohustuslane võib vabalt valida eri meetodite hulgast, sõltumata konkreetse juhtumi faktilistest ja muudest asjaoludest.

119

(120)  See erineb olukorrast, kus kontsernisiseseid laenusid andev äriühing piirab oma tegevuse vaid ühingutevaheliste tehingutega, mille puhul iseseisev äriühing ei nõustuks kolmandale isikule hüvitist maksma, need tehingud aga ei ole majanduslikult põhjendatud, kui neid käsitleda teistest ülesannetest ja tehingutest eraldiseisvatena (ühingutevahelised tehingud võivad olla suunatud muust tegevusest tingitud riskide katmisele). Seetõttu ei saa selliseid tehinguid, samuti nagu ka teisi ülesandeid võrrelda finantsasutuse põhiülesannetega. Nende tehingute hinda ei saa nõuetekohaselt omavahendite alusel kindlaks määrata, kuna teiste sektorite puhul võivad osutuda kõige asjakohasemaks erinevad näitajad, nagu kogu vara tootlus või müügitegevuse tootlus.

120

(121)  Vt joonealune märkus 114.

121

(122)  Vt põhjendused 58 ja 59.

122

(123)  Vt ka menetluse algatamise otsuse põhjendus 68.

123

(124)  Teised näited erinevuste kohta erinevate omavahenditel põhinevate kasuminäitajate kohta on esitatud väljaandes McKinsey Working Papers on Risk, nr 24, „The use of economic capital in performance management for banks“, jaanuar 2011, eeskätt graafik 10, lk 13.

124

(125)  Siirdehindade aruandes saab maksunõustaja riskitasu suuruseks 1 726 000 eurot, samas juhul, kui FFT raamatupidamislikele omavahenditele oleks kohaldatud maksunõustaja arvutatud 6,05 % suurust omakapitali tootluse määra, oleks riskitasu suurus olnud 17 392 000 eurot.

125

(126)  Põhjendus 163.

126

(127)  Vt OECD juhiste punkt 2.97.

127

(128)  Vt OECD juhiste punkt 2.86.

128

(129)  Ringkirjas märgitakse, et kõnealused teenuseosutajad, kellele viidatakse, tegelevad peaasjalikult reguleeritud asutustes samalaadsete ülesannete täitmisega. Ringkirjas osutatakse samuti võimalikele täiendavatele summadele, mis lisanduvad krediidi andmisega seotud kuludele ja mille puhul tuleb arvesse võtta kohustust järgida maksejõulisusega seotud nõudeid. Samas ei piirata ringkirja sätetega nende maksejõulisuse nõuetega seotud omavahendite hüvitamist.

129

(130)  Vt põhjendus 81.

130

(131)  Regulatiivsete omavahendite kasutamine on ühtlasi praktikas keerukam ka seetõttu, et reguleeritud asutuste puhul võib olla tegemist erinevat liiki omavahenditega, nagu esimese ja teise taseme omavahendid, samas kui omakapital on ainukest kapitali liik, mida FFT omab. Seda keerukust on rõhutatud Basel III raamistikus. Reguleeritud finantseerimisasutused ei avalikusta üldjuhul oma minimaalsete regulatiivsete omavahendite suurust, kuid seda on üldjuhul võimalik kaudselt välja arvutada. Pigem avalikustavad nad nende käsutuses olevate regulatiivsete omavahendite suuruse, mis on alati suurem kui nõutav miinimum. Ja lõpuks kasutavad reguleeritud asutused mõnikord asutusesiseste hindade kindlaksmääramiseks omakapitali tootlust, mille suurust on korrigeeritud olenevalt riskidest, ning mida võib käsitada samasena regulatiivsete omavahendite tootlusega. Samas kasutatakse vaadeldaval juhul seda iga vara puhul eraldi ja mitte kogusummas ettevõtte kui terviku kasuminäitajana ning seetõttu selle suurust üldjuhul ei avalikustata.

131

(132)  Vt põhjendus 256.

132

(133)  Vt tabel 6.

133

(134)  FMI WP/12/36, How Risky Are Banks' Risk Weighted Assets? Sonali Das ja Amadou N.R. Sy, 2012, lk 6.

134

(135)  Põhjendused 58 ja 59.

135

(136)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 72.

136

(137)  Põhjendus 167.

137

(138)  Vt eelmist.

138

(139)  Põhjendus 98.

139

(140)  Vt põhjendus 58.

140

(141)  Vt joonealune märkus 136.

141

(142)  Kuna puuduvad piisavad andmed selleks, et hinnata nõuetekohaselt FFT minimaalseid regulatiivseid omavahendeid, siis sektoripõhise keskmise väärtuse alusel oleks minimaalsete regulatiivsete omavahendite suurus pidanud olema 427 miljonit eurot, vt põhjendus 270, mis ületab FFT omavahendite kogusummat 287 miljoni euro võrra.

142

(143)  Põhjendused 69 ja tabel 1.

143

(144)  Põhjendus 61.

144

(145)  Põhjendus 97.

145

(146)  Põhjendus 96.

146

(147)  Nagu märkis Luksemburg põhjenduses 154.

147

(148)  Vt põhjendus 154.

148

(149)  Vt põhjendus 95.

149

(150)  Vt põhjendus 165.

150

(151)  Võimendus näitab omavahendite arvelt rahastatavate varade osakaalu. Võttes arvesse, et ülejäänud varade rahastamine toimub võlgade abil, on võimenduse näol tegemist võlameetmega, vastupidisel juhul on tegemist äriühingu kapitaliseerimisega.

151

(152)  FFT puhul on kõikide omavahendite puhul tegemist esimese taseme omavahenditega, kuna FFT ei kasuta teiste kategooriate finantsinstrumente.

152

(153)  Vt põhjendus 268.

153

(154)  Kirjeldatud põhjendustes 121–126.

154

(155)  FFi raamatupidamisandmete alusel, mis on esitatud tabelis põhjenduses 114.

155

(156)  427 miljoni euro suurused hüpoteetilised regulatiivsed omavahendid oleksid samas ka suuremad FFT 286 miljoni euro suurustest omavahenditest, mis tal olid FFNA ja FFC omandamise hetkel.

156

(157)  Siirdehindade aruanne pärineb aastast 2011. Seetõttu kasutatakse seda võrdlusperioodi. Võrdluseks, ajavahemikul 12. maist 2012 kuni 12. maini 2014 oli selle indeksi beeta väärtus 1,3.

157

(158)  Vt menetluse algatamise otsuse tabel 6.

158

(159)  Vt tabel 4.

159

(160)  Vt põhjendus 114.

160

(161)  Nagu on näidatud põhjenduses 123.

161

(162)  Vt põhjendus 155.

162

(163)  Vt põhjendused 113 ja 114.

163

(164)  Vt põhjenduses 125 esitatud tabel.

164

(165)  Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, 81. aastaaruanne, 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011, 26. juuni 2011, lk 90.

165

(166)  EKP, aruanne finantsstabiilsuse kohta, 2011. aasta detsember, lk 130 (vaba tõlge).

166

(167)  Deutsche Bank, European Banks: Running the Numbers: Spring edition, 5 aprill 2011 (vaba tõlge). Deutsche Banki 20. märtsi 2015. aasta aruandes on Euroopa pankade omavahendite kaudne maksumus hinnanguliselt 10 %.

167

(168)  FFT märkuste esimene kogum, punkt 64. FFT märkuste teine kogum, punktid 1.8.1 ja järgnevad punktid, punkt 3.1.8.

168

(169)  Peamiselt otsus, mis hõlmab maksustamisega seotud mahaarvamiste kava Ungari kontsernisiseste intresside puhul.

169

(170)  Vt põhjendus 202.

170

(171)  Vt ka Groepsrenteboxi otsus, punktid 80–82; Ungari kontsernide intresside suhtes kohaldatavat maksusüsteemi hõlmav otsus, punktid 131 ja 132.

171

(172)  Vt kohtuasi C-81/10 P, France Télécom vs. komisjon ECLI:EU:C:2011:811, punkt 43, kohtuasi C-66/02, Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2005:768, punkt 34; vt ka liidetud kohtuasjad T-427/04 ja T-17/05, Prantsusmaa ja France Télécom vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:474, punkt 207 ja punkt 215.

172

vs.

,

vs.

vs.

(173)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 28.

173

(174)  Vt põhjendus 77.

174

(175)  FFT märkuste esimene kogum, punkt 60, FFT märkuste teine kogum punkt 1.4.

175

(176)  Punkt 7.2.1.1.

176

(177)  Ringkiri, lk 3 ja 4.

177

(178)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 34.

178

(179)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 36.

179

(180)  Nummerdamine toimub sellises järjekorras, nagu Luksemburg maksuotsused komisjonile edastas

180

(181)  FFT siirdehindade aruanne, lk 34.

181

(182)  Vt põhjendus 83.

182

(183)  Neist maksuotsustest kaks hõlmasid FFT ja [äriühingu F] taotlusi, vt põhjendused 28 ja 29.

183

(184)  Komisjoni 23. juuni 2015. aasta teabenõue hõlmab kõiki äriühingu esitatud siirdehindade aruandeid ja Luksemburgi 25. juunil 2015 esitatud andmed ei hõlmanud ühtegi hilisemat sellelaadset aruannet.

184

(185)  Luksemburgi 24. märtsi 2015. aasta kiri, vastus küsimusele nr 6.

185

(186)  Liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, Paint Graphos e.a., ECLI:EU:C:2011:550, punkt 69.

186

(187)  Otsus kohtuasjas C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, punkt 11. Otsus kohtuasjas T-137/02: Pollmeier Malchow vs. komisjon, ECLI:EU:T:2004:304, punkt 50.

187

vs.

(188)  Otsused kohtuasjas C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA vs. komisjon, ECLI:EU:C:2010:787, punktid 47–55, ja kohtuasjas C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA e.a., ECLI:EU:C:2006:8, punkt 112.

188

vs.

(189)  Vt põhjendus 110.

189

(190)  Vt põhjendus 34.

190

(191)  Vt analoogiline kohtuasi 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, punkt 11, kus on sätestatud: „Hagi esitajate endi esitatud teabest ilmneb, et pärast ümberkorraldust juhib nii äriühingut Intermills kui ka kolme tööstuslikku äriühingut Valloonia piirkond ning pärast sisseseade üleandmist kolmele uuele asutatud ettevõttele jääb äriühing Intermills nendega seotud huvitatud isikuks. Seega tuleb järeldada, et vaatamata asjaolule, et kolm tööstuslikku äriühingut on endisest äriühingust sõltumatud juriidilised isikud, moodustavad nad koos ühtse kontserni vähemalt Belgia ametiasutuste antud abi seisukohalt [...]“.

191

(192)  Vt põhjendus 48.

192

(193)  ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.

193

(194)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

194

(195)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

195

(196)  Luksemburgi märkused menetluse algatamise otsuse kohta, punkt 104. Luksemburg tsiteerib „käitumisjuhendi töörühma“ poolt nõukogule (ECOFIN) esitatud aruande punkti 19 (ettevõtete otsene maksustamine), milles on sätestatud (inglise keeles): „With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular No 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. At the meeting on 11 April 2011, Luxembourg informed that Group that Circular No 164/2 bis dated 8 April 2011 ensured that advance confirmations granted prior to the entry into force of Circular No 164/2 would cease to be valid by 31 December 2011. With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct“.

196

(197)  Vt otsused kohtuasjas C-5/89, komisjon vs. Saksamaa Liitvabariik, ECLI:EU:C:1990:320, punkt 17, ja kohtuasjas C-310/99, Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2002:143, punkt 104.

197

vs.

vs.

(198)  Vt otsus kohtuasjas T-67/94 Ladbroke Racing vs. komisjon ECLI:EU:T:1998:7, punkt 183; vt ka otsus liidetud kohtuasjades T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA ja Diputacion Floral de Vizcaya vs. komisjon, ECLI:EU:T:2003:217, punkt 202.

198

vs.

vs.

(199)  Vt otsused kohtuasjas T-290/97, Mehibas Dordtselaan vs. komisjon, ECLI:EU:T:2000:8, punkt 59, ja liidetud kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 147.

199

vs.

vs.

(200)  Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 1. detsembri 1997. aasta istungi järeldused maksustamispoliitika kohta, EÜT C 2, 6.1.1998, lk 1. Vt ka dokumente järgmisel veebiaadressil: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_fr.htm.

200

(201)  Vt sellega seoses kohtujuristi Léger' järeldused kohtuasjas C-217/03, Belgia ja Forum 187 ABSL vs. komisjon, ECLI:EU:C:2006:89, punkt 376.

201

vs.

(202)  OECDga seotud 14. detsembri 1960. aasta konventsiooni lisaprotokollis nr 1 leppisid konventsioonile alla kirjutanud kokku, et Euroopa Komisjon osaleb organisatsiooni tegevuses. Komisjoni esindajad osalevad organisatsiooni liikmete kõrval OECD töökava hõlmavatel aruteludel ning on kaasatud kogu organisatsiooni ja selle eri organite töösse. Samas, kuigi Euroopa Komisjoni osalus ulatub kaugemale vaatleja rollist, ei ole komisjonil hääleõigust ja ta ei osale ametlikult organisatsiooni nõukogule vastuvõtmiseks esitatud aktide vastuvõtmises.

202

(203)  Komisjoni 11. juuli 2001. aasta otsus, juhtum C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Saksamaa: välisriikides asuvad kontrolli- ja koordineerimiskeskused (EÜT C 304, 30.10.2001, lk 2). Otsus 2003/501/EÜ.

203

(204)  Vt joonealune märkus 105.

204

(205)  See toimus küll seoses „tagasimaksmise võimatusega“ ja mitte seoses „abisumma suuruse väljaarvutamise keerukusega“.

205

(206)  Otsus liidetud kohtuasjades T-427/04 ja T-17/05 Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:474, punkt 297.

206

vs.

(207)  Otsus liidetud kohtuasjades T-427/04 ja T-17/05 Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:474, punkt 299.

207

vs.

(208)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

208

(209)  Otsus kohtuasjas C-441/06, komisjon vs. Prantsusmaa, ECLI:EU:C:2007:616, punkt 29, ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

209

vs.

(210)  Vt eriti põhjendused 308–311.

210

---

| 22.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/68

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/2327,

5. juuli 2016,

mis käsitleb riigiabi SA. 19864 – 2014/C (endine 2009/NN54), mida on andnud Belgia IRISi võrku kuuluvate pealinna Brüsseli piirkonna avalik-õiguslike haiglate rahastamine

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4051 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt osutatud artiklite (2) sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 7. septembri 2005. aasta ja 17. oktoobri 2005. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 12. septembril 2005 ja 19. oktoobril 2005, kaebuse Belgia riigi vastu, mis käsitles alates 1995. aastast väidetavat siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku abi andmist viiele avalik-õiguslikule haiglale (3) (edaspidi „IRISi võrku kuuluvad haiglad“) (4) IRISi võrgustikus (5) (edaspidi „IRIS“) pealinna Brüsseli piirkonnas. Kaebuse esitasid kaks ühendust (s.o Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (CBI) ning Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP)), kes esindasid eraõiguslike juriidiliste isikute hallatud haiglaid (edaspidi „erahaiglad“), ning individuaalselt mitu kõnealuste ühenduste liikmeks olevat haiglat (6). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 7. septembri 2005. aasta ja 17. oktoobri 2005. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 12. septembril 2005 ja 19. oktoobril 2005, kaebuse Belgia riigi vastu, mis käsitles alates 1995. aastast väidetavat siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku abi andmist viiele avalik-õiguslikule haiglale (3) (edaspidi „IRISi võrku kuuluvad haiglad“) (4) IRISi võrgustikus (5) (edaspidi „IRIS“) pealinna Brüsseli piirkonnas. Kaebuse esitasid kaks ühendust (s.o Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (CBI) ning Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP)), kes esindasid eraõiguslike juriidiliste isikute hallatud haiglaid (edaspidi „erahaiglad“), ning individuaalselt mitu kõnealuste ühenduste liikmeks olevat haiglat (6).

3

4

5

6

| (2) | Kaebuses keskenduti järgmistele põhiargumentidele: i) konkreetsete avalike teenuste määratluse puudumine või ebaselgus ja nende teenuste osutamise ülesande andmine ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mitte Brüsseli erahaiglatele; ii) IRISi võrku kuuluvate haiglate kahjumi hüvitamine avaliku sektori asutuste poolt; iii) IRISi võrku kuuluvate haiglate avaliku teenuse ülesandega seotud kulude ülemäärane hüvitamine fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRC“) kaudu; iv) IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise meetodi läbipaistvuse puudumine ning viimaks v) IRISi võrku kuuluvate haiglate muude kui haiglaraviteenuste ristsubsideerimine haiglaülesannete täitmiseks saadud hüvitiste kaudu (7). |
| --- | --- |

(2)

Kaebuses keskenduti järgmistele põhiargumentidele: i) konkreetsete avalike teenuste määratluse puudumine või ebaselgus ja nende teenuste osutamise ülesande andmine ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mitte Brüsseli erahaiglatele; ii) IRISi võrku kuuluvate haiglate kahjumi hüvitamine avaliku sektori asutuste poolt; iii) IRISi võrku kuuluvate haiglate avaliku teenuse ülesandega seotud kulude ülemäärane hüvitamine fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRC“) kaudu; iv) IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise meetodi läbipaistvuse puudumine ning viimaks v) IRISi võrku kuuluvate haiglate muude kui haiglaraviteenuste ristsubsideerimine haiglaülesannete täitmiseks saadud hüvitiste kaudu (7).

7

| (3) | Pärast Belgia ametivõimude poolt 10. jaanuaril 2008 täiendava teabe esitamist teavitasid komisjoni talitused kaebuse esitajaid oma esialgsest arvamusest kaebuse kohta posti teel (8) ja kutsusid huvitatud isikud esitama kaebust käsitleva esialgse hinnangu läbivaatamiseks vajalikku uut teavet, mille esitamata jätmist oleks käsitatud kaebuse tagasivõtmisena. Pärast kaebuse esitajatelt vastuse saamist kinnitasid komisjoni talitused oma esialgset hinnangut, mille nad esitasid oma 10. aprilli 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Belgia ametivõimude poolt 10. jaanuaril 2008 täiendava teabe esitamist teavitasid komisjoni talitused kaebuse esitajaid oma esialgsest arvamusest kaebuse kohta posti teel (8) ja kutsusid huvitatud isikud esitama kaebust käsitleva esialgse hinnangu läbivaatamiseks vajalikku uut teavet, mille esitamata jätmist oleks käsitatud kaebuse tagasivõtmisena. Pärast kaebuse esitajatelt vastuse saamist kinnitasid komisjoni talitused oma esialgset hinnangut, mille nad esitasid oma 10. aprilli 2008. aasta kirjas.

8

| (4) | Seejärel andsid kaebuse esitajad komisjonile teada, et nad esitasid Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (millest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liidu Üldkohus, edaspidi „Üldkohus“) tühistamishagi 10. jaanuari 2008. aasta kirja vastu, mida nad käsitasid Euroopa Komisjoni otsusena (9). Kaebuse esitajad esitasid samuti 20. juunil 2008 tühistamishagi komisjoni talituste 10. aprilli 2008. aasta kirja kohta (10). Üldkohus lükkas need kaks menetlust edasi 31. oktoobri 2009, kui komisjon oli teda teavitanud, et ta kavatses teha otsuse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 659/1999 (11). Selle otsuse tegemiseks küsisid komisjoni talitused Belgia ametivõimudelt ja kaebuse esitajatelt lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Seejärel andsid kaebuse esitajad komisjonile teada, et nad esitasid Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (millest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liidu Üldkohus, edaspidi „Üldkohus“) tühistamishagi 10. jaanuari 2008. aasta kirja vastu, mida nad käsitasid Euroopa Komisjoni otsusena (9). Kaebuse esitajad esitasid samuti 20. juunil 2008 tühistamishagi komisjoni talituste 10. aprilli 2008. aasta kirja kohta (10). Üldkohus lükkas need kaks menetlust edasi 31. oktoobri 2009, kui komisjon oli teda teavitanud, et ta kavatses teha otsuse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 659/1999 (11). Selle otsuse tegemiseks küsisid komisjoni talitused Belgia ametivõimudelt ja kaebuse esitajatelt lisateavet.

9

10

11

| (5) | Komisjon otsustas oma 28. oktoobri 2009. aasta otsuses (12) (edaspidi „komisjoni 2009. aasta otsus“, vt ka punkt 4.1) mitte esitada pealinna Brüsseli piirkonna IRISi võrgustikku kuuluvate avalik-õiguslike haiglate rahastamise toetuse kohta vastuväiteid, kuna kõnealune rahastamine loeti ühisturuga kokkusobivaks kooskõlas komisjoni otsuses 2005/842/EÜ (13) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) kehtestatud nõuetega ning samuti otseselt tulenevalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikest 2 (millest sai Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2) neil juhtudel, kui on tegemist enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumist 19. detsembril 2005 antud avaliku teenuse ülesannetega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon otsustas oma 28. oktoobri 2009. aasta otsuses (12) (edaspidi „komisjoni 2009. aasta otsus“, vt ka punkt 4.1) mitte esitada pealinna Brüsseli piirkonna IRISi võrgustikku kuuluvate avalik-õiguslike haiglate rahastamise toetuse kohta vastuväiteid, kuna kõnealune rahastamine loeti ühisturuga kokkusobivaks kooskõlas komisjoni otsuses 2005/842/EÜ (13) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) kehtestatud nõuetega ning samuti otseselt tulenevalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikest 2 (millest sai Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2) neil juhtudel, kui on tegemist enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumist 19. detsembril 2005 antud avaliku teenuse ülesannetega.

12

13

| (6) | Seejärel esitasid kaebuse esitajad Üldkohtule kõnealuse komisjoni otsuse tühistamishagi. Üldkohus tühistas komisjoni otsuse oma 7. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas T-137/10 (14) (vt ka punkt 4.2), jõudes järeldusele, et see otsus tehti kaebuse esitajate menetlusõigusi rikkudes. Täpsemalt jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjon oleks pidanud väljendama kahtlusi kõnealuste meetmete kokkusobivuse kohta siseturuga, võttes arvesse kaebuse esitajate poolt selle kohta esitatud märkusi. Üldkohus järeldas seetõttu, et komisjon oli kohustatud algatama ametliku uurimismenetluse, et koguda kokku kõik asjaomased tõendid selleks, et hinnata kõnealuse abimeetmete kogumi kokkusobivust siseturuga ning võimaldada hagejal ja teistel huvitatud isikutel esitada selle menetluse raames oma märkused (15). |
| --- | --- |

(6)

Seejärel esitasid kaebuse esitajad Üldkohtule kõnealuse komisjoni otsuse tühistamishagi. Üldkohus tühistas komisjoni otsuse oma 7. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas T-137/10 (14) (vt ka punkt 4.2), jõudes järeldusele, et see otsus tehti kaebuse esitajate menetlusõigusi rikkudes. Täpsemalt jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjon oleks pidanud väljendama kahtlusi kõnealuste meetmete kokkusobivuse kohta siseturuga, võttes arvesse kaebuse esitajate poolt selle kohta esitatud märkusi. Üldkohus järeldas seetõttu, et komisjon oli kohustatud algatama ametliku uurimismenetluse, et koguda kokku kõik asjaomased tõendid selleks, et hinnata kõnealuse abimeetmete kogumi kokkusobivust siseturuga ning võimaldada hagejal ja teistel huvitatud isikutel esitada selle menetluse raames oma märkused (15).

14

15

| (7) | Komisjon andis oma 1. oktoobri 2014. aasta kirjas Belgia ametivõimudele teada oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus seoses pealinna Brüsseli piirkonna IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise meetmetega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon andis oma 1. oktoobri 2014. aasta kirjas Belgia ametivõimudele teada oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus seoses pealinna Brüsseli piirkonna IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise meetmetega.

| (8) | Komisjoni otsus menetluse algatamiseks (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (16). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse algatamiseks (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (16). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta.

16

| (9) | Belgia ametivõimud esitasid oma 22. oktoobri 2014. aasta kirjas taotluse menetluse algatamise otsusele vastusena oma märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks. Komisjon nõustus kõnealuse tähtaja pikendamisega oma 23. oktoobri 2014. aasta kirjas. Uus tähtaja pikendamise taotlus esitati 1. detsembri 2014. aasta kirjas ja komisjon nõustus pikendamisega 2. detsembri 2014. aasta kirjas. Belgia Kuningriik esitas oma 16. detsembri 2014. aasta kirjas märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(9)

Belgia ametivõimud esitasid oma 22. oktoobri 2014. aasta kirjas taotluse menetluse algatamise otsusele vastusena oma märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks. Komisjon nõustus kõnealuse tähtaja pikendamisega oma 23. oktoobri 2014. aasta kirjas. Uus tähtaja pikendamise taotlus esitati 1. detsembri 2014. aasta kirjas ja komisjon nõustus pikendamisega 2. detsembri 2014. aasta kirjas. Belgia Kuningriik esitas oma 16. detsembri 2014. aasta kirjas märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| (10) | Komisjonile laekusid huvitatud isikute märkused (vt punkt 5 allpool) 15. detsembril 2014, 5. jaanuaril 2015 ja 9. jaanuaril 2015. Komisjon saatis oma 13. ja 20. veebruari 2015. aasta kirjades kõnealused märkused Belgiale, kes sai neile vastata. Belgia märkused laekusid 13. märtsi 2015. aasta kirjas ja registreeriti 17. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(10)

Komisjonile laekusid huvitatud isikute märkused (vt punkt 5 allpool) 15. detsembril 2014, 5. jaanuaril 2015 ja 9. jaanuaril 2015. Komisjon saatis oma 13. ja 20. veebruari 2015. aasta kirjades kõnealused märkused Belgiale, kes sai neile vastata. Belgia märkused laekusid 13. märtsi 2015. aasta kirjas ja registreeriti 17. märtsil 2015.

| (11) | Sellel baasil vaatas komisjon toimiku uuesti läbi ja tõlgendas teatud elemente erinevalt oma 2009. aasta tühistatud otsuses esitatud hindamisaruandega võrreldes. |
| --- | --- |

(11)

Sellel baasil vaatas komisjon toimiku uuesti läbi ja tõlgendas teatud elemente erinevalt oma 2009. aasta tühistatud otsuses esitatud hindamisaruandega võrreldes.

2.   TAUST

TAUST

| (12) | IRISi võrku kuuluvad haiglad tegutsevad erinevate avaliku sektori asutuste kindlaks määratud keerukas seadusandlikus ja regulatiivkeskkonnas. Selleks et üldiselt hinnata kõnealustele haiglatele antud riikliku rahastamise vastavust riigiabi eeskirjadele, on vaja lühidalt kirjeldada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatavat õigus- ja regulatiivraamistikku. Kõnealune kirjeldus hõlmab CPASide seaduse tutvustamist (mille alusel loodi IRISi võrku kuuluvad haiglad), IRISi võrku kuuluvate haiglate ajaloo lühikokkuvõtet, seadusandlike dokumentide ning teiste IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevusi reguleerivate dokumentide kirjeldamist, IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevuse lühikirjelduse esitamist ning erinevate kohaldatavate rahastamismehhanismide loetlemist. |
| --- | --- |

(12)

IRISi võrku kuuluvad haiglad tegutsevad erinevate avaliku sektori asutuste kindlaks määratud keerukas seadusandlikus ja regulatiivkeskkonnas. Selleks et üldiselt hinnata kõnealustele haiglatele antud riikliku rahastamise vastavust riigiabi eeskirjadele, on vaja lühidalt kirjeldada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatavat õigus- ja regulatiivraamistikku. Kõnealune kirjeldus hõlmab CPASide seaduse tutvustamist (mille alusel loodi IRISi võrku kuuluvad haiglad), IRISi võrku kuuluvate haiglate ajaloo lühikokkuvõtet, seadusandlike dokumentide ning teiste IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevusi reguleerivate dokumentide kirjeldamist, IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevuse lühikirjelduse esitamist ning erinevate kohaldatavate rahastamismehhanismide loetlemist.

2.1.   Sotsiaalabi õigus ja CPASide seadus

Sotsiaalabi õigus ja CPASide seadus

| (13) | Belgias on sotsiaalabi õigus põhiõigus. Belgia põhiseaduse artiklis 23 on täpsemalt sätestatud järgmine:

  „Igaüks peab saama elada inimväärikat elu. Selleks tagatakse artiklis 134 ette nähtud seaduse, dekreedi või eeskirjaga, võttes arvesse vastavaid kohustusi, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused ning määratakse kindlaks nende kasutamise tingimused. Nimetatud õigused hõlmavad eelkõige järgmist:
  [...]






  2) | sotsiaalkindlustuse, tervisekaitse ning sotsiaal-, meditsiini- ja õigusabi õigus.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Belgias on sotsiaalabi õigus põhiõigus. Belgia põhiseaduse artiklis 23 on täpsemalt sätestatud järgmine:

„Igaüks peab saama elada inimväärikat elu. Selleks tagatakse artiklis 134 ette nähtud seaduse, dekreedi või eeskirjaga, võttes arvesse vastavaid kohustusi, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused ning määratakse kindlaks nende kasutamise tingimused. Nimetatud õigused hõlmavad eelkõige järgmist:

[...]

2)

| (14) | Kodanike tegelikku juurdepääsu sotsiaalabile reguleeritakse peamiselt 8. juuli 1976. aasta raamseadusega (17) (edaspidi „CPASide seadus“), millega luuakse sotsiaalse tegevuse avalikud keskused (edaspidi „CPASid“). Tegemist on juriidilise isiku staatusega avalik-õiguslike asutustega, mis on olemas kõigis Belgia kommuunides. CPASe juhib nõukogu, mille liikmed valib asjaomase kommuuni volikogu. CPASide seaduse artiklis 1 on sätestatud:

  „Kõigil inimestel on õigus sotsiaalabile. Sotsiaalabi eesmärk on anda kõigile võimalus elada inimväärikat elu. Luuakse sotsiaalabi avalikud keskused, mille ülesanne on kõnealuse abi andmine käesolevas seaduses kehtestatud tingimustel.“ |
| --- | --- |

(14)

Kodanike tegelikku juurdepääsu sotsiaalabile reguleeritakse peamiselt 8. juuli 1976. aasta raamseadusega (17) (edaspidi „CPASide seadus“), millega luuakse sotsiaalse tegevuse avalikud keskused (edaspidi „CPASid“). Tegemist on juriidilise isiku staatusega avalik-õiguslike asutustega, mis on olemas kõigis Belgia kommuunides. CPASe juhib nõukogu, mille liikmed valib asjaomase kommuuni volikogu. CPASide seaduse artiklis 1 on sätestatud:

17

„Kõigil inimestel on õigus sotsiaalabile. Sotsiaalabi eesmärk on anda kõigile võimalus elada inimväärikat elu. Luuakse sotsiaalabi avalikud keskused, mille ülesanne on kõnealuse abi andmine käesolevas seaduses kehtestatud tingimustel.“

| (15) | Tegelikkuses annab CPAS sotsiaalabi isikutele, kellel ei ole vajalikke vahendeid inimväärika elu elamiseks ja kes ei saa kasutada muud sotsiaalkindlustust (näiteks töötuskindlustust). Selles kontekstis täpsustatakse CPASide seaduse artikli 57 lõikes 1, et CPASi eesmärk on tagada inimestele ja perekondadele abi omavalitsusüksuselt. Selles kirjeldatakse ülesannet järgmiselt:

  „Sellega ei tagata ainult palliatiivset või aktiivravi, vaid ka ennetavat abi. See julgustab selle kasutajaid ühiskonnas osalema. Kõnealune abi võib olla materiaalne, sotsiaalne, meditsiiniline, meditsiinilis-sotsiaalne või psühholoogiline.“ |
| --- | --- |

(15)

Tegelikkuses annab CPAS sotsiaalabi isikutele, kellel ei ole vajalikke vahendeid inimväärika elu elamiseks ja kes ei saa kasutada muud sotsiaalkindlustust (näiteks töötuskindlustust). Selles kontekstis täpsustatakse CPASide seaduse artikli 57 lõikes 1, et CPASi eesmärk on tagada inimestele ja perekondadele abi omavalitsusüksuselt. Selles kirjeldatakse ülesannet järgmiselt:

„Sellega ei tagata ainult palliatiivset või aktiivravi, vaid ka ennetavat abi. See julgustab selle kasutajaid ühiskonnas osalema. Kõnealune abi võib olla materiaalne, sotsiaalne, meditsiiniline, meditsiinilis-sotsiaalne või psühholoogiline.“

| (16) | Iga CPAS peab andma sotsiaalabi inimestele ja perekondadele, aga tal on kõnealuse abi andmise viisi osas teatud diskretsiooniõigus. Täpsemalt võib CPAS kõnealust abi anda:






  — | kas ise otse |
| --- | --- | --- |

(16)

Iga CPAS peab andma sotsiaalabi inimestele ja perekondadele, aga tal on kõnealuse abi andmise viisi osas teatud diskretsiooniõigus. Täpsemalt võib CPAS kõnealust abi anda:

—

kas ise otse

| — | või „vajalikes kohtades ja vajaduse korral olemasoleva korralduse raames“ [vt ka põhjendus 19] enda loodud asutuse või teenistuse kaudu (kooskõlas CPASide seaduse artikli 60 lõikega 6, artikliga 79 ja artikliga 118), millisel juhul peab kõnealuse asutuse või teenistuse loonud CPAS selle eesmärgi kindlaks määrama. Kõik sotsiaalsed kohustused, mille CPAS kõnealusele asutusele või teenistusele üle annab, tuleb seejärel tagada kooskõlas kõnealuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

—

või „vajalikes kohtades ja vajaduse korral olemasoleva korralduse raames“ [vt ka põhjendus 19] enda loodud asutuse või teenistuse kaudu (kooskõlas CPASide seaduse artikli 60 lõikega 6, artikliga 79 ja artikliga 118), millisel juhul peab kõnealuse asutuse või teenistuse loonud CPAS selle eesmärgi kindlaks määrama. Kõik sotsiaalsed kohustused, mille CPAS kõnealusele asutusele või teenistusele üle annab, tuleb seejärel tagada kooskõlas kõnealuse eesmärgiga;

| — | või selliste asutuste või teenistuste kaudu, millega ta teeb koostööd (CPASide seaduse artikkel 61), millisel juhul peavad kõnealused asutused ja teenistused olema juba loodud:






  — | CPASi enda poolt (vt taane eespool) või |
| --- | --- | --- |

—

või selliste asutuste või teenistuste kaudu, millega ta teeb koostööd (CPASide seaduse artikkel 61), millisel juhul peavad kõnealused asutused ja teenistused olema juba loodud:

—

CPASi enda poolt (vt taane eespool) või

| — | kolmanda isiku poolt, kes määrab samuti kindlaks nende eesmärgi. |
| --- | --- |

—

kolmanda isiku poolt, kes määrab samuti kindlaks nende eesmärgi.

| (17) | Kahel viimatinimetatud juhul delegeerib CPAS (osa) sotsiaalabi kohustustest ainult selles ulatuses, milles kõnealune delegeerimine vastab koostööd tegeva asutuse eesmärgile. Kui CPAS on asutuse loonud, siis kontrollib CPAS asutuse eesmärki. Kui tegemist on täiesti eraldiseisva asutusega (kolmandast isikust asutus), siis piirdub koostöö kõnealuse asutuse eesmärgiga. |
| --- | --- |

(17)

Kahel viimatinimetatud juhul delegeerib CPAS (osa) sotsiaalabi kohustustest ainult selles ulatuses, milles kõnealune delegeerimine vastab koostööd tegeva asutuse eesmärgile. Kui CPAS on asutuse loonud, siis kontrollib CPAS asutuse eesmärki. Kui tegemist on täiesti eraldiseisva asutusega (kolmandast isikust asutus), siis piirdub koostöö kõnealuse asutuse eesmärgiga.

| (18) | CPASi õiguslik kohustus sotsiaalabi anda, olenemata sellest, kas see on materiaalne, sotsiaalne, meditsiiniline, meditsiinilis-sotsiaalne või psühholoogiline, on muutumatu olenemata asjaolust, kas CPAS annab seda abi otse või enda loodud või temaga koostööd tegeva asutuse kaudu. CPASide seaduse artikliga 57 kehtestatakse CPASile (ja ainult talle) kohustus anda seda abil kõigil juhtudel. Igasugust liiki delegeerimise puhul on tegemist kõnealuse kohustuse täitmise vormiga ja see ei vabasta CPASi vastutusest seda kohustust täita ja kohustuse täitmist jätkata. |
| --- | --- |

(18)

CPASi õiguslik kohustus sotsiaalabi anda, olenemata sellest, kas see on materiaalne, sotsiaalne, meditsiiniline, meditsiinilis-sotsiaalne või psühholoogiline, on muutumatu olenemata asjaolust, kas CPAS annab seda abi otse või enda loodud või temaga koostööd tegeva asutuse kaudu. CPASide seaduse artikliga 57 kehtestatakse CPASile (ja ainult talle) kohustus anda seda abil kõigil juhtudel. Igasugust liiki delegeerimise puhul on tegemist kõnealuse kohustuse täitmise vormiga ja see ei vabasta CPASi vastutusest seda kohustust täita ja kohustuse täitmist jätkata.

| (19) | CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 on määratud kindlaks nõuded, mida kohaldatakse juhul, kui CPAS soovib luua asutuse või teenistuse (näiteks haigla) oma sotsiaalabi ülesande (osa) täitmiseks:

  „Neid laiendavad ja haldavad sotsiaalabi avalik keskus, mis on loodud vajalikus kohas ja vajaduse korral olemasoleva korralduse raames, ühiskondliku või ennetava olemusega või ravi andvad asutused või teenistused.
  Asutuse või teenistuse loomise või laiendamise vajadus peab tulenema toimikust, mis sisaldab kommuuni ja/või piirkonna vajaduste ning juba tegutsevate sarnaste asutuste või teenistuste uuringut, toimimise kirjeldust, algse kulu ja edaspidi tehtavate kulutuste täpset hinnangut ning võimaluste piires teavet, mis võimaldab võrdlust sarnaste asutuste või teenustega.
  Investeeringute või tegevuste tasandil toetusi saada võivate asutuste või teenistuste loomise või laiendamise kohta võib teha otsuse ainult toimiku alusel, millest nähtub, et järgitakse kõnealuste toetuste andmist käsitlevates raamseadustes või -eeskirjades kehtestatud nõudeid.
  Piiramata teistelt avaliku sektori asutustelt saadavaid kinnitusi tuleb teenistuse või asutuse loomise või laiendamise otsusele, mis põhjustab muudatuse kommuuni eelarves või selle suurenemise, saada kommuuni volikogu kinnitus.“ |
| --- | --- |

(19)

CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 on määratud kindlaks nõuded, mida kohaldatakse juhul, kui CPAS soovib luua asutuse või teenistuse (näiteks haigla) oma sotsiaalabi ülesande (osa) täitmiseks:

„Neid laiendavad ja haldavad sotsiaalabi avalik keskus, mis on loodud vajalikus kohas ja vajaduse korral olemasoleva korralduse raames, ühiskondliku või ennetava olemusega või ravi andvad asutused või teenistused.

Asutuse või teenistuse loomise või laiendamise vajadus peab tulenema toimikust, mis sisaldab kommuuni ja/või piirkonna vajaduste ning juba tegutsevate sarnaste asutuste või teenistuste uuringut, toimimise kirjeldust, algse kulu ja edaspidi tehtavate kulutuste täpset hinnangut ning võimaluste piires teavet, mis võimaldab võrdlust sarnaste asutuste või teenustega.

Investeeringute või tegevuste tasandil toetusi saada võivate asutuste või teenistuste loomise või laiendamise kohta võib teha otsuse ainult toimiku alusel, millest nähtub, et järgitakse kõnealuste toetuste andmist käsitlevates raamseadustes või -eeskirjades kehtestatud nõudeid.

Piiramata teistelt avaliku sektori asutustelt saadavaid kinnitusi tuleb teenistuse või asutuse loomise või laiendamise otsusele, mis põhjustab muudatuse kommuuni eelarves või selle suurenemise, saada kommuuni volikogu kinnitus.“

| (20) | CPASide seaduse artikliga 57 kehtestatud kohustus anda (sotsiaalset, meditsiinilist, meditsiinilis-sotsiaalset või psühholoogilist) abi isikutele ja perekondadele on:






  — | üldine: abi tuleb anda sõltumata abisaajate ideoloogilistest, filosoofilistest või usulistest veendumustest (CPASide seaduse artikkel 59) ja asjaomase isiku mis tahes vahendite puudumisest. CPASi erieesmärk on anda abi juhul, kui asjaomane isik on vaene. Sellest lähtudes peab iga CPAS andma abi kõigile. Kui CPAS loob oma ülesande täitmiseks asutuse või teenistuse, siis tekib sama kohustus kõnealusele asutusele või teenistusele; |
| --- | --- | --- |

(20)

CPASide seaduse artikliga 57 kehtestatud kohustus anda (sotsiaalset, meditsiinilist, meditsiinilis-sotsiaalset või psühholoogilist) abi isikutele ja perekondadele on:

—

üldine: abi tuleb anda sõltumata abisaajate ideoloogilistest, filosoofilistest või usulistest veendumustest (CPASide seaduse artikkel 59) ja asjaomase isiku mis tahes vahendite puudumisest. CPASi erieesmärk on anda abi juhul, kui asjaomane isik on vaene. Sellest lähtudes peab iga CPAS andma abi kõigile. Kui CPAS loob oma ülesande täitmiseks asutuse või teenistuse, siis tekib sama kohustus kõnealusele asutusele või teenistusele;

üldine

| — | ajalise piiranguta: abi tuleb anda nii kaua, kui selleks on olemas sotsiaalne vajadus. CPAS peab seega tagama abi jätkuvuse ja seega kõnealust abi andva asutuse või teenistuse tegevuse jätkuvuse. |
| --- | --- |

—

ajalise piiranguta: abi tuleb anda nii kaua, kui selleks on olemas sotsiaalne vajadus. CPAS peab seega tagama abi jätkuvuse ja seega kõnealust abi andva asutuse või teenistuse tegevuse jätkuvuse.

ajalise piiranguta

| (21) | Kommuunide autonoomsuse põhimõtte kohaselt valib iga CPAS oma vastavas kommuunis CPASide seaduse nõudeid järgides iseseisvalt meetodi, kuidas kõige paremini kohandada oma sotsiaalabi (sh meditsiinilise abi) andmise kohustuse täitmist. Põhiseaduslikku otsust kommuuni tasandil sotsiaalabi korraldamiseks suunab samuti soov ja vajadus võtta kasutusele elanikkonnale võimalikult lähedane sotsiaalabi poliitika. Kui CPAS otsustab luua kohaliku elanikkonna ravivajaduste rahuldamiseks raviasutuse, siis reguleeritakse sel moel loodud asutust nii CPASide seadusega kui ka haiglatele kohaldatava föderaalse õigusraamistikuga [vt põhjendus 32], mida kohaldatakse kõigile haiglatele nende staatusest olenemata (avalik-õiguslik või erasektor) ning mis tagab kogu riigi jaoks ühise korraldussüsteemi. Siiski on erinevalt erahaiglatest CPASi loodud haiglate (nagu IRISi võrku kuuluvate haiglate) peamine eesmärk panustada pidevalt sotsiaalabi andmisesse. IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalabiga seotud kohustuste täpne olemus (vt ka punkt 7.3.4.1) on määratud kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjades ja IRISi strateegilistes kavades kooskõlas CPASide seaduse ettekirjutustega (ning eelkõige kõnealuse seaduse artiklitega 120 ja 135d). |
| --- | --- |

(21)

Kommuunide autonoomsuse põhimõtte kohaselt valib iga CPAS oma vastavas kommuunis CPASide seaduse nõudeid järgides iseseisvalt meetodi, kuidas kõige paremini kohandada oma sotsiaalabi (sh meditsiinilise abi) andmise kohustuse täitmist. Põhiseaduslikku otsust kommuuni tasandil sotsiaalabi korraldamiseks suunab samuti soov ja vajadus võtta kasutusele elanikkonnale võimalikult lähedane sotsiaalabi poliitika. Kui CPAS otsustab luua kohaliku elanikkonna ravivajaduste rahuldamiseks raviasutuse, siis reguleeritakse sel moel loodud asutust nii CPASide seadusega kui ka haiglatele kohaldatava föderaalse õigusraamistikuga [vt põhjendus 32], mida kohaldatakse kõigile haiglatele nende staatusest olenemata (avalik-õiguslik või erasektor) ning mis tagab kogu riigi jaoks ühise korraldussüsteemi. Siiski on erinevalt erahaiglatest CPASi loodud haiglate (nagu IRISi võrku kuuluvate haiglate) peamine eesmärk panustada pidevalt sotsiaalabi andmisesse. IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalabiga seotud kohustuste täpne olemus (vt ka punkt 7.3.4.1) on määratud kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjades ja IRISi strateegilistes kavades kooskõlas CPASide seaduse ettekirjutustega (ning eelkõige kõnealuse seaduse artiklitega 120 ja 135d).

| (22) | Viimaks peavad kommuunid CPASide seaduse artikli 106 kohaselt katma oma CPASide puudujäägi juhul, kui neil puuduvad piisavad vahendid oma sotsiaalabi kohustuse täitmisega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(22)

Viimaks peavad kommuunid CPASide seaduse artikli 106 kohaselt katma oma CPASide puudujäägi juhul, kui neil puuduvad piisavad vahendid oma sotsiaalabi kohustuse täitmisega seotud kulude katmiseks.

2.2.   IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine

IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine

| (23) | Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 15), hõlmab CPASi antav sotsiaalabi meditsiinilist ja meditsiinilis-sotsiaalset abi ning see võib olla nii ennetava kui ka raviva iseloomuga. Kõnealust abi võib anda kas i) CPAS otse, ii) kolmanda isiku (näiteks erahaigla) kaudu, austades selle õiguslikku iseseisvust või iii) eelkõige juhul, kui CPAS soovib kontrollida kõnealuste eesmärkide saavutamise viisi, siis CPASi ülesande mingi osa täitmise eest vastutava asutuse või teenistuse loomise teel (kõnealune ülesanne on sel juhul määratud kindlaks kõnealuse asutuse või teenistuse põhikirjas ja IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul IRISi strateegilistes kavades (vt põhjendused 16 ja 21)). CPASid asutasid oma meditsiinilise abi ülesande täitmiseks haiglad mitmes Belgia linnas ja kommuunis ning jätkavad nende (kaas)asutamist. |
| --- | --- |

(23)

Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 15), hõlmab CPASi antav sotsiaalabi meditsiinilist ja meditsiinilis-sotsiaalset abi ning see võib olla nii ennetava kui ka raviva iseloomuga. Kõnealust abi võib anda kas i) CPAS otse, ii) kolmanda isiku (näiteks erahaigla) kaudu, austades selle õiguslikku iseseisvust või iii) eelkõige juhul, kui CPAS soovib kontrollida kõnealuste eesmärkide saavutamise viisi, siis CPASi ülesande mingi osa täitmise eest vastutava asutuse või teenistuse loomise teel (kõnealune ülesanne on sel juhul määratud kindlaks kõnealuse asutuse või teenistuse põhikirjas ja IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul IRISi strateegilistes kavades (vt põhjendused 16 ja 21)). CPASid asutasid oma meditsiinilise abi ülesande täitmiseks haiglad mitmes Belgia linnas ja kommuunis ning jätkavad nende (kaas)asutamist.

| (24) | Varem andsid Brüsseli kuue asjaomase kommuuni (18) CPASid ise meditsiinilise ja sotsiaal-meditsiinilise olemusega sotsiaalabi kaheksa avalik-õigusliku haigla vahendusel, (19) mis asuvad kaheksas erinevas kohas. Kõnealuseid haiglaid haldasid otseselt nende vastavad CPASid ja neil puudus juriidilise isiku seisund. Seega oli selge, et kõnealused haiglad aitasid kaasa oma vastavate CPASide sotsiaalabi andmise eesmärkide täitmisele. Samal ajal hindas Brüsseli avalik võim 1990. aastate esimesel poolel, et kõnealuste haiglate struktuursed puudused ohustavad nende jätkusuutlikkust. Brüsseli avalik-õiguslike haiglate pikaajalise jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse tagamiseks otsustasid kõnealused ametivõimud need restruktureerida. |
| --- | --- |

(24)

Varem andsid Brüsseli kuue asjaomase kommuuni (18) CPASid ise meditsiinilise ja sotsiaal-meditsiinilise olemusega sotsiaalabi kaheksa avalik-õigusliku haigla vahendusel, (19) mis asuvad kaheksas erinevas kohas. Kõnealuseid haiglaid haldasid otseselt nende vastavad CPASid ja neil puudus juriidilise isiku seisund. Seega oli selge, et kõnealused haiglad aitasid kaasa oma vastavate CPASide sotsiaalabi andmise eesmärkide täitmisele. Samal ajal hindas Brüsseli avalik võim 1990. aastate esimesel poolel, et kõnealuste haiglate struktuursed puudused ohustavad nende jätkusuutlikkust. Brüsseli avalik-õiguslike haiglate pikaajalise jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse tagamiseks otsustasid kõnealused ametivõimud need restruktureerida.

18

19

| (25) | Kõnealuse restruktureerimise esimene etapp algatati 19. mail 1994 pärast Belgia föderaalvalitsuse, pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli ühise kogukonnakomisjoni vahelise haiglapoliitikat käsitleva lepingu allkirjastamist. Kõnealuses lepingus nähti ette restruktureerimiskokkuleppe allkirjastamine, et tagada avalike ja kohalike haiglateenuste jätkusuutlikkus. Kõnealuse koostöölepingu artiklis 2 on märgitud järgmine:

  „Käesolev restruktureerimiskokkulepe peab vastama järgmistele tingimusele:






  1) | tagama esiteks avalik-õiguslike haiglate eripära säilitamise muu hulgas õiguslike ja koordineerimisstruktuuride valimise abil, millega tagatakse haldusorganites ja otsustamismenetlustes avaliku sektori organite juhtiv positsioon, ning teiseks kohalike kaasamise haldusorganite koosseisus otseselt valitute esindatuse tugevdamise teel.“ (20) |
| --- | --- | --- |

(25)

Kõnealuse restruktureerimise esimene etapp algatati 19. mail 1994 pärast Belgia föderaalvalitsuse, pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli ühise kogukonnakomisjoni vahelise haiglapoliitikat käsitleva lepingu allkirjastamist. Kõnealuses lepingus nähti ette restruktureerimiskokkuleppe allkirjastamine, et tagada avalike ja kohalike haiglateenuste jätkusuutlikkus. Kõnealuse koostöölepingu artiklis 2 on märgitud järgmine:

„Käesolev restruktureerimiskokkulepe peab vastama järgmistele tingimusele:

1)

tagama esiteks avalik-õiguslike haiglate eripära säilitamise muu hulgas õiguslike ja koordineerimisstruktuuride valimise abil, millega tagatakse haldusorganites ja otsustamismenetlustes avaliku sektori organite juhtiv positsioon, ning teiseks kohalike kaasamise haldusorganite koosseisus otseselt valitute esindatuse tugevdamise teel.“ (20)

avalik-õiguslike haiglate eripära säilitamise

tagatakse haldusorganites

avaliku sektori organite juhtiv positsioon

kohalike kaasamise

otseselt valitute esindatuse tugevdamise teel

20

| (26) | Selleks kehtestatakse koostöölepingu eesõnas järgmine:

  „Võttes arvesse, et pealinna Brüsseli piirkonna territooriumil asuvate avalik-õiguslike haiglate tekkinud rahaline puudujääk on jõudnud murettekitava tasemeni;
  võttes arvesse, et hoolimata mitmetest ümberarenduskavadest osutus nende asutuste rahaline tasakaal väga ebakindlaks ja koormab seetõttu struktuurselt kommuunide eelarveid;
  võttes arvesse, et neis tingimustes tuleb julgustada kommuunide ning sotsiaalabi avalikke keskusi käsitleva 8. juuli 1976. aasta raamseaduse XII peatükki kohaldades loodud ja pealinna Brüsseli piirkonna territooriumil asuvate erinevate avalik-õiguslike haiglate eest vastutavate sotsiaalabi avalike keskuste ja ühenduste vaheliste koordineerimis- ja koostöömehhanismide kasutuselevõttu;
  võttes arvesse, et kõnealused koordineerimis- ja koostöömehhanismid võimaldavad tagada avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse, julgustades seadmete ja taristu ning nende haldus- ja arendusmeetmete vahelisi sünergiaid ja aidates kaasa kommuunide eelarvepuudujääkide kõrvaldamisele;
  võttes arvesse, et käesoleva lepinguga ei muudeta midagi haiglate rahastamiseeskirjades, vaid sellega nähakse ainult ette sotsiaalabi avalikke keskusi ja kommuunisid mõjutava struktuurse puudujäägi kõrvaldamine“
   (21). |
| --- | --- |

(26)

Selleks kehtestatakse koostöölepingu eesõnas järgmine:

„Võttes arvesse, et pealinna Brüsseli piirkonna territooriumil asuvate avalik-õiguslike haiglate tekkinud rahaline puudujääk on jõudnud murettekitava tasemeni;

võttes arvesse, et hoolimata mitmetest ümberarenduskavadest osutus nende asutuste rahaline tasakaal väga ebakindlaks ja koormab seetõttu struktuurselt kommuunide eelarveid;

võttes arvesse, et neis tingimustes tuleb julgustada kommuunide ning sotsiaalabi avalikke keskusi käsitleva 8. juuli 1976. aasta raamseaduse XII peatükki kohaldades loodud ja pealinna Brüsseli piirkonna territooriumil asuvate erinevate avalik-õiguslike haiglate eest vastutavate sotsiaalabi avalike keskuste ja ühenduste vaheliste koordineerimis- ja koostöömehhanismide kasutuselevõttu;

võttes arvesse, et kõnealused koordineerimis- ja koostöömehhanismid võimaldavad tagada avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse, julgustades seadmete ja taristu ning nende haldus- ja arendusmeetmete vahelisi sünergiaid ja aidates kaasa kommuunide eelarvepuudujääkide kõrvaldamisele;

võimaldavad tagada avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse

võttes arvesse, et käesoleva lepinguga ei muudeta midagi haiglate rahastamiseeskirjades, vaid sellega nähakse ainult ette sotsiaalabi avalikke keskusi ja kommuunisid mõjutava struktuurse puudujäägi kõrvaldamine“
   (21).

21

| (27) | Sellele tuginedes võttis Brüsseli ühine kogukonnakomisjon 22. detsembril 1995 vastu korralduse, millega lisati pealinna Brüsseli piirkonnale kohaldatavasse CPASide seaduse versiooni peatükk XII a. Kõnealuse korralduse ettevalmistavates töödes (22) osutati 19. mai 1994. aasta koostöölepingule (vt põhjendus 25), mille peamine eesmärk oli tagada välja pakutud restruktureerimise abil Brüsseli avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkus (23). |
| --- | --- |

(27)

Sellele tuginedes võttis Brüsseli ühine kogukonnakomisjon 22. detsembril 1995 vastu korralduse, millega lisati pealinna Brüsseli piirkonnale kohaldatavasse CPASide seaduse versiooni peatükk XII a. Kõnealuse korralduse ettevalmistavates töödes (22) osutati 19. mai 1994. aasta koostöölepingule (vt põhjendus 25), mille peamine eesmärk oli tagada välja pakutud restruktureerimise abil Brüsseli avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkus (23).

22

23

| (28) | Restruktureerimine tugines peamiselt järgmistele elementidele:






  — | CPAS annab avalik-õiguslike haiglate otsese haldamise üle juriidilistele isikutele (edaspidi „XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad ühendused“), mille CPAS on hiljuti loonud (koos teiste asjaomaste kommuunidega, haiglaravi esindava ühendusega ja vajaduse korral ülikooli(de)ga Université libre de Bruxelles (ULB) ja/või Vrije Universiteit Brussel (VUB)).
  Seda tehes loobusid CPASid oma varasemast otsusest hallata ise enda haiglaid. CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 ja artikli 118 kohaselt [vt põhjendus 19] otsustasid CPASid asutada ühenduse, mis võimaldab neil anda kogukonnas meditsiinilist ja meditsiinilis-sotsiaalset abi.
  Selle tulemusena kõrvaldati Brüsseli avalik-õiguslikud haiglad ja nende tegevus anti üle kaheksale kohalikule haiglaühendusele, mis loodi CPASide seaduse XII peatüki alusel. IRISi võrku kuuluvad haiglad said õiguslikult ja rahaliselt (24) autonoomseks 1. jaanuaril 1996. Loodi kaheksa järgmist haiglaühendust: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière ja Institut Bordet (IB).
  Seejärel rühmitati kõnelaused kaheksa haiglat kõiki olemasolevaid keskusi säilitades ümber viieks IRISi võrku kuuluvaks haiglaks, mis on praegu olemas. CHU Brugmann (CHU-B) ja Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) jaotati 1. jaanuaril 1997 kaheks eraldiseisvaks juriidiliseks isikuks. 1. juulil 1999 koondati CHU Brugmann ja CH Brien üheks üksuseks, mille kohta hakati kasutama nime CHU Brugmann. Samal kuupäeval liideti CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops ja CH Molière haigla ja moodustati Hôpitaux Iris Sud. Kui ei ole teisiti märgitud, siis tähendab mõiste „IRISi võrku kuuluvad haiglad“ käesolevas otsuses praegu olemasolevat viite kohalikku haiglaühendust (25); |
| --- | --- | --- |

(28)

Restruktureerimine tugines peamiselt järgmistele elementidele:

—

CPAS annab avalik-õiguslike haiglate otsese haldamise üle juriidilistele isikutele (edaspidi „XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad ühendused“), mille CPAS on hiljuti loonud (koos teiste asjaomaste kommuunidega, haiglaravi esindava ühendusega ja vajaduse korral ülikooli(de)ga Université libre de Bruxelles (ULB) ja/või Vrije Universiteit Brussel (VUB)).

Seda tehes loobusid CPASid oma varasemast otsusest hallata ise enda haiglaid. CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 ja artikli 118 kohaselt [vt põhjendus 19] otsustasid CPASid asutada ühenduse, mis võimaldab neil anda kogukonnas meditsiinilist ja meditsiinilis-sotsiaalset abi.

Selle tulemusena kõrvaldati Brüsseli avalik-õiguslikud haiglad ja nende tegevus anti üle kaheksale kohalikule haiglaühendusele, mis loodi CPASide seaduse XII peatüki alusel. IRISi võrku kuuluvad haiglad said õiguslikult ja rahaliselt (24) autonoomseks 1. jaanuaril 1996. Loodi kaheksa järgmist haiglaühendust: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière ja Institut Bordet (IB).

24

Seejärel rühmitati kõnelaused kaheksa haiglat kõiki olemasolevaid keskusi säilitades ümber viieks IRISi võrku kuuluvaks haiglaks, mis on praegu olemas. CHU Brugmann (CHU-B) ja Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) jaotati 1. jaanuaril 1997 kaheks eraldiseisvaks juriidiliseks isikuks. 1. juulil 1999 koondati CHU Brugmann ja CH Brien üheks üksuseks, mille kohta hakati kasutama nime CHU Brugmann. Samal kuupäeval liideti CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops ja CH Molière haigla ja moodustati Hôpitaux Iris Sud. Kui ei ole teisiti märgitud, siis tähendab mõiste „IRISi võrku kuuluvad haiglad“ käesolevas otsuses praegu olemasolevat viite kohalikku haiglaühendust (25);

25

| — | katusorganisatsiooni IRIS loomine (CPASide seaduse peatüki XII a alusel), mis peab tagama XII peatüki kohaldamisalasse kuuluva iga ühenduse haiglategevuse kontrolli ja koordineerimise (26). Katusorganisatsiooni IRIS peamine eesmärk on saavutada jätkusuutlik rahaline tasakaal IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuse jaoks. Selle peamised ülesanded hõlmavad IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuse koordineerimist, IRISi võrgustiku jaoks strateegilise kava kindlaksmääramist, osutatavate teenuste kvaliteedi parandamist ning võrgustiku eelarve kontrollimist. |
| --- | --- |

—

katusorganisatsiooni IRIS loomine (CPASide seaduse peatüki XII a alusel), mis peab tagama XII peatüki kohaldamisalasse kuuluva iga ühenduse haiglategevuse kontrolli ja koordineerimise (26). Katusorganisatsiooni IRIS peamine eesmärk on saavutada jätkusuutlik rahaline tasakaal IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuse jaoks. Selle peamised ülesanded hõlmavad IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuse koordineerimist, IRISi võrgustiku jaoks strateegilise kava kindlaksmääramist, osutatavate teenuste kvaliteedi parandamist ning võrgustiku eelarve kontrollimist.

26

| (29) | CPASide seaduse XII peatüki kohaselt luuakse kõik kõnealused kohalikud haiglaühendused põhikirjade alusel, millega määratakse muu hulgas kindlaks selle eesmärk, selle liikmete õigused ja kohustused ning otsuseid tegevad organid (27). Igal ühendusel on üldkoosolek ja haldusnõukogu, milles on esindatud ühenduse loonud erinevad isikud (vt põhjendus 28), aga avaliku võimu (s.o kommuuni ja CPASi) esindajatel on otsuseid tegevates organites kohtade enamus (28). Seega ei ole mingit kahtlust, et iga IRISi võrku kuuluvat haiglat kontrollib avalik võim. Kommuunidel ja CPASil on samuti suur enamus katusorganisatsiooni IRIS üldkoosolekus ja haldusnõukogus. |
| --- | --- |

(29)

CPASide seaduse XII peatüki kohaselt luuakse kõik kõnealused kohalikud haiglaühendused põhikirjade alusel, millega määratakse muu hulgas kindlaks selle eesmärk, selle liikmete õigused ja kohustused ning otsuseid tegevad organid (27). Igal ühendusel on üldkoosolek ja haldusnõukogu, milles on esindatud ühenduse loonud erinevad isikud (vt põhjendus 28), aga avaliku võimu (s.o kommuuni ja CPASi) esindajatel on otsuseid tegevates organites kohtade enamus (28). Seega ei ole mingit kahtlust, et iga IRISi võrku kuuluvat haiglat kontrollib avalik võim. Kommuunidel ja CPASil on samuti suur enamus katusorganisatsiooni IRIS üldkoosolekus ja haldusnõukogus.

27

28

| (30) | CPASide seaduse XII a peatükis kehtestatakse muu hulgas kohalikele haiglaühendustele kohaldatavad halduskontrolli ja -järelevalve eeskirjad. Täpsemalt peab katusorganisatsioon IRIS määrama kindlaks strateegilise kava, mida peavad järgima XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad kohalikud ühendused. Kõnealuse kava alusel peab iga kohalik haiglaühendus koostama haldus- ja rahastamiskavad ning esitama need kinnitamiseks IRISile (vt CPASide seaduse artikkel 135d). Kohalikud haiglaühendused peavad samuti küsima IRISilt luba enne teatud tähtsate otsuste tegemist (vt artikkel 135e) ja IRIS kontrollib neid kord kvartalis (vt artikkel 135g). IRIS nimetab samuti igas kohalikus haiglaühenduses enda voliniku, kes abistab kõnealuste ühenduste otsuseid tegevate organite kohtumistel ja kellel on vetoõigus IRISi tehtud otsustele mittevastavate otsuste puhul (vt artikkel 135h). |
| --- | --- |

(30)

CPASide seaduse XII a peatükis kehtestatakse muu hulgas kohalikele haiglaühendustele kohaldatavad halduskontrolli ja -järelevalve eeskirjad. Täpsemalt peab katusorganisatsioon IRIS määrama kindlaks strateegilise kava, mida peavad järgima XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad kohalikud ühendused. Kõnealuse kava alusel peab iga kohalik haiglaühendus koostama haldus- ja rahastamiskavad ning esitama need kinnitamiseks IRISile (vt CPASide seaduse artikkel 135d). Kohalikud haiglaühendused peavad samuti küsima IRISilt luba enne teatud tähtsate otsuste tegemist (vt artikkel 135e) ja IRIS kontrollib neid kord kvartalis (vt artikkel 135g). IRIS nimetab samuti igas kohalikus haiglaühenduses enda voliniku, kes abistab kõnealuste ühenduste otsuseid tegevate organite kohtumistel ja kellel on vetoõigus IRISi tehtud otsustele mittevastavate otsuste puhul (vt artikkel 135h).

| (31) | Viimaks, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 31 ja 32, hõlmab CPASi järelevalve all olevate ja hallatud Brüsseli avalik-õiguslike haiglate restruktureerimine ka rahastamiskomponenti. Täpsemalt andis pealinna Brüsseli piirkond fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRTC“) kaudu avalik-õiguslikku haiglat (nende vastavate CPASide kaudu) haldavatele kommuunidele 20 aastaks 4 miljardi Belgia frangi (ligikaudu 100 miljonit euro) suuruse laenu (29). Kõnealused kommuunid kandsid seejärel kõnealused vahendid üle oma avalik-õiguslikele haiglatele, et katta osa nende finantskohustustest (30). Pealinna Brüsseli piirkond otsustas 6. juunil 1996 mitte nõuda laenu ja intressi tagasimaksmist tingimusel, et restruktureerimise lepingud rakendatakse täies mahus ja et austatakse rahastamiskavade tingimusi. |
| --- | --- |

(31)

Viimaks, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 31 ja 32, hõlmab CPASi järelevalve all olevate ja hallatud Brüsseli avalik-õiguslike haiglate restruktureerimine ka rahastamiskomponenti. Täpsemalt andis pealinna Brüsseli piirkond fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRTC“) kaudu avalik-õiguslikku haiglat (nende vastavate CPASide kaudu) haldavatele kommuunidele 20 aastaks 4 miljardi Belgia frangi (ligikaudu 100 miljonit euro) suuruse laenu (29). Kõnealused kommuunid kandsid seejärel kõnealused vahendid üle oma avalik-õiguslikele haiglatele, et katta osa nende finantskohustustest (30). Pealinna Brüsseli piirkond otsustas 6. juunil 1996 mitte nõuda laenu ja intressi tagasimaksmist tingimusel, et restruktureerimise lepingud rakendatakse täies mahus ja et austatakse rahastamiskavade tingimusi.

29

30

2.3.   IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatav õigusraamistik

IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatav õigusraamistik

| (32) | Eelmisest punktist tuleneb selgelt, et IRISi võrku kuuluvad haiglad loodi CPASide seaduse alusel, et võimaldada CPASidel täita oma sotsiaalabiga seotud kohustusi. Kõnealuseid haiglaid reguleerib seega eelkõige CPASide seadus. Kuna tegemist on haiglatega, kohaldatakse neile siiski ka 7. augusti 1987. aasta haiglate konsolideeritud seadust (LCH), (31) mille artiklis 147 (10. juuli 2008. aasta LCH versioonis nüüd LCH artikkel 163) (32) kehtestatakse järgmine:

  „Sotsiaalabi avaliku keskuse hallatud haiglate ja kõnealustes haiglates töötavate arstide puhul täiendavad käesoleva konsolideeritud seaduse sätted sotsiaalabi avalikke keskusi käsitleva 8. juuli 1976. aasta raamseaduse ja eelkõige selle artiklite 48, 51, 52, 53, 54, 55, 56 ja 94 sätteid.“ |
| --- | --- |

(32)

Eelmisest punktist tuleneb selgelt, et IRISi võrku kuuluvad haiglad loodi CPASide seaduse alusel, et võimaldada CPASidel täita oma sotsiaalabiga seotud kohustusi. Kõnealuseid haiglaid reguleerib seega eelkõige CPASide seadus. Kuna tegemist on haiglatega, kohaldatakse neile siiski ka 7. augusti 1987. aasta haiglate konsolideeritud seadust (LCH), (31) mille artiklis 147 (10. juuli 2008. aasta LCH versioonis nüüd LCH artikkel 163) (32) kehtestatakse järgmine:

31

32

„Sotsiaalabi avaliku keskuse hallatud haiglate ja kõnealustes haiglates töötavate arstide puhul täiendavad käesoleva konsolideeritud seaduse sätted sotsiaalabi avalikke keskusi käsitleva 8. juuli 1976. aasta raamseaduse ja eelkõige selle artiklite 48, 51, 52, 53, 54, 55, 56 ja 94 sätteid.“

| (33) | LCHs määratakse muu hulgas kindlaks, millist tüüpi haiglad võib ametlikult kinnitada; (33) haigla haldamise tingimused ja meditsiinitegevuse struktuur; (34) haigla korraldus; (35) haiglate ja haiglateenistuste kinnitamise standardid ja tingimused; (36) õiguslikud aruanded haigla ja haiglaarstide vahel, haiglaarstide rahaline seisund, mis hõlmab eelkõige nende tasu kindlaks määramist ja kehtestamist, tasude sisu ja kindlaks määratud tasude keskset maksmist (37). |
| --- | --- |

(33)

LCHs määratakse muu hulgas kindlaks, millist tüüpi haiglad võib ametlikult kinnitada; (33) haigla haldamise tingimused ja meditsiinitegevuse struktuur; (34) haigla korraldus; (35) haiglate ja haiglateenistuste kinnitamise standardid ja tingimused; (36) õiguslikud aruanded haigla ja haiglaarstide vahel, haiglaarstide rahaline seisund, mis hõlmab eelkõige nende tasu kindlaks määramist ja kehtestamist, tasude sisu ja kindlaks määratud tasude keskset maksmist (37).

33

34

35

36

37

| (34) | Lisaks sellele kohaldatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele samuti kohalike haiglaühenduste põhikirjades kehtestatud eeskirju, milles määratakse muu hulgas kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate eesmärk ning ühenduse liikmete õigused ja kohustused (vt ka põhjendus 29). |
| --- | --- |

(34)

Lisaks sellele kohaldatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele samuti kohalike haiglaühenduste põhikirjades kehtestatud eeskirju, milles määratakse muu hulgas kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate eesmärk ning ühenduse liikmete õigused ja kohustused (vt ka põhjendus 29).

| (35) | Viimaks kuuluvad kohalikud haiglaühendused katusorganisatsiooni IRIS järelevalve alla, mis piirab nende võimet teha iseseisvalt teatud rahalisi ja haldusotsuseid (vt põhjendus 30). Tuleb ära märkida, et katusorganisatsioon IRIS võtab vastu mitmeaastased strateegilised kavad, mida kohalikud haiglaühendused peavad järgima, nagu on ette nähtud CPASide seaduse artiklis 135d. |
| --- | --- |

(35)

Viimaks kuuluvad kohalikud haiglaühendused katusorganisatsiooni IRIS järelevalve alla, mis piirab nende võimet teha iseseisvalt teatud rahalisi ja haldusotsuseid (vt põhjendus 30). Tuleb ära märkida, et katusorganisatsioon IRIS võtab vastu mitmeaastased strateegilised kavad, mida kohalikud haiglaühendused peavad järgima, nagu on ette nähtud CPASide seaduse artiklis 135d.

| (36) | Kokkuvõttes koosneb õigusraamistik, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad tegutsevad, CPASide seadusest, LCHst, kohalike haiglaühenduste põhikirjadest ja katusorganisatsiooni IRIS vastuvõetud piiravatest strateegilistest kavadest. |
| --- | --- |

(36)

Kokkuvõttes koosneb õigusraamistik, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad tegutsevad, CPASide seadusest, LCHst, kohalike haiglaühenduste põhikirjadest ja katusorganisatsiooni IRIS vastuvõetud piiravatest strateegilistest kavadest.

2.4.   IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus

IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus

| (37) | IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus hõlmab haiglateenuste osutamist pealinna Brüsseli piirkonna patisentidele. IRISi võrku kuuluvates haiglates on kokku tööl ligikaudu 10 000 inimest, need annavad aastas rohkem kui miljon konsultatsiooni ja nende puhul on tegemist Belgia kõige suurema hädaabiteenusega. Nad pakuvad täielikke meditsiiniteenuseid kõigis suurtes meditsiinivaldkondades. Neist kaks on spetsialiseerunud erivaldkondadele (haigla Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola on spetsialiseerunud pediaatriale ja Institut Bordet on spetsialiseerunud onkoloogiale). |
| --- | --- |

(37)

IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus hõlmab haiglateenuste osutamist pealinna Brüsseli piirkonna patisentidele. IRISi võrku kuuluvates haiglates on kokku tööl ligikaudu 10 000 inimest, need annavad aastas rohkem kui miljon konsultatsiooni ja nende puhul on tegemist Belgia kõige suurema hädaabiteenusega. Nad pakuvad täielikke meditsiiniteenuseid kõigis suurtes meditsiinivaldkondades. Neist kaks on spetsialiseerunud erivaldkondadele (haigla Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola on spetsialiseerunud pediaatriale ja Institut Bordet on spetsialiseerunud onkoloogiale).

| (38) | Lisaks meditsiiniteenustele pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti mitmeid seotud sotsiaalseid tegevusi. Eelkõige annavad IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalabilised abi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele, et lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks meditsiiniteenustele pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti mitmeid seotud sotsiaalseid tegevusi. Eelkõige annavad IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalabilised abi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele, et lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme.

| (39) | Viis IRISi võrku kuuluvat haiglat pakuvad praegu oma meditsiiniteenuseid ja sotsiaalteenuseid, mis on seotud Brüsseli 11 keskuse võrgustiku vahendajaga. Kõnealused keskused on jagatud kuue kommuuni peale (s.o Anderlecht, Bruxelles-Ville, Etterbeek, Forest, Ixelles ja Schaerbeek). |
| --- | --- |

(39)

Viis IRISi võrku kuuluvat haiglat pakuvad praegu oma meditsiiniteenuseid ja sotsiaalteenuseid, mis on seotud Brüsseli 11 keskuse võrgustiku vahendajaga. Kõnealused keskused on jagatud kuue kommuuni peale (s.o Anderlecht, Bruxelles-Ville, Etterbeek, Forest, Ixelles ja Schaerbeek).

| (40) | IRISi võrku kuuluvad haiglad kirjeldavad oma eesmärki järgmiselt: „meie haiglaid saavad alates sünnist kuni elu lõpuni kasutada kõik inimesed kõigil oma elu hetkedel ja kõikide meditsiiniliste probleemide puhul.“ (38). IRISi võrku kuuluvate haiglate kõnealusest 11 keskusest kümme asuvad kommuunides, kus keskmine sissetulek ei ületa pealinna Brüsseli piirkonna mediaansissetulekut (39). Rahvatervise föderaalse avaliku teenistuse kehtestatud klassifikatsiooni alusel (vt kõnealust klassifikatsiooni kirjeldav tabel, põhjendus 185) on IRISi võrku kuuluva kolme suure tervikteenuseid osutava haigla (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann ja Hôpitaux Iris Sud (HIS)) patsientidel Belgias kõige haavatavam sotsiaal-majanduslik profiil. Seda olukorda kinnitab samuti asjaolu, et 2012. aastal ei olnud ligikaudu 11 %-l haiglatesse CHU Saint-Pierre ja CHU Brugmann vastuvõetud patsientidest Belgia kohustuslikku haiguskindlustust ning nad ei olnud suutelised oma ravi eest maksma ning 15 % kõnealuste haiglate patsientidest sõltusid (samuti) CPASi toetusest. |
| --- | --- |

(40)

IRISi võrku kuuluvad haiglad kirjeldavad oma eesmärki järgmiselt: „meie haiglaid saavad alates sünnist kuni elu lõpuni kasutada kõik inimesed kõigil oma elu hetkedel ja kõikide meditsiiniliste probleemide puhul.“ (38). IRISi võrku kuuluvate haiglate kõnealusest 11 keskusest kümme asuvad kommuunides, kus keskmine sissetulek ei ületa pealinna Brüsseli piirkonna mediaansissetulekut (39). Rahvatervise föderaalse avaliku teenistuse kehtestatud klassifikatsiooni alusel (vt kõnealust klassifikatsiooni kirjeldav tabel, põhjendus 185) on IRISi võrku kuuluva kolme suure tervikteenuseid osutava haigla (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann ja Hôpitaux Iris Sud (HIS)) patsientidel Belgias kõige haavatavam sotsiaal-majanduslik profiil. Seda olukorda kinnitab samuti asjaolu, et 2012. aastal ei olnud ligikaudu 11 %-l haiglatesse CHU Saint-Pierre ja CHU Brugmann vastuvõetud patsientidest Belgia kohustuslikku haiguskindlustust ning nad ei olnud suutelised oma ravi eest maksma ning 15 % kõnealuste haiglate patsientidest sõltusid (samuti) CPASi toetusest.

38

39

| (41) | Viimaks tagavad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti teatud koguses seotud tegevusi (näiteks patsientide kiirabiautoga transportimine haiglate vahel, töötajate laste jaoks mõeldud päevakeskus, eakate inimeste hoolekande ja puhkekodud, medõdede koolid, teadusuuringud, majutustaristu koos teenustega, psühhiaatrilise ravi asutused, pood patsientidele ja külastajatele, patsientidele telerite rentimise võimaluse pakkumine, kolmandatele isikutele ruumide rentimise pakkumine, söökla ja parklad). Kõnealused seotud tegevused moodustavad ainult väga väikse protsendi IRISi võrku kuuluvate haiglate kogu tegevusest, mida näitab nende väike panus (keskmiselt vähem kui 2 %) IRISi võrku kuuluvate haiglate kogutuludesse. |
| --- | --- |

(41)

Viimaks tagavad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti teatud koguses seotud tegevusi (näiteks patsientide kiirabiautoga transportimine haiglate vahel, töötajate laste jaoks mõeldud päevakeskus, eakate inimeste hoolekande ja puhkekodud, medõdede koolid, teadusuuringud, majutustaristu koos teenustega, psühhiaatrilise ravi asutused, pood patsientidele ja külastajatele, patsientidele telerite rentimise võimaluse pakkumine, kolmandatele isikutele ruumide rentimise pakkumine, söökla ja parklad). Kõnealused seotud tegevused moodustavad ainult väga väikse protsendi IRISi võrku kuuluvate haiglate kogu tegevusest, mida näitab nende väike panus (keskmiselt vähem kui 2 %) IRISi võrku kuuluvate haiglate kogutuludesse.

| (42) | Kõnealused tegevused põhjustavad kokkuvõttes IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks kulusid ja tulusid. IRISi võrku kuuluvate haiglate kulud on lisaks nende eritegevustele määratud samuti kindlaks avalik-õiguslike haiglate põhikirjaga, millega kehtestatakse neile mitu piirangut, mida ei kohaldata erahaiglatele. IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuskulud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja nendega seotud tegevuste raames suurenevad eelkõige näiteks järgmiste tegurite tõttu:






  — | kohustus maksta kakskeelsetele töötajatele keeleoskuse eest boonust, (40) mis põhjustab igal aastal IRISi võrku kuuluvatele haiglatele hinnangulise kulu (41) kuni [...] (42) miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(42)

Kõnealused tegevused põhjustavad kokkuvõttes IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks kulusid ja tulusid. IRISi võrku kuuluvate haiglate kulud on lisaks nende eritegevustele määratud samuti kindlaks avalik-õiguslike haiglate põhikirjaga, millega kehtestatakse neile mitu piirangut, mida ei kohaldata erahaiglatele. IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuskulud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja nendega seotud tegevuste raames suurenevad eelkõige näiteks järgmiste tegurite tõttu:

—

kohustus maksta kakskeelsetele töötajatele keeleoskuse eest boonust, (40) mis põhjustab igal aastal IRISi võrku kuuluvatele haiglatele hinnangulise kulu (41) kuni [...] (42) miljonit eurot;

40

41

42

| — | riigiteenistujatele (ametnikele) kohaldatav pensionisüsteem, (43) mis on kulukam kui erasektori töötajatele kohaldatav süsteem ning millesse IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad tegema aastas hinnanguliselt [...] miljoni euro suuruse makse; |
| --- | --- |

—

riigiteenistujatele (ametnikele) kohaldatav pensionisüsteem, (43) mis on kulukam kui erasektori töötajatele kohaldatav süsteem ning millesse IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad tegema aastas hinnanguliselt [...] miljoni euro suuruse makse;

43

| — | riigiteenistujate pikaajaliste haigustega seotud kulud, (44) mille peavad kandma IRISi võrku kuuluvad haiglad (ja mitte sotsiaalkindlustussüsteem), igal aastal hinnanguliselt summas [...] miljon eurot; |
| --- | --- |

—

riigiteenistujate pikaajaliste haigustega seotud kulud, (44) mille peavad kandma IRISi võrku kuuluvad haiglad (ja mitte sotsiaalkindlustussüsteem), igal aastal hinnanguliselt summas [...] miljon eurot;

44

| — | pealinna Brüsseli piirkonna poolt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud palgaskaalade täiendamised, (45) millega määratakse kindlaks kommuunide, CPASide ja IRISi võrku kuuluvate haiglate töötajatele kohaldatavad palgaskaalad ning mis katab ainult 60 % täiendustest, jättes IRISi võrku kuuluvate haiglate kanda iga-aastase kulu ligikaudu [...] miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

pealinna Brüsseli piirkonna poolt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud palgaskaalade täiendamised, (45) millega määratakse kindlaks kommuunide, CPASide ja IRISi võrku kuuluvate haiglate töötajatele kohaldatavad palgaskaalad ning mis katab ainult 60 % täiendustest, jättes IRISi võrku kuuluvate haiglate kanda iga-aastase kulu ligikaudu [...] miljonit eurot;

45

| — | IRISi võrku kuuluvate haiglate kohustuslikud panused katusorganisatsiooni IRIS kuludesse, (46) mis tekitab igal aastal hinnangulise kulu [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

IRISi võrku kuuluvate haiglate kohustuslikud panused katusorganisatsiooni IRIS kuludesse, (46) mis tekitab igal aastal hinnangulise kulu [...] miljonit eurot.

46

| (43) | IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad kandma kõnealused jääkkulud ja need ei ole hõlmatud teiste riikliku rahastamise allikatega (näiteks BMF, vt põhjenduse 46 punkt a). |
| --- | --- |

(43)

IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad kandma kõnealused jääkkulud ja need ei ole hõlmatud teiste riikliku rahastamise allikatega (näiteks BMF, vt põhjenduse 46 punkt a).

2.5.   IRISi võrku kuuluvate haiglate rahastamis- ja arvestusmehhanismid

IRISi võrku kuuluvate haiglate rahastamis- ja arvestusmehhanismid

2.5.1.   Rahastamismehhanismid

Rahastamismehhanismid

| (44) | IRISi võrku kuuluvate haiglate rahastamise aluspõhimõte on märgitud viie kohaliku haiglaühenduse iga põhikirja artiklisse 46 (47) (vt põhjendused 28–29), milles on kehtestatud järgmine:

  „Piiramata 7. augusti 1987. aasta haiglaid käsitleva seaduse artikli 109 kohaldamist, jaotatakse tegevuse tulemus üldkoosoleku otsusega nende liikmete vahel, kelle käsutuses on vähemalt viiendik kõigist üldkoosoleku häältest“
   (48).
  Sellel alusel peavad kommuunid ja CPAS katma kogu IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkiva ja nende poolt raamatupidamisarvestustes deklareeritava puudujäägi. Lisaks sellele peavad kommuunid tulenevalt CPASide seaduse artiklist 106 katma kogu oma CPASide tekitatud puudujäägi (vt põhjendus 22). Sellest tulenevalt peavad kommuunid (otseselt ja tulenevalt oma vastavate CPASide rahastamise kohustusest) tagama lõppkokkuvõttes IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse, kattes kogu puudujäägi, mis kõnealustel haiglatel võib tekkida. |
| --- | --- |

(44)

IRISi võrku kuuluvate haiglate rahastamise aluspõhimõte on märgitud viie kohaliku haiglaühenduse iga põhikirja artiklisse 46 (47) (vt põhjendused 28–29), milles on kehtestatud järgmine:

47

„Piiramata 7. augusti 1987. aasta haiglaid käsitleva seaduse artikli 109 kohaldamist, jaotatakse tegevuse tulemus üldkoosoleku otsusega nende liikmete vahel, kelle käsutuses on vähemalt viiendik kõigist üldkoosoleku häältest“
   (48).

48

Sellel alusel peavad kommuunid ja CPAS katma kogu IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkiva ja nende poolt raamatupidamisarvestustes deklareeritava puudujäägi. Lisaks sellele peavad kommuunid tulenevalt CPASide seaduse artiklist 106 katma kogu oma CPASide tekitatud puudujäägi (vt põhjendus 22). Sellest tulenevalt peavad kommuunid (otseselt ja tulenevalt oma vastavate CPASide rahastamise kohustusest) tagama lõppkokkuvõttes IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse, kattes kogu puudujäägi, mis kõnealustel haiglatel võib tekkida.

| (45) | Sellest tuleneb, et ulatus, milles kommuunid ja CPASid peavad kooskõlas IRISi võrku kuuluvate haiglate vastavate põhikirjade artikliga 46 IRISi võrku kuuluvate haiglate tekitatud võimalike puudujääkide katmiseks sekkuma, oleneb sellest ulatusest, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad on suutelised katma oma kulud teiste rahastamisallikate abil. |
| --- | --- |

(45)

Sellest tuleneb, et ulatus, milles kommuunid ja CPASid peavad kooskõlas IRISi võrku kuuluvate haiglate vastavate põhikirjade artikliga 46 IRISi võrku kuuluvate haiglate tekitatud võimalike puudujääkide katmiseks sekkuma, oleneb sellest ulatusest, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad on suutelised katma oma kulud teiste rahastamisallikate abil.

| (46) | LCHs kirjeldatakse viite rahastamisallikat, mis on võrdselt kättesaadavad nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele. Belgia haiglate tegevuskulud kaetakse peamiselt neist kolme esimesega (49) ning neljas ja viies puudutavad haiglate investeerimiskulusid.






  a) | Esimene rahastamisallikas on rahaliste vahendite eelarve (edaspidi „BMF“), (50) mille asutas rahvatervise föderaalminister ja milles võetakse arvesse ainult sellist haiglaravi, mida hüvitatakse sotsiaalkindlustusest. BMF loodi iga haigla jaoks föderaalriigi üldeelarve piires. Kasutatav föderaaleelarve jaotatakse kõigi haiglate vahel ja see ei hõlma ilmtingimata kõiki abikõlblikke kulusid. Alates 2002. aastast määratakse iga haigla eelarve kindlaks peamiselt võttes arvesse nende päevade arvu, mille vältel eelneval aastal ravi anti. See konkreetne summa eraldatakse seega igale haiglale erineval viisil. Täpsemalt jaotatakse umbes 85 % (fikseeritud osa) sellest summast haiglatele iga kuu ning ülejäänud 15 % (muutlik osa) jaotatakse tegelike vastuvõttude ja haiglas aasta jooksul veedetud ravipäevade alusel. Iga aasta lõpus arvutatakse BMF ümber aasta tegelike näitajate alusel ning arvutuse tulemust arvesse võttes saab haigla teatud summa või peab selle tagasi maksma. BMFi reguleerib täpsemalt 25. aprilli 2002. aasta kuninglik määrus, milles kehtestatakse haiglatele eraldatava BMFi kindlaksmääramisele kohaldatavad tingimused ja eeskirjad. Täpsemalt määratakse kuningliku määrusega kindlaks BMFi kindlaksmääramise viis, riigi kaetavate kulude tüübid ning kriteeriumid, mida tuleb sellega seoses kohaldada (51). Märgime ära, et BMFi ei loodud iga haigla tekkivate tegelike kulude katmiseks, vaid see on vastupidi määratud kindlaks püsimääralise rahastamise kujul, tuginedes kõnealuste haiglate tegelikele kuludele minevikus. Sellest tulenevalt on võimlaik, et BMF ei ole piisav kulude märkimisväärse suurenemise või haigla korralduse ja kulude struktuuri muude muutuste tõttu. |
| --- | --- | --- |

(46)

LCHs kirjeldatakse viite rahastamisallikat, mis on võrdselt kättesaadavad nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele. Belgia haiglate tegevuskulud kaetakse peamiselt neist kolme esimesega (49) ning neljas ja viies puudutavad haiglate investeerimiskulusid.

49

a)

Esimene rahastamisallikas on rahaliste vahendite eelarve (edaspidi „BMF“), (50) mille asutas rahvatervise föderaalminister ja milles võetakse arvesse ainult sellist haiglaravi, mida hüvitatakse sotsiaalkindlustusest. BMF loodi iga haigla jaoks föderaalriigi üldeelarve piires. Kasutatav föderaaleelarve jaotatakse kõigi haiglate vahel ja see ei hõlma ilmtingimata kõiki abikõlblikke kulusid. Alates 2002. aastast määratakse iga haigla eelarve kindlaks peamiselt võttes arvesse nende päevade arvu, mille vältel eelneval aastal ravi anti. See konkreetne summa eraldatakse seega igale haiglale erineval viisil. Täpsemalt jaotatakse umbes 85 % (fikseeritud osa) sellest summast haiglatele iga kuu ning ülejäänud 15 % (muutlik osa) jaotatakse tegelike vastuvõttude ja haiglas aasta jooksul veedetud ravipäevade alusel. Iga aasta lõpus arvutatakse BMF ümber aasta tegelike näitajate alusel ning arvutuse tulemust arvesse võttes saab haigla teatud summa või peab selle tagasi maksma. BMFi reguleerib täpsemalt 25. aprilli 2002. aasta kuninglik määrus, milles kehtestatakse haiglatele eraldatava BMFi kindlaksmääramisele kohaldatavad tingimused ja eeskirjad. Täpsemalt määratakse kuningliku määrusega kindlaks BMFi kindlaksmääramise viis, riigi kaetavate kulude tüübid ning kriteeriumid, mida tuleb sellega seoses kohaldada (51). Märgime ära, et BMFi ei loodud iga haigla tekkivate tegelike kulude katmiseks, vaid see on vastupidi määratud kindlaks püsimääralise rahastamise kujul, tuginedes kõnealuste haiglate tegelikele kuludele minevikus. Sellest tulenevalt on võimlaik, et BMF ei ole piisav kulude märkimisväärse suurenemise või haigla korralduse ja kulude struktuuri muude muutuste tõttu.

50

51

| b) | Teine rahastamisallikas tuleneb sotsiaalkindlustuse raames saadud summadest, s.o summadest, mille on haiglatele tasunud Belgia riiklik haigus- ja invaliidsuskindlustuse instituut (edaspidi „INAMI“) patsientidele antava ravi eest. Kõnealune rahastamine tugineb haigus- ja invaliidsuskindlustuse seadusele (52) või selle konsolideeritud versioonile, mis on kehtestatud 14. juuli 1994. aasta seaduses, (53) milles kehtestatakse Belgia haiguste ja invaliidsusega seotud sotsiaalkindlustuse kord ning milles täpsustatakse meditsiiniteenused ja ravimid, mille puhul võidakse maksta sotsiaalkindlustuse hüvitist. Haiglad esitavad arve osa arstide tasude ja patsientidele väljastatud ravimite kulude katmiseks otse INAMI-le. INAMI tasutud summad ei hõlma siiski kõiki haiglate poolt haiglateenuste osutamisel kantud kulusid. Sellest tulenevalt võivad haiglad jääda kahjumisse, kui puuduvad muud piisavad rahastamisallikad. |
| --- | --- |

b)

Teine rahastamisallikas tuleneb sotsiaalkindlustuse raames saadud summadest, s.o summadest, mille on haiglatele tasunud Belgia riiklik haigus- ja invaliidsuskindlustuse instituut (edaspidi „INAMI“) patsientidele antava ravi eest. Kõnealune rahastamine tugineb haigus- ja invaliidsuskindlustuse seadusele (52) või selle konsolideeritud versioonile, mis on kehtestatud 14. juuli 1994. aasta seaduses, (53) milles kehtestatakse Belgia haiguste ja invaliidsusega seotud sotsiaalkindlustuse kord ning milles täpsustatakse meditsiiniteenused ja ravimid, mille puhul võidakse maksta sotsiaalkindlustuse hüvitist. Haiglad esitavad arve osa arstide tasude ja patsientidele väljastatud ravimite kulude katmiseks otse INAMI-le. INAMI tasutud summad ei hõlma siiski kõiki haiglate poolt haiglateenuste osutamisel kantud kulusid. Sellest tulenevalt võivad haiglad jääda kahjumisse, kui puuduvad muud piisavad rahastamisallikad.

52

53

| c) | Kolmas rahastamisallikas hõlmab patsientide poolt otse või nende eraõigusliku haiguskindlustusasutuse poolt haiglatele tehtavaid makseid. Kõnealused maksed on vajalikud, kuna sotsiaalkindlustus ei hõlma kogu arstide palka ega ravimite ja muude vahendite hinda (näiteks implantaadid). Peale selle, kui patsiendid valivad üksikpalati, siis võivad tekkida täiendavad kulud, mis ületavad tavapärast haiglaravi kulu ja arstidele makstavaid tavapäraseid tasusid (iga ravi eest makstavad tavapärased tasud on suuremad). Viimaks võivad patsientidele samuti tekkida täiendavad kulud teatud täiendavate teenuste kasutamise eest (näiteks teleri rentimine, haigla parkla kasutamine jne).
  Haigla peab tsentraliseeritud viisil käsitlema patsientide või haiglas olevate patsientide haiglaravi teenuseid katvate kolmandate isikute tehtud kõiki makseid (54). Haiglad ja nende arstid sõlmivad lepingud, milles määratakse kindlaks mahaarvamiste protsent, mida haiglad võivad kohaldada nende palkade ja muude tasude katmiseks, mida ei rahastata BMFist (55). Arstid võivad samal moel nagu arstide tavapäraste palkade puhul kohaldada mahaarvamisi eespool nimetatud täiendavate kulude osale, et katta osa nendega seotud tasudest (jälle kooskõlas haigla ja selle arstide vahel sõlmitud lepinguga). Üks osa arstide palkadest ei kuulu sega neile tasumisele, vaid sellest kaetakse haigla tegevuskulusid. |
| --- | --- |

c)

Kolmas rahastamisallikas hõlmab patsientide poolt otse või nende eraõigusliku haiguskindlustusasutuse poolt haiglatele tehtavaid makseid. Kõnealused maksed on vajalikud, kuna sotsiaalkindlustus ei hõlma kogu arstide palka ega ravimite ja muude vahendite hinda (näiteks implantaadid). Peale selle, kui patsiendid valivad üksikpalati, siis võivad tekkida täiendavad kulud, mis ületavad tavapärast haiglaravi kulu ja arstidele makstavaid tavapäraseid tasusid (iga ravi eest makstavad tavapärased tasud on suuremad). Viimaks võivad patsientidele samuti tekkida täiendavad kulud teatud täiendavate teenuste kasutamise eest (näiteks teleri rentimine, haigla parkla kasutamine jne).

Haigla peab tsentraliseeritud viisil käsitlema patsientide või haiglas olevate patsientide haiglaravi teenuseid katvate kolmandate isikute tehtud kõiki makseid (54). Haiglad ja nende arstid sõlmivad lepingud, milles määratakse kindlaks mahaarvamiste protsent, mida haiglad võivad kohaldada nende palkade ja muude tasude katmiseks, mida ei rahastata BMFist (55). Arstid võivad samal moel nagu arstide tavapäraste palkade puhul kohaldada mahaarvamisi eespool nimetatud täiendavate kulude osale, et katta osa nendega seotud tasudest (jälle kooskõlas haigla ja selle arstide vahel sõlmitud lepinguga). Üks osa arstide palkadest ei kuulu sega neile tasumisele, vaid sellest kaetakse haigla tegevuskulusid.

54

55

| d) | Neljas rahastamisallikas on konkreetselt mõeldud haiglate investeerimiskulude katmiseks. Haiglate investeeringuid rahastab peamiselt riik (föderaalvalitsus ja asjaomane piirkond maksavad mõlemad ühe osa) ning ülejäänud osa rahastatakse haigla enda vahenditest ja pangalaenudest. Avaliku võimu antud rahastus on mõeldud katma haigla või teenistuse ehitus- ja taastamiskulusid ning uute seadmete ja meditsiiniseadmete esmakordse omandamise kulusid (56). Investeerimistoetusele on kehtestatud ülempiir (näiteks kindlamääraline summa ruutmeetri või üksuse kohta). |
| --- | --- |

d)

Neljas rahastamisallikas on konkreetselt mõeldud haiglate investeerimiskulude katmiseks. Haiglate investeeringuid rahastab peamiselt riik (föderaalvalitsus ja asjaomane piirkond maksavad mõlemad ühe osa) ning ülejäänud osa rahastatakse haigla enda vahenditest ja pangalaenudest. Avaliku võimu antud rahastus on mõeldud katma haigla või teenistuse ehitus- ja taastamiskulusid ning uute seadmete ja meditsiiniseadmete esmakordse omandamise kulusid (56). Investeerimistoetusele on kehtestatud ülempiir (näiteks kindlamääraline summa ruutmeetri või üksuse kohta).

56

| e) | Viies ja viimane riikliku rahastamise allikas on seotud investeeringutega ning see hõlmab uuringute ja ehitusprojektide koostamise kulusid, aga samuti haigla või haiglateenistuse sulgemise või mittekasutamise kulusid (57). Tegelikkuses ei anta seda tüüpi rahastust sageli. |
| --- | --- |

e)

Viies ja viimane riikliku rahastamise allikas on seotud investeeringutega ning see hõlmab uuringute ja ehitusprojektide koostamise kulusid, aga samuti haigla või haiglateenistuse sulgemise või mittekasutamise kulusid (57). Tegelikkuses ei anta seda tüüpi rahastust sageli.

57

| (47) | LCH artiklis 109 (millest sai LCH 10. juuli 2008. aasta versioonis artikkel 125) (58) nähakse ette täiendav rahastamismehhanism, mida saavad kasutada ainult avalik-õiguslikud haiglad (nagu IRISi võrku kuuluvad haiglad). Selle sätte kohaselt peavad avalik-õiguslike haiglate haiglategevusest tekkivad puudujäägid katma neid kontrollivad kommuunid (oma CPASi vahendaja või sellise keskstruktuuri nagu IRISi kaudu). Kommuunide poolt puudujääkide (osalise) katmise põhimõte oli juba lisatud LCH-le eelnevasse seadusesse, s.o 23. detsembri 1963. aasta seadusesse (59) ning seda kinnitati 28. detsembri 1973. aasta seaduse artikliga 34 (60). Kommuunide poolt kaetavate puudujääkide kindlaksmääramisel järgitavad kriteeriumid on kehtestatud kuningliku määrusega (61). Selle alusel määrab rahvatervise eest vastutav föderaalminister igal aastal kindlaks iga avalik-õigusliku haigla puudujäägi summa. Tegelikkuses ei ole ministri poolt kindlaks määratud kaetav puudujääk täpselt võrdväärne haigla haldamise raamatupidamisarvestuses märgitud puudujäägiga, võttes arvesse, et neis sisalduvad kulude teatud elemendid (näiteks selle tegevuse tulemus, mis ei ole haiglaravi tegevus, mis põhjenduse 155 (62) kirjelduse kohaselt on seotud haiglategevuse aruandega IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul) on arvatud välja LCH artikliga 109 hõlmatud puudujäägist. |
| --- | --- |

(47)

LCH artiklis 109 (millest sai LCH 10. juuli 2008. aasta versioonis artikkel 125) (58) nähakse ette täiendav rahastamismehhanism, mida saavad kasutada ainult avalik-õiguslikud haiglad (nagu IRISi võrku kuuluvad haiglad). Selle sätte kohaselt peavad avalik-õiguslike haiglate haiglategevusest tekkivad puudujäägid katma neid kontrollivad kommuunid (oma CPASi vahendaja või sellise keskstruktuuri nagu IRISi kaudu). Kommuunide poolt puudujääkide (osalise) katmise põhimõte oli juba lisatud LCH-le eelnevasse seadusesse, s.o 23. detsembri 1963. aasta seadusesse (59) ning seda kinnitati 28. detsembri 1973. aasta seaduse artikliga 34 (60). Kommuunide poolt kaetavate puudujääkide kindlaksmääramisel järgitavad kriteeriumid on kehtestatud kuningliku määrusega (61). Selle alusel määrab rahvatervise eest vastutav föderaalminister igal aastal kindlaks iga avalik-õigusliku haigla puudujäägi summa. Tegelikkuses ei ole ministri poolt kindlaks määratud kaetav puudujääk täpselt võrdväärne haigla haldamise raamatupidamisarvestuses märgitud puudujäägiga, võttes arvesse, et neis sisalduvad kulude teatud elemendid (näiteks selle tegevuse tulemus, mis ei ole haiglaravi tegevus, mis põhjenduse 155 (62) kirjelduse kohaselt on seotud haiglategevuse aruandega IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul) on arvatud välja LCH artikliga 109 hõlmatud puudujäägist.

58

59

60

61

62

| (48) | Kokkuvõttes saavad IRISi võrku kuuluvad haiglad seega kasutada täielikku rahastamismehhanismi, millega tagatakse neile tekkida võiva kogu puudujäägi katmine. LCHs ette nähtud kõnealused viis üldist rahastamismeedet (vt põhjendus 46] hõlmavad enamiku haiglate tegevus- ja investeerimiskuludest. Selles ulatuses, milles kõnelaused allikad ei ole piisavad kõnealuste haiglate tegevusega seotud kulude katmiseks, kohustatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 kommuunisid katma täielikult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkinud mis tahes puudujäägi (vt põhjendused 44–45). Põhikirjade artikliga 46 hõlmatud raamatupidamisarvestuse puudujääk hõlmab kohustuslikult „LCH artikliga 109 kaetud puudujääki“ (63) (vt põhjendus 47). Raamatupidamisearvestuse puudujäägi täieliku katmise teel täidavad kommuunid samuti oma kohustuse, mis tuleneb LCH artiklist 109. Kõnealuse puudujääkide hüvitamise mehhanismi tasumise meetodeid on kirjeldatud allpoolt (vt punkt 7.3.5). |
| --- | --- |

(48)

Kokkuvõttes saavad IRISi võrku kuuluvad haiglad seega kasutada täielikku rahastamismehhanismi, millega tagatakse neile tekkida võiva kogu puudujäägi katmine. LCHs ette nähtud kõnealused viis üldist rahastamismeedet (vt põhjendus 46] hõlmavad enamiku haiglate tegevus- ja investeerimiskuludest. Selles ulatuses, milles kõnelaused allikad ei ole piisavad kõnealuste haiglate tegevusega seotud kulude katmiseks, kohustatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 kommuunisid katma täielikult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkinud mis tahes puudujäägi (vt põhjendused 44–45). Põhikirjade artikliga 46 hõlmatud raamatupidamisarvestuse puudujääk hõlmab kohustuslikult „LCH artikliga 109 kaetud puudujääki“ (63) (vt põhjendus 47). Raamatupidamisearvestuse puudujäägi täieliku katmise teel täidavad kommuunid samuti oma kohustuse, mis tuleneb LCH artiklist 109. Kõnealuse puudujääkide hüvitamise mehhanismi tasumise meetodeid on kirjeldatud allpoolt (vt punkt 7.3.5).

63

2.5.2.   Raamatupidamisarvestuse kohustused

Raamatupidamisarvestuse kohustused

| (49) | Kõikidel (nii avalik-õiguslikel kui ka erasektori) haiglatel on läbipaistva raamatupidamisarvestuse kohustus. Eelkõige peab igal haiglal olema eraldi raamatupidamisarvestus, millest nähtub iga teenuse kulu ning milles järgitakse 17. juuli 1975. aasta seaduse (64) (mis käsitleb ettevõtjate raamatupidamisarvestust ja raamatupidamise aastaaruandeid) teatud elemente (65). Haiglaraviga mitteseotud tegevused tuleb registreerida eraldi raamatupidamisarvestusse. Haiglad peavad samuti nimetama ettevõtja audiitori, kelle ülesanne on kinnitada haigla raamatupidamisarvestus ja raamatupidamise aastaaruanded (66). Samuti peavad haiglad edastama teatud (finants)teavet rahvatervise eest vastutavale föderaalministrile (67) ning tema rahvatervise föderaalse avaliku teenistuse ülesanne on kontrollida ka LCH nõuete järgimist (68). |
| --- | --- |

(49)

Kõikidel (nii avalik-õiguslikel kui ka erasektori) haiglatel on läbipaistva raamatupidamisarvestuse kohustus. Eelkõige peab igal haiglal olema eraldi raamatupidamisarvestus, millest nähtub iga teenuse kulu ning milles järgitakse 17. juuli 1975. aasta seaduse (64) (mis käsitleb ettevõtjate raamatupidamisarvestust ja raamatupidamise aastaaruandeid) teatud elemente (65). Haiglaraviga mitteseotud tegevused tuleb registreerida eraldi raamatupidamisarvestusse. Haiglad peavad samuti nimetama ettevõtja audiitori, kelle ülesanne on kinnitada haigla raamatupidamisarvestus ja raamatupidamise aastaaruanded (66). Samuti peavad haiglad edastama teatud (finants)teavet rahvatervise eest vastutavale föderaalministrile (67) ning tema rahvatervise föderaalse avaliku teenistuse ülesanne on kontrollida ka LCH nõuete järgimist (68).

64

65

66

67

68

3.   KAEBUSES VIIDATUD MEETMETE KIRJELDUS

KAEBUSES VIIDATUD MEETMETE KIRJELDUS

| (50) | Kaebuse esitajate väitel otsustas pealinna Brüsseli piirkond võtta faktiliselt Brüsseli asjaomaste kommuunide rolli seoses IRISi võrku kuuluvatele haiglatele hüvitise maksmisega. Eelkõige nimetavad kaebuse esitajad konkreetselt pealinna Brüsseli piirkonna loodud fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRTC“) sekkumisi (69). Nad väidavad samuti, et pealinna Brüsseli piirkond andis ise kommuunidele eritoetusi (70) (alates 2003. aastast kuni 10 miljonit eurot aastas), mis anti nende sõnul toetusena IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. |
| --- | --- |

(50)

Kaebuse esitajate väitel otsustas pealinna Brüsseli piirkond võtta faktiliselt Brüsseli asjaomaste kommuunide rolli seoses IRISi võrku kuuluvatele haiglatele hüvitise maksmisega. Eelkõige nimetavad kaebuse esitajad konkreetselt pealinna Brüsseli piirkonna loodud fondi Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales (edaspidi „FRBRTC“) sekkumisi (69). Nad väidavad samuti, et pealinna Brüsseli piirkond andis ise kommuunidele eritoetusi (70) (alates 2003. aastast kuni 10 miljonit eurot aastas), mis anti nende sõnul toetusena IRISi võrku kuuluvatele haiglatele.

69

70

| (51) | Kuigi kaebuse esitajad ei sea kahtluse alla pealinna Brüsseli piirkonna pädevust seoses kõnealuste kommuunidega, on kaebuse esitajad siiski seisukohal, et IRISi võrku kuuluvate haiglate piirkondlik rahastamine läheb kaugemale sellest, mis on ette nähtud LCH artiklis 109 kehtestatud puudujääkide katmisega (vt samuti põhjendus 47). Kaebuse esitajad kinnitavad, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on saanud suurel määral kasu nende asukohaks olevatele kommuunidele antud piirkondlikust rahastamisest ja et seda rahastamist ei saa õigustada LCH sätete alusel. Kaebuse esitajad ei osuta IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 ette nähtud puudujääkide katmise kohustusele. |
| --- | --- |

(51)

Kuigi kaebuse esitajad ei sea kahtluse alla pealinna Brüsseli piirkonna pädevust seoses kõnealuste kommuunidega, on kaebuse esitajad siiski seisukohal, et IRISi võrku kuuluvate haiglate piirkondlik rahastamine läheb kaugemale sellest, mis on ette nähtud LCH artiklis 109 kehtestatud puudujääkide katmisega (vt samuti põhjendus 47). Kaebuse esitajad kinnitavad, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on saanud suurel määral kasu nende asukohaks olevatele kommuunidele antud piirkondlikust rahastamisest ja et seda rahastamist ei saa õigustada LCH sätete alusel. Kaebuse esitajad ei osuta IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 ette nähtud puudujääkide katmise kohustusele.

| (52) | Viimaks märgivad kaebuse esitajad ära ligikaudu 100 miljoni euro eraldamise FRBRTC kaudu Brüsseli avalik-õiguslike haiglate restruktureerimise kontekstis, mille tulemuseks oli IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine (vt ka punkt 2.2). Kaebuse esitajad kinnitavad, et selle tegevuse puhul on tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ülemäärase hüvitamisega. |
| --- | --- |

(52)

Viimaks märgivad kaebuse esitajad ära ligikaudu 100 miljoni euro eraldamise FRBRTC kaudu Brüsseli avalik-õiguslike haiglate restruktureerimise kontekstis, mille tulemuseks oli IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine (vt ka punkt 2.2). Kaebuse esitajad kinnitavad, et selle tegevuse puhul on tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ülemäärase hüvitamisega.

4.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

4.1.   Euroopa Komisjoni 2009. aasta otsus

Euroopa Komisjoni 2009. aasta otsus

| (53) | Nagu eespool on märgitud (vt põhjendus 5), võttis komisjon 28. oktoobril 2009. aastal vastu otsuse mitte esitada vastuväidet, (71) jõudes järeldusele, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise puhul pealinna Brüsseli piirkonnas oli tegemist siseturuga kokkusobiva riigiabiga, kuna tegemist on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamisega. Komisjon tugines selles otsuses üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele ning otseselt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 (praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2). |
| --- | --- |

(53)

Nagu eespool on märgitud (vt põhjendus 5), võttis komisjon 28. oktoobril 2009. aastal vastu otsuse mitte esitada vastuväidet, (71) jõudes järeldusele, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise puhul pealinna Brüsseli piirkonnas oli tegemist siseturuga kokkusobiva riigiabiga, kuna tegemist on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamisega. Komisjon tugines selles otsuses üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele ning otseselt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 (praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2).

71

| (54) | Oma otsuses andis komisjon hinnangu, et IRISi võrku kuuluvad haiglad pidid täitma kolme avaliku haiglateenuse ülesannet: esiteks kõigi (avalik-õiguslike ja erasektori) haiglate üldhaiglateenuse ülesanne tulenevalt LCHst; (72) teiseks kohustus ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, sealhulgas kui ei ole tegemist kiireloomulise olukorraga; (73) kolmandaks kohustus pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes (74). Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid haiglaraviga mitteseotud avaliku teenuse osutamise eest, mis hõlmab lisaks meditsiinilisele ravile sotsiaalabi andmist (75). Viimaks osutati otsuses ka kakskeelsuse kohustusele (76). Ta oli seisukohal, et kõnealused ülesanded anti IRISi võrku kuuluvatele haiglatele LCHga, CPASide seadusega, IRISi strateegiliste kavadega ning lõpuks IRISi võrku kuuluvate haiglate ja CPASide allkirjastatud kokkuleppega. Komisjon oli samuti seisukohal, et hüvitise parameetrid olid eelnevalt (77) kindlaks määratud ja et kasutusel olid piisavad menetlused ülemäärase hüvitamise vältimiseks ja selle tagasimaksmise tagamiseks (78). Viimaks märkis komisjon samuti heameelega, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel oli eraldi raamatupidamisarvestus oma haiglategevuse ja haiglaraviga mitteseotud tegevuse jaoks, (79) millega tagati IRISi võrku kuuluvate haiglate (muude kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste) kaubanduslike tegevuste ristsubsideerimise vältimine (80). |
| --- | --- |

(54)

Oma otsuses andis komisjon hinnangu, et IRISi võrku kuuluvad haiglad pidid täitma kolme avaliku haiglateenuse ülesannet: esiteks kõigi (avalik-õiguslike ja erasektori) haiglate üldhaiglateenuse ülesanne tulenevalt LCHst; (72) teiseks kohustus ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, sealhulgas kui ei ole tegemist kiireloomulise olukorraga; (73) kolmandaks kohustus pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes (74). Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid haiglaraviga mitteseotud avaliku teenuse osutamise eest, mis hõlmab lisaks meditsiinilisele ravile sotsiaalabi andmist (75). Viimaks osutati otsuses ka kakskeelsuse kohustusele (76). Ta oli seisukohal, et kõnealused ülesanded anti IRISi võrku kuuluvatele haiglatele LCHga, CPASide seadusega, IRISi strateegiliste kavadega ning lõpuks IRISi võrku kuuluvate haiglate ja CPASide allkirjastatud kokkuleppega. Komisjon oli samuti seisukohal, et hüvitise parameetrid olid eelnevalt (77) kindlaks määratud ja et kasutusel olid piisavad menetlused ülemäärase hüvitamise vältimiseks ja selle tagasimaksmise tagamiseks (78). Viimaks märkis komisjon samuti heameelega, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel oli eraldi raamatupidamisarvestus oma haiglategevuse ja haiglaraviga mitteseotud tegevuse jaoks, (79) millega tagati IRISi võrku kuuluvate haiglate (muude kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste) kaubanduslike tegevuste ristsubsideerimise vältimine (80).

72

73

74

75

76

77

78

79

80

| (55) | Komisjon kontrollis samuti, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad olid saanud varem (s.o aastatel 1996–2007) ülemäärast hüvitist, (81) ning jõudis järeldusele, et seda ei olnud toimunud (82). Lisaks kõikide rahastamismeetmete hindamisele uuris komisjon ka väidetavat ettemaksete tegemise mehhanismi. Võttes arvesse, et pidevalt jõuti tulemusele, et LCH artikli 109 alusel antav hüvitis tasuti kuni kümneaastase märkimisväärse viivitusega, said IRISi võrku kuuluvad haiglad kõnealuste maksete ettemaksu laenuna FRBRTC kaudu. Komisjon jõudis järeldusele, et selles ulatuses, milles kõnealused väidetavad ettemaksed tuli ikkagi pärast LCH artikli 109 kohaselt puudujäägi hüvitise tasumist tagasi maksta, ei saanud nende puhul olla tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele liigse hüvitise maksmisega (83). |
| --- | --- |

(55)

Komisjon kontrollis samuti, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad olid saanud varem (s.o aastatel 1996–2007) ülemäärast hüvitist, (81) ning jõudis järeldusele, et seda ei olnud toimunud (82). Lisaks kõikide rahastamismeetmete hindamisele uuris komisjon ka väidetavat ettemaksete tegemise mehhanismi. Võttes arvesse, et pidevalt jõuti tulemusele, et LCH artikli 109 alusel antav hüvitis tasuti kuni kümneaastase märkimisväärse viivitusega, said IRISi võrku kuuluvad haiglad kõnealuste maksete ettemaksu laenuna FRBRTC kaudu. Komisjon jõudis järeldusele, et selles ulatuses, milles kõnealused väidetavad ettemaksed tuli ikkagi pärast LCH artikli 109 kohaselt puudujäägi hüvitise tasumist tagasi maksta, ei saanud nende puhul olla tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele liigse hüvitise maksmisega (83).

81

82

83

4.2.   Üldkohtu 2012. aasta tühistav kohtuotsus

Üldkohtu 2012. aasta tühistav kohtuotsus

| (56) | Vastusena komisjoni 2009. aasta otsusele esitasid kaebuse esitajad Üldkohtule kõnealuse otsuse kohta tühistamishagi (84). Kaebuse esitajad väitsid, et komisjon rikkus nende menetlusõigusi, jättes algatamata ametliku uurimismenetluse, kuna komisjon oleks pidanud andma teada tõsiste raskuste esinemisest kõnealuse uurimise raames (85). |
| --- | --- |

(56)

Vastusena komisjoni 2009. aasta otsusele esitasid kaebuse esitajad Üldkohtule kõnealuse otsuse kohta tühistamishagi (84). Kaebuse esitajad väitsid, et komisjon rikkus nende menetlusõigusi, jättes algatamata ametliku uurimismenetluse, kuna komisjon oleks pidanud andma teada tõsiste raskuste esinemisest kõnealuse uurimise raames (85).

84

85

| (57) | Üldkohus tühistas oma 7. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas T-137/10 komisjoni 2009. aasta otsuse ja jõudis järeldusele, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse (86). |
| --- | --- |

(57)

Üldkohus tühistas oma 7. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas T-137/10 komisjoni 2009. aasta otsuse ja jõudis järeldusele, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse (86).

86

| (58) | Üldkohus tugines esiteks küsimusele, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid selgelt määratletud avalike teenuste osutamise eest (87). Ta märkis kohe, et kõik pooled nõustuvad, et LCH nõuab kõikidelt, nii avalik-õiguslikelt kui ka erahaiglatelt üldise avaliku haiglateenuse osutamist (88). Ainus kahtlus seisnes seega asjaolus, kas komisjon oli teinud vea jõudes oma esialgses uuringus järeldusele, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid avalike haiglateenuste ja täiendavate haiglaraviga mitteseotud teenuste osutamise eest (89). Üldkohus jõudis järeldusele, et esines kahtlusi selle kohta, kas komisjoni otsuse aluseks olnud sätted olid piisavad IRISi võrku kuuluvatelt haiglatelt täiendavate ülesannete täitmise nõudmiseks, mis hõlmasid iga patsiendi ravi mis tahes asjaoludel, (90) kõigis keskustes haiglaravi pakkumist (91) ja täiendavate sotsiaalteenuste tagamist (92). Lisaks sellele täheldas Üldkohus kõigis keskustes haiglaravi pakkumise väidetava ülesande puhul, et oli keeruline määrata kindlaks, mille poolest see ülesanne erines üldistest korraldus- ja tegevusnõuetest, mida kohaldatakse kõigile LCH reguleerimisalasse kuuluvatele haiglatele (93). |
| --- | --- |

(58)

Üldkohus tugines esiteks küsimusele, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid selgelt määratletud avalike teenuste osutamise eest (87). Ta märkis kohe, et kõik pooled nõustuvad, et LCH nõuab kõikidelt, nii avalik-õiguslikelt kui ka erahaiglatelt üldise avaliku haiglateenuse osutamist (88). Ainus kahtlus seisnes seega asjaolus, kas komisjon oli teinud vea jõudes oma esialgses uuringus järeldusele, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastutasid avalike haiglateenuste ja täiendavate haiglaraviga mitteseotud teenuste osutamise eest (89). Üldkohus jõudis järeldusele, et esines kahtlusi selle kohta, kas komisjoni otsuse aluseks olnud sätted olid piisavad IRISi võrku kuuluvatelt haiglatelt täiendavate ülesannete täitmise nõudmiseks, mis hõlmasid iga patsiendi ravi mis tahes asjaoludel, (90) kõigis keskustes haiglaravi pakkumist (91) ja täiendavate sotsiaalteenuste tagamist (92). Lisaks sellele täheldas Üldkohus kõigis keskustes haiglaravi pakkumise väidetava ülesande puhul, et oli keeruline määrata kindlaks, mille poolest see ülesanne erines üldistest korraldus- ja tegevusnõuetest, mida kohaldatakse kõigile LCH reguleerimisalasse kuuluvatele haiglatele (93).

87

88

89

90

91

92

93

| (59) | Seejärel soovis Üldkohus teada saada, kas komisjon oli tõendanud selgete hüvitamise parameetrite olemasolu (94). Haiglaülesannete puhul tugines Üldkohus LCH artiklist 109 tulenevale puudujääkide hüvitamise mehhanismile, (95) tuues esile, et kaebuse esitajad ei olnud vaidlustanud seda mehhanismi, (96) ning FRBRTC kaudu piirkondliku rahastamise väidetavale mehhanismile, mis loodi ajutiselt selliste summade ülekandmiseks, mis olid vajalikud IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide kõrvaldamiseks enne LCH artikli 109 alusel kõnealuste puudujääkide katmise alustamist (97). Artikli 109 puhul oli Üldkohus seisukohal, et kaebuse esitajad ei esitanud märkusi, mis mõjutaks komisjoni poolt kõnealusele artiklile antud positiivset hinnangut (98). Vastupidiselt jõudis Üldkohus FRBRTC mehhanismi kaudu antud väidetavate ettemaksete kohta esitatud väidete puhul järeldusele, et komisjon ei olnud võtnud arvesse kõnealuste ettemaksete arvutamise parameetreid (99) ning ei olnud seega kõnealuseid ettemakseid täielikult uurinud (100). Üldkohus lisas, et komisjon oli ärakuulamiste käigus enda otsusele vastu rääkinud kinnitades, et FRBRTC oli ainult mehhanism, mille abil pealinna Brüsseli piirkond rahastas Brüsseli kommuunisid ja mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid (101). |
| --- | --- |

(59)

Seejärel soovis Üldkohus teada saada, kas komisjon oli tõendanud selgete hüvitamise parameetrite olemasolu (94). Haiglaülesannete puhul tugines Üldkohus LCH artiklist 109 tulenevale puudujääkide hüvitamise mehhanismile, (95) tuues esile, et kaebuse esitajad ei olnud vaidlustanud seda mehhanismi, (96) ning FRBRTC kaudu piirkondliku rahastamise väidetavale mehhanismile, mis loodi ajutiselt selliste summade ülekandmiseks, mis olid vajalikud IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide kõrvaldamiseks enne LCH artikli 109 alusel kõnealuste puudujääkide katmise alustamist (97). Artikli 109 puhul oli Üldkohus seisukohal, et kaebuse esitajad ei esitanud märkusi, mis mõjutaks komisjoni poolt kõnealusele artiklile antud positiivset hinnangut (98). Vastupidiselt jõudis Üldkohus FRBRTC mehhanismi kaudu antud väidetavate ettemaksete kohta esitatud väidete puhul järeldusele, et komisjon ei olnud võtnud arvesse kõnealuste ettemaksete arvutamise parameetreid (99) ning ei olnud seega kõnealuseid ettemakseid täielikult uurinud (100). Üldkohus lisas, et komisjon oli ärakuulamiste käigus enda otsusele vastu rääkinud kinnitades, et FRBRTC oli ainult mehhanism, mille abil pealinna Brüsseli piirkond rahastas Brüsseli kommuunisid ja mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid (101).

94

95

96

97

98

99

100

101

| (60) | IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetava täiendava sotsiaalse ülesande riikliku rahastamise puhul (102) tõi Üldkohus esile, et ka siin näib rahastamine pärinevat FRBRTCst, mis sõlmis asjaomaste Brüsseli kommuunidega lepingu neile eritoetuse andmiseks, et võimaldada neil IRISi võrku kuuluvate haiglate tagatud sotsiaalsete ülesannete rahastamist (103). Üldkohus järeldas, et selles lepingus ei täpsustatud IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetavate täiendavate sotsiaalsete ülesannetega seotud eelneva hüvitamise parameetreid (104). |
| --- | --- |

(60)

IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetava täiendava sotsiaalse ülesande riikliku rahastamise puhul (102) tõi Üldkohus esile, et ka siin näib rahastamine pärinevat FRBRTCst, mis sõlmis asjaomaste Brüsseli kommuunidega lepingu neile eritoetuse andmiseks, et võimaldada neil IRISi võrku kuuluvate haiglate tagatud sotsiaalsete ülesannete rahastamist (103). Üldkohus järeldas, et selles lepingus ei täpsustatud IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetavate täiendavate sotsiaalsete ülesannetega seotud eelneva hüvitamise parameetreid (104).

102

103

104

| (61) | Seejärel soovis Üldkohus saada teada, kas komisjon oli tõendanud ülemäärase hüvitamise vältimise menetluse olemasolu ja ülemäärase hüvitamise puudumist (105). Üldkohus jõudis esiteks järeldusele, et LCH pakkus piisavaid tagatisi, et tagada, et selle artiklis 109 ette nähtud menetlusega ei kaasne ülemäärast hüvitamist (106). Ta jõudis samuti järeldusele, et komisjon ei olnud tõendanud kommuunide poolt väidetavate ettemaksete tegemisega seotud sarnase mehhanismi olemasolu, (107) ning tõi eelkõige esile, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ei tundunud olevat kehtestatud kohustust maksta tagasi ettemaksed pärast seda, kui nende puudujäägid on rahastatud LCH artiklist 109 tulenevalt (108). Nende eritoetuste puhul, mille abil rahastati komisjoni väitel täiendava sotsiaalse ülesande täitmist, jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjoni antud hinnangud meetoditele, mis võimaldasid vältida liigset hüvitamist kõnealuste sotsiaalsete ülesannete rahastamise raames, ei olnud piisavad (109). |
| --- | --- |

(61)

Seejärel soovis Üldkohus saada teada, kas komisjon oli tõendanud ülemäärase hüvitamise vältimise menetluse olemasolu ja ülemäärase hüvitamise puudumist (105). Üldkohus jõudis esiteks järeldusele, et LCH pakkus piisavaid tagatisi, et tagada, et selle artiklis 109 ette nähtud menetlusega ei kaasne ülemäärast hüvitamist (106). Ta jõudis samuti järeldusele, et komisjon ei olnud tõendanud kommuunide poolt väidetavate ettemaksete tegemisega seotud sarnase mehhanismi olemasolu, (107) ning tõi eelkõige esile, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ei tundunud olevat kehtestatud kohustust maksta tagasi ettemaksed pärast seda, kui nende puudujäägid on rahastatud LCH artiklist 109 tulenevalt (108). Nende eritoetuste puhul, mille abil rahastati komisjoni väitel täiendava sotsiaalse ülesande täitmist, jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjoni antud hinnangud meetoditele, mis võimaldasid vältida liigset hüvitamist kõnealuste sotsiaalsete ülesannete rahastamise raames, ei olnud piisavad (109).

105

106

107

108

109

| (62) | Selle küsimuse puhul, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad said tegelikkuses ülemäärast hüvitist, (110) märkis Üldkohus lihtsalt, et analüüsi ulatus oli äärmiselt suur ja hõlmas IRISi võrku kuuluvate haiglate kõiki finantstulemusi rohkem kui kümne aasta jooksul (111). Ilma tegemata konkreetset otsust komisjoni järelduse kohta, mille kohaselt ülemäärast hüvitamist ei toimunud, tegi Üldkohus otsuse, et komisjoni tehtud hindamise ulatus ja keerukus kujutavad juba ise endast kaudset tõendit, mis kinnitab kaebuse esitajate teesi tõsiste raskuste esinemise kohta. (112). |
| --- | --- |

(62)

Selle küsimuse puhul, kas IRISi võrku kuuluvad haiglad said tegelikkuses ülemäärast hüvitist, (110) märkis Üldkohus lihtsalt, et analüüsi ulatus oli äärmiselt suur ja hõlmas IRISi võrku kuuluvate haiglate kõiki finantstulemusi rohkem kui kümne aasta jooksul (111). Ilma tegemata konkreetset otsust komisjoni järelduse kohta, mille kohaselt ülemäärast hüvitamist ei toimunud, tegi Üldkohus otsuse, et komisjoni tehtud hindamise ulatus ja keerukus kujutavad juba ise endast kaudset tõendit, mis kinnitab kaebuse esitajate teesi tõsiste raskuste esinemise kohta. (112).

110

111

112

| (63) | Viimaks esitasid kaebuse esitajad argumendi, mille kohaselt oleks komisjon pidanud oma hinnangutes võtma arvesse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja majandusliku tõhususe kriteeriumi (113). Üldkohus lükkas selle argumendi siiski tagasi ja tegi järgmise järelduse:

  „ettevõtja majandusliku tõhususega üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisel seonduv kriteerium ei ole asjaomane riigiabi kokkusobivuse hindamisel EÜ artikli 86 lõike 2 alusel [praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2]; siseriiklike ametiasutuste avalikku teenust osutava avalik-õigusliku isiku majandusliku tõhususega seonduvat valikut ei ole seega selles küsimuses võimalik arvustada“
   (114). |
| --- | --- |

(63)

Viimaks esitasid kaebuse esitajad argumendi, mille kohaselt oleks komisjon pidanud oma hinnangutes võtma arvesse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja majandusliku tõhususe kriteeriumi (113). Üldkohus lükkas selle argumendi siiski tagasi ja tegi järgmise järelduse:

113

„ettevõtja majandusliku tõhususega üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisel seonduv kriteerium ei ole asjaomane riigiabi kokkusobivuse hindamisel EÜ artikli 86 lõike 2 alusel [praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2]; siseriiklike ametiasutuste avalikku teenust osutava avalik-õigusliku isiku majandusliku tõhususega seonduvat valikut ei ole seega selles küsimuses võimalik arvustada“
   (114).

114

| (64) | Oma järeldusi jätkates märkis Üldkohus järgmist:

  „[Kaebuse esitaja on] esitanud rea kaudseid ning omavahel kokkulangevaid tõendeid, mis annavad tunnistust tõsiste kahtluste esinemisest seoses uuritavate meetmete kooskõlaga kriteeriumide alusel, mis käsitlevad EÜ artikli 86 lõike 2 [praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2] kohaldamist ning mis seonduvad esiteks IRISi haiglatele ainuomaste haiglaravi avalike teenuste ja avalike sotsiaalteenuste osutamise ülesannetega seonduvalt selgelt määratletud ülesande andmise olemasoluga, teiseks eelnevalt kindlaks määratud hüvitise parameetrite olemasoluga ja kolmandaks selliste avaliku teenuse osutamise ülesannete rahastamise raames ülemäärase hüvitise maksmise vältimist võimaldavate tingimuste olemasoluga [...]“
   (115). |
| --- | --- |

(64)

Oma järeldusi jätkates märkis Üldkohus järgmist:

„[Kaebuse esitaja on] esitanud rea kaudseid ning omavahel kokkulangevaid tõendeid, mis annavad tunnistust tõsiste kahtluste esinemisest seoses uuritavate meetmete kooskõlaga kriteeriumide alusel, mis käsitlevad EÜ artikli 86 lõike 2 [praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõige 2] kohaldamist ning mis seonduvad esiteks IRISi haiglatele ainuomaste haiglaravi avalike teenuste ja avalike sotsiaalteenuste osutamise ülesannetega seonduvalt selgelt määratletud ülesande andmise olemasoluga, teiseks eelnevalt kindlaks määratud hüvitise parameetrite olemasoluga ja kolmandaks selliste avaliku teenuse osutamise ülesannete rahastamise raames ülemäärase hüvitise maksmise vältimist võimaldavate tingimuste olemasoluga [...]“
   (115).

115

4.3.   Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta menetluse algatamise otsus (116)

Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta menetluse algatamise otsus

116

| (65) | Võttes arvesse Üldkohtu järeldusi, (117) mille kohaselt komisjon oleks pidanud kontrollima kahtlusi selle kohta, kas hagi aluseks olev IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklik rahastamine sobib kokku siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, pidi komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja ta tegi seda 1. oktoobri 2014. aasta otsusega. Oma menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Belgia ametivõimude kohaselt otsustasid Brüsseli asjaomased kommuunid ja CPASid kehtestada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele, aga mitte erahaiglatele, järgmised lisakohustused, (118) mis õigustavad IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks kasutusele võetud puudujääkide hüvitamise meetmeid:






  a) | kohustus võtta ravile iga patsient mis tahes asjaoludel: IRISi võrku kuuluvad haiglad ei tohi keelduda ravile võtmast neid patsiente, kes ei ole suutelised oma teenuste eest tasuma ja/või kellel ei ole kindlustust, isegi kui kõnealused patsiendid ei vaja kiireloomulist meditsiinilist ravi. Erahaiglad peavad võtma ravile ainult need patsiendid, kes vajavad kiireloomulist meditsiinilist ravi, aga neil puudub see kohustus mittekiireloomulistel juhtudel; |
| --- | --- | --- |

(65)

Võttes arvesse Üldkohtu järeldusi, (117) mille kohaselt komisjon oleks pidanud kontrollima kahtlusi selle kohta, kas hagi aluseks olev IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklik rahastamine sobib kokku siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, pidi komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja ta tegi seda 1. oktoobri 2014. aasta otsusega. Oma menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Belgia ametivõimude kohaselt otsustasid Brüsseli asjaomased kommuunid ja CPASid kehtestada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele, aga mitte erahaiglatele, järgmised lisakohustused, (118) mis õigustavad IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks kasutusele võetud puudujääkide hüvitamise meetmeid:

117

118

a)

kohustus võtta ravile iga patsient mis tahes asjaoludel: IRISi võrku kuuluvad haiglad ei tohi keelduda ravile võtmast neid patsiente, kes ei ole suutelised oma teenuste eest tasuma ja/või kellel ei ole kindlustust, isegi kui kõnealused patsiendid ei vaja kiireloomulist meditsiinilist ravi. Erahaiglad peavad võtma ravile ainult need patsiendid, kes vajavad kiireloomulist meditsiinilist ravi, aga neil puudub see kohustus mittekiireloomulistel juhtudel;

| b) | kohustus pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes: kommuunid ja CPASid tegid teadliku otsuse säilitada mitut haiglakeskust, kus pakutakse täielikku ravi, et tagada ravile juurdepääs kõigile patsientidele. Alternatiivne võimalus, mis seisneb voodikohtade ja hoolekande teenuste ümbersuunamises väiksemale arvule keskustele ja seeläbi kulude vähendamises, jäeti teadlikult kõrvale. See valik on eriti oluline ebasoodsas olukorras olevate patsientide ja nende perekondade puhul, võttes arvesse et IRISi võrku kuuluvad haiglad asuvad peamiselt märkimisväärse ebasoodsas olukorras oleva elanikkonnaga alades või nende läheduses; |
| --- | --- |

b)

kohustus pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes: kommuunid ja CPASid tegid teadliku otsuse säilitada mitut haiglakeskust, kus pakutakse täielikku ravi, et tagada ravile juurdepääs kõigile patsientidele. Alternatiivne võimalus, mis seisneb voodikohtade ja hoolekande teenuste ümbersuunamises väiksemale arvule keskustele ja seeläbi kulude vähendamises, jäeti teadlikult kõrvale. See valik on eriti oluline ebasoodsas olukorras olevate patsientide ja nende perekondade puhul, võttes arvesse et IRISi võrku kuuluvad haiglad asuvad peamiselt märkimisväärse ebasoodsas olukorras oleva elanikkonnaga alades või nende läheduses;

| c) | kohustus osutada sotsiaalteenuseid patsientidele ja nende perekondadele: sotsiaalabilised annavad abi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele, et lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme. Lisaks sellele koostavad nad eelnevaid sotsiaalaruandeid, et lihtsustada CPASi rahalist sekkumist. Arvestades, et kõik avalik-õiguslikud ja erahaiglad peavad palkama sotsiaalabilisi teatud haiglateenuste osutamiseks (näiteks geriaatria ja psühhiaatria valdkonnas), kinnitavad Belgia ametivõimud, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on konkreetne täiendav ülesanne, mis seisneb palju suuremal määral sotsiaalteenuste osutamises ning mis põhjustab suuremaid kulusid, mis tuleb LCH kohaselt kompenseerida. |
| --- | --- |

c)

kohustus osutada sotsiaalteenuseid patsientidele ja nende perekondadele: sotsiaalabilised annavad abi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele, et lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme. Lisaks sellele koostavad nad eelnevaid sotsiaalaruandeid, et lihtsustada CPASi rahalist sekkumist. Arvestades, et kõik avalik-õiguslikud ja erahaiglad peavad palkama sotsiaalabilisi teatud haiglateenuste osutamiseks (näiteks geriaatria ja psühhiaatria valdkonnas), kinnitavad Belgia ametivõimud, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on konkreetne täiendav ülesanne, mis seisneb palju suuremal määral sotsiaalteenuste osutamises ning mis põhjustab suuremaid kulusid, mis tuleb LCH kohaselt kompenseerida.

| (66) | Võttes arvesse Üldkohtu väljendatud kahtlusi, (119) kutsus komisjon Belgia ametivõime, kaebuse esitajaid ja kõiki teisi huvitatud isikuid esitama kogu asjakohase teabe, et kontrollida hagi aluseks oleva riikliku rahastamise kokkusobivust siseturuga, eelkõige seoses järgmiste punktidega:






  — | IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetavate täiendavate ülesannete täpne määratlus ja dokumendid, millel kõnealuste ülesannete andmine põhineb (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 87–89); |
| --- | --- | --- |

(66)

Võttes arvesse Üldkohtu väljendatud kahtlusi, (119) kutsus komisjon Belgia ametivõime, kaebuse esitajaid ja kõiki teisi huvitatud isikuid esitama kogu asjakohase teabe, et kontrollida hagi aluseks oleva riikliku rahastamise kokkusobivust siseturuga, eelkõige seoses järgmiste punktidega:

119

—

IRISi võrku kuuluvate haiglate väidetavate täiendavate ülesannete täpne määratlus ja dokumendid, millel kõnealuste ülesannete andmine põhineb (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 87–89);

| — | IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide (mida suurendavad iga väidetava täiendava ülesande kulud) hüvitamisele kohaldatav õiguslik alus (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 91); |
| --- | --- |

—

IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide (mida suurendavad iga väidetava täiendava ülesande kulud) hüvitamisele kohaldatav õiguslik alus (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 91);

| — | kas on võetud (piisavaid) meetmeid, et vältida kõnealuste väidetavate täiendavate ülesannete mis tahes ülemäärast hüvitamist, eelkõige hüvitamismehhanismi kaudu puudujääkide hüvitamisel kombineerituna (vajaduse korral) sissenõutavate ettemaksetega, ning kas IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on õiguslik kohustus hüvitada kõik neile tehtud mis tahes ettemaksed, et vältida igasugust ülemäärast hüvitamist (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 95); |
| --- | --- |

—

kas on võetud (piisavaid) meetmeid, et vältida kõnealuste väidetavate täiendavate ülesannete mis tahes ülemäärast hüvitamist, eelkõige hüvitamismehhanismi kaudu puudujääkide hüvitamisel kombineerituna (vajaduse korral) sissenõutavate ettemaksetega, ning kas IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on õiguslik kohustus hüvitada kõik neile tehtud mis tahes ettemaksed, et vältida igasugust ülemäärast hüvitamist (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 95);

| — | kui eritoetuste maksmist maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas (vt põhjendus 50 eespool) tuleb käsitada IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamise eraldi tegevusena, siis kas on võetud piisavad meetmed, et tagada hüvitise puhul avaliku teenuse kohustuste täitmisest tekkivate kulude katmiseks vajaliku summa mitteületamine (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 96); |
| --- | --- |

—

kui eritoetuste maksmist maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas (vt põhjendus 50 eespool) tuleb käsitada IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamise eraldi tegevusena, siis kas on võetud piisavad meetmed, et tagada hüvitise puhul avaliku teenuse kohustuste täitmisest tekkivate kulude katmiseks vajaliku summa mitteületamine (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 96);

| — | küsimus, kas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksti tegelikkuses ülemäärast hüvitist alates nende tegevuse algusest sõltumatute juriidiliste struktuuridena (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 97); |
| --- | --- |

—

küsimus, kas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksti tegelikkuses ülemäärast hüvitist alates nende tegevuse algusest sõltumatute juriidiliste struktuuridena (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 97);

| — | mis tahes kasulikud märkused, millega on kaasas konkreetsed ja üksikasjaliud dokumendid, mis selgitavad kas, miks ja millises ulatuses kuulub IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklik rahastamine üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaldamisalasse või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku kohaldamisalasse (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 98) või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaldamisalasse (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 100)] ning kas, miks ja millises ulatuses on täidetud neis kehtestatud tingimused. |
| --- | --- |

—

mis tahes kasulikud märkused, millega on kaasas konkreetsed ja üksikasjaliud dokumendid, mis selgitavad kas, miks ja millises ulatuses kuulub IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklik rahastamine üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaldamisalasse või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku kohaldamisalasse (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 98) või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaldamisalasse (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 100)] ning kas, miks ja millises ulatuses on täidetud neis kehtestatud tingimused.

| (67) | Komisjon kasutas menetluse algatamise otsuse tegemist samuti, et proovida saada selgitusi järgmiste täiendavate faktiliste asjaolude kohta:






  — | kas mis tahes FRBRTC vahendid (vt põhjendus 50 eespool) kanti eritoetuste korral otseselt üle IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ning kas FRBRTC ja eritoetuste puhul on tegemist pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli kommuunide vaheliste lihtsate rahastamismehhanismidega või mitte (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 17); |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisjon kasutas menetluse algatamise otsuse tegemist samuti, et proovida saada selgitusi järgmiste täiendavate faktiliste asjaolude kohta:

—

kas mis tahes FRBRTC vahendid (vt põhjendus 50 eespool) kanti eritoetuste korral otseselt üle IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ning kas FRBRTC ja eritoetuste puhul on tegemist pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli kommuunide vaheliste lihtsate rahastamismehhanismidega või mitte (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 17);

| — | CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 ette nähtud kohustuse täpne olemus (vt põhjendus 19 eespool), avalik-õigusliku haigla sulgemise võimalused ja erinevused haiglate korraldusmehhanismiga (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 26); |
| --- | --- |

—

CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 ette nähtud kohustuse täpne olemus (vt põhjendus 19 eespool), avalik-õigusliku haigla sulgemise võimalused ja erinevused haiglate korraldusmehhanismiga (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 26);

| — | kas IRISi võrku kuuluvate haiglate osutatud täiendavatel sotsiaalteenustel on majanduslik olemus või mitte (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 48); |
| --- | --- |

—

kas IRISi võrku kuuluvate haiglate osutatud täiendavatel sotsiaalteenustel on majanduslik olemus või mitte (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 48);

| — | kas (pealinna Brüsseli piirkonnalt kommuunidele) makstud eritoetuste edasikandmist kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele saab pidada eelarvepuudujäägi katmise mehhanismist eraldiseisvaks toiminguks (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 92) ja kui saab, siis mis on kohaldatav õiguslik alus, mis sätestab tehingu täpsed tingimused; |
| --- | --- |

—

kas (pealinna Brüsseli piirkonnalt kommuunidele) makstud eritoetuste edasikandmist kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele saab pidada eelarvepuudujäägi katmise mehhanismist eraldiseisvaks toiminguks (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 92) ja kui saab, siis mis on kohaldatav õiguslik alus, mis sätestab tehingu täpsed tingimused;

| — | kas on olemas ettemaksete mehhanism, mis on selle mehhanismi õiguslik alus ja (vajaduse korral) kõnealuste maksete tegemise meetod ning kas kõnealuseid ettemakseid käsitatakse puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks abi meetmeks ning (vajaduse korral) täpsemad andmed kõnealuste ettemaksete võimaliku rahastamise kohta FRBRTC poolt (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 93); |
| --- | --- |

—

kas on olemas ettemaksete mehhanism, mis on selle mehhanismi õiguslik alus ja (vajaduse korral) kõnealuste maksete tegemise meetod ning kas kõnealuseid ettemakseid käsitatakse puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks abi meetmeks ning (vajaduse korral) täpsemad andmed kõnealuste ettemaksete võimaliku rahastamise kohta FRBRTC poolt (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 93);

| — | muud jätkusuutlikkuse mõiste (s.o avalik-õiguslike haiglate pikaajalise tegevuse ja elujõulisuse mõiste, vt ka põhjendus 91 allpool), selle õigusliku aluse (eelkõige katusorganisatsiooni IRIS ja IRISi võrku kuuluvate haiglate tasandil), selle mõju ja jätkusuutlikkuse alusel kõnealustele haiglatele tekkinud puudujääkide hüvitamise mehhanismide põhjendamise viisi selgitused (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 102 ja 103); |
| --- | --- |

—

muud jätkusuutlikkuse mõiste (s.o avalik-õiguslike haiglate pikaajalise tegevuse ja elujõulisuse mõiste, vt ka põhjendus 91 allpool), selle õigusliku aluse (eelkõige katusorganisatsiooni IRIS ja IRISi võrku kuuluvate haiglate tasandil), selle mõju ja jätkusuutlikkuse alusel kõnealustele haiglatele tekkinud puudujääkide hüvitamise mehhanismide põhjendamise viisi selgitused (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 102 ja 103);

| — | kas on olemas muid põhjuseid peale menetluse algatamise otsuses otseselt nimetatu (s.o täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ülesannete olemasolu ja avalik-õigusike haiglate jätksuutlikkus), mis võivad põhjendada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavat rahastamist (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 103). |
| --- | --- |

—

kas on olemas muid põhjuseid peale menetluse algatamise otsuses otseselt nimetatu (s.o täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ülesannete olemasolu ja avalik-õigusike haiglate jätksuutlikkus), mis võivad põhjendada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavat rahastamist (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 103).

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (68) | Komisjonile laekusid märkused neljalt huvitatud isikult (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen ja UNCPSY) ning nende kokkuvõte on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(68)

Komisjonile laekusid märkused neljalt huvitatud isikult (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen ja UNCPSY) ning nende kokkuvõte on esitatud allpool.

5.1.   CBI

CBI

| (69) | Kaebuse esitaja CBI märkis vastusena menetluse algatamise otsusele, et tema hinnangul ei sisalda kõnealune otsus ühtegi uut elementi, märkust ega selgitust, mis võimaldaks määrata kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate eriülesande olemasolu või mis on seotud kõnealuse väidetava ülesande hüvitamise mehhanismidega või sellega seoses kasutusele võetavate kontrollidega. Kaebuse esitaja osutas seega peamiselt oma varasemates märkustes esitatud argumentidele. |
| --- | --- |

(69)

Kaebuse esitaja CBI märkis vastusena menetluse algatamise otsusele, et tema hinnangul ei sisalda kõnealune otsus ühtegi uut elementi, märkust ega selgitust, mis võimaldaks määrata kindlaks IRISi võrku kuuluvate haiglate eriülesande olemasolu või mis on seotud kõnealuse väidetava ülesande hüvitamise mehhanismidega või sellega seoses kasutusele võetavate kontrollidega. Kaebuse esitaja osutas seega peamiselt oma varasemates märkustes esitatud argumentidele.

| (70) | CBI kinnitab oma seisukohta, mille kohaselt: 1) ei vastuta IRISi võrku kuuluvad haiglad eriliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest, mis lisanduvad kõigile Belgia (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kehtestatud ülesannetele, ning 2) isegi kui komisjon jõudis järeldusele, et kõnealused täiendavad ülesanded on olemas, siis ei ole kõnealused ülesanded piisavalt selgelt määratletud, et need vastaksid asjakohaste Euroopa Liidu õigusaktide nõuetele. CBI märkis samuti, et Brüsseli uue kohaliku omavalitsuse poliitilise programmi ettepanekus (mis avaldati 2014. aasta juulis) nähakse ette „13. veebruari 2003. aasta korralduse ümbersõnastamine, et täpsustada kommuunide huvides olevate ülesannete määratlus, mis põhjendab kommuunidele eritoetuste maksmist.“ Kaebuse esitajad on seisukohal, et selle sõnastuse järgi praeguse seisuga seda liiki ülesanded puuduvad, aga need määratakse kindlaks tulevikus. |
| --- | --- |

(70)

CBI kinnitab oma seisukohta, mille kohaselt: 1) ei vastuta IRISi võrku kuuluvad haiglad eriliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest, mis lisanduvad kõigile Belgia (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kehtestatud ülesannetele, ning 2) isegi kui komisjon jõudis järeldusele, et kõnealused täiendavad ülesanded on olemas, siis ei ole kõnealused ülesanded piisavalt selgelt määratletud, et need vastaksid asjakohaste Euroopa Liidu õigusaktide nõuetele. CBI märkis samuti, et Brüsseli uue kohaliku omavalitsuse poliitilise programmi ettepanekus (mis avaldati 2014. aasta juulis) nähakse ette „13. veebruari 2003. aasta korralduse ümbersõnastamine, et täpsustada kommuunide huvides olevate ülesannete määratlus, mis põhjendab kommuunidele eritoetuste maksmist.“ Kaebuse esitajad on seisukohal, et selle sõnastuse järgi praeguse seisuga seda liiki ülesanded puuduvad, aga need määratakse kindlaks tulevikus.

| (71) | Seoses CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 nõuetega on CBI seisukohal, et need ei lisa LCH-le midagi seoses selliste täiendavate või konkreetsete üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlustega, mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate sugustele avalik-õiguslikele haiglatele. Kaebuse esitaja väidab samuti, et täiendav sotsiaalne ülesanne näib seisnevat ainult ka teiste haiglate tagatavate sotsiaalsete teenuste suuremas mahus tagamises, mille ta määratleb „sotsiaalse põhiülesandena (mis kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele)“. CBI hinnangul ei ole see piisav, et olla seisukohal, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on täiendav sotsiaalne ülesanne. Lisaks sellele märgib CBI seoses küsimusega, kas kõnealustel teenustel on majanduslik olemus, et ainult nende teenuste tasuta osutamine ei võta neilt majanduslikku olemust. Viimaks on CBI seisukohal, et täiendavad sotsiaalsed teenused on eristamatud üldisest tervishoiuteenusest, millel on kahtlemata lahutamatu majanduslik olemus, kuna seda ei ole kunagi kahtluse alla seatud. |
| --- | --- |

(71)

Seoses CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 nõuetega on CBI seisukohal, et need ei lisa LCH-le midagi seoses selliste täiendavate või konkreetsete üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlustega, mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate sugustele avalik-õiguslikele haiglatele. Kaebuse esitaja väidab samuti, et täiendav sotsiaalne ülesanne näib seisnevat ainult ka teiste haiglate tagatavate sotsiaalsete teenuste suuremas mahus tagamises, mille ta määratleb „sotsiaalse põhiülesandena (mis kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele)“. CBI hinnangul ei ole see piisav, et olla seisukohal, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on täiendav sotsiaalne ülesanne. Lisaks sellele märgib CBI seoses küsimusega, kas kõnealustel teenustel on majanduslik olemus, et ainult nende teenuste tasuta osutamine ei võta neilt majanduslikku olemust. Viimaks on CBI seisukohal, et täiendavad sotsiaalsed teenused on eristamatud üldisest tervishoiuteenusest, millel on kahtlemata lahutamatu majanduslik olemus, kuna seda ei ole kunagi kahtluse alla seatud.

| (72) | CBI sõnul on universaalteenusena pakutava ravi ülesanne nii erahaiglatel kui ka avalik-õiguslikel haiglatel. Tema hinnangul ei ole avalik-õiguslikel ja erahaiglatel nn sotsiaalsete patsientide ravi kontekstis mingeid erinevusi, olenemata sellest, kas tegemist on hädaolukorra või hädaolukorra järgse olukorraga. Sellega seoses osutab CBI Brüsseli esimese astme kohtu otsusele, (120) mis käsitleb kiireloomulise meditsiinilise abi (121) andmist Belgias ebaseaduslikult viibivatele võõramaalastele (edaspidi „dokumentideta rändajad“), mis näitab, et selles kontekstis võivad kõnealust abi anda nii avalik-õiguslikud kui ka erahaiglad. CBI lisab, et kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes (122) 2004. aasta väljaande (123) kohaselt võtavad erahaiglad pealinna Brüsseli piirkonnas ravile rohkem kui 60 % nn sotsiaalsetest patsientidest. Kaebuse esitaja on samuti seisukohal, et CPASide seadusega, IRISi strateegiliste kavadega ega abikodusid käsitlevate kokkulepetega (124) ei kehtestata mingeid täiendavaid ülesandeid. |
| --- | --- |

(72)

CBI sõnul on universaalteenusena pakutava ravi ülesanne nii erahaiglatel kui ka avalik-õiguslikel haiglatel. Tema hinnangul ei ole avalik-õiguslikel ja erahaiglatel nn sotsiaalsete patsientide ravi kontekstis mingeid erinevusi, olenemata sellest, kas tegemist on hädaolukorra või hädaolukorra järgse olukorraga. Sellega seoses osutab CBI Brüsseli esimese astme kohtu otsusele, (120) mis käsitleb kiireloomulise meditsiinilise abi (121) andmist Belgias ebaseaduslikult viibivatele võõramaalastele (edaspidi „dokumentideta rändajad“), mis näitab, et selles kontekstis võivad kõnealust abi anda nii avalik-õiguslikud kui ka erahaiglad. CBI lisab, et kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes (122) 2004. aasta väljaande (123) kohaselt võtavad erahaiglad pealinna Brüsseli piirkonnas ravile rohkem kui 60 % nn sotsiaalsetest patsientidest. Kaebuse esitaja on samuti seisukohal, et CPASide seadusega, IRISi strateegiliste kavadega ega abikodusid käsitlevate kokkulepetega (124) ei kehtestata mingeid täiendavaid ülesandeid.

120

121

122

123

124

| (73) | Kõigis keskustes tegutsemise ülesande puhul on CBI seisukohal, et kõigis keskustes täieliku haiglaravi pakkumise kohustuse täpset sisu ega ulatust, milles sellest kohustusest tekivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavad kulud, ei ole selgitatud. Täiendava sotsiaalse ülesande puhul on CBI seisukohal, et CPASide seaduse artikliga 57 ei kehtestata IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavaid kohustusi ja et igal juhul ei ole neid selles (ega IRISi strateegilistes kavades ega abikodusid käsitlevates kokkulepetes) arusaadaval viisil kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(73)

Kõigis keskustes tegutsemise ülesande puhul on CBI seisukohal, et kõigis keskustes täieliku haiglaravi pakkumise kohustuse täpset sisu ega ulatust, milles sellest kohustusest tekivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavad kulud, ei ole selgitatud. Täiendava sotsiaalse ülesande puhul on CBI seisukohal, et CPASide seaduse artikliga 57 ei kehtestata IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavaid kohustusi ja et igal juhul ei ole neid selles (ega IRISi strateegilistes kavades ega abikodusid käsitlevates kokkulepetes) arusaadaval viisil kindlaks määratud.

| (74) | Hüvitamise parameetrite selge määratlemise kohta märkis CBI, et Belgia ametivõimude väitel täidavad IRISi võrku kuuluvad haiglad erahaiglatest erinevat ülesannet ja et kõnealust ülesannet ei ole kehtestatud LCHs, vaid see tugineb teisele õiguslikule alusele. CBI sõnul on selgelt välistatud, et LCH võiks määratleda hüvitamise parameetreid, mis puudutavad ühte või mitut avalikku teenust, mida ei ole selles ette nähtud. Lisaks sellele märgib CBI, et puudub igasugune seos kõnealuste eriülesannete väidetava õigusliku aluse ja hüvitamismehhanismide vahel. Kaebuse esitaja märgib, et ilmselt puudub igasugune eristus väidetavate eriülesannete kuludest ja põhiülesande kuludest tekkivate puudujääkide vahel. Viimaks osutab CBI Belgia finantsinspektsiooni esitatud mitmele arvamusele, milles järeldati, et on võimatu kontrollida 13. veebruari 2003. aasta korralduse alusel antud eritoetuste kasutamist, kuna selles korralduses ei täpsustata kommuuni huvides täidetavaid ülesandeid, mille eest kõnealuseid toetusi antakse. |
| --- | --- |

(74)

Hüvitamise parameetrite selge määratlemise kohta märkis CBI, et Belgia ametivõimude väitel täidavad IRISi võrku kuuluvad haiglad erahaiglatest erinevat ülesannet ja et kõnealust ülesannet ei ole kehtestatud LCHs, vaid see tugineb teisele õiguslikule alusele. CBI sõnul on selgelt välistatud, et LCH võiks määratleda hüvitamise parameetreid, mis puudutavad ühte või mitut avalikku teenust, mida ei ole selles ette nähtud. Lisaks sellele märgib CBI, et puudub igasugune seos kõnealuste eriülesannete väidetava õigusliku aluse ja hüvitamismehhanismide vahel. Kaebuse esitaja märgib, et ilmselt puudub igasugune eristus väidetavate eriülesannete kuludest ja põhiülesande kuludest tekkivate puudujääkide vahel. Viimaks osutab CBI Belgia finantsinspektsiooni esitatud mitmele arvamusele, milles järeldati, et on võimatu kontrollida 13. veebruari 2003. aasta korralduse alusel antud eritoetuste kasutamist, kuna selles korralduses ei täpsustata kommuuni huvides täidetavaid ülesandeid, mille eest kõnealuseid toetusi antakse.

| (75) | CBI kordab samuti oma varem esitatud väiteid, mille kohaselt ei ole võetud mingeid meetmeid ülemäärase hüvitamise vältimiseks. Ta lisab, et IRISi võrku kuuluvate haiglate täidetavate eriülesannete täpse määratluse puudumise tõttu on võimatu kindlaks määrata, millised tegevused peaksid kuuluma hüvitamisele ja millised mitte. CBI arvamuse kohaselt on seega võimatu kontrollida ülemäärase hüvitamise vältimist võimaldava kontrollimehhanismi olemasolu. |
| --- | --- |

(75)

CBI kordab samuti oma varem esitatud väiteid, mille kohaselt ei ole võetud mingeid meetmeid ülemäärase hüvitamise vältimiseks. Ta lisab, et IRISi võrku kuuluvate haiglate täidetavate eriülesannete täpse määratluse puudumise tõttu on võimatu kindlaks määrata, millised tegevused peaksid kuuluma hüvitamisele ja millised mitte. CBI arvamuse kohaselt on seega võimatu kontrollida ülemäärase hüvitamise vältimist võimaldava kontrollimehhanismi olemasolu.

| (76) | Viimaks märgib CBI, et isegi kui avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkust on 19. mai 1994. aasta koostöölepingus nimetatud, siis ei määrata selles dokumendis kindlaks seda tüüpi ülesannet ja see ei seisne ülesande andmises. Eelkõige on CBI seisukohal, et kõnealuses lepingus ei ole märgitud midagi selle kohta, et kommuunil või linnal peab olema oma territooriumil avalik-õiguslik haigla, ja selles ei kehtestata mingit eeskirja Belgias haiglateenuste korralduse kohta, millest tulenevalt on vaja kasutada avalik-õigusliku haigla teenust. |
| --- | --- |

(76)

Viimaks märgib CBI, et isegi kui avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkust on 19. mai 1994. aasta koostöölepingus nimetatud, siis ei määrata selles dokumendis kindlaks seda tüüpi ülesannet ja see ei seisne ülesande andmises. Eelkõige on CBI seisukohal, et kõnealuses lepingus ei ole märgitud midagi selle kohta, et kommuunil või linnal peab olema oma territooriumil avalik-õiguslik haigla, ja selles ei kehtestata mingit eeskirja Belgias haiglateenuste korralduse kohta, millest tulenevalt on vaja kasutada avalik-õigusliku haigla teenust.

5.2.   ABISP

ABISP

| (77) | Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP), üks algsetest kaebuse esitajatest [vt põhjendus 1], andis menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes teada, et kõik Belgia haiglad peavad olenemata nende staatusest või omanikest täitma seaduse alusel üldist huvi pakkuvat ülesannet. ABISP osutas sellega seoses LCH artiklile 2 (125). Viimaks tuletas ABISP meelde, et ta võttis oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP), üks algsetest kaebuse esitajatest [vt põhjendus 1], andis menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes teada, et kõik Belgia haiglad peavad olenemata nende staatusest või omanikest täitma seaduse alusel üldist huvi pakkuvat ülesannet. ABISP osutas sellega seoses LCH artiklile 2 (125). Viimaks tuletas ABISP meelde, et ta võttis oma kaebuse tagasi.

125

5.3.   Zorgnet Vlaanderen

Zorgnet Vlaanderen

| (78) | Zorgnet Vlaanderen esindab Flaami rohkem kui 500 raviteenuse osutajat (näiteks üldhaiglaid, psühhiaatrilise ravi asutusi ja hooldekodusid). Zorgnet Vlaanderen rõhutas oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et kõik Belgia haiglad, olenemata sellest, kas need on avalik-õiguslikud või erahaiglad, peavad täitma LCH raames samu avaliku teenuse kohustusi. Ta märkis samuti, et LCHs ei määratud kindlaks juriidilist vormi käsitlevaid tingimusi (avalik-õiguslik või erasektori organ), mis on vajalikud asutuse tunnustamiseks haiglana. Muu hulgas täheldas Zorgnet Vlaanderen, et haiglate avaliku teenuse kohustuse määratluses ei osutatud piirkondlikule eripärale. Viimaks kinnitas ta, et Flandria ja pealinna Brüsseli piirkonna haiglad ei täida erinevat sotsiaalset ülesannet. |
| --- | --- |

(78)

Zorgnet Vlaanderen esindab Flaami rohkem kui 500 raviteenuse osutajat (näiteks üldhaiglaid, psühhiaatrilise ravi asutusi ja hooldekodusid). Zorgnet Vlaanderen rõhutas oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et kõik Belgia haiglad, olenemata sellest, kas need on avalik-õiguslikud või erahaiglad, peavad täitma LCH raames samu avaliku teenuse kohustusi. Ta märkis samuti, et LCHs ei määratud kindlaks juriidilist vormi käsitlevaid tingimusi (avalik-õiguslik või erasektori organ), mis on vajalikud asutuse tunnustamiseks haiglana. Muu hulgas täheldas Zorgnet Vlaanderen, et haiglate avaliku teenuse kohustuse määratluses ei osutatud piirkondlikule eripärale. Viimaks kinnitas ta, et Flandria ja pealinna Brüsseli piirkonna haiglad ei täida erinevat sotsiaalset ülesannet.

5.4.   UNCPSY

UNCPSY

| (79) | Union nationale des cliniques psychiatriques privées (UNCPSY) on Prantsusmaa eraõiguslike psühhiaatriakliinikute föderatsioon. UNCPSY kinnitab oma menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes, et kui soovitakse kindlaks määrata, kas riikliku rahastamise puhul on ületatud avaliku teenuse netokulu, siis ei saa see netokulu olla piiramatu. Samuti tuleb kõnealuse hindamise raames võtta arvesse teenuseosutaja haldamise kvaliteeti. Selles kontekstis on UNCPSY seisukohal, et komisjon peaks võrdlema avalik-õiguslikke haiglaid erahaiglatega, et määrata kindlaks, kas abi on proportsionaalne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Union nationale des cliniques psychiatriques privées (UNCPSY) on Prantsusmaa eraõiguslike psühhiaatriakliinikute föderatsioon. UNCPSY kinnitab oma menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes, et kui soovitakse kindlaks määrata, kas riikliku rahastamise puhul on ületatud avaliku teenuse netokulu, siis ei saa see netokulu olla piiramatu. Samuti tuleb kõnealuse hindamise raames võtta arvesse teenuseosutaja haldamise kvaliteeti. Selles kontekstis on UNCPSY seisukohal, et komisjon peaks võrdlema avalik-õiguslikke haiglaid erahaiglatega, et määrata kindlaks, kas abi on proportsionaalne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

| (80) | Selles kontekstis märgib komisjon, et UNCPSY märkused on vastuolus Üldkohtu poolt oma 7. novembri 2012. aasta otsuse (T-137/10) punktis 300 esitatud järeldusega, mille kohaselt ei ole ettevõtja majanduslik tõhusus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel üks kriteeriumidest, mida võetakse arvesse, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt hinnatakse ettevõtte saadud riikliku rahastamise kooskõla riigiabi eeskirjadega (vt sellega seoses põhjendus 63). |
| --- | --- |

(80)

Selles kontekstis märgib komisjon, et UNCPSY märkused on vastuolus Üldkohtu poolt oma 7. novembri 2012. aasta otsuse (T-137/10) punktis 300 esitatud järeldusega, mille kohaselt ei ole ettevõtja majanduslik tõhusus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel üks kriteeriumidest, mida võetakse arvesse, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt hinnatakse ettevõtte saadud riikliku rahastamise kooskõla riigiabi eeskirjadega (vt sellega seoses põhjendus 63).

6.   BELGIA KUNINGRIIGI MÄRKUSED

BELGIA KUNINGRIIGI MÄRKUSED

6.1.   Belgia märkused menetluse algatamise otsuse kohta

Belgia märkused menetluse algatamise otsuse kohta

| (81) | Oma vastuses komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsusele ja eelkõige selle otsuse põhjendusele 17 täheldasid Belgia ametivõimud, et pealinna Brüsseli piirkonna rahalised sekkumised (s.o eritoetused maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas) ja FRBRTC rahalised sekkumised seisnevad ainult kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele eraldatud rahaliste vahendite ülekannetes. Seda arvesse võttes on Belgia ametivõimud seisukohal, et tegemist on avaliku sektori asutuste vahelise rahaliste vahendite ülekandega, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Belgia ametivõimude väitel ei ole pealinna Brüsseli piirkond ega FRBRTC IRISi võrku kuuluvatele haiglatele abi andnud. Nad on seisukohal, et kõnealused ülekanded on toimunud piirkonna pädevuse raames, mis on seotud kommuunide üldise rahastamisega ja mis võimaldab neil täita oma üldist huvi pakkuvaid ülesandeid ja eelkõige CPASi ülesandeid. Selles kontekstis käsitlevad kaebuse esitajate viited finantsinspektsiooni arvamusele ainult pealinna Brüsseli piirkonda ja kommuune, aga mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid. Viimaks kinnitavad Belgia ametivõimud, et institutsioonide reforme käsitleva 8. augusti 1980. aasta eriseaduse ja Belgia riiginõukogu arvamuse (126) alusel võib pealinna Brüsseli piirkond rahastada ainult kommuune ja mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid, kuna haigla eriülesannete rahastamine ei kuulu piirkonna pädevusse. |
| --- | --- |

(81)

Oma vastuses komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsusele ja eelkõige selle otsuse põhjendusele 17 täheldasid Belgia ametivõimud, et pealinna Brüsseli piirkonna rahalised sekkumised (s.o eritoetused maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas) ja FRBRTC rahalised sekkumised seisnevad ainult kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele eraldatud rahaliste vahendite ülekannetes. Seda arvesse võttes on Belgia ametivõimud seisukohal, et tegemist on avaliku sektori asutuste vahelise rahaliste vahendite ülekandega, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Belgia ametivõimude väitel ei ole pealinna Brüsseli piirkond ega FRBRTC IRISi võrku kuuluvatele haiglatele abi andnud. Nad on seisukohal, et kõnealused ülekanded on toimunud piirkonna pädevuse raames, mis on seotud kommuunide üldise rahastamisega ja mis võimaldab neil täita oma üldist huvi pakkuvaid ülesandeid ja eelkõige CPASi ülesandeid. Selles kontekstis käsitlevad kaebuse esitajate viited finantsinspektsiooni arvamusele ainult pealinna Brüsseli piirkonda ja kommuune, aga mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid. Viimaks kinnitavad Belgia ametivõimud, et institutsioonide reforme käsitleva 8. augusti 1980. aasta eriseaduse ja Belgia riiginõukogu arvamuse (126) alusel võib pealinna Brüsseli piirkond rahastada ainult kommuune ja mitte IRISi võrku kuuluvaid haiglaid, kuna haigla eriülesannete rahastamine ei kuulu piirkonna pädevusse.

126

| (82) | Seoses menetluse algatamise otsuse põhjenduses 26 väljendatud kahtlustega selgitavad Belgia ametivõimud erinevust ühelt poolt CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 nõuete ja teiselt poolt haiglate korraldusmehhanismi abil avalik-õigusliku haigla sulgemise võimaluste vahel. Nende sõnul kehtestatakse CPASi seaduse artikli 60 lõikega 6 (127) tingimused, mida tuleb täita, et CPAS saaks haigla asutada. CPAS peab eelkõige analüüsima, kas selline haigla on tegelikult vajalik, võttes arvesse piirkonna vajadusi ning eelkõige meditsiinilis-sotsiaalseid vajadusi ja sarnase taristu olemasolu. Belgia ametivõimud rõhutavad samuti, et haiglate korraldusmehhanism hõlmab föderaalvalitsuse poolt piirkonnas haiglate maksimaalse voodikohtade arvu kindlaksmääramist. Föderaalvalitsus tugineb oma otsuses ainult kindlaks määratud haiglate vajadustele, võtmata arvesse iga piirkonna sotsiaalsete vajaduste taset (128). Belgia ametivõimud selgitavad, et pealinna Brüsseli piirkonna puhul määratakse maksimaalne voodikohtade arv kindlaks kogu piirkonna jaoks ja mitte individuaalselt 19 kommuunist igaühe jaoks. Vastupidiselt sellele otsustab igaüks pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist iseseisvalt, kas luua kohalikest vajadustest lähtuvalt oma kommuunis haigla või mitte. |
| --- | --- |

(82)

Seoses menetluse algatamise otsuse põhjenduses 26 väljendatud kahtlustega selgitavad Belgia ametivõimud erinevust ühelt poolt CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 nõuete ja teiselt poolt haiglate korraldusmehhanismi abil avalik-õigusliku haigla sulgemise võimaluste vahel. Nende sõnul kehtestatakse CPASi seaduse artikli 60 lõikega 6 (127) tingimused, mida tuleb täita, et CPAS saaks haigla asutada. CPAS peab eelkõige analüüsima, kas selline haigla on tegelikult vajalik, võttes arvesse piirkonna vajadusi ning eelkõige meditsiinilis-sotsiaalseid vajadusi ja sarnase taristu olemasolu. Belgia ametivõimud rõhutavad samuti, et haiglate korraldusmehhanism hõlmab föderaalvalitsuse poolt piirkonnas haiglate maksimaalse voodikohtade arvu kindlaksmääramist. Föderaalvalitsus tugineb oma otsuses ainult kindlaks määratud haiglate vajadustele, võtmata arvesse iga piirkonna sotsiaalsete vajaduste taset (128). Belgia ametivõimud selgitavad, et pealinna Brüsseli piirkonna puhul määratakse maksimaalne voodikohtade arv kindlaks kogu piirkonna jaoks ja mitte individuaalselt 19 kommuunist igaühe jaoks. Vastupidiselt sellele otsustab igaüks pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist iseseisvalt, kas luua kohalikest vajadustest lähtuvalt oma kommuunis haigla või mitte.

127

128

| (83) | Belgia ametivõimud selgitasid samuti, et avalik-õigusliku haigla sulgemist või selle üleminekut erasektori partnerluseks ei reguleerita konkreetselt või formaalselt LCH või CPASide seaduse alusel (129). Belgia ametivõimude sõnul selgitatakse Belgia riiginõukogu kohtupraktikas siiski CPASi loodud asutuste sulgemise ja/või ülemineku meetodeid ja tingimusi. Riiginõukogu nõudis oma 9. detsembri 2002. aasta määruses nr 113.428 CPASi alla kuuluva hooldekodu eraettevõtjale ülemineku tühistamist. Ta oli eelkõige seisukohal, et tuli samuti hinnata vajadust osutada meditsiinilis-sotsiaalseid teenuseid enne asutuse sulgemise või ülemineku kohta otsuse tegemist. Kõnealuse hindamise raames tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse asutuse loomise ajal tehtud hindamist ning kõiki muudatusi, mis on toimunud pärast asutuse loomise otsuse tegemist. Lisaks sellele märgivad Belgia ametivõimud, et kõnealune hindamine ei tohi tugineda ainult asutuse finantsolukorrale või selle hooldamiseks kaetavatele kuludele. Sellel alusel jõuavad Belgia ametivõimud järeldusele, et CPAS ei tohi sulgeda oma haiglat, kui ta ei ole eelnevalt kindlaks määranud, et enam ei ole meditsiinilisi ja sotsiaalseid vajadusi, mille jaoks haigla loodi. |
| --- | --- |

(83)

Belgia ametivõimud selgitasid samuti, et avalik-õigusliku haigla sulgemist või selle üleminekut erasektori partnerluseks ei reguleerita konkreetselt või formaalselt LCH või CPASide seaduse alusel (129). Belgia ametivõimude sõnul selgitatakse Belgia riiginõukogu kohtupraktikas siiski CPASi loodud asutuste sulgemise ja/või ülemineku meetodeid ja tingimusi. Riiginõukogu nõudis oma 9. detsembri 2002. aasta määruses nr 113.428 CPASi alla kuuluva hooldekodu eraettevõtjale ülemineku tühistamist. Ta oli eelkõige seisukohal, et tuli samuti hinnata vajadust osutada meditsiinilis-sotsiaalseid teenuseid enne asutuse sulgemise või ülemineku kohta otsuse tegemist. Kõnealuse hindamise raames tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse asutuse loomise ajal tehtud hindamist ning kõiki muudatusi, mis on toimunud pärast asutuse loomise otsuse tegemist. Lisaks sellele märgivad Belgia ametivõimud, et kõnealune hindamine ei tohi tugineda ainult asutuse finantsolukorrale või selle hooldamiseks kaetavatele kuludele. Sellel alusel jõuavad Belgia ametivõimud järeldusele, et CPAS ei tohi sulgeda oma haiglat, kui ta ei ole eelnevalt kindlaks määranud, et enam ei ole meditsiinilisi ja sotsiaalseid vajadusi, mille jaoks haigla loodi.

129

| (84) | Belgia ametivõimude sõnul on avalik-õigusliku haigla loomiseks vaja samal ajal täita CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 kehtestatud kohustusi ning avaliku võimu haiglate korralduse kohustusi, kuid erahaiglate puhul on asjakohane ainult korraldus. CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 kohaselt peab uue avalik-õigusliku haigla avamine olema põhjendatud tegeliku vajaduse olemasoluga. Lisaks sellele selgitavad Belgia ametivõimud, et kui avatakse avalik-õiguslik haigla, mille mahutavus vastab haiglate korralduses ette nähtud voodikohtade arvule, siis ei ole kõnealuse korralduse raames sellel alal enam ruumi teisele (avalik-õiguslikule või erasektori) haiglale, millisel juhul puuduvad muud meetodid elanikkonna vajadustele vastamiseks. Belgia ametivõimud märgivad, et kui CPAS soovib mingil hetkel oma avalik-õigusliku haigla sulgeda, siis peab ta esiteks tagama, et see haigla ei ole enam vajalik riiginõukogu kohtupraktikat arvesse võttes. Vastupidiselt CPASile ei pea eraettevõtja, kes otsustab oma haigla sulgeda, seaduse kohaselt tagama, et elanikkond saab kasutada raviteenuseid. Belgia ametivõimude sõnul jääb erahaigla avatuks ainult enda otsuse alusel, mida võidakse igal ajal muuta. Näiteks osutavad Belgia ametivõimud Berchem-Sainte-Agathe (Brüssel) erahaigla Hôpital français ootamatule sulgemisele 2008. aastal (130). Kokkuvõttes selgitavad Belgia ametivõimud, et haiglate korraldusmehhanism piirab nii avaliku kui ka erasektori ettevõtjate haiglate asutamise vabadust (haigla loomine on võimalik ainult juhul, kui ala maksimaalset voodikohtade arvu ei ole veel saavutatud). Samas kehtestatakse nende sõnul CPASide seadusest tulenevate kohustuste alusel CPASidele täiendavaid piiranguid, mis on seotud avalik-õigusliku haigla avamise ja sulgemisega, kui erahaiglad võidakse igal ajal sulgeda. |
| --- | --- |

(84)

Belgia ametivõimude sõnul on avalik-õigusliku haigla loomiseks vaja samal ajal täita CPASide seaduse artikli 60 lõikes 6 kehtestatud kohustusi ning avaliku võimu haiglate korralduse kohustusi, kuid erahaiglate puhul on asjakohane ainult korraldus. CPASide seaduse artikli 60 lõike 6 kohaselt peab uue avalik-õigusliku haigla avamine olema põhjendatud tegeliku vajaduse olemasoluga. Lisaks sellele selgitavad Belgia ametivõimud, et kui avatakse avalik-õiguslik haigla, mille mahutavus vastab haiglate korralduses ette nähtud voodikohtade arvule, siis ei ole kõnealuse korralduse raames sellel alal enam ruumi teisele (avalik-õiguslikule või erasektori) haiglale, millisel juhul puuduvad muud meetodid elanikkonna vajadustele vastamiseks. Belgia ametivõimud märgivad, et kui CPAS soovib mingil hetkel oma avalik-õigusliku haigla sulgeda, siis peab ta esiteks tagama, et see haigla ei ole enam vajalik riiginõukogu kohtupraktikat arvesse võttes. Vastupidiselt CPASile ei pea eraettevõtja, kes otsustab oma haigla sulgeda, seaduse kohaselt tagama, et elanikkond saab kasutada raviteenuseid. Belgia ametivõimude sõnul jääb erahaigla avatuks ainult enda otsuse alusel, mida võidakse igal ajal muuta. Näiteks osutavad Belgia ametivõimud Berchem-Sainte-Agathe (Brüssel) erahaigla Hôpital français ootamatule sulgemisele 2008. aastal (130). Kokkuvõttes selgitavad Belgia ametivõimud, et haiglate korraldusmehhanism piirab nii avaliku kui ka erasektori ettevõtjate haiglate asutamise vabadust (haigla loomine on võimalik ainult juhul, kui ala maksimaalset voodikohtade arvu ei ole veel saavutatud). Samas kehtestatakse nende sõnul CPASide seadusest tulenevate kohustuste alusel CPASidele täiendavaid piiranguid, mis on seotud avalik-õigusliku haigla avamise ja sulgemisega, kui erahaiglad võidakse igal ajal sulgeda.

130

| (85) | Väidetavalt ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtivate kohustuste puhul [vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 87–89] väidavad Belgia ametivõimud, et need kohustused on otseselt põhjustatud asjaolust, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on loodud CPASi poolt sotsiaalabi andmiseks (vt punkt 2.2). Belgia ametivõimud on seisukohal, et need kohustused tulenevad CPASide seadusest, mille alusel IRISi võrku kuuluvad haiglad loodi, ja need kehtestatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele nende põhikirjadega ja IRISi strateegiliste kavadega. Belgia ametivõimud osutavad asjaomaste kohustuste täpseks määratlemiseks samuti nendele dokumentidele. Sisutiheduse huvides ja korduste vältimiseks osutab komisjon oma hindamises ainult asjakohastele lõikudele (vt punkt 7.3.4.1). |
| --- | --- |

(85)

Väidetavalt ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtivate kohustuste puhul [vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 87–89] väidavad Belgia ametivõimud, et need kohustused on otseselt põhjustatud asjaolust, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on loodud CPASi poolt sotsiaalabi andmiseks (vt punkt 2.2). Belgia ametivõimud on seisukohal, et need kohustused tulenevad CPASide seadusest, mille alusel IRISi võrku kuuluvad haiglad loodi, ja need kehtestatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele nende põhikirjadega ja IRISi strateegiliste kavadega. Belgia ametivõimud osutavad asjaomaste kohustuste täpseks määratlemiseks samuti nendele dokumentidele. Sisutiheduse huvides ja korduste vältimiseks osutab komisjon oma hindamises ainult asjakohastele lõikudele (vt punkt 7.3.4.1).

| (86) | Oma menetluse algatamise otsuses (vt põhjendus 48) väljendas komisjon kahtlust IRISi võrku kuuluvate haiglate osutatud täiendavate sotsiaalteenuste majandusliku või mittemajandusliku olemuse kohta. Oma vastuses menetluse algatamise otsusele olid Belgia ametivõimud seisukohal, et kõnealustel sotsiaalteenustel puudub majanduslik olemus. Nad kinnitavad sisuliselt, et Brüsseli CPASide antud sotsiaalabi materiaalse, sotsiaalse, meditsiinilise, meditsiinilis-sotsiaalse ja psühholoogilise abi kujul ei kuulu konkurentsile rajatud turu koosseisu ning et see jääb nii isegi juhul, kui sotsiaalabi (s.o täiendavate sotsiaalteenuste) ühe osa tagavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ülesande andmise akti alusel. |
| --- | --- |

(86)

Oma menetluse algatamise otsuses (vt põhjendus 48) väljendas komisjon kahtlust IRISi võrku kuuluvate haiglate osutatud täiendavate sotsiaalteenuste majandusliku või mittemajandusliku olemuse kohta. Oma vastuses menetluse algatamise otsusele olid Belgia ametivõimud seisukohal, et kõnealustel sotsiaalteenustel puudub majanduslik olemus. Nad kinnitavad sisuliselt, et Brüsseli CPASide antud sotsiaalabi materiaalse, sotsiaalse, meditsiinilise, meditsiinilis-sotsiaalse ja psühholoogilise abi kujul ei kuulu konkurentsile rajatud turu koosseisu ning et see jääb nii isegi juhul, kui sotsiaalabi (s.o täiendavate sotsiaalteenuste) ühe osa tagavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ülesande andmise akti alusel.

| (87) | Puudujääkide hüvitamise õigusliku alusega seoses (vt menetluse algatamise otsuse punkt 91) on Belgia ametivõimud seisukohal, et kommuunide võetud kohustus katta oma avalik-õiguslike haiglate puudujääk on ette nähtud IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 ning LCH artiklis 109. Nad selgitavad, et LCH artiklis 109 kehtestatakse kõigile Belgia avalik-õiguslikele haiglatele kohaldatav üldpõhimõte, millega määratakse kindlaks kommuunidele kehtestatud miinimumkohustus (kuna nad peavad katma ainult osa puudujäägist, vt ka põhjendus 47). Belgia ametivõimud märgivad samuti, et IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklis 46 määratakse kindlaks konkreetne kohustus, mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluva haigla loonud kuuele kommuunile ja mille puhul otsustati minna kaugemale LCH artiklis 109 kehtestatud miinimumnõuetest, hõlmates kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate raamatupidamisarvestuse puudujäägi. |
| --- | --- |

(87)

Puudujääkide hüvitamise õigusliku alusega seoses (vt menetluse algatamise otsuse punkt 91) on Belgia ametivõimud seisukohal, et kommuunide võetud kohustus katta oma avalik-õiguslike haiglate puudujääk on ette nähtud IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 ning LCH artiklis 109. Nad selgitavad, et LCH artiklis 109 kehtestatakse kõigile Belgia avalik-õiguslikele haiglatele kohaldatav üldpõhimõte, millega määratakse kindlaks kommuunidele kehtestatud miinimumkohustus (kuna nad peavad katma ainult osa puudujäägist, vt ka põhjendus 47). Belgia ametivõimud märgivad samuti, et IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklis 46 määratakse kindlaks konkreetne kohustus, mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluva haigla loonud kuuele kommuunile ja mille puhul otsustati minna kaugemale LCH artiklis 109 kehtestatud miinimumnõuetest, hõlmates kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate raamatupidamisarvestuse puudujäägi.

| (88) | Komisjon esitas oma menetluse algatamise otsuse põhjenduses 92 küsimuse, kas (pealinna Brüsseli piirkonna poolt kommuunidele antud) toetuste üleminekut kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võib pidada puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks toiminguks. Oma vastuses kinnitavad Belgia ametivõimud, et Brüsseli kommuunid kasutavad eritoetusi ainult oma kohustuse (osa) täitmiseks, mis on seotud IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmisega. Nagu allpool on täpsemalt selgitatud (vt punkt 7.3.5), hüvitatakse puudujäägid mitmes etapis, mille hulka kuulub eritoetuste üleminek kommuunilt IRISi võrku kuuluvale haiglale, aga kõik kõnealused maksed toimuvad samal alusel, milleks on kommuunide võetud kohustus katta puudujääk. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon esitas oma menetluse algatamise otsuse põhjenduses 92 küsimuse, kas (pealinna Brüsseli piirkonna poolt kommuunidele antud) toetuste üleminekut kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võib pidada puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks toiminguks. Oma vastuses kinnitavad Belgia ametivõimud, et Brüsseli kommuunid kasutavad eritoetusi ainult oma kohustuse (osa) täitmiseks, mis on seotud IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmisega. Nagu allpool on täpsemalt selgitatud (vt punkt 7.3.5), hüvitatakse puudujäägid mitmes etapis, mille hulka kuulub eritoetuste üleminek kommuunilt IRISi võrku kuuluvale haiglale, aga kõik kõnealused maksed toimuvad samal alusel, milleks on kommuunide võetud kohustus katta puudujääk.

| (89) | Komisjon nõudis samuti selgitusi väidetava ettemaksete mehhanismi kohta (kui see on asjakohane), kõnealuse mehhanismi õigusliku aluse ja toimimise viisi kohta, selle erinevuse kohta puudujääkide katmise mehhanismist ning FRBRTC rolli kohta selle rahastamises (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 93). Belgia ametivõimud on seisukohal, et mingisugust ettemaksete tegemise mehhanismi ei ole olemas. Täpsemalt selgitavad nad, et IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmise kohustus tekib puudujäägi tekkimisel. Belgia ametivõimude sõnul osutatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 raamatupidamisarvestuse puudujäägile, mis märgitakse haiglate finantsaruannetesse hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Vastupidiselt sellele võtab LCH artikli 109 kohase puudujäägi arvutamine rahvatervise avaliku föderaalteenistuse poolt märkimisväärselt kauem aega (kuni kümme aastat). Belgia ametivõimud kinnitavad siiski, et kuna LCH artikli 109 alla kuuluv puudujääk on lihtsalt üks osa IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46 vahetult hõlmatud raamatupidamisarvestuse puudujäägist, ei saa IRISi võrku kuuluvad haiglad ettemakseid, mida võiks pidada puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks abiks. Viimaks kordavad Belgia ametivõimud, et FRBRTC pakkus kommuunidele rahastust, mis aitas neil täita oma kohustusi puudujääkide katmiseks, mille puhul ei ole eespool selgitatu kohaselt tegemist ettemaksete tasumise mehhanismiga. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon nõudis samuti selgitusi väidetava ettemaksete mehhanismi kohta (kui see on asjakohane), kõnealuse mehhanismi õigusliku aluse ja toimimise viisi kohta, selle erinevuse kohta puudujääkide katmise mehhanismist ning FRBRTC rolli kohta selle rahastamises (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 93). Belgia ametivõimud on seisukohal, et mingisugust ettemaksete tegemise mehhanismi ei ole olemas. Täpsemalt selgitavad nad, et IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmise kohustus tekib puudujäägi tekkimisel. Belgia ametivõimude sõnul osutatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklis 46 raamatupidamisarvestuse puudujäägile, mis märgitakse haiglate finantsaruannetesse hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Vastupidiselt sellele võtab LCH artikli 109 kohase puudujäägi arvutamine rahvatervise avaliku föderaalteenistuse poolt märkimisväärselt kauem aega (kuni kümme aastat). Belgia ametivõimud kinnitavad siiski, et kuna LCH artikli 109 alla kuuluv puudujääk on lihtsalt üks osa IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46 vahetult hõlmatud raamatupidamisarvestuse puudujäägist, ei saa IRISi võrku kuuluvad haiglad ettemakseid, mida võiks pidada puudujääkide katmise mehhanismist eraldiseisvaks abiks. Viimaks kordavad Belgia ametivõimud, et FRBRTC pakkus kommuunidele rahastust, mis aitas neil täita oma kohustusi puudujääkide katmiseks, mille puhul ei ole eespool selgitatu kohaselt tegemist ettemaksete tasumise mehhanismiga.

| (90) | Ülemäärase hüvitamise vältimise meetmete ja ülemäärase hüvitamise tegeliku puudumise kohta (vt menetluse algatamise otsuse punktid 95–97) esitavad Belgia ametivõimud järgmised argumendid. Nad selgitavad esiteks, et igal aastal tehakse puudujäägi hüvitamise otsused alles siis, kui kõnealuse tegevuse hinnanguline puudujääk on teada, ning seega puudub igasugune ülemäärase hüvitamise risk. Nad lisavad, et Belgia õigusraamistik (eelkõige 14. novembri 1983. aasta seadus ja CPASide seadus) võimaldab kommuunidel tagada, et IRISi võrku kuuluvad haiglad kasutavad riigiabi õigesti, ja nõuda see abi sisse, kui tingimusi ei täideta või kui toimub liigne hüvitamine. Lisaks sellele osutavad Belgia ametivõimud ülemäärase hüvitamise puudumise tõendamiseks komisjonile esitatud erinevatele tabelitele, milles näidatakse puudujääki ja kommuunide sekkumisi IRISi võrku kuuluvast viiest haiglast igaühe puhul ajavahemikus 1996–2014 (vt ka punktis 7.3.5 esitatud näitajad). |
| --- | --- |

(90)

Ülemäärase hüvitamise vältimise meetmete ja ülemäärase hüvitamise tegeliku puudumise kohta (vt menetluse algatamise otsuse punktid 95–97) esitavad Belgia ametivõimud järgmised argumendid. Nad selgitavad esiteks, et igal aastal tehakse puudujäägi hüvitamise otsused alles siis, kui kõnealuse tegevuse hinnanguline puudujääk on teada, ning seega puudub igasugune ülemäärase hüvitamise risk. Nad lisavad, et Belgia õigusraamistik (eelkõige 14. novembri 1983. aasta seadus ja CPASide seadus) võimaldab kommuunidel tagada, et IRISi võrku kuuluvad haiglad kasutavad riigiabi õigesti, ja nõuda see abi sisse, kui tingimusi ei täideta või kui toimub liigne hüvitamine. Lisaks sellele osutavad Belgia ametivõimud ülemäärase hüvitamise puudumise tõendamiseks komisjonile esitatud erinevatele tabelitele, milles näidatakse puudujääki ja kommuunide sekkumisi IRISi võrku kuuluvast viiest haiglast igaühe puhul ajavahemikus 1996–2014 (vt ka punktis 7.3.5 esitatud näitajad).

| (91) | Nagu nõutud, selgitavad Belgia ametivõimud oma vastuses täiendavalt jätkusuutlikkuse mõistet (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 102–103). Nende sõnul tugineb IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse tagamise kohustus otseselt CPASide seadusele. Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 2.1), võib iga CPAS luua asutused, mis vastutavad sotsiaalabi ja sealhulgas meditsiinilise ja meditsiinilis-sotsiaalse abi andmise eest, kui ta on suuteline tõendama, et see on vajalik tegelikule vajadusele reageerimiseks kooskõlas CPASide seaduse artikli 60 lõikega 6. Nad selgitavad, et minevikus asutasid pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist kuus sotsiaalabi andmiseks haigla (millel polnud eraldiseisva juriidilise isiku staatust) ning nad haldasid kõnealuseid haiglaid ise kuni 1995. aasta lõpuni. Nende sõnul ei muutnud kõnealuste avalik-õiguslike haiglate restruktureerimine, mis lõppes IRISi võrku kuuluvate haiglate loomisega, mis said CPASidest juriidiliselt sõltumatuteks 1. jaanuaril 1996 (vt ka punkt 2.2), midagi CPASidele pandud kohustuses anda sotsiaalabi kas otseselt või IRISi võrku kuuluvate haiglate kaudu. Selles kontekstis märgivad Belgia ametivõimud, et restruktureerimise ja IRISi võrgustiku ning IRISi võrku kuuluvate haiglate loomise esmane eesmärk oli tagada pealinna Brüsseli piirkonnas avalik-õiguslike haiglate teenuste järjepidevus (vt ka põhjendus 27). Nad märgivad seega, et IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse tagamiseks ja seeläbi elanikkonna sotsiaalsete vajaduste rahuldamise tagamiseks peavad kommuunid ja CPASid katma kõnealuste haiglate kogu puudujäägi kooskõlas IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46. Belgia ametivõimud jõuavad lisaks sellele järeldusele, et kuni on olemas tegelik vajadus kooskõlas riiginõukogu kohtupraktikaga [vt põhjendus 83], ei või avalik võim sulgeda IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ega anda neid üle erasektori omanikule. |
| --- | --- |

(91)

Nagu nõutud, selgitavad Belgia ametivõimud oma vastuses täiendavalt jätkusuutlikkuse mõistet (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 102–103). Nende sõnul tugineb IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse tagamise kohustus otseselt CPASide seadusele. Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 2.1), võib iga CPAS luua asutused, mis vastutavad sotsiaalabi ja sealhulgas meditsiinilise ja meditsiinilis-sotsiaalse abi andmise eest, kui ta on suuteline tõendama, et see on vajalik tegelikule vajadusele reageerimiseks kooskõlas CPASide seaduse artikli 60 lõikega 6. Nad selgitavad, et minevikus asutasid pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist kuus sotsiaalabi andmiseks haigla (millel polnud eraldiseisva juriidilise isiku staatust) ning nad haldasid kõnealuseid haiglaid ise kuni 1995. aasta lõpuni. Nende sõnul ei muutnud kõnealuste avalik-õiguslike haiglate restruktureerimine, mis lõppes IRISi võrku kuuluvate haiglate loomisega, mis said CPASidest juriidiliselt sõltumatuteks 1. jaanuaril 1996 (vt ka punkt 2.2), midagi CPASidele pandud kohustuses anda sotsiaalabi kas otseselt või IRISi võrku kuuluvate haiglate kaudu. Selles kontekstis märgivad Belgia ametivõimud, et restruktureerimise ja IRISi võrgustiku ning IRISi võrku kuuluvate haiglate loomise esmane eesmärk oli tagada pealinna Brüsseli piirkonnas avalik-õiguslike haiglate teenuste järjepidevus (vt ka põhjendus 27). Nad märgivad seega, et IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse tagamiseks ja seeläbi elanikkonna sotsiaalsete vajaduste rahuldamise tagamiseks peavad kommuunid ja CPASid katma kõnealuste haiglate kogu puudujäägi kooskõlas IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46. Belgia ametivõimud jõuavad lisaks sellele järeldusele, et kuni on olemas tegelik vajadus kooskõlas riiginõukogu kohtupraktikaga [vt põhjendus 83], ei või avalik võim sulgeda IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ega anda neid üle erasektori omanikule.

| (92) | Viimaks tahtis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 103 teada, kas on teisi põhjuseid, mis võiksid õigustada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavat rahastamist. Sellega seoses märgivad Belgia ametivõimud, et IRISi võrku kuuluvate haiglate ainus eesmärk ei ole luua elujõulisi teenuseid, tegevusi ja haiglate programme, nagu seda võivad teha Belgia erahaiglad. Belgia ametivõimude sõnul peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad vastupidiselt tagama võimalikult suure ravi ulatuse, eelkõige tagamaks kõigile ja eelkõige ühiskonna kõige vaesematele liikmetele juurdepääsu nende haiguse jaoks vajalikule ravile, isegi kui see ravi ületab suurel määral LCH alusel kõigile haiglatele kohaldatavate kavandamise ja kinnitamise standardite ulatuse. Sellega seoses osutavad Belgia ametivõimud samuti Üldkohtu 7. novembri 2012. aasta otsuse punktile 162, mille kohaselt „võib avalik-õiguslike haiglate puudujäägi katmine osutuda vajalikuks tervishoiuga seotud ja sotsiaalsetel kaalutlustel, et tagada haiglasüsteemi jätkuvus ja elujõulisus“. Belgia ametivõimud märgivad samuti, et avalik-õigusliku haigla põhikirjaga kaasnevad teatud kulud, mida ei kata täielikult föderaalsed rahastamismeetmed. Nad märgivad, et need kulud hõlmavad muu hulgas kakskeelsete töötajate keeleoskuse preemiate tasumist ja riigiteenistujate (ametnike) kõrgemaid pensionimakseid ja haiguskindlustust ning pealinna Brüsseli piirkonna kehtestatud (aga ainult osaliselt tasutavaid) palgaskaala täiendusi. |
| --- | --- |

(92)

Viimaks tahtis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 103 teada, kas on teisi põhjuseid, mis võiksid õigustada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavat rahastamist. Sellega seoses märgivad Belgia ametivõimud, et IRISi võrku kuuluvate haiglate ainus eesmärk ei ole luua elujõulisi teenuseid, tegevusi ja haiglate programme, nagu seda võivad teha Belgia erahaiglad. Belgia ametivõimude sõnul peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad vastupidiselt tagama võimalikult suure ravi ulatuse, eelkõige tagamaks kõigile ja eelkõige ühiskonna kõige vaesematele liikmetele juurdepääsu nende haiguse jaoks vajalikule ravile, isegi kui see ravi ületab suurel määral LCH alusel kõigile haiglatele kohaldatavate kavandamise ja kinnitamise standardite ulatuse. Sellega seoses osutavad Belgia ametivõimud samuti Üldkohtu 7. novembri 2012. aasta otsuse punktile 162, mille kohaselt „võib avalik-õiguslike haiglate puudujäägi katmine osutuda vajalikuks tervishoiuga seotud ja sotsiaalsetel kaalutlustel, et tagada haiglasüsteemi jätkuvus ja elujõulisus“. Belgia ametivõimud märgivad samuti, et avalik-õigusliku haigla põhikirjaga kaasnevad teatud kulud, mida ei kata täielikult föderaalsed rahastamismeetmed. Nad märgivad, et need kulud hõlmavad muu hulgas kakskeelsete töötajate keeleoskuse preemiate tasumist ja riigiteenistujate (ametnike) kõrgemaid pensionimakseid ja haiguskindlustust ning pealinna Brüsseli piirkonna kehtestatud (aga ainult osaliselt tasutavaid) palgaskaala täiendusi.

6.2.   Belgia märkused kolmandate isikute märkuste kohta

Belgia märkused kolmandate isikute märkuste kohta

| (93) | Belgia ametivõimud teatasid alustuseks, et CBI, ABISP ja Zorgnet Vlaandereni esitatud märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta tuginevad samale argumendile, mille kohaselt ei vastuta IRISi võrku kuuluvad haiglad kõnealuste organisatsioonide sõnul Belgias kõigile (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kehtestatud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega võrreldes täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest. Nende sõnul tugineb kõnealune väide samale alusele, mille kohaselt kehtestatakse LCHga avalik-õiguslikele ja erahaiglatele sama avaliku teenuse kohustus, olenemata mis tahes piirkondlikest kaalutlustest. Siiski ei selgita Belgia ametivõimude sõnul asjaomased pooled, millises mõistes ei kohaldata IRISi võrku kuuluvatele haiglatele CPASide seadust, samas kui Belgia sõnul on see seadus IRISi võrku kuuluvate haiglate olemasolu õiguslik alus. Belgia ametivõimud märgivad, et LCH artiklis 147 kinnitatakse otseselt, et CPASi hallatud haiglate puhul (nagu IRISi võrku kuuluvad haiglad (131)) täiendab LCH CPASide seadust, mis kinnitab, et LCH ei ole CPASi hallatud haiglatele kohaldatav ainus asjakohane õiguslik alus. |
| --- | --- |

(93)

Belgia ametivõimud teatasid alustuseks, et CBI, ABISP ja Zorgnet Vlaandereni esitatud märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta tuginevad samale argumendile, mille kohaselt ei vastuta IRISi võrku kuuluvad haiglad kõnealuste organisatsioonide sõnul Belgias kõigile (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kehtestatud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega võrreldes täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest. Nende sõnul tugineb kõnealune väide samale alusele, mille kohaselt kehtestatakse LCHga avalik-õiguslikele ja erahaiglatele sama avaliku teenuse kohustus, olenemata mis tahes piirkondlikest kaalutlustest. Siiski ei selgita Belgia ametivõimude sõnul asjaomased pooled, millises mõistes ei kohaldata IRISi võrku kuuluvatele haiglatele CPASide seadust, samas kui Belgia sõnul on see seadus IRISi võrku kuuluvate haiglate olemasolu õiguslik alus. Belgia ametivõimud märgivad, et LCH artiklis 147 kinnitatakse otseselt, et CPASi hallatud haiglate puhul (nagu IRISi võrku kuuluvad haiglad (131)) täiendab LCH CPASide seadust, mis kinnitab, et LCH ei ole CPASi hallatud haiglatele kohaldatav ainus asjakohane õiguslik alus.

131

| (94) | Belgia ametivõimud peavad valeks CBI väidet, mille kohaselt näitab Brüsseli kohaliku omavalitsuse teatatud kavatsus sõnastada ümber 13. veebruari 2003. aasta korraldus kommuunidele eritoetuste maksmist õigustavaid üldist huvi pakkuvaid ülesandeid täpsustaval viisil (vt põhjendus 70), et praeguse seisuga puuduvad igasugused eriülesanded (mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele). Belgia ametivõimud toovad eelkõige esile, et kõnealuse korraldusega ette nähtud eritoetusi antakse ainult kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Belgia kinnitab samuti, et FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkonna enda sekkumised (maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas) (132) kommuunide toetamiseks hõlmavad rahalisi ülekandeid avaliku sektori asutuste vahel, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Belgia ametivõimud kordavad, et piirkond ega FRBRTC ei eraldanud ühtegi neist summadest IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Vastupidiselt sellele on Belgia sõnul tegemist lihtsalt ülekannetega piirkonna ja kommuunide vahel, mis on seotud piirkonna pädevusega kommuunide üldiseks rahastamiseks. Kõnealune üldine rahastamine on ette nähtud, et võimaldada kommuunidel täita kommuunide huvides elluviidavaid ülesandeid, mis hõlmavad CPASide ülesandeid. Belgia ametivõimude sõnul ei tähenda 13. veebruari 2003. aasta korralduse teatatud reform ühelgi viisil kinnitust selle kohta, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ei ole antud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud täiendavaid ülesandeid. Oma asutatud haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste täpsustamine on kommuunide ülesanne ja kõnealune korraldus ei ole selles kontekstis asjakohane, kuna see käsitleb ainult valitsuse piires rahastamist. |
| --- | --- |

(94)

Belgia ametivõimud peavad valeks CBI väidet, mille kohaselt näitab Brüsseli kohaliku omavalitsuse teatatud kavatsus sõnastada ümber 13. veebruari 2003. aasta korraldus kommuunidele eritoetuste maksmist õigustavaid üldist huvi pakkuvaid ülesandeid täpsustaval viisil (vt põhjendus 70), et praeguse seisuga puuduvad igasugused eriülesanded (mida kohaldatakse ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele). Belgia ametivõimud toovad eelkõige esile, et kõnealuse korraldusega ette nähtud eritoetusi antakse ainult kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Belgia kinnitab samuti, et FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkonna enda sekkumised (maksimaalselt summas 10 miljonit eurot aastas) (132) kommuunide toetamiseks hõlmavad rahalisi ülekandeid avaliku sektori asutuste vahel, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Belgia ametivõimud kordavad, et piirkond ega FRBRTC ei eraldanud ühtegi neist summadest IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Vastupidiselt sellele on Belgia sõnul tegemist lihtsalt ülekannetega piirkonna ja kommuunide vahel, mis on seotud piirkonna pädevusega kommuunide üldiseks rahastamiseks. Kõnealune üldine rahastamine on ette nähtud, et võimaldada kommuunidel täita kommuunide huvides elluviidavaid ülesandeid, mis hõlmavad CPASide ülesandeid. Belgia ametivõimude sõnul ei tähenda 13. veebruari 2003. aasta korralduse teatatud reform ühelgi viisil kinnitust selle kohta, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ei ole antud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud täiendavaid ülesandeid. Oma asutatud haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste täpsustamine on kommuunide ülesanne ja kõnealune korraldus ei ole selles kontekstis asjakohane, kuna see käsitleb ainult valitsuse piires rahastamist.

132

| (95) | Belgia ametivõimud lükkavad tagasi ka CBI poolt oma märkustes esitatud sotsiaalsete ülesannete kirjelduse, mis ei ole nende sõnul täpne. CBI väidab nimelt, et LCHs on määratletud avalik-õiguslikele ja erahaiglatele ühine sotsiaalne põhiülesanne, mida aga IRISi võrku kuuluvad haiglad täidavad suuremal määral. Selle arusaama kohaselt ei oleks võimalik eristada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavaid sotsiaalseid ülesandeid haiglateenustest ning need oleks kõnealuste teenuste lahutamatu osa. Belgia ametivõimud ei nõustu selle seisukohaga. Nad on seisukohal, et lisaks asjaolule, et CBI nõustub otseselt avalik-õiguslike ja erahaiglate olemusliku erinevuse olemasoluga (mis seisneb IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt suuremal määral sotsiaalteenuste osutamises), ei määratle CBI, mida ta peab täpselt silmas sotsiaalse põhiülesande all, mida ta käsitab haiglate üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ning ta ei määratle kõnealuse ülesande õiguslikku alust ega selle kehtestamise konkreetset ülesande andmise akti. Belgia ametivõimud on seisukohal, et avalik-õiguslikele haiglatele saab sotsiaalseid põhiülesandeid anda ainult CPASide seadusega. Belgia ametivõimude sõnul LCH ainult täiendab avalik-õiguslike haiglate puhul CPASide seadust (vt LCH artikkel 147). IRISi võrku kuuluvate haiglate oluline ülesanne ehk põhiülesanne on määratletud CPASide seaduses või selle alusel ning seega ei ole see ühine kõigile haiglatele. Belgia ametivõimude sõnul ei ole sellel ülesandel majanduslikku olemust. IRISi võrku kuuluvad haiglad on seega asutatud CPASide seaduse alusel ning pärast nende asutamist peavad need vastama LCHga kehtestatud täiendavatele eeskirjadele (133). |
| --- | --- |

(95)

Belgia ametivõimud lükkavad tagasi ka CBI poolt oma märkustes esitatud sotsiaalsete ülesannete kirjelduse, mis ei ole nende sõnul täpne. CBI väidab nimelt, et LCHs on määratletud avalik-õiguslikele ja erahaiglatele ühine sotsiaalne põhiülesanne, mida aga IRISi võrku kuuluvad haiglad täidavad suuremal määral. Selle arusaama kohaselt ei oleks võimalik eristada IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavaid sotsiaalseid ülesandeid haiglateenustest ning need oleks kõnealuste teenuste lahutamatu osa. Belgia ametivõimud ei nõustu selle seisukohaga. Nad on seisukohal, et lisaks asjaolule, et CBI nõustub otseselt avalik-õiguslike ja erahaiglate olemusliku erinevuse olemasoluga (mis seisneb IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt suuremal määral sotsiaalteenuste osutamises), ei määratle CBI, mida ta peab täpselt silmas sotsiaalse põhiülesande all, mida ta käsitab haiglate üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ning ta ei määratle kõnealuse ülesande õiguslikku alust ega selle kehtestamise konkreetset ülesande andmise akti. Belgia ametivõimud on seisukohal, et avalik-õiguslikele haiglatele saab sotsiaalseid põhiülesandeid anda ainult CPASide seadusega. Belgia ametivõimude sõnul LCH ainult täiendab avalik-õiguslike haiglate puhul CPASide seadust (vt LCH artikkel 147). IRISi võrku kuuluvate haiglate oluline ülesanne ehk põhiülesanne on määratletud CPASide seaduses või selle alusel ning seega ei ole see ühine kõigile haiglatele. Belgia ametivõimude sõnul ei ole sellel ülesandel majanduslikku olemust. IRISi võrku kuuluvad haiglad on seega asutatud CPASide seaduse alusel ning pärast nende asutamist peavad need vastama LCHga kehtestatud täiendavatele eeskirjadele (133).

133

| (96) | Universaalteenusena pakutava ravi ülesannet käsitlevate CBI märkuste puhul märgivad Belgia ametivõimud, et CBI piiritleb universaalteenusena pakutava ravi ülesande, mis on tema sõnul kõigile haiglatele ühine, ainult kiireloomuliste olukordadena ja kiirabi andmise järgsete olukordadena. Seega on Belgia ametivõimud seisukohal, et CBI kinnitab kaudselt, et Brüsseli erahaiglatel puudub igasugune kohustus ravida patsiente väljaspool kiireloomulisi olukordi ja kiirabi andmise järgseid olukordi, mis moodustavad aga suurema osa ebasoodsas olukorras olevatele isikutele antavast ravist. Belgia ametivõimud kinnitavad lisaks sellele, et CBI osutatud LCH artiklis 2 kirjeldatud avalikku huvi pakkuv ülesanne ei ole kõnealuse kohustuse alus. Nende sõnul ei tulene haigla põhiülesande olemasolust sarnasel viisil kõigis olukordades kõigile isikutele ravi andmise ülesannet, olenemata isiku võimest selle eest tasuda. Seda tõendab suurel määral juba kiireloomulisi olukordi reguleerivate eeskirjade olemasolu iseenesest. Belgia ametivõimud kinnitavad, et üldist huvi pakkuv ülesanne ei või olla kaudne, vaid see kehtestatakse otseselt. Nende hinnangul tekkis vajadus kiireloomuliste olukordade jaoks erinõuete kehtestamise järele, kuna LCHs kehtestatud haiglate põhiülesande määratluses ei ole nimetatud kiireloomulisi olukordi. Belgia ametivõimud esitavad märkuse, mille kohaselt käsitletakse 8. juuli 1964. aasta seaduses (134) ja selle rakendusmäärustes kiireloomuliselt antavat meditsiinilist abi (135) ja kiireloomulisi teenuseid (sealhulgas kiirabiteenuseid). Sellel alusel täidavad nii teatud avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud haiglad kiireloomuliselt antava meditsiinilise abiga seotud teatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(96)

Universaalteenusena pakutava ravi ülesannet käsitlevate CBI märkuste puhul märgivad Belgia ametivõimud, et CBI piiritleb universaalteenusena pakutava ravi ülesande, mis on tema sõnul kõigile haiglatele ühine, ainult kiireloomuliste olukordadena ja kiirabi andmise järgsete olukordadena. Seega on Belgia ametivõimud seisukohal, et CBI kinnitab kaudselt, et Brüsseli erahaiglatel puudub igasugune kohustus ravida patsiente väljaspool kiireloomulisi olukordi ja kiirabi andmise järgseid olukordi, mis moodustavad aga suurema osa ebasoodsas olukorras olevatele isikutele antavast ravist. Belgia ametivõimud kinnitavad lisaks sellele, et CBI osutatud LCH artiklis 2 kirjeldatud avalikku huvi pakkuv ülesanne ei ole kõnealuse kohustuse alus. Nende sõnul ei tulene haigla põhiülesande olemasolust sarnasel viisil kõigis olukordades kõigile isikutele ravi andmise ülesannet, olenemata isiku võimest selle eest tasuda. Seda tõendab suurel määral juba kiireloomulisi olukordi reguleerivate eeskirjade olemasolu iseenesest. Belgia ametivõimud kinnitavad, et üldist huvi pakkuv ülesanne ei või olla kaudne, vaid see kehtestatakse otseselt. Nende hinnangul tekkis vajadus kiireloomuliste olukordade jaoks erinõuete kehtestamise järele, kuna LCHs kehtestatud haiglate põhiülesande määratluses ei ole nimetatud kiireloomulisi olukordi. Belgia ametivõimud esitavad märkuse, mille kohaselt käsitletakse 8. juuli 1964. aasta seaduses (134) ja selle rakendusmäärustes kiireloomuliselt antavat meditsiinilist abi (135) ja kiireloomulisi teenuseid (sealhulgas kiirabiteenuseid). Sellel alusel täidavad nii teatud avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud haiglad kiireloomuliselt antava meditsiinilise abiga seotud teatud ülesandeid.

134

135

| (97) | Belgia ametivõimud kinnitavad seejuures, et kohustus avalik-õiguslikes ja erahaiglates kiireloomuliselt antava ravi tagamiseks ei tulene LCHst. Vastupidiselt sellele tuleneb see üldisest kohustusest anda abi kõigile hädasolevatele inimestele. Belgia ametivõimude sõnul peavad haiglad andma kiireloomulistes meditsiinilistes olukordades abi lähtuvalt oma struktuurist ja olemasolevatest eksperditeadmistest (136). Kõnealune kohustus kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele ning samuti kõigile teistele isikutele tulenevalt ohus olevate inimeste abistamise kohustusest. Belgia ametivõimud selgitavad samuti, et Belgia karistusseadustiku artikli 422b kohaselt kohaldatakse seda kohustust ainult kiireloomulistes olukordades ning eelkõige elu ohtu seadvates kiireloomulistes meditsiinilistes olukordades. Belgia ametivõimud märgivad siiski, et kõigis teistes olukordades (s.o mittekiireloomulistes olukordades) ei ole haiglatel universaalteenuse pakkumise ülesannet ja nad ei pea andma ravi patsientidele, kes ei ole suutelised enda ravimise eest maksma. Viimaks märgivad Belgia ametivõimud, et kuigi on ilmne, et Belgia haiglatel ei ole õigust diskrimineerida patsiente nende rahalise olukorra alusel (ning seega ainult põhjusel, et isik on vaene), ei saa neilt nõuda ravi andmist mittekiireloomulistes olukordades, kui patsiendil ei ole võimalik tasuda või ta ei soovi seda teha. |
| --- | --- |

(97)

Belgia ametivõimud kinnitavad seejuures, et kohustus avalik-õiguslikes ja erahaiglates kiireloomuliselt antava ravi tagamiseks ei tulene LCHst. Vastupidiselt sellele tuleneb see üldisest kohustusest anda abi kõigile hädasolevatele inimestele. Belgia ametivõimude sõnul peavad haiglad andma kiireloomulistes meditsiinilistes olukordades abi lähtuvalt oma struktuurist ja olemasolevatest eksperditeadmistest (136). Kõnealune kohustus kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele ning samuti kõigile teistele isikutele tulenevalt ohus olevate inimeste abistamise kohustusest. Belgia ametivõimud selgitavad samuti, et Belgia karistusseadustiku artikli 422b kohaselt kohaldatakse seda kohustust ainult kiireloomulistes olukordades ning eelkõige elu ohtu seadvates kiireloomulistes meditsiinilistes olukordades. Belgia ametivõimud märgivad siiski, et kõigis teistes olukordades (s.o mittekiireloomulistes olukordades) ei ole haiglatel universaalteenuse pakkumise ülesannet ja nad ei pea andma ravi patsientidele, kes ei ole suutelised enda ravimise eest maksma. Viimaks märgivad Belgia ametivõimud, et kuigi on ilmne, et Belgia haiglatel ei ole õigust diskrimineerida patsiente nende rahalise olukorra alusel (ning seega ainult põhjusel, et isik on vaene), ei saa neilt nõuda ravi andmist mittekiireloomulistes olukordades, kui patsiendil ei ole võimalik tasuda või ta ei soovi seda teha.

136

| (98) | CBI märkustele vastusena esitatud märkustes panevad Belgia ametivõimud samuti konteksti CBI viite Brüsseli esimese astme kohtu tehtud otsusele (vt põhjendus 72). Belgia ametivõimude sõnul käsitleb CBI osutatud otsus ainult psühhiaatrilist ravi vajavale dokumentideta rändajale kiireloomulise meditsiinilise abi andmise väga konkreetset juhtu (137). Nad märgivad, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ei anna seda tüüpi ravi. Nende sõnul kinnitab see otsus, et dokumentideta rändajatele kiireloomulise meditsiinilise abi andmine tagatakse üldjuhul kas CPASi loodud haiglate või CPASiga kokkuleppe sõlminud haiglate kaudu (138). Viimaks märgivad Belgia ametivõimud, et CBI ei põhjenda ega isegi proovi põhjendada erahaiglate väidetavat kohustust ravida kõiki patsiente kiirabi andmise järgsetes olukordades. Belgia ametivõimude sõnul ei ole erahaiglatele kiirabi andmise järgsete olukordade puhul ühtegi seda liiki kohustust kehtestatud, samas kui IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima patsiente kõigis olukordades, isegi meditsiiniliselt kiireloomulise olukorra puudumisel. |
| --- | --- |

(98)

CBI märkustele vastusena esitatud märkustes panevad Belgia ametivõimud samuti konteksti CBI viite Brüsseli esimese astme kohtu tehtud otsusele (vt põhjendus 72). Belgia ametivõimude sõnul käsitleb CBI osutatud otsus ainult psühhiaatrilist ravi vajavale dokumentideta rändajale kiireloomulise meditsiinilise abi andmise väga konkreetset juhtu (137). Nad märgivad, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ei anna seda tüüpi ravi. Nende sõnul kinnitab see otsus, et dokumentideta rändajatele kiireloomulise meditsiinilise abi andmine tagatakse üldjuhul kas CPASi loodud haiglate või CPASiga kokkuleppe sõlminud haiglate kaudu (138). Viimaks märgivad Belgia ametivõimud, et CBI ei põhjenda ega isegi proovi põhjendada erahaiglate väidetavat kohustust ravida kõiki patsiente kiirabi andmise järgsetes olukordades. Belgia ametivõimude sõnul ei ole erahaiglatele kiirabi andmise järgsete olukordade puhul ühtegi seda liiki kohustust kehtestatud, samas kui IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima patsiente kõigis olukordades, isegi meditsiiniliselt kiireloomulise olukorra puudumisel.

137

138

7.   MEETMETE HINDAMINE

MEETMETE HINDAMINE

7.1.   Otsuse käsitlusala

Otsuse käsitlusala

| (99) | Kaebuses osutati ligikaudu 100 miljoni euro suurusele abi meetmele, mis anti IRISi võrku kuuluvate haiglate loomiseni viinud restruktureerimise kontekstis (vt punkt 2.2). Samal ajal, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse punktis 3.1, võttis komisjon kõnealusega abiga seotud meetmed alles pärast restruktureerimise abi sissenõudmisele kohaldatava tähtaja möödumist. Seetõttu ei lisatud kõnealust abi meedet komisjoni algatatud uurimise ametlikku menetlusse ja seega ei käsitleta seda käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(99)

Kaebuses osutati ligikaudu 100 miljoni euro suurusele abi meetmele, mis anti IRISi võrku kuuluvate haiglate loomiseni viinud restruktureerimise kontekstis (vt punkt 2.2). Samal ajal, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse punktis 3.1, võttis komisjon kõnealusega abiga seotud meetmed alles pärast restruktureerimise abi sissenõudmisele kohaldatava tähtaja möödumist. Seetõttu ei lisatud kõnealust abi meedet komisjoni algatatud uurimise ametlikku menetlusse ja seega ei käsitleta seda käesolevas otsuses.

| (100) | Lisaks nõude tähtajaga seotud meetmele oli kaebus ametlikult suunatud i) FRBRTC poolt IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele eraldatud vahendite vastu ning ii) 13. veebruari 2003. aasta korralduse alusel pealinna Brüsseli piirkonna poolt kõnealustele kommuunidele antud (aastas kuni 10 miljoni euro suuruste) eritoetuste vastu. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks nõude tähtajaga seotud meetmele oli kaebus ametlikult suunatud i) FRBRTC poolt IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele eraldatud vahendite vastu ning ii) 13. veebruari 2003. aasta korralduse alusel pealinna Brüsseli piirkonna poolt kõnealustele kommuunidele antud (aastas kuni 10 miljoni euro suuruste) eritoetuste vastu.

| (101) | Kõnealused kaks vahendite liiki on siiski eraldatud ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele endile. Tegelikkuses on nende puhul tegemist lihtsalt pealinna Brüsseli piirkonna ja IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutava kuue Brüsseli kommuuni vahelise rahastamisvooga ning seega ei ole nende puhul tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele riigiabi andmisega. |
| --- | --- |

(101)

Kõnealused kaks vahendite liiki on siiski eraldatud ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele endile. Tegelikkuses on nende puhul tegemist lihtsalt pealinna Brüsseli piirkonna ja IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutava kuue Brüsseli kommuuni vahelise rahastamisvooga ning seega ei ole nende puhul tegemist IRISi võrku kuuluvatele haiglatele riigiabi andmisega.

| (102) | On tõsi, et komisjon proovis oma 2009. aasta tühistatud otsuses seostada FRBRTC eraldisi LCH artiklis 109 ette nähtud puudujääkide hüvitamise mehhanismiga ja ta ei andnud eraldiseisvat hinnangut kõnealuse kahe meetme hüvitamise parameetritele (139). Lisaks sellele kasutavad kommuunid FRBRTC vahendeid IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks (140) ja kommuunid peavad eraldama FRBRTC vahendid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksimaalselt seitsme tööpäeva jooksul (141). |
| --- | --- |

(102)

On tõsi, et komisjon proovis oma 2009. aasta tühistatud otsuses seostada FRBRTC eraldisi LCH artiklis 109 ette nähtud puudujääkide hüvitamise mehhanismiga ja ta ei andnud eraldiseisvat hinnangut kõnealuse kahe meetme hüvitamise parameetritele (139). Lisaks sellele kasutavad kommuunid FRBRTC vahendeid IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks (140) ja kommuunid peavad eraldama FRBRTC vahendid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksimaalselt seitsme tööpäeva jooksul (141).

139

140

141

| (103) | Siiski, nagu kinnitab menetluse algatamise otsusele vastusena laekunud teave ja nagu on allpool selgitatud (vt põhjendus 230), on FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkonna rahalised ülekanded IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele vajalikud, kuna kõnealuste kommuunide endi käsutuses olevad ressursid ei ole piisavad IRISi võrku kuuluvate haiglatega seotud kommuunide puudujäägi katmise kohustuse täitmiseks. Selles kontekstis nõudsid FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkond Brüsseli kommuunidelt, et nad annaksid FRBRTC vahendid ja eritoetused IRISi võrku kuuluvate haiglate käsutusse praktiliselt vahetult pärast kõnealuste eraldiste laekumist. Sõltumatult kõnealusest ülekande kohustusest, kehtib IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamise kohustus ainult asjaomastele kommuunidele ja haiglatel ei ole mingit õigust saada hüvitist pealinna Brüsseli piirkonnalt või FRBRTC-lt. Samuti kehtestasid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele teatud kohustused ainult kommuunid ja mitte pealinna Brüsseli piirkond (vt punkt 7.3.4.1). Seepärast võib käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabina ainult kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele nende puudujääkide katmiseks tehtud eraldisi, olenemata sellest, kas neid rahastati kommuunide endi ressurssidest või kommuunidele pealinna Brüsseli piirkonna poolt eraldatud vahenditest. |
| --- | --- |

(103)

Siiski, nagu kinnitab menetluse algatamise otsusele vastusena laekunud teave ja nagu on allpool selgitatud (vt põhjendus 230), on FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkonna rahalised ülekanded IRISi võrku kuuluvate haiglate eest vastutavatele kommuunidele vajalikud, kuna kõnealuste kommuunide endi käsutuses olevad ressursid ei ole piisavad IRISi võrku kuuluvate haiglatega seotud kommuunide puudujäägi katmise kohustuse täitmiseks. Selles kontekstis nõudsid FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkond Brüsseli kommuunidelt, et nad annaksid FRBRTC vahendid ja eritoetused IRISi võrku kuuluvate haiglate käsutusse praktiliselt vahetult pärast kõnealuste eraldiste laekumist. Sõltumatult kõnealusest ülekande kohustusest, kehtib IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamise kohustus ainult asjaomastele kommuunidele ja haiglatel ei ole mingit õigust saada hüvitist pealinna Brüsseli piirkonnalt või FRBRTC-lt. Samuti kehtestasid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele teatud kohustused ainult kommuunid ja mitte pealinna Brüsseli piirkond (vt punkt 7.3.4.1). Seepärast võib käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabina ainult kommuunidelt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele nende puudujääkide katmiseks tehtud eraldisi, olenemata sellest, kas neid rahastati kommuunide endi ressurssidest või kommuunidele pealinna Brüsseli piirkonna poolt eraldatud vahenditest.

| (104) | Komisjon jõudis järeldusele, et valitsusesisene rahastamine (pealinna Brüsseli piirkonna ja kommuunide vahel kas otseselt või kaudselt FRBRTC kaudu) on ainult üks puudujääkide hüvitamiseks kommuunidele eraldatava rahastamise allikas ning mitte meede, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad kasutada lisaks kõnealusele puudujäägi hüvitamisele. Seega ei võeta käesolevas otsuses arvesse rahastamisvoogusid pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli asjaomaste kommuunide vahel ning nende õiguslikke aluseid (muu hulgas 13. veebruari 2003. aasta korraldust). Komisjoni käesolev otsus keskendub pigem kommuunide poolt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujääkide katmiseks tehtud eraldistele, mille puhul kommuunid sõltuvad suurel määral pealinna Brüsseli piirkonna tagatud valitsusüksuste sisesest rahastamisest (142). Samal ajal, kuigi selle raames ei käsitleta enam kaebuse esitajate poolt ametlikult ette nähtud meetmeid, vastab kommuunide poolt haiglate puudujääkide hüvitamise puhul riigiabi eeskirjadele vastavuse hindamine sisuliselt täielikult kaebuse esitajate poolt riigiabi olemasoluga seoses esile toodud probleemidele, kuna see hõlmab samuti faktiliselt pealinna Brüsseli piirkonna poolt otse või FRBRTC kaudu eraldatud vahendeid, mida kommuunid kasutasid täiel määral IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks. Seepärast võetakse allpool kirjeldatud ülemäärase hüvitamise olemasolu analüüsis (vt punkt 7.3.5, tabelid 9–13) samuti arvesse puudujääkide hüvitamiseks tehtud eraldisi, mida rahastati FRBRTC vahenditest ja pealinna Brüsseli piirkonna eritoetustest. Lõpuks tuleb rõhutada, et see osa kommuunide poolt puudujääkide hüvitamiseks tehtud eraldistest, mida rahastati pealinna Brüsseli piirkonna vahenditest või FRBRTC vahendusel, (143) ei olnud piisav IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide täielikuks katmiseks ning ajavahemikus 1996–2014 ei tekitanud need maksed kunagi olukorda, kus IRISi võrku kuuluv haigla sai tegelikkuses liigse hüvitise ja pidi oma puudujäägi hüvitise (osaliselt) tagasi maksma (vt ka põhjendused 234 ja 238). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon jõudis järeldusele, et valitsusesisene rahastamine (pealinna Brüsseli piirkonna ja kommuunide vahel kas otseselt või kaudselt FRBRTC kaudu) on ainult üks puudujääkide hüvitamiseks kommuunidele eraldatava rahastamise allikas ning mitte meede, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad kasutada lisaks kõnealusele puudujäägi hüvitamisele. Seega ei võeta käesolevas otsuses arvesse rahastamisvoogusid pealinna Brüsseli piirkonna ja Brüsseli asjaomaste kommuunide vahel ning nende õiguslikke aluseid (muu hulgas 13. veebruari 2003. aasta korraldust). Komisjoni käesolev otsus keskendub pigem kommuunide poolt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujääkide katmiseks tehtud eraldistele, mille puhul kommuunid sõltuvad suurel määral pealinna Brüsseli piirkonna tagatud valitsusüksuste sisesest rahastamisest (142). Samal ajal, kuigi selle raames ei käsitleta enam kaebuse esitajate poolt ametlikult ette nähtud meetmeid, vastab kommuunide poolt haiglate puudujääkide hüvitamise puhul riigiabi eeskirjadele vastavuse hindamine sisuliselt täielikult kaebuse esitajate poolt riigiabi olemasoluga seoses esile toodud probleemidele, kuna see hõlmab samuti faktiliselt pealinna Brüsseli piirkonna poolt otse või FRBRTC kaudu eraldatud vahendeid, mida kommuunid kasutasid täiel määral IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks. Seepärast võetakse allpool kirjeldatud ülemäärase hüvitamise olemasolu analüüsis (vt punkt 7.3.5, tabelid 9–13) samuti arvesse puudujääkide hüvitamiseks tehtud eraldisi, mida rahastati FRBRTC vahenditest ja pealinna Brüsseli piirkonna eritoetustest. Lõpuks tuleb rõhutada, et see osa kommuunide poolt puudujääkide hüvitamiseks tehtud eraldistest, mida rahastati pealinna Brüsseli piirkonna vahenditest või FRBRTC vahendusel, (143) ei olnud piisav IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide täielikuks katmiseks ning ajavahemikus 1996–2014 ei tekitanud need maksed kunagi olukorda, kus IRISi võrku kuuluv haigla sai tegelikkuses liigse hüvitise ja pidi oma puudujäägi hüvitise (osaliselt) tagasi maksma (vt ka põhjendused 234 ja 238).

142

143

| (105) | Komisjon hindab sellega seoses kommuunide poolt alates 1996. aastast IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmiseks antud hüvitisi (144). Sellel alusel võetakse joonisel 1 kokku käesoleva otsuse sisuks olev riigi vahenditest rahastamine (pideva piirjoonega ristkülikus) ning märgitakse samuti ära kaebuse esitajate poolt ette nähtud valitsusüksuste sisese rahastamise meetmed (katkendliku piirjoonega ristkülikus). Täpsem teave nende meetmete kohta on esitatud punktis 7.3.5.

  Joonis 1


  Rahastamisvood ja käesoleva otsuse kohaldamisala




  100 % kate (IRISi haiglate põhikirja art. 46)
  Osaline kate (LCH art. 109) makstakse kohne tagasi
  Kaebuse ametlik sisu
  Eritoetus (max 10 miljonit eurot aastas)
  FRBRTC (1) kaudu rahastamine
  Viis IRISi haiglat (4)
  Kuus Brüsseli kommuuni (2) ja CPASi (3)
  Pealinna Brüsseli piirkond
  Käesoleva otsuse kohaldamisala
  (1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales.
  (2) Bruxelles-Ville, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles, ja Schaerbeek (kuni 2013. aasta lõpuni).
  (3) Centre Publics d'Action Sociale: kommuunidega seotud avalikud sotsiaalhoolekande keskused.
  (4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Hôpital universotaire des enfants Reine Fabiola ja Hôpitaux IRIS Sud. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon hindab sellega seoses kommuunide poolt alates 1996. aastast IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide katmiseks antud hüvitisi (144). Sellel alusel võetakse joonisel 1 kokku käesoleva otsuse sisuks olev riigi vahenditest rahastamine (pideva piirjoonega ristkülikus) ning märgitakse samuti ära kaebuse esitajate poolt ette nähtud valitsusüksuste sisese rahastamise meetmed (katkendliku piirjoonega ristkülikus). Täpsem teave nende meetmete kohta on esitatud punktis 7.3.5.

144

Joonis 1

Joonis 1

Rahastamisvood ja käesoleva otsuse kohaldamisala

Rahastamisvood ja käesoleva otsuse kohaldamisala

100 % kate (IRISi haiglate põhikirja art. 46)

Osaline kate (LCH art. 109) makstakse kohne tagasi

Kaebuse ametlik sisu

Eritoetus (max 10 miljonit eurot aastas)

FRBRTC (1) kaudu rahastamine

Viis IRISi haiglat (4)

Kuus Brüsseli kommuuni (2) ja CPASi (3)

Pealinna Brüsseli piirkond

Käesoleva otsuse kohaldamisala

(1) Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésoreries Communales.

(2) Bruxelles-Ville, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles, ja Schaerbeek (kuni 2013. aasta lõpuni).

(3) Centre Publics d'Action Sociale: kommuunidega seotud avalikud sotsiaalhoolekande keskused.

(4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Hôpital universotaire des enfants Reine Fabiola ja Hôpitaux IRIS Sud.

7.2.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (106) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Seega on meetme puhul tegemist riigiabiga, kui täidetud on kõik neli järgmist tingimust (145):






  a) | meede peab andma ettevõtjale valikulise majandusliku eelise; |
| --- | --- | --- |

(106)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Seega on meetme puhul tegemist riigiabiga, kui täidetud on kõik neli järgmist tingimust (145):

145

a)

meede peab andma ettevõtjale valikulise majandusliku eelise;

| b) | meede peab hõlmama riigi ressursside kasutamist; |
| --- | --- |

b)

meede peab hõlmama riigi ressursside kasutamist;

| c) | meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

c)

meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi;

| d) | meede peab kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

meede peab kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.2.1.   Ettevõtjale antav valikuline majanduslik eelis

Ettevõtjale antav valikuline majanduslik eelis

7.2.1.1.   Ettevõtja mõiste

Ettevõtja mõiste

Üldpõhimõtted

| (107) | Üksusele riigi vahendite eraldamist võib käsitada riigiabina ainult juhul, kui kõnealuse üksuse puhul on tegemist ettevõtjaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega (146). Üksuse käsitamine ettevõtjana oleneb seega tema tegevuse olemusest, sõltumata kõnealuse üksuse juriidilisest staatusest või tema rahastamise viisist (147). Tegevust käsitatakse üldjuhul majandustegevusena, kui see hõlmab turul kaupade või teenuste pakkumist (148). Kui üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, tuleb teda lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimese tegevusega (149). Ainult asjaolu, et üksus ei tegutse kasu saamise eesmärgil, ei tähenda ilmtingimata, et selle tegevus ei ole majandusliku olemusega (150). |
| --- | --- |

(107)

Üksusele riigi vahendite eraldamist võib käsitada riigiabina ainult juhul, kui kõnealuse üksuse puhul on tegemist ettevõtjaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega (146). Üksuse käsitamine ettevõtjana oleneb seega tema tegevuse olemusest, sõltumata kõnealuse üksuse juriidilisest staatusest või tema rahastamise viisist (147). Tegevust käsitatakse üldjuhul majandustegevusena, kui see hõlmab turul kaupade või teenuste pakkumist (148). Kui üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, tuleb teda lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimese tegevusega (149). Ainult asjaolu, et üksus ei tegutse kasu saamise eesmärgil, ei tähenda ilmtingimata, et selle tegevus ei ole majandusliku olemusega (150).

146

147

148

149

150

Meditsiiniteenused

| (108) | Kui haiglad ja teised raviteenuse osutajad pakuvad tasu eest ravi, (151) olenemata sellest, kas seda antakse otse patsientidele või seda saadakse teistest allikatest, tuleb seda ravi üldjuhul käsitada majandustegevusena (152). IRISi võrku kuuluvatele haiglatele erinevate föderaalsete või föderaalüksuste ametiasutuste antav rahastamine [vt näiteks põhjenduse 46 punktid a, d ja e seoses kõigile haiglatele antava riikliku rahastamisega ning põhjendus 44 seoses IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujäägi hüvitamisega], millele lisanduvad patsientide otsemaksed (vt põhjenduse 46 punkt c), INAMI maksed (vt põhjenduse 46 punkt b), mis tasutakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele osutatud meditsiiniteenuste eest ja mida võib seetõttu selles kontekstis käsitada osutatud haiglateenustele vastusooritusena antava majandusliku hüvitisena. Kõnealusest süsteemist tuleneb teatud määral konkurents haiglate vahel raviteenuste osutamise valdkonnas. Asjaolu, et kõnealuseid teenuseid tasu eest osutav haigla on avalik-õiguslik haigla, ei piira kuidagi selle tegevuse majanduslikku olemust (153). |
| --- | --- |

(108)

Kui haiglad ja teised raviteenuse osutajad pakuvad tasu eest ravi, (151) olenemata sellest, kas seda antakse otse patsientidele või seda saadakse teistest allikatest, tuleb seda ravi üldjuhul käsitada majandustegevusena (152). IRISi võrku kuuluvatele haiglatele erinevate föderaalsete või föderaalüksuste ametiasutuste antav rahastamine [vt näiteks põhjenduse 46 punktid a, d ja e seoses kõigile haiglatele antava riikliku rahastamisega ning põhjendus 44 seoses IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujäägi hüvitamisega], millele lisanduvad patsientide otsemaksed (vt põhjenduse 46 punkt c), INAMI maksed (vt põhjenduse 46 punkt b), mis tasutakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele osutatud meditsiiniteenuste eest ja mida võib seetõttu selles kontekstis käsitada osutatud haiglateenustele vastusooritusena antava majandusliku hüvitisena. Kõnealusest süsteemist tuleneb teatud määral konkurents haiglate vahel raviteenuste osutamise valdkonnas. Asjaolu, et kõnealuseid teenuseid tasu eest osutav haigla on avalik-õiguslik haigla, ei piira kuidagi selle tegevuse majanduslikku olemust (153).

151

152

153

| (109) | Käesoleval juhul on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus haiglategevus, mis hõlmab raviteenuste osutamist. Kõnealust tegevust viivad samuti ellu teist tüüpi üksused, eelkõige kliinikud, erahaiglad ja muud erialased keskused, sealhulgas kaebuse esitanud erahaiglad. Tasu eest ja konkurentsikeskkonnas IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidavat kõnealust tegevust tuleb seega käsitada majandustegevusena. |
| --- | --- |

(109)

Käesoleval juhul on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevus haiglategevus, mis hõlmab raviteenuste osutamist. Kõnealust tegevust viivad samuti ellu teist tüüpi üksused, eelkõige kliinikud, erahaiglad ja muud erialased keskused, sealhulgas kaebuse esitanud erahaiglad. Tasu eest ja konkurentsikeskkonnas IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidavat kõnealust tegevust tuleb seega käsitada majandustegevusena.

| (110) | Belgia riikliku ravisüsteemi aluseks olevad solidaarsuselemendid ei sea kahtluse alla kõnealuse haiglategevuse majanduslikku olemust. Tuleb pidada meeles, et Üldkohus märkis riikliku tervishoiusüsteemi kohta, mida haldavad ministeeriumid ja teised organid ning mis toimib „vastavalt solidaarsuse põhimõttele, kuna [selle] rahastamine toimub sotsiaalmaksude ja teiste riiklike maksude kaudu ning liitunutele osutatakse teenuseid tasuta, lähtudes üldisest kindlustuskaitsest“, et sellised isikud ei tegutse seda riiklikku tervishoiusüsteemi haldava tegevuse puhul ettevõtjatena (154). Komisjon on siiski seisukohal, et tuleb eristada riikliku tervishoiusüsteemi haldamist riigiorganite poolt, mis rakendavad selleks avaliku võimu õigusi, ning haiglate raviteenuste osutamist tasu eest konkurentsikeskkonnas (millega on tegemist praegusel juhul, nagu on märgitud põhjendustes 108 ja 109). |
| --- | --- |

(110)

Belgia riikliku ravisüsteemi aluseks olevad solidaarsuselemendid ei sea kahtluse alla kõnealuse haiglategevuse majanduslikku olemust. Tuleb pidada meeles, et Üldkohus märkis riikliku tervishoiusüsteemi kohta, mida haldavad ministeeriumid ja teised organid ning mis toimib „vastavalt solidaarsuse põhimõttele, kuna [selle] rahastamine toimub sotsiaalmaksude ja teiste riiklike maksude kaudu ning liitunutele osutatakse teenuseid tasuta, lähtudes üldisest kindlustuskaitsest“, et sellised isikud ei tegutse seda riiklikku tervishoiusüsteemi haldava tegevuse puhul ettevõtjatena (154). Komisjon on siiski seisukohal, et tuleb eristada riikliku tervishoiusüsteemi haldamist riigiorganite poolt, mis rakendavad selleks avaliku võimu õigusi, ning haiglate raviteenuste osutamist tasu eest konkurentsikeskkonnas (millega on tegemist praegusel juhul, nagu on märgitud põhjendustes 108 ja 109).

154

| (111) | Seetõttu tuleb seoses raviteenuste osutamisega käsitada IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ettevõtjatena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu tuleb seoses raviteenuste osutamisega käsitada IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ettevõtjatena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Sotsiaalteenused

| (112) | Nagu on selgitatud põhjenduses 38, pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad oma sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele sotsiaalteenuste kogumit. Kõnealused teenused hõlmavad patsientide vajadustest lähtuvalt psühho-sotsiaalset, sotsiaal-halduslikku või sotsiaal-materiaalset abi. Nende sotsiaalsete teenuste konkreetsest olemusest tuleneb, et nende osutamise volitusega asutustel peavad olema konkreetsed ressursid, näiteks selleks otstarbeks koolitatud töötajad. |
| --- | --- |

(112)

Nagu on selgitatud põhjenduses 38, pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad oma sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele ja nende perekondadele sotsiaalteenuste kogumit. Kõnealused teenused hõlmavad patsientide vajadustest lähtuvalt psühho-sotsiaalset, sotsiaal-halduslikku või sotsiaal-materiaalset abi. Nende sotsiaalsete teenuste konkreetsest olemusest tuleneb, et nende osutamise volitusega asutustel peavad olema konkreetsed ressursid, näiteks selleks otstarbeks koolitatud töötajad.

| (113) | Ei saa eitada, et täiendavad sotsiaalsed tegevused, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad väidetavalt tagama, täidavad ainult sotsiaalset eesmärki. Siiski ei piisa Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt üksuse poolt konkreetsete ülesannete täitmiseks kasutatava süsteemi ainult sotsiaalsest olemusest iseenesest selleks, et välistada kõnealuste ülesannete üldine majanduslik olemus (155). |
| --- | --- |

(113)

Ei saa eitada, et täiendavad sotsiaalsed tegevused, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad väidetavalt tagama, täidavad ainult sotsiaalset eesmärki. Siiski ei piisa Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt üksuse poolt konkreetsete ülesannete täitmiseks kasutatava süsteemi ainult sotsiaalsest olemusest iseenesest selleks, et välistada kõnealuste ülesannete üldine majanduslik olemus (155).

155

| (114) | Komisjon soovis oma menetluse algatamise otsuses teada, kas IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt väidetavalt täiendavalt elluviidavate sotsiaalsete tegevuste puhul on tegemist majandustegevusega või mitte. Oma vastuses komisjoni menetluse algatamise otsusele jäävad Belgia ametivõimud seisukohale, et sotsiaalsel tegevusel puudub majanduslik olemus, kuna see ei ole osa konkurentsile rajatud turust. Kaebuse esitajad rõhutavad samas, et ei ole võimalik eristada sotsiaalseid tegevusi ja majandusliku olemusega haiglategevusi. Kuigi komisjon vaatas Belgia ametivõimude märkused põhjalikult läbi, ei ole võimalik välistada, et täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul on tegemist majandustegevusega. Lisaks sellele, nagu on selgitatud allpool (vt põhjendus 165), on komisjon seisukohal, et täiendavaid sotsiaalseid tegevusi ei saa tegelikkuses eristada haiglategevusest, millel on majanduslik olemus. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon soovis oma menetluse algatamise otsuses teada, kas IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt väidetavalt täiendavalt elluviidavate sotsiaalsete tegevuste puhul on tegemist majandustegevusega või mitte. Oma vastuses komisjoni menetluse algatamise otsusele jäävad Belgia ametivõimud seisukohale, et sotsiaalsel tegevusel puudub majanduslik olemus, kuna see ei ole osa konkurentsile rajatud turust. Kaebuse esitajad rõhutavad samas, et ei ole võimalik eristada sotsiaalseid tegevusi ja majandusliku olemusega haiglategevusi. Kuigi komisjon vaatas Belgia ametivõimude märkused põhjalikult läbi, ei ole võimalik välistada, et täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul on tegemist majandustegevusega. Lisaks sellele, nagu on selgitatud allpool (vt põhjendus 165), on komisjon seisukohal, et täiendavaid sotsiaalseid tegevusi ei saa tegelikkuses eristada haiglategevusest, millel on majanduslik olemus.

| (115) | Hindamise otstarbel eeldatakse seega käesolevas otsuses, et täiendavate sotsiaalsete teenuste osutamisel on majanduslik olemus. |
| --- | --- |

(115)

Hindamise otstarbel eeldatakse seega käesolevas otsuses, et täiendavate sotsiaalsete teenuste osutamisel on majanduslik olemus.

Seotud tegevusvaldkonnad

| (116) | Nagu on märgitud põhjenduses 41, osalevad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti seotud teenuste osutamises. Komisjon märgib, et kui neid hinnatakse eraldi IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevusest, siis ei näi teatud kõnealustel tegevustel (näiteks uurimistegevusel) olevat majanduslikku olemust, samas kui teiste puhul näib esmapilgul olevat tegemist majandustegevusega (näiteks söökla või pood patsientidele ja külalistele). Samas võib väita, et tulenevalt nende tihedast seosest IRISi võrku kuuluvate haiglate (majandusliku) põhitegevusega, tuleb kõiki nimetatud seotud tegevusi käsitada samuti majandustegevusena. |
| --- | --- |

(116)

Nagu on märgitud põhjenduses 41, osalevad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti seotud teenuste osutamises. Komisjon märgib, et kui neid hinnatakse eraldi IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevusest, siis ei näi teatud kõnealustel tegevustel (näiteks uurimistegevusel) olevat majanduslikku olemust, samas kui teiste puhul näib esmapilgul olevat tegemist majandustegevusega (näiteks söökla või pood patsientidele ja külalistele). Samas võib väita, et tulenevalt nende tihedast seosest IRISi võrku kuuluvate haiglate (majandusliku) põhitegevusega, tuleb kõiki nimetatud seotud tegevusi käsitada samuti majandustegevusena.

| (117) | Hindamise otstarbel eeldatakse seega käesolevas otsuses, et seotud tegevustel on majanduslik olemus. |
| --- | --- |

(117)

Hindamise otstarbel eeldatakse seega käesolevas otsuses, et seotud tegevustel on majanduslik olemus.

7.2.1.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

Üldine hinnang

| (118) | Eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on igasugune majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (156). Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale ning mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (157). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud. |
| --- | --- |

(118)

Eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on igasugune majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (156). Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale ning mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (157). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud.

156

157

| (119) | Praegusel juhul tuleb märkida, et erinevad riikliku rahastamise süsteemid (mida on kirjeldatud punktis 2.5.1), mis hõlmavad üldisi ja täiendavaid haiglategevusi, sealhulgas puudujääkide hüvitamist, võimaldasid IRISi võrku kuuluvatel haiglatel saada kasu meetmete kogumist, mille eesmärk on vähendada seda tüüpi teenuste osutajatele üldjuhul tekkivaid kulusid. Seetõttu võib allpool esitatud kaalutlustel Altmarki otsuse uurimispõhimõtteid arvesse võttes olla seisukohal, et käesoleva otsuse sisuks olev hüvitamismehhanism annab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele majandusliku eelise, mida nad ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, s.o ilma riigi sekkumiseta. |
| --- | --- |

(119)

Praegusel juhul tuleb märkida, et erinevad riikliku rahastamise süsteemid (mida on kirjeldatud punktis 2.5.1), mis hõlmavad üldisi ja täiendavaid haiglategevusi, sealhulgas puudujääkide hüvitamist, võimaldasid IRISi võrku kuuluvatel haiglatel saada kasu meetmete kogumist, mille eesmärk on vähendada seda tüüpi teenuste osutajatele üldjuhul tekkivaid kulusid. Seetõttu võib allpool esitatud kaalutlustel Altmarki otsuse uurimispõhimõtteid arvesse võttes olla seisukohal, et käesoleva otsuse sisuks olev hüvitamismehhanism annab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele majandusliku eelise, mida nad ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, s.o ilma riigi sekkumiseta.

Altmark

| (120) | Komisjon märgib, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklikust rahastamisest ei näi tulenevat neile mingit eelist, kuna tegemist on ainult hüvitise tasumisega kõnealuste haiglate poolt neile kohaldatava avaliku teenuse kohustuste kohaselt osutatud teenuste eest selles ulatuses, milles on täidetud Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses kehtestatud tingimused. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon märgib, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklikust rahastamisest ei näi tulenevat neile mingit eelist, kuna tegemist on ainult hüvitise tasumisega kõnealuste haiglate poolt neile kohaldatava avaliku teenuse kohustuste kohaselt osutatud teenuste eest selles ulatuses, milles on täidetud Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses kehtestatud tingimused.

| (121) | Selles otsuses täpsustas Euroopa Kohus, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisel tekkinud kulude riigi ressurssidest hüvitamise puhul ei ole tegemist eelisega, kui täidetud on kõik neli järgmist tingimust (158):






  a) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(121)

Selles otsuses täpsustas Euroopa Kohus, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisel tekkinud kulude riigi ressurssidest hüvitamise puhul ei ole tegemist eelisega, kui täidetud on kõik neli järgmist tingimust (158):

158

a)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| b) | hüvitise arvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata; |
| --- | --- |

b)

hüvitise arvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata;

| c) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

c)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| d) | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja nõuetekohase varustusega ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud. |
| --- | --- |

d)

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja nõuetekohase varustusega ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud.

| (122) | Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud põhimõtteid ja kaalutlusi kohaldatakse tagasiulatuvalt, s.o neid kohaldatakse samuti õigussuhetele enne kõnealuse otsuse tegemist (159). Seega on Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses esitatud hindamiskriteeriumid täiel määral kohaldatavad kõnealusele faktilisele ja õiguslikule olukorrale, isegi kui tegemist on enne Altmarki kohtuasjas otsuse tegemise kuupäeva IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud abiga (160). |
| --- | --- |

(122)

Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud põhimõtteid ja kaalutlusi kohaldatakse tagasiulatuvalt, s.o neid kohaldatakse samuti õigussuhetele enne kõnealuse otsuse tegemist (159). Seega on Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses esitatud hindamiskriteeriumid täiel määral kohaldatavad kõnealusele faktilisele ja õiguslikule olukorrale, isegi kui tegemist on enne Altmarki kohtuasjas otsuse tegemise kuupäeva IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud abiga (160).

159

160

| (123) | Käesoleva otsuse otstarbel otsustas komisjon vaadata kõigepealt läbi Altmarki kohtuasjas tehtud otsuse neljanda kriteeriumi (mille kohaselt tuleb kindlaks määrata, kas üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutava ettevõtja valik toimus avaliku turu menetluse raames, või vastasel juhul, kas üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest antud hüvitis määrati kindlaks keskmise ja hästi hallatud ettevõtja kulude analüüsi alusel). Komisjon märgib, et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ei valitud Belgia ametivõimude poolt neile antud avalike teenuste osutamiseks avaliku turu menetluse raames. Seega võib järeldada, et kõnealuse kriteeriumi esimene osa on praegusel juhul täidetud. |
| --- | --- |

(123)

Käesoleva otsuse otstarbel otsustas komisjon vaadata kõigepealt läbi Altmarki kohtuasjas tehtud otsuse neljanda kriteeriumi (mille kohaselt tuleb kindlaks määrata, kas üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutava ettevõtja valik toimus avaliku turu menetluse raames, või vastasel juhul, kas üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest antud hüvitis määrati kindlaks keskmise ja hästi hallatud ettevõtja kulude analüüsi alusel). Komisjon märgib, et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid ei valitud Belgia ametivõimude poolt neile antud avalike teenuste osutamiseks avaliku turu menetluse raames. Seega võib järeldada, et kõnealuse kriteeriumi esimene osa on praegusel juhul täidetud.

| (124) | Uuritava kriteeriumi teise osa puhul märgib komisjon esiteks, et Belgia ametivõimud ei hinnanud, kas IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul on selles mõttes tegemist tõhusate ettevõtjatega. Komisjon märgib seejärel, et Belgia ametivõimude ja kaebuse esitajate esitatud teabest ei piisa selle kindlaks määramiseks, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud avaliku teenuse kohustuste hüvitamise mehhanismid vastavad tõhusa ettevõtja kriteeriumile Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud neljanda tingimuse tähenduses. Miski ei näita seda, et antud hüvitis tugineb Euroopa Liidu Kohtu asjaomases kohtupraktikas nõutud omadustega keskmise ettevõtja kulude analüüsile. Lisaks sellele ei ole piisavalt teavet, mis näitaks, et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid endid võib pidada keskmisteks, hästi juhitud ja piisava varustusega ettevõtjateks. Antava hüvitise kindlaks määramise eesmärgil ei näi olevat võetud arvesse mõistliku haldamise või seadmete piisavusega seotud kaalutlusi. Viimaks tuleb märkida, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest ja sellega seotud tegevustest tuleneva IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujäägi hüvitamise mehhanism ei vasta Altmarki kohtuasjas tehtud otsuse neljandale kriteeriumile, kuna selles ei võeta arvesse kõnealuste haiglate haldamise tõhusust. |
| --- | --- |

(124)

Uuritava kriteeriumi teise osa puhul märgib komisjon esiteks, et Belgia ametivõimud ei hinnanud, kas IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul on selles mõttes tegemist tõhusate ettevõtjatega. Komisjon märgib seejärel, et Belgia ametivõimude ja kaebuse esitajate esitatud teabest ei piisa selle kindlaks määramiseks, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud avaliku teenuse kohustuste hüvitamise mehhanismid vastavad tõhusa ettevõtja kriteeriumile Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud neljanda tingimuse tähenduses. Miski ei näita seda, et antud hüvitis tugineb Euroopa Liidu Kohtu asjaomases kohtupraktikas nõutud omadustega keskmise ettevõtja kulude analüüsile. Lisaks sellele ei ole piisavalt teavet, mis näitaks, et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid endid võib pidada keskmisteks, hästi juhitud ja piisava varustusega ettevõtjateks. Antava hüvitise kindlaks määramise eesmärgil ei näi olevat võetud arvesse mõistliku haldamise või seadmete piisavusega seotud kaalutlusi. Viimaks tuleb märkida, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest ja sellega seotud tegevustest tuleneva IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujäägi hüvitamise mehhanism ei vasta Altmarki kohtuasjas tehtud otsuse neljandale kriteeriumile, kuna selles ei võeta arvesse kõnealuste haiglate haldamise tõhusust.

| (125) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et praegusel juhul ei ole täidetud Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud neljas kriteerium. Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud tingimused on kumulatiivsed, mistõttu tuleb neljast tingimusest ühe mittetäitmise puhul järeldada, et käesolevas otsuses uuritav puudujääkide hüvitamise mehhanism annab majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et praegusel juhul ei ole täidetud Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud neljas kriteerium. Altmarki kohtuasjas tehtud otsuses märgitud tingimused on kumulatiivsed, mistõttu tuleb neljast tingimusest ühe mittetäitmise puhul järeldada, et käesolevas otsuses uuritav puudujääkide hüvitamise mehhanism annab majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.1.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (126) | Et riigi meede kuuluks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peab see soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega kuuluvad abi mõiste alla ainult meetmed, mis toetavad ettevõtjaid neile valikulise eelise andmise teel. |
| --- | --- |

(126)

Et riigi meede kuuluks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peab see soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega kuuluvad abi mõiste alla ainult meetmed, mis toetavad ettevõtjaid neile valikulise eelise andmise teel.

| (127) | Komisjon märgib, et Brüsseli avalik-õiguslike haiglate (vt põhjendus 44), aga mitte erahaiglate puudujääkide katmiseks kasutusele võetud hüvitamise mehhanismi tuleb käsitada valikulisena, kuna sellest arvatakse välja erahaiglad ja kõik teised tervishoiuteenuse osutajad ning teistesse tegevusvaldkondadesse kuuluvad tegutsejad. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon märgib, et Brüsseli avalik-õiguslike haiglate (vt põhjendus 44), aga mitte erahaiglate puudujääkide katmiseks kasutusele võetud hüvitamise mehhanismi tuleb käsitada valikulisena, kuna sellest arvatakse välja erahaiglad ja kõik teised tervishoiuteenuse osutajad ning teistesse tegevusvaldkondadesse kuuluvad tegutsejad.

7.2.2.   Riigi ressursid

Riigi ressursid

| (128) | Selleks et meede kujutaks endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab abi olema andnud riik või peab see abi olema antud riigi ressurssidest. Riigi ressursid hõlmavad kõiki avaliku sektori ressursse, (161) sealhulgas valitsusüksuste siseseid ressursse (detsentraliseeritud, föderaalseid, piirkondlikke või muid ressursse) (162). |
| --- | --- |

(128)

Selleks et meede kujutaks endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab abi olema andnud riik või peab see abi olema antud riigi ressurssidest. Riigi ressursid hõlmavad kõiki avaliku sektori ressursse, (161) sealhulgas valitsusüksuste siseseid ressursse (detsentraliseeritud, föderaalseid, piirkondlikke või muid ressursse) (162).

161

162

| (129) | Praegusel juhul pärinevad puudujääkide hüvitised, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad oma vastavatelt kommuunidelt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja nendega seotud tegevuste elluviimiseks, riigi ressurssidest ja on omistatavad riigile. |
| --- | --- |

(129)

Praegusel juhul pärinevad puudujääkide hüvitised, mida IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad oma vastavatelt kommuunidelt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja nendega seotud tegevuste elluviimiseks, riigi ressurssidest ja on omistatavad riigile.

7.2.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (130) | Ettevõtjatele antava avaliku sektori abi puhul on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses üksnes juhul, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi“ ja ainult selles ulatuses, milles see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(130)

Ettevõtjatele antava avaliku sektori abi puhul on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses üksnes juhul, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi“ ja ainult selles ulatuses, milles see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

7.2.3.1.   Konkurentsi moonutamine

Konkurentsi moonutamine

| (131) | Riigi võetud abi meedet käsitatakse meetmena, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega (163). Tegelikkuses eeldatakse seega konkurentsi moonutamist, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud majandusharus, kus valitseb või võiks valitseda konkurents. |
| --- | --- |

(131)

Riigi võetud abi meedet käsitatakse meetmena, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega (163). Tegelikkuses eeldatakse seega konkurentsi moonutamist, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud majandusharus, kus valitseb või võiks valitseda konkurents.

163

| (132) | Võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslike haiglate, erahaiglate ja teiste raviasutuste vahel esineb teatud määral konkurentsi, võib riikliku rahastuse andmine teatud raviasutustele (näiteks IRISi võrku kuuluvatele haiglatele) nende elluviidava haiglategevuse rahastamiseks kahjustada konkurentsi. See kehtib ka IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul. |
| --- | --- |

(132)

Võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslike haiglate, erahaiglate ja teiste raviasutuste vahel esineb teatud määral konkurentsi, võib riikliku rahastuse andmine teatud raviasutustele (näiteks IRISi võrku kuuluvatele haiglatele) nende elluviidava haiglategevuse rahastamiseks kahjustada konkurentsi. See kehtib ka IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul.

7.2.3.2.   Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Üldpõhimõtted

| (133) | Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et „kui liikmesriigi antud eelis tugevdab ühe ettevõtja positsiooni liidusiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis kahjustab seda kaubandust“ (164). |
| --- | --- |

(133)

Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et „kui liikmesriigi antud eelis tugevdab ühe ettevõtja positsiooni liidusiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis kahjustab seda kaubandust“ (164).

164

| (134) | Avaliku sektori abi võidakse käsitada ELi-sisesele kaubandusele mõju avaldavana isegi juhul, kui abisaaja ei osale otse piiriüleses kaubanduses. Näiteks võib toetus muuta teiste liikmesriikide ettevõtjatele keerulisemaks turule sisenemise, säilitades või suurendades kohalikku pakkumist, (165) või muuta neile keerulisemaks oma asutamisõiguse kasutamise. |
| --- | --- |

(134)

Avaliku sektori abi võidakse käsitada ELi-sisesele kaubandusele mõju avaldavana isegi juhul, kui abisaaja ei osale otse piiriüleses kaubanduses. Näiteks võib toetus muuta teiste liikmesriikide ettevõtjatele keerulisemaks turule sisenemise, säilitades või suurendades kohalikku pakkumist, (165) või muuta neile keerulisemaks oma asutamisõiguse kasutamise.

165

| (135) | Kohtupraktika kohaselt ei pea komisjon tegema kõnealuste turgude tegeliku olukorra, abisaajate ettevõtjate turuosa, konkureerivate ettevõtjate turupositsiooni ega liikmesriikidevahelise kaubanduse majandusanalüüsi (166). Ebaseaduslikult antud riigiabi puhul ei pea komisjon esitama tõendeid abi tegeliku mõju kohta konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(135)

Kohtupraktika kohaselt ei pea komisjon tegema kõnealuste turgude tegeliku olukorra, abisaajate ettevõtjate turuosa, konkureerivate ettevõtjate turupositsiooni ega liikmesriikidevahelise kaubanduse majandusanalüüsi (166). Ebaseaduslikult antud riigiabi puhul ei pea komisjon esitama tõendeid abi tegeliku mõju kohta konkurentsile ja kaubandusele.

166

| (136) | Siiski ei või mõju ELi-sisesele kaubandusele olla ainult hüpoteetiline või eeldatav. Tuleb näidata, miks meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tuginedes meetme prognoositavale mõjule (167). |
| --- | --- |

(136)

Siiski ei või mõju ELi-sisesele kaubandusele olla ainult hüpoteetiline või eeldatav. Tuleb näidata, miks meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tuginedes meetme prognoositavale mõjule (167).

167

| (137) | Sellega seoses oli komisjon mitme juhtumi puhul (168) seisukohal, et teatud tegevustel on ainult kohalik mõõde ja neil ei ole kõnealust mõju. Tundub asjakohane eelkõige kontrollida, kas abisaaja pakub kaupu või teenuseid liikmesriigi piiratud territooriumil ning puudub võimalus, et ta meelitab ligi kliente teistest liikmesriikidest, ning kas on võimalik ette näha, et meetmel on ainult marginaalne mõju piiriülestele investeerimistingimustele või asutamistele. |
| --- | --- |

(137)

Sellega seoses oli komisjon mitme juhtumi puhul (168) seisukohal, et teatud tegevustel on ainult kohalik mõõde ja neil ei ole kõnealust mõju. Tundub asjakohane eelkõige kontrollida, kas abisaaja pakub kaupu või teenuseid liikmesriigi piiratud territooriumil ning puudub võimalus, et ta meelitab ligi kliente teistest liikmesriikidest, ning kas on võimalik ette näha, et meetmel on ainult marginaalne mõju piiriülestele investeerimistingimustele või asutamistele.

168

Hindamine

| (138) | Eespool nimetatud põhimõtteid arvesse võttes märkis komisjon, et mõju kaubandusele võib määrata kindlaks mitme teguri alusel ning eelkõige kliendi poolelt (mis on seotud kaupade ja teenuste pakkumise territooriumiga ning klientide päritolu territooriumiga) ning teenuseosutaja poolelt (küsimus seisneb selles, kas meede põhjustab takistusi piiriülestele investeeringutele ja asutustele tegeliku või võimaliku konkurentsiga teenuseosutajate puhul). Meetmest liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju olemasolu kindlaks määramiseks piisab sellest, kui nentida kõnealusele kaubandusele avalduvat mõju, mis on põhjustatud vähemalt ühest nimetatud tegurist. |
| --- | --- |

(138)

Eespool nimetatud põhimõtteid arvesse võttes märkis komisjon, et mõju kaubandusele võib määrata kindlaks mitme teguri alusel ning eelkõige kliendi poolelt (mis on seotud kaupade ja teenuste pakkumise territooriumiga ning klientide päritolu territooriumiga) ning teenuseosutaja poolelt (küsimus seisneb selles, kas meede põhjustab takistusi piiriülestele investeeringutele ja asutustele tegeliku või võimaliku konkurentsiga teenuseosutajate puhul). Meetmest liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju olemasolu kindlaks määramiseks piisab sellest, kui nentida kõnealusele kaubandusele avalduvat mõju, mis on põhjustatud vähemalt ühest nimetatud tegurist.

| (139) | Meetmetest kliendi poolele avalduva mõju puhul märgib komisjon praegusel juhul, et ravisektor üldiselt ja haiglas antava ravi sektor täpsemalt on seotud ELi-sisese kaubandusega. Komisjon märgib samuti, et patsientide piiriülene liikuvus suureneb. Loomulikult suurendab ravi liikmesriikide pädevust ja patsientide liikuvusele kohaldatakse rangeid nõudeid, mis reguleerivad riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide sekkumisi. Tegelikkuses pakutakse haiglaravi üldjuhul patsiendi elukoha läheduses, talle tuttavas kultuurikeskkonnas, mis võimaldab tal luua teda ravivate arstidega usaldussuhte. Piiriülesed ümberpaigutamised toimuvad eelkõige piirialadel või juhul, kui patsiendid soovivad kasutada väga spetsiifilist ravi erilise terviseprobleemi puhul. |
| --- | --- |

(139)

Meetmetest kliendi poolele avalduva mõju puhul märgib komisjon praegusel juhul, et ravisektor üldiselt ja haiglas antava ravi sektor täpsemalt on seotud ELi-sisese kaubandusega. Komisjon märgib samuti, et patsientide piiriülene liikuvus suureneb. Loomulikult suurendab ravi liikmesriikide pädevust ja patsientide liikuvusele kohaldatakse rangeid nõudeid, mis reguleerivad riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide sekkumisi. Tegelikkuses pakutakse haiglaravi üldjuhul patsiendi elukoha läheduses, talle tuttavas kultuurikeskkonnas, mis võimaldab tal luua teda ravivate arstidega usaldussuhte. Piiriülesed ümberpaigutamised toimuvad eelkõige piirialadel või juhul, kui patsiendid soovivad kasutada väga spetsiifilist ravi erilise terviseprobleemi puhul.

| (140) | Praegusel juhul on komisjon seisukohal, et kõnealused meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelkõige eristavad kõnealuse juhtumi eripärad seda nendest juhtumitest, mille puhul oldi seisukohal, et avaliku sektori abi haiglatele ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust (169). Seda järeldust tehes tugineb komisjon eelkõige järgmiste elementide kombinatsioonile:






  a) | IRISi võrku kuuluvate haiglate hulka kuuluvad rahvusvahelise mainega väga spetsialiseerunud haiglad. Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola ja Institut Bordet, mis on vastavalt spetsialiseerunud pediaatriale ja vähiravile, ning ülikoolihaiglad CHU Saint-Pierre ja CHU Brugmann pakuvad ulatuslikku väga spetsialiseerunud ravi ja neil on rahvusvaheline maine. Sellise mainega haiglad võivad meelitada ligi rahvusvahelisi patsiente, eelkõige teistest liikmesriikidest, sõltumata asjaolust, et IRISi võrku kuuluvate haiglate ülesanne on osutada sotsiaalset ravi Brüsseli kohalikule kogukonnale (vt punkt 7.3.4.1). |
| --- | --- | --- |

(140)

Praegusel juhul on komisjon seisukohal, et kõnealused meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelkõige eristavad kõnealuse juhtumi eripärad seda nendest juhtumitest, mille puhul oldi seisukohal, et avaliku sektori abi haiglatele ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust (169). Seda järeldust tehes tugineb komisjon eelkõige järgmiste elementide kombinatsioonile:

169

a)

IRISi võrku kuuluvate haiglate hulka kuuluvad rahvusvahelise mainega väga spetsialiseerunud haiglad. Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola ja Institut Bordet, mis on vastavalt spetsialiseerunud pediaatriale ja vähiravile, ning ülikoolihaiglad CHU Saint-Pierre ja CHU Brugmann pakuvad ulatuslikku väga spetsialiseerunud ravi ja neil on rahvusvaheline maine. Sellise mainega haiglad võivad meelitada ligi rahvusvahelisi patsiente, eelkõige teistest liikmesriikidest, sõltumata asjaolust, et IRISi võrku kuuluvate haiglate ülesanne on osutada sotsiaalset ravi Brüsseli kohalikule kogukonnale (vt punkt 7.3.4.1).

| b) | Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad paiknevad suhteliselt lähedal Prantsusmaa, Madalmaade ja Saksamaa suurtele linnadele. Näiteks linnad Aachen, Lille, Eindhoven ja Rotterdam asuvad kõik vähem kui 150 kilomeetri kaugusel. Lisaks sellele on Brüssel otseselt seotud selliste suurte Euroopa linnadega nagu Pariis, London, Amsterdam ja Köln kiire raudteeühenduse abil, mis võimaldab sinna jõuda maksimaalselt kahe tunniga. Viimaks on Brüsselil rahvusvaheline lennujaam, mis võimaldab ühendusi kõigi suurte Euroopa ja rahvusvaheliste keskustega. Tänu Brüsseli geograafilisele asukohale ja selle mitmetele ühendustele võivad IRISi võrku kuuluvatest haiglatest huvitatud rahvusvahelised patsiendid sinna kergesti jõuda, eelkõige kui nad elavad Belgia piiri lähedal Brüsseliga kiire raudteeühenduse abil ühendatud linnas. |
| --- | --- |

b)

Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad paiknevad suhteliselt lähedal Prantsusmaa, Madalmaade ja Saksamaa suurtele linnadele. Näiteks linnad Aachen, Lille, Eindhoven ja Rotterdam asuvad kõik vähem kui 150 kilomeetri kaugusel. Lisaks sellele on Brüssel otseselt seotud selliste suurte Euroopa linnadega nagu Pariis, London, Amsterdam ja Köln kiire raudteeühenduse abil, mis võimaldab sinna jõuda maksimaalselt kahe tunniga. Viimaks on Brüsselil rahvusvaheline lennujaam, mis võimaldab ühendusi kõigi suurte Euroopa ja rahvusvaheliste keskustega. Tänu Brüsseli geograafilisele asukohale ja selle mitmetele ühendustele võivad IRISi võrku kuuluvatest haiglatest huvitatud rahvusvahelised patsiendid sinna kergesti jõuda, eelkõige kui nad elavad Belgia piiri lähedal Brüsseliga kiire raudteeühenduse abil ühendatud linnas.

| c) | Pealinna Brüsseli piirkond üldiselt ja IRISi võrku kuuluvad haiglad on mitmekeelsed. Ametlikud keeled on prantsuse ja hollandi keel ning IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad pakkuma teenuseid nimetatud kahes keeles. Seega pakuvad kõnealused haiglad erilist huvi Prantsusmaa ja Madalmaade elanikele. Lisaks sellele on pealinna Brüsseli piirkonnas väga levinud inglise keel, mis võimaldab juurdepääsu väga erinevatest kohtadest pärit patsientidele. |
| --- | --- |

c)

Pealinna Brüsseli piirkond üldiselt ja IRISi võrku kuuluvad haiglad on mitmekeelsed. Ametlikud keeled on prantsuse ja hollandi keel ning IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad pakkuma teenuseid nimetatud kahes keeles. Seega pakuvad kõnealused haiglad erilist huvi Prantsusmaa ja Madalmaade elanikele. Lisaks sellele on pealinna Brüsseli piirkonnas väga levinud inglise keel, mis võimaldab juurdepääsu väga erinevatest kohtadest pärit patsientidele.

| d) | Pealinna Brüsseli piirkond võtab vastu märkimisväärsel arvul kodanikke teistest liikmesriikidest. Seega oli Brüssel Eurostati linnaauditis käsitletud 321 Euroopa linnast teisel kohal mittekodanikest elanike arvu poolest (33,8 % 2012. aastal) ning teisel kohal teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest pärit mittekodanikest elanike arvu poolest (20,3 % 2012. aastal) (170). Teiste Euroopa Liidu liikmesriikide elanikud võivad sageli valida koha, kus nad soovivad meditsiiniteenuseid saada, üldreeglina kas oma päritoluriigis või oma elukohariigis. |
| --- | --- |

d)

Pealinna Brüsseli piirkond võtab vastu märkimisväärsel arvul kodanikke teistest liikmesriikidest. Seega oli Brüssel Eurostati linnaauditis käsitletud 321 Euroopa linnast teisel kohal mittekodanikest elanike arvu poolest (33,8 % 2012. aastal) ning teisel kohal teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest pärit mittekodanikest elanike arvu poolest (20,3 % 2012. aastal) (170). Teiste Euroopa Liidu liikmesriikide elanikud võivad sageli valida koha, kus nad soovivad meditsiiniteenuseid saada, üldreeglina kas oma päritoluriigis või oma elukohariigis.

170

| (141) | IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul täheldas komisjon, et selles ulatuses, milles ei olnud võimalik välistada, et kõnealuse tegevuse puhul on tegemist majandustegevusega, ning võttes arvesse tihedat seost kõnealuste tegevuste ja IRISi võrku kuuluvate haiglate üldiste haiglategevuste vahel, võib eespool esitatud mõttekäiku kohaldada ka kõnealustele teenustele. Allpool märgitud kaalutlusi arvesse võttes (vt punkt 7.3) on komisjon siiski seisukohal, et isegi kui täiendavate sotsiaalteenuste riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust, siis on kõnealuse tegevuse riiklik rahastamine siseturuga kokkusobiv riigiabi. Menetluse tõhususe kaalutlustel ei ole seega vaja kokkuvõttes kindlaks määrata, kas täiendavate sotsiaalsete tegevuste riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust või mitte. |
| --- | --- |

(141)

IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavate sotsiaalsete tegevuste puhul täheldas komisjon, et selles ulatuses, milles ei olnud võimalik välistada, et kõnealuse tegevuse puhul on tegemist majandustegevusega, ning võttes arvesse tihedat seost kõnealuste tegevuste ja IRISi võrku kuuluvate haiglate üldiste haiglategevuste vahel, võib eespool esitatud mõttekäiku kohaldada ka kõnealustele teenustele. Allpool märgitud kaalutlusi arvesse võttes (vt punkt 7.3) on komisjon siiski seisukohal, et isegi kui täiendavate sotsiaalteenuste riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust, siis on kõnealuse tegevuse riiklik rahastamine siseturuga kokkusobiv riigiabi. Menetluse tõhususe kaalutlustel ei ole seega vaja kokkuvõttes kindlaks määrata, kas täiendavate sotsiaalsete tegevuste riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust või mitte.

| (142) | Samu kaalutlusi kohaldatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate seotud tegevustele (vt põhjendused 41, 116 ja 117). Kui IRISi võrku kuuluvate haiglate enamiku seotud tegevuste (vastavalt olukorrale) riiklikku rahastamist (näiteks lastesõim personali liikmetele, ruumide rentimine, väike pood patsientidele ja külalistele, söökla ja parkla, patsientidele televiisorite rentimine) hinnatakse eraldi, siis on komisjoni sõnul võimalik väita, et see ei avalda mingit mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Samal ajal, võttes arvesse tihedat seost seotud tegevuste ja IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevuste vahel, võib eeldada, et kõnealuste seotud tegevuste riiklik rahastamine (vastavalt olukorrale) mõjutab samuti liikmesriikidevahelist kaubandust. Igal juhul, kuna seotud tegevuste riikliku rahastamise puhul on tegemist siseturuga kokkusobiva riigiabiga (vt punkt 7.3), ei pea komisjon selle punkti kohta lõpliku järelduse tegemist vajalikuks. |
| --- | --- |

(142)

Samu kaalutlusi kohaldatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate seotud tegevustele (vt põhjendused 41, 116 ja 117). Kui IRISi võrku kuuluvate haiglate enamiku seotud tegevuste (vastavalt olukorrale) riiklikku rahastamist (näiteks lastesõim personali liikmetele, ruumide rentimine, väike pood patsientidele ja külalistele, söökla ja parkla, patsientidele televiisorite rentimine) hinnatakse eraldi, siis on komisjoni sõnul võimalik väita, et see ei avalda mingit mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Samal ajal, võttes arvesse tihedat seost seotud tegevuste ja IRISi võrku kuuluvate haiglate põhitegevuste vahel, võib eeldada, et kõnealuste seotud tegevuste riiklik rahastamine (vastavalt olukorrale) mõjutab samuti liikmesriikidevahelist kaubandust. Igal juhul, kuna seotud tegevuste riikliku rahastamise puhul on tegemist siseturuga kokkusobiva riigiabiga (vt punkt 7.3), ei pea komisjon selle punkti kohta lõpliku järelduse tegemist vajalikuks.

| (143) | Hindamise otstarbel tugineb ülejäänud käesolev otsus eeldusele, et täiendavate sotsiaalsete tegevuste ja seotud tegevuste riiklik rahastamine võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(143)

Hindamise otstarbel tugineb ülejäänud käesolev otsus eeldusele, et täiendavate sotsiaalsete tegevuste ja seotud tegevuste riiklik rahastamine võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (144) | Olles seega järeldanud, et käesolevas uurimises käsitletavad meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust vähemalt ühest küljest (kliendi poolelt), ei pea komisjon vajalikuks määrata kindlaks, kas need võivad samuti mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust seoses piiriüleste investeeringutega ja asutamisõigusega (vt põhjendus 138). |
| --- | --- |

(144)

Olles seega järeldanud, et käesolevas uurimises käsitletavad meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust vähemalt ühest küljest (kliendi poolelt), ei pea komisjon vajalikuks määrata kindlaks, kas need võivad samuti mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust seoses piiriüleste investeeringutega ja asutamisõigusega (vt põhjendus 138).

7.2.4.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (145) | Eelnevatest kaalutlustest tulenevalt on komisjon seisukohal, et käesoleval juhul kontrollitud meetmete puhul on riigiabi olemasolu kumulatiivsed tingimused täidetud ning et kõnealuste meetmete puhul on seega tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(145)

Eelnevatest kaalutlustest tulenevalt on komisjon seisukohal, et käesoleval juhul kontrollitud meetmete puhul on riigiabi olemasolu kumulatiivsed tingimused täidetud ning et kõnealuste meetmete puhul on seega tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.3.   Kokkusobivus siseturuga

Kokkusobivus siseturuga

7.3.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

7.3.1.1.   Üldpõhimõtted

Üldpõhimõtted

| (146) | Võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamine on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata selle kokkusobivust siseturuga. Põhjused, mille tõttu võib või tuleb riigiabi meede kuulutada siseturuga kokkusobivaks, on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 ja artikli 107 lõigetes 2 ja 3. |
| --- | --- |

(146)

Võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamine on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata selle kokkusobivust siseturuga. Põhjused, mille tõttu võib või tuleb riigiabi meede kuulutada siseturuga kokkusobivaks, on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 ja artikli 107 lõigetes 2 ja 3.

| (147) | Arvestades, et Belgia ametivõimud on järjepidevalt kinnitanud, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise puhul on tegemist hüvitisega üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest, tuleb hinnata puudujäägi hüvitamise kokkusobivust siseturuga peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Selles on sätestatud:

  „Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.“ |
| --- | --- |

(147)

Arvestades, et Belgia ametivõimud on järjepidevalt kinnitanud, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riikliku rahastamise puhul on tegemist hüvitisega üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest, tuleb hinnata puudujäägi hüvitamise kokkusobivust siseturuga peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Selles on sätestatud:

„Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.“

7.3.1.2.   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 varasem kohaldamine: esialgsed märkused

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 varasem kohaldamine: esialgsed märkused

| (148) | Komisjon kehtestas täpsed tingimused, mille puhul ta kohaldab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2, mitmes õigusdokumendis, viimati muu hulgas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikus (171) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses (172) (edaspidi koos „2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett“); varem avaldas komisjon üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2005. aasta raamistiku (173) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (174) ning kohaldas neid. Kõiki abi meetmeid, mis vastavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud kriteeriumidele, käsitatakse siseturuga kokkusobivateks ja neist ei ole vaja teavitada. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud kõigile kriteeriumidele mittevastamise tõttu selle kohaldamisalasse mittekuuluvaid abi meetmeid tuleb hinnata kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikuga pärast nendest teavitamist. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon kehtestas täpsed tingimused, mille puhul ta kohaldab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2, mitmes õigusdokumendis, viimati muu hulgas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikus (171) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses (172) (edaspidi koos „2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett“); varem avaldas komisjon üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2005. aasta raamistiku (173) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (174) ning kohaldas neid. Kõiki abi meetmeid, mis vastavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud kriteeriumidele, käsitatakse siseturuga kokkusobivateks ja neist ei ole vaja teavitada. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud kõigile kriteeriumidele mittevastamise tõttu selle kohaldamisalasse mittekuuluvaid abi meetmeid tuleb hinnata kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikuga pärast nendest teavitamist.

171

172

173

174

| (149) | Praegusel juhul jääb uuritav IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamine 1996. aastasse ja on seega varasem üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2012. aasta otsusest ja raamistikust. Siiski kehtestatakse 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punktis 69 – selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabile. Eelkõige sätestatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punktis b järgmine:

  „enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ ega olnud siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba.“

  Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku puhul täpsustatakse punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abi projektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust, s.o 31. jaanuari 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. |
| --- | --- |

(149)

Praegusel juhul jääb uuritav IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamine 1996. aastasse ja on seega varasem üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2012. aasta otsusest ja raamistikust. Siiski kehtestatakse 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punktis 69 – selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabile. Eelkõige sätestatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punktis b järgmine:

„enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ ega olnud siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba.“

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku puhul täpsustatakse punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abi projektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust, s.o 31. jaanuari 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012.

| (150) | Seega tuleneb eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku kohaldamise eeskirjadest, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklikku rahastamist alates 1996. aastast võib hinnata 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi alusel. Kui puudujääkide hüvitamise mehhanism vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku tingimustele, siis on see siseturuga kokkusobiv kogu perioodi vältel alates 1996. aastast. |
| --- | --- |

(150)

Seega tuleneb eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku kohaldamise eeskirjadest, et IRISi võrku kuuluvate haiglate riiklikku rahastamist alates 1996. aastast võib hinnata 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi alusel. Kui puudujääkide hüvitamise mehhanism vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku tingimustele, siis on see siseturuga kokkusobiv kogu perioodi vältel alates 1996. aastast.

| (151) | Viimaks tuleb juhtida tähelepanu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punktis a kehtestatud üleminekusättele, mille kohaselt on enne kõnealuse otsuse jõustumist (s.o 31. jaanuari 2012) kehtestatud abikava, mis oli kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, veel kahe aasta jooksul (s.o 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud)) siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba. See näitab, et kõnealuse korra raames alates üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumisest 19. detsembril 2005 kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse jõustumiseni 31. jaanuaril 2012 antud abi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, aga ainult selle andmise kuupäevast kuni 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud). Igal juhul ei kohaldata alates 31. jaanuarist 2012 antud abile üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punkti a üleminekusätet ning kokkusobivuse hindamist tuleb teha üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(151)

Viimaks tuleb juhtida tähelepanu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punktis a kehtestatud üleminekusättele, mille kohaselt on enne kõnealuse otsuse jõustumist (s.o 31. jaanuari 2012) kehtestatud abikava, mis oli kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, veel kahe aasta jooksul (s.o 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud)) siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba. See näitab, et kõnealuse korra raames alates üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumisest 19. detsembril 2005 kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse jõustumiseni 31. jaanuaril 2012 antud abi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, aga ainult selle andmise kuupäevast kuni 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud). Igal juhul ei kohaldata alates 31. jaanuarist 2012 antud abile üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 10 punkti a üleminekusätet ning kokkusobivuse hindamist tuleb teha üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse alusel.

| (152) | Seetõttu hindab komisjon kõigepealt, kas käesoleva otsuse sisuks olev IRISi võrku kuuluvatele haiglatele alates 1996. aastast antud riiklik rahastamine vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud tingimustele. Komisjon hindab kõnealust rahastamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (mis käsitleb 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 antud abi) ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku alusel ainult vastasel juhul. |
| --- | --- |

(152)

Seetõttu hindab komisjon kõigepealt, kas käesoleva otsuse sisuks olev IRISi võrku kuuluvatele haiglatele alates 1996. aastast antud riiklik rahastamine vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kehtestatud tingimustele. Komisjon hindab kõnealust rahastamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (mis käsitleb 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 antud abi) ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku alusel ainult vastasel juhul.

7.3.2.   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldatavus: tegelikud üldist majandushuvi pakkuvad teenused

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldatavus: tegelikud üldist majandushuvi pakkuvad teenused

| (153) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2 ja sellele tuginevat üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2012. aasta otsust kohaldatakse ainult „tegelikku üldist majandushuvi pakkuva teenuse“ (175) haldamise eest vastutavale ettevõtjale. Euroopa Kohus on selgitanud, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on teenused, mis omavad erijooni võrreldes muu majandustegevusega (176). Lisaks sellele on täpselt kindlaks määratud, et Euroopa Liidu tasandil üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kindlaksmääramise kriteeriumide määratlemise konkreetsete eeskirjade puudumisel on liikmesriikidel palju hindamisruumi seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusega ning teenuseosutajatele hüvitise tasumisega (177). Komisjoni pädevus selles valdkonnas piirdub kontrollimisega, et liikmesriik ei ole teinud teenust üldist majandushuvi pakkuva teenusena käsitades ilmset viga. |
| --- | --- |

(153)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2 ja sellele tuginevat üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2012. aasta otsust kohaldatakse ainult „tegelikku üldist majandushuvi pakkuva teenuse“ (175) haldamise eest vastutavale ettevõtjale. Euroopa Kohus on selgitanud, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on teenused, mis omavad erijooni võrreldes muu majandustegevusega (176). Lisaks sellele on täpselt kindlaks määratud, et Euroopa Liidu tasandil üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kindlaksmääramise kriteeriumide määratlemise konkreetsete eeskirjade puudumisel on liikmesriikidel palju hindamisruumi seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusega ning teenuseosutajatele hüvitise tasumisega (177). Komisjoni pädevus selles valdkonnas piirdub kontrollimisega, et liikmesriik ei ole teinud teenust üldist majandushuvi pakkuva teenusena käsitades ilmset viga.

175

176

177

| (154) | Komisjon on seisukohal, et riigi vahenditest rahastamist saavate IRISi võrku kuuluvate haiglate kõik majandustegevused (s.o kõnealuste haiglate sotsiaalsete ja haiglaülesannete kogu ulatus) on kas tegelikud üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nagu väidavad Belgia ametivõimud, või nendega lihtsalt seotud tegevused. Eelkõige on praegusel juhul kõigil kõnealustel meditsiinilistel ja sotsiaalsetel teenustel teiste majandustegevustega võrreldes eriomadused, s.o sisuliselt nende olulisus ühiskonna meditsiinilise ja sotsiaalse heaolu jaoks. Seega ei teinud Belgia ametivõimud kõnelauseid teenuseid üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitades ilmset viga. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon on seisukohal, et riigi vahenditest rahastamist saavate IRISi võrku kuuluvate haiglate kõik majandustegevused (s.o kõnealuste haiglate sotsiaalsete ja haiglaülesannete kogu ulatus) on kas tegelikud üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nagu väidavad Belgia ametivõimud, või nendega lihtsalt seotud tegevused. Eelkõige on praegusel juhul kõigil kõnealustel meditsiinilistel ja sotsiaalsetel teenustel teiste majandustegevustega võrreldes eriomadused, s.o sisuliselt nende olulisus ühiskonna meditsiinilise ja sotsiaalse heaolu jaoks. Seega ei teinud Belgia ametivõimud kõnelauseid teenuseid üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitades ilmset viga.

| (155) | Põhjenduses 41 kirjeldatud seotud tegevuste puhul märgib komisjon, et tegevust võib käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotuna, kui see on otseselt seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega ja selleks vajalik või sellega olemuslikult seotud. Viimatinimetatud juhul kasutavad kõnealused tegevused samu sisendeid kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused, näiteks materjali, seadmeid, tööjõudu ja põhikapitali. Seotud tegevuste ulatus peab samuti olema piiratud. Komisjon on seisukohal, et kõiki põhjenduses 41 kirjeldatud tegevusi võib käsitada IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise tegevusega seotud tegevustena. Seotud tegevusteks peetavad tegevused on 1) otseselt seotud IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ja selleks vajalikud, kuna nende puhul on tegemist tegevustega, mida ajakohane haigla peab lisaks meditsiini- ja sotsiaalteenuste osutamisele ellu viima, ning/või 2) need on olemuslikult seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, kuna need kasutavad haiglataristut (s.o hooneid ja alasid). Võttes arvesse seotud tegevuste piiratud osakaalu IRISi võrku kuuluvate haiglate üldistes tuludes (keskmiselt vähem kui 2 %), on komisjon samuti seisukohal, et kõigi seotud tegevuste ulatus on väga piiratud. |
| --- | --- |

(155)

Põhjenduses 41 kirjeldatud seotud tegevuste puhul märgib komisjon, et tegevust võib käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotuna, kui see on otseselt seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega ja selleks vajalik või sellega olemuslikult seotud. Viimatinimetatud juhul kasutavad kõnealused tegevused samu sisendeid kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused, näiteks materjali, seadmeid, tööjõudu ja põhikapitali. Seotud tegevuste ulatus peab samuti olema piiratud. Komisjon on seisukohal, et kõiki põhjenduses 41 kirjeldatud tegevusi võib käsitada IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise tegevusega seotud tegevustena. Seotud tegevusteks peetavad tegevused on 1) otseselt seotud IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ja selleks vajalikud, kuna nende puhul on tegemist tegevustega, mida ajakohane haigla peab lisaks meditsiini- ja sotsiaalteenuste osutamisele ellu viima, ning/või 2) need on olemuslikult seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, kuna need kasutavad haiglataristut (s.o hooneid ja alasid). Võttes arvesse seotud tegevuste piiratud osakaalu IRISi võrku kuuluvate haiglate üldistes tuludes (keskmiselt vähem kui 2 %), on komisjon samuti seisukohal, et kõigi seotud tegevuste ulatus on väga piiratud.

7.3.3.   Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaldatavus

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaldatavus

| (156) | Komisjon on samuti seisukohal, et IRISi võrku kuuluvate haiglate avaliku sektori vahendid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks kuuluvad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse sisulisse kohaldamisalasse, nagu on ette nähtud selle artiklis 2. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides b ja c sätestatu kohaselt kohaldatakse seda riigiabile, mida antakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitise kujul ravi pakkuvatele haiglatele (mis hõlmab põhitegevusega otseselt seotud tegevusi, eelkõige (aga mitte ainult) teadusuuringute valdkonnas) ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele, kes täidavad sotsiaalseid vajadusi, mis on muu hulgas seotud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade ravi ja sotsiaalse kaasatusega. Võttes arvese, et IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja nendega seotud tegevused, mida riiklikult rahastatakse, võib kõik lisada kõnealustesse tegevuste kategooriatesse, jõuab komisjon järeldusele, et käesoleval juhul uuritud puudujääkide hüvitamise mehhanism kuulub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse sisulisse kohaldamisalasse. Seega võivad IRISi võrku kuuluvate haiglate kogu tegevusest (üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja nendega seotud tegevused) tekkivad kulud olla hõlmatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaselt antud hüvitistega. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon on samuti seisukohal, et IRISi võrku kuuluvate haiglate avaliku sektori vahendid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks kuuluvad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse sisulisse kohaldamisalasse, nagu on ette nähtud selle artiklis 2. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides b ja c sätestatu kohaselt kohaldatakse seda riigiabile, mida antakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitise kujul ravi pakkuvatele haiglatele (mis hõlmab põhitegevusega otseselt seotud tegevusi, eelkõige (aga mitte ainult) teadusuuringute valdkonnas) ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele, kes täidavad sotsiaalseid vajadusi, mis on muu hulgas seotud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade ravi ja sotsiaalse kaasatusega. Võttes arvese, et IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja nendega seotud tegevused, mida riiklikult rahastatakse, võib kõik lisada kõnealustesse tegevuste kategooriatesse, jõuab komisjon järeldusele, et käesoleval juhul uuritud puudujääkide hüvitamise mehhanism kuulub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse sisulisse kohaldamisalasse. Seega võivad IRISi võrku kuuluvate haiglate kogu tegevusest (üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja nendega seotud tegevused) tekkivad kulud olla hõlmatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kohaselt antud hüvitistega.

7.3.4.   Ülesande andmise akt

Ülesande andmise akt

| (157) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuses kehtestatud kokkusobivuse esimene oluline tingimus on, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise õigus tuleb anda ettevõtjale ühe või mitme aktiga, mille vormi võib määrata iga liikmesriik ise (178). Kõnealuses aktis või kõnealustes aktides tuleb selgelt märkida järgmine:






  — | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus (179); |
| --- | --- | --- |

(157)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuses kehtestatud kokkusobivuse esimene oluline tingimus on, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise õigus tuleb anda ettevõtjale ühe või mitme aktiga, mille vormi võib määrata iga liikmesriik ise (178). Kõnealuses aktis või kõnealustes aktides tuleb selgelt märkida järgmine:

178

—

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus (179);

179

| — | asjaomane ettevõtja, kellel on kõnealused kohustused, ja vajaduse korral territoorium (180); |
| --- | --- |

—

asjaomane ettevõtja, kellel on kõnealused kohustused, ja vajaduse korral territoorium (180);

180

| — | ülesande andva ametiasutuse poolt ettevõtjale antavate ainu- või eriõiguste laad (181); |
| --- | --- |

—

ülesande andva ametiasutuse poolt ettevõtjale antavate ainu- või eriõiguste laad (181);

181

| — | hüvitusmehhanism ning hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid (182); |
| --- | --- |

—

hüvitusmehhanism ning hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid (182);

182

| — | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord (183). |
| --- | --- |

—

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord (183).

183

| (158) | Lisaks sellele nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses, et ülesande andmise akt sisaldaks viidet kõnealusele otsusele (184). |
| --- | --- |

(158)

Lisaks sellele nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses, et ülesande andmise akt sisaldaks viidet kõnealusele otsusele (184).

184

7.3.4.1.   IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud avaliku teenuse kohustuste olemus ja vastutus

IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud avaliku teenuse kohustuste olemus ja vastutus

| (159) | Oma 7. novembri 2012. aasta tühistamise otsuses esitas Üldkohus esialgse märkuse, milles on märgitud, et „kui sama avalikku teenust osutavatele avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele asutustele on kehtestatud erinevad nõuded, mis eeldab kulude ja hüvitise erinevat suurust, peavad need erinevused tulenema selgelt neile ülesande andmisest, eeskätt selleks, et oleks võimalik kontrollida toetuse kokkusobivust võrdse kohtlemise põhimõttega. Nimelt ei saa komisjon tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi, mis mingil moel rikub liidu õiguse üldpõhimõtteid, näiteks võrdse kohtlemise põhimõtet (Euroopa Kohtu 15. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-390/06: Nuova Agricast, EKL 2008, lk I-2577, punkt 51).“ (185). |
| --- | --- |

(159)

Oma 7. novembri 2012. aasta tühistamise otsuses esitas Üldkohus esialgse märkuse, milles on märgitud, et „kui sama avalikku teenust osutavatele avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele asutustele on kehtestatud erinevad nõuded, mis eeldab kulude ja hüvitise erinevat suurust, peavad need erinevused tulenema selgelt neile ülesande andmisest, eeskätt selleks, et oleks võimalik kontrollida toetuse kokkusobivust võrdse kohtlemise põhimõttega. Nimelt ei saa komisjon tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi, mis mingil moel rikub liidu õiguse üldpõhimõtteid, näiteks võrdse kohtlemise põhimõtet (Euroopa Kohtu 15. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-390/06: Nuova Agricast, EKL 2008, lk I-2577, punkt 51).“ (185).

185

| (160) | Kohtuasjas Nuova Agricast (186) tehtud otsuse punktis 66 täpsustatakse, et „võrdse kohtlemise põhimõttest kinnipidamine nõuab, et sarnaseid olukordi ei koheldaks erinevalt ja et erinevaid olukordi ei koheldaks sarnaselt, välja arvatud juhul, kui niisugune kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (vt eelkõige 26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-248/04: Koninklijke Coöperatie Cosun, EKL 2006, lk I-10211, punkt 72 ja viidatud kohtupraktika).“ |
| --- | --- |

(160)

Kohtuasjas Nuova Agricast (186) tehtud otsuse punktis 66 täpsustatakse, et „võrdse kohtlemise põhimõttest kinnipidamine nõuab, et sarnaseid olukordi ei koheldaks erinevalt ja et erinevaid olukordi ei koheldaks sarnaselt, välja arvatud juhul, kui niisugune kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (vt eelkõige 26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-248/04: Koninklijke Coöperatie Cosun, EKL 2006, lk I-10211, punkt 72 ja viidatud kohtupraktika).“

186

| (161) | Samal ajal märgib komisjon, et diskrimineerimiskeelu põhimõtet ei ole nimetatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kokkusobivuse kriteeriumina. Komisjon kavatseb siiski uurida, kas Brüsseli IRISi võrku kuuluvad avalik-õiguslikud haiglad ja erahaiglad on võrreldavas või erinevas juriidilises ja faktilises olukorras. Selles kontekstis, kirjeldades IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud avaliku teenuse kohustuste olemust, märgib komisjon, kas Brüsseli erahaiglatele on antud võrreldav kohustus või mitte. |
| --- | --- |

(161)

Samal ajal märgib komisjon, et diskrimineerimiskeelu põhimõtet ei ole nimetatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses kokkusobivuse kriteeriumina. Komisjon kavatseb siiski uurida, kas Brüsseli IRISi võrku kuuluvad avalik-õiguslikud haiglad ja erahaiglad on võrreldavas või erinevas juriidilises ja faktilises olukorras. Selles kontekstis, kirjeldades IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud avaliku teenuse kohustuste olemust, märgib komisjon, kas Brüsseli erahaiglatele on antud võrreldav kohustus või mitte.

| (162) | Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 2.3), kohaldatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele õigusraamistikku, mis hõlmab CPASide seadust (mille alusel loodi IRISi võrku kuuluvad haiglad), LCHd, kohalike haiglaühenduste põhikirju ja katusorganisatsiooni IRIS vastu võetud strateegilisi kavasid. Võttes arvesse, et avalikul võimul (s.o kommuunid ja CPASid) on enamushääled enamikus CPASide seaduse XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvates kohalikes ühendustes ja katusorganisatsioonis IRIS, on IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohustuslikud põhikirjad ja strateegilised kavad ning neid võib seega käsitada kehtivate ülesande andmise aktidena, mille olemus on täpsustatud allpool (vt põhjendused 164, 170 jj). Selles kontekstis on samuti huvitav rõhutada, et avalik võim saab otseselt kontrollida IRISi võrku kuuluvate haiglate igapäevast tegevust ja anda vajaduse korral täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

(162)

Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 2.3), kohaldatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele õigusraamistikku, mis hõlmab CPASide seadust (mille alusel loodi IRISi võrku kuuluvad haiglad), LCHd, kohalike haiglaühenduste põhikirju ja katusorganisatsiooni IRIS vastu võetud strateegilisi kavasid. Võttes arvesse, et avalikul võimul (s.o kommuunid ja CPASid) on enamushääled enamikus CPASide seaduse XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvates kohalikes ühendustes ja katusorganisatsioonis IRIS, on IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohustuslikud põhikirjad ja strateegilised kavad ning neid võib seega käsitada kehtivate ülesande andmise aktidena, mille olemus on täpsustatud allpool (vt põhjendused 164, 170 jj). Selles kontekstis on samuti huvitav rõhutada, et avalik võim saab otseselt kontrollida IRISi võrku kuuluvate haiglate igapäevast tegevust ja anda vajaduse korral täiendavaid juhiseid.

| (163) | Komisjon täheldas samuti (vt põhjendus 24), et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid haldasid ja kontrollisid alguses CPASid otse, mis asutasid kõnealused haiglad CPASide seaduse kohaselt oma sotsiaalse ülesande täitmiseks. Brüsseli avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse tagamiseks (vt põhjendus 24) oli vajalik restruktureerimine, mis viis IRISi võrku kuuluvate haiglate loomiseni (millest said CPASide seaduse XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad rahaliselt ja juriidiliselt sõltumatud kohalikud ühendused). Samal ajal ei muutnud kõnealune restruktureerimine Brüsseli IRISi võrku kuuluvate avalik-õiguslike haiglate põhiülesannet, (187) milleks on meditsiinilise ravi ja sotsiaal-meditsiinilise hoolekande tagamine ning need loonud CPASi sotsiaalabi kohustusse panustamine. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon täheldas samuti (vt põhjendus 24), et IRISi võrku kuuluvaid haiglaid haldasid ja kontrollisid alguses CPASid otse, mis asutasid kõnealused haiglad CPASide seaduse kohaselt oma sotsiaalse ülesande täitmiseks. Brüsseli avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse tagamiseks (vt põhjendus 24) oli vajalik restruktureerimine, mis viis IRISi võrku kuuluvate haiglate loomiseni (millest said CPASide seaduse XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvad rahaliselt ja juriidiliselt sõltumatud kohalikud ühendused). Samal ajal ei muutnud kõnealune restruktureerimine Brüsseli IRISi võrku kuuluvate avalik-õiguslike haiglate põhiülesannet, (187) milleks on meditsiinilise ravi ja sotsiaal-meditsiinilise hoolekande tagamine ning need loonud CPASi sotsiaalabi kohustusse panustamine.

187

| (164) | IRISi võrku kuuluvate haiglate võimaldatav ravi on samuti määratletud LCHs, milles kehtestatakse kogu Belgia haiglasektori korraldusele kohaldatav raamistik. Sellel alusel antakse LCHga haigla põhiülesanne kõigile Belgia haiglatele, olenemata sellest, kas need on avalik-õiguslikud või erahaiglad, sealhulgas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Eelkõige määratletakse LCH artiklis 2 asutused, mida võib käsitada haiglatena, ning artiklites 68 kuni 76e määratletakse haiglate ja haiglateenuste kinnitamise tingimused (mida on kirjeldatud kohaldatavates dekreetides, milles kehtestatakse kvaliteedi tingimused, personalile kehtivad nõuded jne). LCH artiklites 23 kuni 45 sätestatakse haiglate korraldusmehhanismiga seotud nõuded, millega kehtestatakse piirmäärad haiglate voodikohtade arvule, haiglateenustele ja teatud meditsiiniseadmetele (näiteks skannerid), mida on võimalik kasutusele võtta ja kasutada. Ainult kinnitatud haiglateenused, mis vastavad korralduse tingimustele, võivad saada riiklikku rahastamist. Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses (188) ja nagu kinnitab sellega seotud kolmandate isikute märkuste puudumine, ei ole olnud ega ole mingit kahtlust LCHs määratletud haiglate põhiülesande selguse kohta. On samuti selge, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastavad kõnealustele nõuetele, kuna neil on kõik vajalikud kinnitused ning nende toimimine on heaks kiidetud korraldusmehhanismi raames. |
| --- | --- |

(164)

IRISi võrku kuuluvate haiglate võimaldatav ravi on samuti määratletud LCHs, milles kehtestatakse kogu Belgia haiglasektori korraldusele kohaldatav raamistik. Sellel alusel antakse LCHga haigla põhiülesanne kõigile Belgia haiglatele, olenemata sellest, kas need on avalik-õiguslikud või erahaiglad, sealhulgas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Eelkõige määratletakse LCH artiklis 2 asutused, mida võib käsitada haiglatena, ning artiklites 68 kuni 76e määratletakse haiglate ja haiglateenuste kinnitamise tingimused (mida on kirjeldatud kohaldatavates dekreetides, milles kehtestatakse kvaliteedi tingimused, personalile kehtivad nõuded jne). LCH artiklites 23 kuni 45 sätestatakse haiglate korraldusmehhanismiga seotud nõuded, millega kehtestatakse piirmäärad haiglate voodikohtade arvule, haiglateenustele ja teatud meditsiiniseadmetele (näiteks skannerid), mida on võimalik kasutusele võtta ja kasutada. Ainult kinnitatud haiglateenused, mis vastavad korralduse tingimustele, võivad saada riiklikku rahastamist. Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses (188) ja nagu kinnitab sellega seotud kolmandate isikute märkuste puudumine, ei ole olnud ega ole mingit kahtlust LCHs määratletud haiglate põhiülesande selguse kohta. On samuti selge, et IRISi võrku kuuluvad haiglad vastavad kõnealustele nõuetele, kuna neil on kõik vajalikud kinnitused ning nende toimimine on heaks kiidetud korraldusmehhanismi raames.

188

| (165) | Lisaks kõigile Belgia avalik-õiguslikele ja erahaiglatele antud haigla põhiülesandele osutatakse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsuses (vt punkt 4.1), Üldkohtu 7. novembri 2012. aasta tühistamisotsuses (vt punkt 4.2) ning komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta menetluse algatamise otsuses (vt punkt 4.3) kolmele täiendavale (või konkreetsele) üldist majandushuvi pakkuvale teenusele, mis käsitlevad eelkõige 1) üldist juurdepääsu ravile, 2) kõigis keskustes ravi pakkumise kohustust ning 3) täiendavaid sotsiaalteenuseid, mis on antud ainult ja ainuõiguslikult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. See ei tähenda siiski, et haigla põhiülesannet ja täiendavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid tuleb ilmtingimata hinnata üksteisest sõltumatult. Sellega seoses on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 23 märgitud, et Belgia ametivõimud hindavad, et haigla põhiülesanne on osa suuremast üldist majandushuvi pakkuvast teenusest, s.o kohustusest pakkuda CPASide seadusega nõutud sotsiaalabi, või täiendab üldist majandushuvi pakkuvat teenust. |
| --- | --- |

(165)

Lisaks kõigile Belgia avalik-õiguslikele ja erahaiglatele antud haigla põhiülesandele osutatakse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsuses (vt punkt 4.1), Üldkohtu 7. novembri 2012. aasta tühistamisotsuses (vt punkt 4.2) ning komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta menetluse algatamise otsuses (vt punkt 4.3) kolmele täiendavale (või konkreetsele) üldist majandushuvi pakkuvale teenusele, mis käsitlevad eelkõige 1) üldist juurdepääsu ravile, 2) kõigis keskustes ravi pakkumise kohustust ning 3) täiendavaid sotsiaalteenuseid, mis on antud ainult ja ainuõiguslikult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. See ei tähenda siiski, et haigla põhiülesannet ja täiendavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid tuleb ilmtingimata hinnata üksteisest sõltumatult. Sellega seoses on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 23 märgitud, et Belgia ametivõimud hindavad, et haigla põhiülesanne on osa suuremast üldist majandushuvi pakkuvast teenusest, s.o kohustusest pakkuda CPASide seadusega nõutud sotsiaalabi, või täiendab üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

| (166) | Selles kontekstis on komisjon seisukohal, et LCH alusel kõigile haiglatele antud haigla põhiülesande ja ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud kolme täiendava üldist majandushuvi pakkuva teenuse (189) kombinatsioon on faktiliselt sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus, mis kehtib IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mida viivad ellu ainult IRISi võrku kuuluvad haiglad. Kontrollides IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohustuste tegelikku olukorda ja tuginedes seejuures kõigi nende kohustuste olemuse ja omaduste analüüsile, on komisjon seisukohal, et ei oleks asjakohane uurida kommuuni tasandil kehtestatud kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust sõltumatult LCH alusel antud haigla põhiülesandest. Täiendavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohustused põhinevad esiteks IRISi võrku kuuluvatele haiglatele LCH alusel antud haigla põhiülesandel ja tuginevad sellele ning teiselt poolt lähevad samuti kaugemale kõnealusest põhikohustusest, kohustades IRISi võrku kuuluvaid haiglaid 1) pakkuma mitmeid erinevaid raviteenuseid kõigile patsientidele, võtmata arvesse nende võimet teenuste eest tasuda (üldine juurdepääs ravile) [vt põhjendused 170–190], 2) tegutsema mitmes haiglakeskuses (tagades läheduses ravi saamise võimaluse) (vt põhjendused 191–204), 3) pöörates seejuures eritähelepanu patsientide sotsiaalsetele vajadustele (täiendavate sotsiaalsete teenuste abil) (vt põhjendused 205–214). LCH alusel antud haigla põhiülesande puhul (vt põhjendus 164) ei või täiendavat kolme kohustust käsitada autonoomse tegevusena, mida näitab selgelt asjaolu, et kõnealuseid kohustusi ei oleks kunagi kehtestatud ilma põhikohustuseta täita LCH alusel haigla põhiülesannet. Viimaks kinnitavad kõnealust lähenemisviisi teatud määral samuti kaebuse esitajad, kui nad väidavad (vt põhjendus 71), et täiendavaid sotsiaalseid teenuseid ei ole võimalik eraldada universaalteenusena pakutavast raviteenusest. |
| --- | --- |

(166)

Selles kontekstis on komisjon seisukohal, et LCH alusel kõigile haiglatele antud haigla põhiülesande ja ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud kolme täiendava üldist majandushuvi pakkuva teenuse (189) kombinatsioon on faktiliselt sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus, mis kehtib IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mida viivad ellu ainult IRISi võrku kuuluvad haiglad. Kontrollides IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohustuste tegelikku olukorda ja tuginedes seejuures kõigi nende kohustuste olemuse ja omaduste analüüsile, on komisjon seisukohal, et ei oleks asjakohane uurida kommuuni tasandil kehtestatud kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust sõltumatult LCH alusel antud haigla põhiülesandest. Täiendavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohustused põhinevad esiteks IRISi võrku kuuluvatele haiglatele LCH alusel antud haigla põhiülesandel ja tuginevad sellele ning teiselt poolt lähevad samuti kaugemale kõnealusest põhikohustusest, kohustades IRISi võrku kuuluvaid haiglaid 1) pakkuma mitmeid erinevaid raviteenuseid kõigile patsientidele, võtmata arvesse nende võimet teenuste eest tasuda (üldine juurdepääs ravile) [vt põhjendused 170–190], 2) tegutsema mitmes haiglakeskuses (tagades läheduses ravi saamise võimaluse) (vt põhjendused 191–204), 3) pöörates seejuures eritähelepanu patsientide sotsiaalsetele vajadustele (täiendavate sotsiaalsete teenuste abil) (vt põhjendused 205–214). LCH alusel antud haigla põhiülesande puhul (vt põhjendus 164) ei või täiendavat kolme kohustust käsitada autonoomse tegevusena, mida näitab selgelt asjaolu, et kõnealuseid kohustusi ei oleks kunagi kehtestatud ilma põhikohustuseta täita LCH alusel haigla põhiülesannet. Viimaks kinnitavad kõnealust lähenemisviisi teatud määral samuti kaebuse esitajad, kui nad väidavad (vt põhjendus 71), et täiendavaid sotsiaalseid teenuseid ei ole võimalik eraldada universaalteenusena pakutavast raviteenusest.

189

| (167) | Eelmistes põhjendustes käsitletud lähenemisviisi puhul (vt põhjendused 162 kuni 166) soovib komisjon rõhutada kolme järgmist punkti. Esiteks hõlmab IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidav sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus mitte rohkem ega vähem kui neile kehtestatud haigla põhiülesannet (vt põhjendus 164) ning kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust (vt põhjendused 170 jj). Teiseks, nagu on allapool näidatud, ei ole Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad võrreldavas olukorras, eelkõige selles ulatuses, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad on ainsad, millele kehtivad kolm täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust (vt põhjendused 170 jj), ning seega on need ainsad, mis täidavad eespool määratletud sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendused 166 kuni 167). Kolmandaks kehtivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele samuti sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvate teenuse osutamist mõjutavad piirangud, s.o nende avalik-õiguslik seisund (vt põhjendus 42) ja vajadus tagada kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise jätkusuutlikkus (vt põhjendused 91 ja 168). Joonisel 2 allpool on märgitud need kaks elementi.

  Joonis 2


  Avalik-õiguslikele IRISi võrku kuuluvatele haiglatele erahaiglatega võrreldes kohaldatavad kohustused, piirangud ja riiklik rahastamine




  Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus
  Jätkusuutlikkus (avalike haiglateenuste jätkuvus)
  Avalik staastus (kakskeelsus, ametnikud, ...)
  Kommuuni puudujäägi rahastus (IRISi haiglate põhik. art. 46)
  Erahaiglad
  IRISi riigihaiglad
  Üldise ravi kohustus
  Haigla föderaal rahastus (LCH)
  Haigla põhiülesanne (LCH)
  Haigla põhiülesanne (LCH)
  Kõigi keskuste kohusus
  Täiendav sots. kohustus |
| --- | --- |

(167)

Eelmistes põhjendustes käsitletud lähenemisviisi puhul (vt põhjendused 162 kuni 166) soovib komisjon rõhutada kolme järgmist punkti. Esiteks hõlmab IRISi võrku kuuluvate haiglate elluviidav sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus mitte rohkem ega vähem kui neile kehtestatud haigla põhiülesannet (vt põhjendus 164) ning kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust (vt põhjendused 170 jj). Teiseks, nagu on allapool näidatud, ei ole Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad võrreldavas olukorras, eelkõige selles ulatuses, milles IRISi võrku kuuluvad haiglad on ainsad, millele kehtivad kolm täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust (vt põhjendused 170 jj), ning seega on need ainsad, mis täidavad eespool määratletud sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendused 166 kuni 167). Kolmandaks kehtivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele samuti sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvate teenuse osutamist mõjutavad piirangud, s.o nende avalik-õiguslik seisund (vt põhjendus 42) ja vajadus tagada kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise jätkusuutlikkus (vt põhjendused 91 ja 168). Joonisel 2 allpool on märgitud need kaks elementi.

Joonis 2

Joonis 2

Avalik-õiguslikele IRISi võrku kuuluvatele haiglatele erahaiglatega võrreldes kohaldatavad kohustused, piirangud ja riiklik rahastamine

Avalik-õiguslikele IRISi võrku kuuluvatele haiglatele erahaiglatega võrreldes kohaldatavad kohustused, piirangud ja riiklik rahastamine

Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuv teenus

Jätkusuutlikkus (avalike haiglateenuste jätkuvus)

Avalik staastus (kakskeelsus, ametnikud, ...)

Kommuuni puudujäägi rahastus (IRISi haiglate põhik. art. 46)

Erahaiglad

IRISi riigihaiglad

Üldise ravi kohustus

Haigla föderaal rahastus (LCH)

Haigla põhiülesanne (LCH)

Haigla põhiülesanne (LCH)

Kõigi keskuste kohusus

Täiendav sots. kohustus

| (168) | Võttes arvesse, et kolm üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust lähevad kaugemale kõigile (Belgia avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kohaldatavatest miinimumnõuetest, tulenevad neist kulud, mida ei kata või mille katab ainult osaliselt BMF (vt punkt 2.5.1) ja sotsiaalkindlustussüsteem. Kui sellele lisada nende avalik-õiguslikust seisundist tulenevad suuremad kulud (ametnikud, kakskeelsus jne, vt ka põhjendus 42), siis selgitab see, miks IRISi võrku kuuluvad haiglad on teatanud puudujääkidest enamikul aastatel ajavahemikus 1996 kuni 2014. Kokkuvõttes jõuavad ajavahemikus 1996–2014 IRISi võrku kuuluvate haiglate raamatupidamisarvestuse puudujäägid ligikaudu 250 miljoni euroni (vt põhjendus 234). CPASid ja Brüsseli asjaomased kommuunid soovivad tagada IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse ning peavad seda tegema, (190) et tagada sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ning CPASide sotsiaalabi kohustuse täitmine (vt samuti punkt 2.2). Seetõttu katavad nad täielikult puudujäägid, mis võimaldab neil hüvitada sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jääkkulud (mis hõlmab haigla põhiülesannet ja kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust) (191) ning tagada seeläbi IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkus (vt põhjendus 91). Seda tehes ei eristata puudujäägi hüvitamisel erinevaid üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustusi. Selles kontekstis tuleb kontrollida, kas üldisel viisil on võimalik välistada igasugune ülemäärane hüvitamine (näiteks kombineeritult erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul), nagu on selgitatud allpool (vt punkti 7.3.5 tabelid 9 kuni 13). |
| --- | --- |

(168)

Võttes arvesse, et kolm üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust lähevad kaugemale kõigile (Belgia avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kohaldatavatest miinimumnõuetest, tulenevad neist kulud, mida ei kata või mille katab ainult osaliselt BMF (vt punkt 2.5.1) ja sotsiaalkindlustussüsteem. Kui sellele lisada nende avalik-õiguslikust seisundist tulenevad suuremad kulud (ametnikud, kakskeelsus jne, vt ka põhjendus 42), siis selgitab see, miks IRISi võrku kuuluvad haiglad on teatanud puudujääkidest enamikul aastatel ajavahemikus 1996 kuni 2014. Kokkuvõttes jõuavad ajavahemikus 1996–2014 IRISi võrku kuuluvate haiglate raamatupidamisarvestuse puudujäägid ligikaudu 250 miljoni euroni (vt põhjendus 234). CPASid ja Brüsseli asjaomased kommuunid soovivad tagada IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse ning peavad seda tegema, (190) et tagada sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ning CPASide sotsiaalabi kohustuse täitmine (vt samuti punkt 2.2). Seetõttu katavad nad täielikult puudujäägid, mis võimaldab neil hüvitada sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jääkkulud (mis hõlmab haigla põhiülesannet ja kolme täiendavat üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustust) (191) ning tagada seeläbi IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkus (vt põhjendus 91). Seda tehes ei eristata puudujäägi hüvitamisel erinevaid üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustusi. Selles kontekstis tuleb kontrollida, kas üldisel viisil on võimalik välistada igasugune ülemäärane hüvitamine (näiteks kombineeritult erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul), nagu on selgitatud allpool (vt punkti 7.3.5 tabelid 9 kuni 13).

190

191

| (169) | Nagu on märgitud põhjendustes 165 kuni 167, jõudis komisjon järeldusele, et IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavaid kohustusi ja haigla põhiülesannet tuleb käsitada ühiselt faktilise sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Arvestades, et haigla põhiülesanne on määratletud eespool (vt põhjendus 164), on iga täiendava üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustuse täpne olemus määratletud käesoleva punkti edasises osas. Lisaks sellele selgitatakse seal samuti, kuidas kõnealused täiendavad üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustused on seotud üksteisega ja kuidas need panustavad sotsiaalse ravi üldisesse majandushuvi pakkuvasse teenusesse. |
| --- | --- |

(169)

Nagu on märgitud põhjendustes 165 kuni 167, jõudis komisjon järeldusele, et IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavaid kohustusi ja haigla põhiülesannet tuleb käsitada ühiselt faktilise sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Arvestades, et haigla põhiülesanne on määratletud eespool (vt põhjendus 164), on iga täiendava üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustuse täpne olemus määratletud käesoleva punkti edasises osas. Lisaks sellele selgitatakse seal samuti, kuidas kõnealused täiendavad üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustused on seotud üksteisega ja kuidas need panustavad sotsiaalse ravi üldisesse majandushuvi pakkuvasse teenusesse.

I.   Kohustus ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, võtmata arvesse nende võimet maksta (universaalteenusena pakutava ravi kohustus)

| (170) | Belgia ametivõimude sõnul peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ravima kõiki patsiente, isegi juhul, kui neil ei ole võimalik maksta ja/või neil ei ole kindlustust, ning seda mis tahes asjaoludel, sealhulgas kui kõnealused patsiendid ei vaja kiireloomulist ravi. Kaebuse esitajad seavad kahtluse alla asjaolu, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on see kohustus, ning kinnitavad, et Brüsseli erahaiglad ei saa keelduda patsientide ravist ning ravivad seega suurel arvul nn sotsiaalseid patsiente. Nende väidete tõendamiseks osutavad kaebuse esitajad sellele, et LCH annab kõigile haiglatele sama haiglaülesande ning 7. novembri 2012. aasta tühistamise otsuse punktis 150 märgitu kohaselt osutavad nad samuti diskrimineerimiskeelu üldisele põhimõttele, mis takistab haiglatel valida patsiente nende ideoloogiliste, filosoofiliste või usuliste veendumuste või nende vaesuse alusel. Nende sõnul kehtib avalik-õiguslikele ja erahaiglatele sama kohustus ravida patsiente nii kiireloomulistes olukordades kui ka kiirabi andmise järgsetes olukordades. |
| --- | --- |

(170)

Belgia ametivõimude sõnul peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ravima kõiki patsiente, isegi juhul, kui neil ei ole võimalik maksta ja/või neil ei ole kindlustust, ning seda mis tahes asjaoludel, sealhulgas kui kõnealused patsiendid ei vaja kiireloomulist ravi. Kaebuse esitajad seavad kahtluse alla asjaolu, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on see kohustus, ning kinnitavad, et Brüsseli erahaiglad ei saa keelduda patsientide ravist ning ravivad seega suurel arvul nn sotsiaalseid patsiente. Nende väidete tõendamiseks osutavad kaebuse esitajad sellele, et LCH annab kõigile haiglatele sama haiglaülesande ning 7. novembri 2012. aasta tühistamise otsuse punktis 150 märgitu kohaselt osutavad nad samuti diskrimineerimiskeelu üldisele põhimõttele, mis takistab haiglatel valida patsiente nende ideoloogiliste, filosoofiliste või usuliste veendumuste või nende vaesuse alusel. Nende sõnul kehtib avalik-õiguslikele ja erahaiglatele sama kohustus ravida patsiente nii kiireloomulistes olukordades kui ka kiirabi andmise järgsetes olukordades.

| (171) | Komisjon toob esiteks välja, et LCH ei sisalda ühtegi sõnastust, mida võiks tõlgendada (avalik-õiguslike ja erasektori) haiglate kohustusena ravida patsiente mis tahes asjaoludel, sõltumata nende maksevõimest. Samal ajal on Belgia õiguses kehtestatud üldine kohustus abistada ohus olevaid inimesi. Nagu Belgia ametivõimud on rõhutanud, kohaldatakse kõnealust kohustust Belgia karistusseadustiku artikli 422b kohaselt kiireloomulistele olukordadele, eelkõige elu ohustavatele meditsiinilistele hädaolukordadele. Haiglad peavad seega andma abi kiireloomulise meditsiinilise olukorra puhul oma korralduse ja kasutatavate eksperditeadmiste abil. See kohustus kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele ning muu hulgas ka kõigile kodanikele seoses nende kohustusega abistada ohus olevaid inimesi. Seega puudub igasugune kahtlus, et Brüsseli avalik-õiguslikud ja erahaiglad peavad ravima patsiente kiireloomulistes olukordades, olenemata nende maksevõimest. Samal moel võimaldab kõigile arstidele kohaldatav eetikakoodeks neil otseselt keelduda patsientide ravist, välja arvatud kiireloomulistes olukordades (192). |
| --- | --- |

(171)

Komisjon toob esiteks välja, et LCH ei sisalda ühtegi sõnastust, mida võiks tõlgendada (avalik-õiguslike ja erasektori) haiglate kohustusena ravida patsiente mis tahes asjaoludel, sõltumata nende maksevõimest. Samal ajal on Belgia õiguses kehtestatud üldine kohustus abistada ohus olevaid inimesi. Nagu Belgia ametivõimud on rõhutanud, kohaldatakse kõnealust kohustust Belgia karistusseadustiku artikli 422b kohaselt kiireloomulistele olukordadele, eelkõige elu ohustavatele meditsiinilistele hädaolukordadele. Haiglad peavad seega andma abi kiireloomulise meditsiinilise olukorra puhul oma korralduse ja kasutatavate eksperditeadmiste abil. See kohustus kehtib nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele ning muu hulgas ka kõigile kodanikele seoses nende kohustusega abistada ohus olevaid inimesi. Seega puudub igasugune kahtlus, et Brüsseli avalik-õiguslikud ja erahaiglad peavad ravima patsiente kiireloomulistes olukordades, olenemata nende maksevõimest. Samal moel võimaldab kõigile arstidele kohaldatav eetikakoodeks neil otseselt keelduda patsientide ravist, välja arvatud kiireloomulistes olukordades (192).

192

| (172) | Seejärel tuginevad kaebuse esitajad Brüsseli esimese astme kohtu otsusele (193), et põhjendada igasuguse erinevuse puudumist avalik-õiguslike haiglate ja erahaiglate vahel seoses nn sotsiaalsete patsientide raviga olenemata sellest, kas tegemist on kiireloomulise olukorraga või kiirabi andmise järgse olukorraga. Kõnealune otsus käsitleb väga spetsiifilist kiireloomulist meditsiinilist abi, mida CPAS peab andma CPASide seaduse artikli 57 lõike 2 alusel. Brüsseli esimese astme kohus märkis, et kiireloomulist meditsiinilist abi ei anna tegelikkuses kunagi CPAS ise, aga pigem erialased meditsiiniteenistused, ning miski ei võimalda sel juhul põhjendada mis tahes eristust avalik-õigusliku teenistuse ja erateenistuse vahel. Komisjon märgib siiski, et kiireloomulise meditsiinilise abi andmise kohustus on CPASidel ja mitte ravi andvatel haiglatel. Kõnealusel juhul võeti dokumentideta rändaja kiireloomuliselt vastu Brüsseli erapsühhiaatriahaiglasse, mis nõudis, et CPAS tasuks kõnealuse kiireloomulise meditsiinilise abi eest rändaja ilmnenud vaesuse tõttu. Brüsseli kohus jõudis järeldusele, et kui CPAS ei anna kiireloomulist meditsiinilist abi oma hallatavas haiglas, siis peab ta tasuma selles erahaiglas antud ravi kulud, kuhu kiirabiteenistus otsustas patsiendi olukorra kiireloomulisuse tõttu viia. Selle otsuse puhul on selgelt tegemist erandliku olukorraga, mis on erandiks tavapärasest sotsiaalse abi raamistikust, mille alusel CPAS toetab oma (avalik-õiguslikke) haiglaid. Kõnealusel juhul tulenes nimetatud erand asjaolust, et avalik-õiguslikud haiglad ei osuta selles olukorras vajalikuks osutunud psühhiaatrilise ravi teenuseid. Lisaks sellele rõhutas Brüsseli kohus, et „kuigi abi antakse üldjuhul kõnealusest CPASist sõltuvas asutuses või kõnealuse CPASiga kokkuleppe sõlminud asutuses, võib tekkida olukord, kus haiglaravi vajav isik jääb oma olukorra kiireloomulisuse tõttu haiglaravile teise asutusse“. Kohus märkis samuti, et kui asjaomane CPAS (kõnealusel juhul Uccle'i CPAS) oleks loonud enda psühhiaatriahaigla või oleks sõlminud lepingu sellise haiglaga, siis ei oleks pidanud asjaomane erahaigla andma ravi kõnelausele dokumentideta rändajale, vaid oleks võinud nõuda patsiendi üleviimist sellesse haiglasse. Kuna see ei olnud nii, ei olnud muud lahendust ja seetõttu nõuti CPASilt erahaiglale patsiendi ravi käigus tekkinud kulude hüvitamist. Seega võimaldab kaebuse esitajate osutatud Brüsseli kohtu otsus järeldada, et teatud juhtudel võivad erahaiglad olukorra kiireloomulisuse tõttu samuti anda kiireloomulist meditsiinilist abi dokumentideta rändajatele ning et CPAS peab maksma hüvitist kõnealustele erahaiglatele, kus ta täitis oma kohustust anda kiireloomulist meditsiinilist abi sellel konkreetsel viisil. Seega ei saa asjaolu, et Brüsseli erahaiglad saavad anda kiireloomulist meditsiinilist abi piiratud arvul juhtudel, (194) tõlgendada kõnealustele haiglatele kehtestatud üldise kohustusena ravida kõiki patsiente olenemata nende maksevõimest. |
| --- | --- |

(172)

Seejärel tuginevad kaebuse esitajad Brüsseli esimese astme kohtu otsusele (193), et põhjendada igasuguse erinevuse puudumist avalik-õiguslike haiglate ja erahaiglate vahel seoses nn sotsiaalsete patsientide raviga olenemata sellest, kas tegemist on kiireloomulise olukorraga või kiirabi andmise järgse olukorraga. Kõnealune otsus käsitleb väga spetsiifilist kiireloomulist meditsiinilist abi, mida CPAS peab andma CPASide seaduse artikli 57 lõike 2 alusel. Brüsseli esimese astme kohus märkis, et kiireloomulist meditsiinilist abi ei anna tegelikkuses kunagi CPAS ise, aga pigem erialased meditsiiniteenistused, ning miski ei võimalda sel juhul põhjendada mis tahes eristust avalik-õigusliku teenistuse ja erateenistuse vahel. Komisjon märgib siiski, et kiireloomulise meditsiinilise abi andmise kohustus on CPASidel ja mitte ravi andvatel haiglatel. Kõnealusel juhul võeti dokumentideta rändaja kiireloomuliselt vastu Brüsseli erapsühhiaatriahaiglasse, mis nõudis, et CPAS tasuks kõnealuse kiireloomulise meditsiinilise abi eest rändaja ilmnenud vaesuse tõttu. Brüsseli kohus jõudis järeldusele, et kui CPAS ei anna kiireloomulist meditsiinilist abi oma hallatavas haiglas, siis peab ta tasuma selles erahaiglas antud ravi kulud, kuhu kiirabiteenistus otsustas patsiendi olukorra kiireloomulisuse tõttu viia. Selle otsuse puhul on selgelt tegemist erandliku olukorraga, mis on erandiks tavapärasest sotsiaalse abi raamistikust, mille alusel CPAS toetab oma (avalik-õiguslikke) haiglaid. Kõnealusel juhul tulenes nimetatud erand asjaolust, et avalik-õiguslikud haiglad ei osuta selles olukorras vajalikuks osutunud psühhiaatrilise ravi teenuseid. Lisaks sellele rõhutas Brüsseli kohus, et „kuigi abi antakse üldjuhul kõnealusest CPASist sõltuvas asutuses või kõnealuse CPASiga kokkuleppe sõlminud asutuses, võib tekkida olukord, kus haiglaravi vajav isik jääb oma olukorra kiireloomulisuse tõttu haiglaravile teise asutusse“. Kohus märkis samuti, et kui asjaomane CPAS (kõnealusel juhul Uccle'i CPAS) oleks loonud enda psühhiaatriahaigla või oleks sõlminud lepingu sellise haiglaga, siis ei oleks pidanud asjaomane erahaigla andma ravi kõnelausele dokumentideta rändajale, vaid oleks võinud nõuda patsiendi üleviimist sellesse haiglasse. Kuna see ei olnud nii, ei olnud muud lahendust ja seetõttu nõuti CPASilt erahaiglale patsiendi ravi käigus tekkinud kulude hüvitamist. Seega võimaldab kaebuse esitajate osutatud Brüsseli kohtu otsus järeldada, et teatud juhtudel võivad erahaiglad olukorra kiireloomulisuse tõttu samuti anda kiireloomulist meditsiinilist abi dokumentideta rändajatele ning et CPAS peab maksma hüvitist kõnealustele erahaiglatele, kus ta täitis oma kohustust anda kiireloomulist meditsiinilist abi sellel konkreetsel viisil. Seega ei saa asjaolu, et Brüsseli erahaiglad saavad anda kiireloomulist meditsiinilist abi piiratud arvul juhtudel, (194) tõlgendada kõnealustele haiglatele kehtestatud üldise kohustusena ravida kõiki patsiente olenemata nende maksevõimest.

193

194

| (173) | Viimaks on seoses diskrimineerimiskeelu põhimõttega (mida kaebuse esitajad on nimetanud, vt põhjendus 170) ilmne, et ühelgi Belgia haiglal ei ole õigust diskrimineerida patsienti tema rahalise olukorra alusel (ja seega lihtsalt põhjusel, et ta on rikas või vaene) või ükskõik millise muu isikliku kriteeriumi alusel (näiteks etniline päritolu või usuline kuuluvus). Siiski ei saa diskrimineerimiskeelu põhimõte kiireloomulise olukorra puudumisel sundida haiglaid andma tasuta ravi juhul, kui on võimalik selgelt ette näha, et patsient ei ole suuteline selle eest maksma. Kui kõnealused tingimused on täidetud mittekiireloomulistes olukordades, siis on haiglatel objektiivne põhjus patsientidele ravi andmisest keeldumisel eristuse tegemiseks (195). Nagu eespool on märgitud (vt põhjendus 171), võimaldab Belgia arstide eetikakoodeks neil otseselt keelduda mittekiireloomulistes olukordades patsientidele ravi andmisest. Võlanõustajate juures tehtud uuring (196) näitab, et lisaks sellele keelduvad arstid ja haiglad vahel nende patsientide ravist, kellel on olnud varem raskusi ravi eest tasumisega. Selles kontekstis on asjakohane rõhutada, et haiglad ei keeldu lihtsalt patsiente ravimast, vaid nad nõuavad, et patsiendid teeksid ettemakse, mis võib põhjustada vaeste patsientide puhul ravi saamisest loobumise. Empiirilised andmed näitavad samuti, et erahaiglad saadavad vahel patsiente CPASi alla kuuluvasse haiglasse (197). Seetõttu tehti Belgia senatis 2013. aastal seaduse ettepanek (mida ei võetud vastu), et keelata teadaolevalt rahalistes raskustes olevatele patsientidele ravi andmisest keeldumine ning ettemaksete nõudmine (198). Seega ei saa diskrimineerimiskeelu põhimõtet käsitada sellisena, mis kehtestab kõigile Belgia (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kohustuse ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (s.o kui tegemist ei ole kiireloomulise olukorraga), isegi kui patsiendid ei saa ravi eest tasuda. |
| --- | --- |

(173)

Viimaks on seoses diskrimineerimiskeelu põhimõttega (mida kaebuse esitajad on nimetanud, vt põhjendus 170) ilmne, et ühelgi Belgia haiglal ei ole õigust diskrimineerida patsienti tema rahalise olukorra alusel (ja seega lihtsalt põhjusel, et ta on rikas või vaene) või ükskõik millise muu isikliku kriteeriumi alusel (näiteks etniline päritolu või usuline kuuluvus). Siiski ei saa diskrimineerimiskeelu põhimõte kiireloomulise olukorra puudumisel sundida haiglaid andma tasuta ravi juhul, kui on võimalik selgelt ette näha, et patsient ei ole suuteline selle eest maksma. Kui kõnealused tingimused on täidetud mittekiireloomulistes olukordades, siis on haiglatel objektiivne põhjus patsientidele ravi andmisest keeldumisel eristuse tegemiseks (195). Nagu eespool on märgitud (vt põhjendus 171), võimaldab Belgia arstide eetikakoodeks neil otseselt keelduda mittekiireloomulistes olukordades patsientidele ravi andmisest. Võlanõustajate juures tehtud uuring (196) näitab, et lisaks sellele keelduvad arstid ja haiglad vahel nende patsientide ravist, kellel on olnud varem raskusi ravi eest tasumisega. Selles kontekstis on asjakohane rõhutada, et haiglad ei keeldu lihtsalt patsiente ravimast, vaid nad nõuavad, et patsiendid teeksid ettemakse, mis võib põhjustada vaeste patsientide puhul ravi saamisest loobumise. Empiirilised andmed näitavad samuti, et erahaiglad saadavad vahel patsiente CPASi alla kuuluvasse haiglasse (197). Seetõttu tehti Belgia senatis 2013. aastal seaduse ettepanek (mida ei võetud vastu), et keelata teadaolevalt rahalistes raskustes olevatele patsientidele ravi andmisest keeldumine ning ettemaksete nõudmine (198). Seega ei saa diskrimineerimiskeelu põhimõtet käsitada sellisena, mis kehtestab kõigile Belgia (avalik-õiguslikele ja erasektori) haiglatele kohustuse ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (s.o kui tegemist ei ole kiireloomulise olukorraga), isegi kui patsiendid ei saa ravi eest tasuda.

195

196

197

198

| (174) | Eespool märgitust järeldab komisjon, et tuleb eristada kiireloomulisi ja mittekiireloomulisi olukordi. Kui tegemist on kiireloomulise olukorraga, siis on avalik-õiguslikel ja erahaiglatel sama üldine kohustus (mis põhineb Belgia karistusseadustikul) ravida meditsiinilises hädaolukorras olevaid patsiente. Samas ei anna mingi juriidiline alus erahaiglatele ülesannet ravida patsiente ka mittekiireloomulistes olukordades ja sõltumata nende võimest maksta ega kehtesta neile vastavat kohustust. Seda kohustust ei ole kehtestatud LCHs ega karistusseadustikus ning seda kohustust ei saa tuletada diskrimineerimiskeelu põhimõttest. Viimaks kehtib dokumentideta rändajatele kiireloomulise meditsiinilise abi andmise kohustus CPASidele ja mitte kõnealust ravi andvatele haiglatele. |
| --- | --- |

(174)

Eespool märgitust järeldab komisjon, et tuleb eristada kiireloomulisi ja mittekiireloomulisi olukordi. Kui tegemist on kiireloomulise olukorraga, siis on avalik-õiguslikel ja erahaiglatel sama üldine kohustus (mis põhineb Belgia karistusseadustikul) ravida meditsiinilises hädaolukorras olevaid patsiente. Samas ei anna mingi juriidiline alus erahaiglatele ülesannet ravida patsiente ka mittekiireloomulistes olukordades ja sõltumata nende võimest maksta ega kehtesta neile vastavat kohustust. Seda kohustust ei ole kehtestatud LCHs ega karistusseadustikus ning seda kohustust ei saa tuletada diskrimineerimiskeelu põhimõttest. Viimaks kehtib dokumentideta rändajatele kiireloomulise meditsiinilise abi andmise kohustus CPASidele ja mitte kõnealust ravi andvatele haiglatele.

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustus

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustus

| (175) | Samal ajal peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad vastupidiselt erahaiglatele (199) ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades, sõltumata patsientide võimest maksta ja/või nende kindlustusolukorrast, lähtuvalt ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatavatest erinõuetest, s.o nende põhikirjadest ja IRISi strateegilistest kavadest, nagu on märgitud allpool. Nagu eespool on märgitud [vt põhjendus 24], asutasid IRISi võrku kuuluvad haiglad CPASid, et võimalda neil täita kõigile seda vajavatele isikutele sotsiaalabi andmise ülesannet. CPASid peavad andma kõnealust abi (sealhulgas meditsiinilist ravi ja sotsiaal-meditsiinilist hooldust) seda vajavatele kõigile isikutele ja perekondadele (200). CPASid osutavad teenuseid tasuta ja need on loodud eelkõige vaeste inimeste abistamiseks. Sellega seoses on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklis 5 sätestatud järgmine:






  „1) | Piiramata katusorganisatsiooni IRIS pädevust ja IRISi ostude ning katusorganisatsiooni IRIS poolt kooskõlas avalikke sotsiaalseid tegevuskeskusi käsitleva 8. juuli 1976. aasta raamseaduse artikliga 135j loodavate võimalike teiste organisatsioonide pädevusi ning järgides õigusaktide ja eeskirjade nõudeid, on ühendusel kõige laiemad võimalikud volitused oma haiglaülesande täitmisel.Ta täidab kõnealust ülesannet esiteks, et tagada kvaliteetne ja parima hinnaga ravi kõigile inimestele nende sissetulekust, kindlustatusest, päritolust ja filosoofilistest veendumusest hoolimata kvaliteetse ravi, ning teiseks, et saavutada ühenduse püsiv rahaline tasakaal.“
   (201) |
| --- | --- | --- |

(175)

Samal ajal peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad vastupidiselt erahaiglatele (199) ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades, sõltumata patsientide võimest maksta ja/või nende kindlustusolukorrast, lähtuvalt ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kohaldatavatest erinõuetest, s.o nende põhikirjadest ja IRISi strateegilistest kavadest, nagu on märgitud allpool. Nagu eespool on märgitud [vt põhjendus 24], asutasid IRISi võrku kuuluvad haiglad CPASid, et võimalda neil täita kõigile seda vajavatele isikutele sotsiaalabi andmise ülesannet. CPASid peavad andma kõnealust abi (sealhulgas meditsiinilist ravi ja sotsiaal-meditsiinilist hooldust) seda vajavatele kõigile isikutele ja perekondadele (200). CPASid osutavad teenuseid tasuta ja need on loodud eelkõige vaeste inimeste abistamiseks. Sellega seoses on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklis 5 sätestatud järgmine:

199

200

„1)

oma haiglaülesande täitmisel

Ta täidab kõnealust ülesannet esiteks, et tagada kvaliteetne ja parima hinnaga ravi kõigile inimestele nende sissetulekust, kindlustatusest, päritolust ja filosoofilistest veendumusest hoolimata kvaliteetse ravi, ning teiseks, et saavutada ühenduse püsiv rahaline tasakaal.“
   (201)

tagada kvaliteetne ja parima hinnaga ravi kõigile inimestele nende sissetulekust, kindlustatusest, päritolust ja filosoofilistest veendumusest hoolimata kvaliteetse ravi,

201

| (176) | Samuti on aastate 1996–2001 IRISi strateegilise kava sissejuhatuses märgitud järgmist:

  „Kõigil hetkedel oma sotsiaalse ülesande täitmiseks pakub IRISi võrku kuuluv avalik-õiguslik haigla teenuste komplekti, millega tagatakse kõigile kvaliteetne ravi, mis vastab parimal viisil kõigile üldtunnustatud rahalistele tingimustele ning mis on juurdepääsetav kõigile patsientidele, sõltumata nende sissetulekust, kindlustusest, päritolust ja ideoloogilistest veendumustest“
   (202). |
| --- | --- |

(176)

Samuti on aastate 1996–2001 IRISi strateegilise kava sissejuhatuses märgitud järgmist:

„Kõigil hetkedel oma sotsiaalse ülesande täitmiseks pakub IRISi võrku kuuluv avalik-õiguslik haigla teenuste komplekti, millega tagatakse kõigile kvaliteetne ravi, mis vastab parimal viisil kõigile üldtunnustatud rahalistele tingimustele ning mis on juurdepääsetav kõigile patsientidele, sõltumata nende sissetulekust, kindlustusest, päritolust ja ideoloogilistest veendumustest“
   (202).

millega tagatakse kõigile kvaliteetne ravi, mis vastab parimal viisil kõigile üldtunnustatud rahalistele tingimustele

juurdepääsetav kõigile patsientidele, sõltumata nende sissetulekust, kindlustusest

202

| (177) | Samas sissejuhatuses on lisatud järgmine:

  „IRISi kava põhieesmärk on säilitada Brüsselis tugevdatud avalik-õiguslikku haiglavõrku, mis on juurdepääsetav kõigile, olenemata nende sissetulekust ja kindlustusest, päritolust, ideoloogilistest ja filosoofilistest veendumustest.“
   (203) |
| --- | --- |

(177)

Samas sissejuhatuses on lisatud järgmine:

„IRISi kava põhieesmärk on säilitada Brüsselis tugevdatud avalik-õiguslikku haiglavõrku, mis on juurdepääsetav kõigile, olenemata nende sissetulekust ja kindlustusest, päritolust, ideoloogilistest ja filosoofilistest veendumustest.“
   (203)

põhieesmärk

juurdepääsetav kõigile, olenemata nende sissetulekust ja kindlustusest

203

| (178) | Selle kava teises punktis on märgitud, et IRISi patsiendi deklaratsiooniga tagatakse

  „juurepääs kõigile patsientidele, eristamata neid päritolu, sissetuleku, filosoofiliste ja ideoloogiliste veendumuste ning kindlustuse alusel.“
   (204) |
| --- | --- |

(178)

Selle kava teises punktis on märgitud, et IRISi patsiendi deklaratsiooniga tagatakse

„juurepääs kõigile patsientidele, eristamata neid päritolu, sissetuleku, filosoofiliste ja ideoloogiliste veendumuste ning kindlustuse alusel.“
   (204)

sissetuleku

kindlustuse alusel

204

| (179) | Lisaks sellele sisaldab IRISi strateegiline kava aastateks 1996–2001 alapunkti 2.5.4 „IRISi võrku kuuluvatesse haiglatesse saabuvate kõigi isikute eest hoolitsemine ja ravi“, milles on kehtestatud järgmised nõuded:

  „Avalik-õiguslike haiglate [s.o IRISi võrku kuuluvate haiglate] põhiülesanne on osutada sotsiaalse meditsiini teenust; seetõttu peavad nad vastama sotsiaalsete ülesannete nõuetele ja seda isegi juhul, kui seda ülesannet ei kinnita haiglasektorit reguleeriv õigusaktide ja eeskirjade kogum.
  Avalik-õiguslike haiglate ülesanne on võtta vastu kõiki patsiente ja anda neile ravi, olenemata nende päritolust, tingimustest, kultuurist, veendumustest ja patoloogiast. Sellest tuleneb, et kuna tegemist on avalik-õiguslike haiglatega, peavad meie haiglad vastama üldisuse, võrdsuse, jätkusuutlikkuse ja muutumise põhimõtetele.






  1. | Üldisuse põhimõtte kohaselt tuleb vastu võtta kõik patsiendid, olenemata sellest, kes nad on. Haigla peab seega pakkuma võimalikult kõrgel tasemel ravi, et oleks võimalik reageerida kõigi vajadustele. |
| --- | --- | --- |

(179)

Lisaks sellele sisaldab IRISi strateegiline kava aastateks 1996–2001 alapunkti 2.5.4 „IRISi võrku kuuluvatesse haiglatesse saabuvate kõigi isikute eest hoolitsemine ja ravi“, milles on kehtestatud järgmised nõuded:

„Avalik-õiguslike haiglate [s.o IRISi võrku kuuluvate haiglate] põhiülesanne on osutada sotsiaalse meditsiini teenust; seetõttu peavad nad vastama sotsiaalsete ülesannete nõuetele ja seda isegi juhul, kui seda ülesannet ei kinnita haiglasektorit reguleeriv õigusaktide ja eeskirjade kogum.

osutada sotsiaalse meditsiini teenust

isegi juhul, kui seda ülesannet ei kinnita haiglasektorit reguleeriv õigusaktide ja eeskirjade kogum

Avalik-õiguslike haiglate ülesanne on võtta vastu kõiki patsiente ja anda neile ravi, olenemata nende päritolust, tingimustest, kultuurist, veendumustest ja patoloogiast. Sellest tuleneb, et kuna tegemist on avalik-õiguslike haiglatega, peavad meie haiglad vastama üldisuse, võrdsuse, jätkusuutlikkuse ja muutumise põhimõtetele.

võtta vastu kõiki patsiente ja anda neile ravi

1.

Üldisuse põhimõtte kohaselt tuleb vastu võtta kõik patsiendid, olenemata sellest, kes nad on. Haigla peab seega pakkuma võimalikult kõrgel tasemel ravi, et oleks võimalik reageerida kõigi vajadustele.

Üldisuse põhimõtte kohaselt tuleb vastu võtta kõik patsiendid, olenemata sellest, kes nad on. Haigla peab seega pakkuma võimalikult kõrgel tasemel ravi, et oleks võimalik reageerida kõigi vajadustele.

| 2. | Võrdsuse põhimõte, mis on põhiseaduslik õigus, näeb ette diskrimineerimiseta kõigi inimeste vastuvõtmise. [...]“ (205). |
| --- | --- |

2.

Võrdsuse põhimõte, mis on põhiseaduslik õigus, näeb ette diskrimineerimiseta kõigi inimeste vastuvõtmise. [...]“ (205).

205

| (180) | Eespool märgitust tuleneb selgelt, et patsientide võimet maksta ja nende kindlustusolukorda ei võeta arvesse nende IRISi võrku kuuluvasse haiglasse vastuvõtu puhul ning seega on ravi tagatud kõigile, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades. IRISi aastate 1996–2001 strateegilise kava mitu elementi näitavad samuti IRISi võrku kuuluvate haiglate antud ravi sotsiaalset olemust (näiteks „et oleks võimalik anda ravi ilma igasuguseid kaubanduslikke põhimõtteid järgimata“ (206)) ning tugevat tahet anda kvaliteetset ravi Brüsseli kõigile elanikkonnakihtidele, eelkõige kõige vaesematele (207). |
| --- | --- |

(180)

Eespool märgitust tuleneb selgelt, et patsientide võimet maksta ja nende kindlustusolukorda ei võeta arvesse nende IRISi võrku kuuluvasse haiglasse vastuvõtu puhul ning seega on ravi tagatud kõigile, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades. IRISi aastate 1996–2001 strateegilise kava mitu elementi näitavad samuti IRISi võrku kuuluvate haiglate antud ravi sotsiaalset olemust (näiteks „et oleks võimalik anda ravi ilma igasuguseid kaubanduslikke põhimõtteid järgimata“ (206)) ning tugevat tahet anda kvaliteetset ravi Brüsseli kõigile elanikkonnakihtidele, eelkõige kõige vaesematele (207).

ravi ilma igasuguseid kaubanduslikke põhimõtteid järgimata

206

207

| (181) | IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 korratakse teatud olulisi põhimõtteid (juurdepääs kõigile patsientidele, vaestele juurdepääsu suurendamine), eelkõige osutades IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklile 5 (208) (vt ka põhjendus 175) ja ajavahemikku 1996–2001 hõlmava IRISi strateegilise kava põhieesmärgile (209) (vt põhjendus 177) ning samuti IRISi patsientide deklaratsioonile IRIS (210) (vt põhjendus 178), ning lisatakse sellele järgmine:

  „Avalik-õiguslikud teenused on määratletud kolme olulise põhimõtte alusel, milleks on üldisus, võrdsus ja jätkusuutlikkus. Järgides kõnealust kolme põhimõtet ja kuna tegemist on avalik-õiguslike haiglatega, teevad IRISi võrku kuuluvad haiglad järgmist:






  — | võtavad vastu kõiki patsiente, olenemata sellest, kellega on tegemist, |
| --- | --- | --- |

(181)

IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 korratakse teatud olulisi põhimõtteid (juurdepääs kõigile patsientidele, vaestele juurdepääsu suurendamine), eelkõige osutades IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirja artiklile 5 (208) (vt ka põhjendus 175) ja ajavahemikku 1996–2001 hõlmava IRISi strateegilise kava põhieesmärgile (209) (vt põhjendus 177) ning samuti IRISi patsientide deklaratsioonile IRIS (210) (vt põhjendus 178), ning lisatakse sellele järgmine:

208

209

210

„Avalik-õiguslikud teenused on määratletud kolme olulise põhimõtte alusel, milleks on üldisus, võrdsus ja jätkusuutlikkus. Järgides kõnealust kolme põhimõtet ja kuna tegemist on avalik-õiguslike haiglatega, teevad IRISi võrku kuuluvad haiglad järgmist:

—

võtavad vastu kõiki patsiente, olenemata sellest, kellega on tegemist,

võtavad vastu kõiki patsiente

| — | ravivad kõiki patsiente ilma igasuguse diskrimineerimiseta, |
| --- | --- |

—

ravivad kõiki patsiente ilma igasuguse diskrimineerimiseta,

ravivad kõiki patsiente

| — | korraldavad patsientide ravi ja tagavad seda vajavatele isikutele kõik hoolekande võimalused
  “
   (211). |
| --- | --- |

—

korraldavad patsientide ravi ja tagavad seda vajavatele isikutele kõik hoolekande võimalused
  “
   (211).

korraldavad patsientide ravi

tagavad seda vajavatele isikutele kõik hoolekande võimalused

211

| (182) | Eespool esitatud andmete põhjal järeldab komisjon, et IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima kõiki patsiente kõigis olukordades (nii kiireloomulistes kui ka mittekiireloomulistes olukordades), isegi kui patsiendid ei suuda või ei suuda tõenäoliselt tasuda oma ravi eest ja/või ei ole kindlustatud. Kõnealune kohustus on ette nähtud ja IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud nende põhikirjades ning IRISi strateegilistes kavades, millele on osutatud eespool ja mis on IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks piiravad ning mis põhinevad CPASide seadusest tuleneval sotsiaalabi andmise kohustusel (kohustus, mille CPASid on andnud edasi IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kõnealuste põhikirjade ja strateegiliste kavade alusel). |
| --- | --- |

(182)

Eespool esitatud andmete põhjal järeldab komisjon, et IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima kõiki patsiente kõigis olukordades (nii kiireloomulistes kui ka mittekiireloomulistes olukordades), isegi kui patsiendid ei suuda või ei suuda tõenäoliselt tasuda oma ravi eest ja/või ei ole kindlustatud. Kõnealune kohustus on ette nähtud ja IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud nende põhikirjades ning IRISi strateegilistes kavades, millele on osutatud eespool ja mis on IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks piiravad ning mis põhinevad CPASide seadusest tuleneval sotsiaalabi andmise kohustusel (kohustus, mille CPASid on andnud edasi IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kõnealuste põhikirjade ja strateegiliste kavade alusel).

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustuse tegelikkuses rakendamine

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustuse tegelikkuses rakendamine

| (183) | Komisjon märgib samuti, et eespool esitatud järeldust, mille kohaselt IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (s.o nii kiireloomulistes kui ka mittekiireloomulistes olukordades) ja sõltumata patsientide võimest maksta ning erahaiglad peavad ravima kõiki patsiente ainult kiireloomulistes olukordades (s.o kui viivitamatu ravi on vajalik elu ohtu seadvas olukorras), kinnitab samuti IRISi võrku kuuluvates haiglates ja pealinna Brüsseli piirkonna erahaiglates ravitavate patsientide erinev profiil ning kõnealuste haiglate vastavad erinevad tasustamispõhimõtted. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon märgib samuti, et eespool esitatud järeldust, mille kohaselt IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (s.o nii kiireloomulistes kui ka mittekiireloomulistes olukordades) ja sõltumata patsientide võimest maksta ning erahaiglad peavad ravima kõiki patsiente ainult kiireloomulistes olukordades (s.o kui viivitamatu ravi on vajalik elu ohtu seadvas olukorras), kinnitab samuti IRISi võrku kuuluvates haiglates ja pealinna Brüsseli piirkonna erahaiglates ravitavate patsientide erinev profiil ning kõnealuste haiglate vastavad erinevad tasustamispõhimõtted.

| (184) | Tuleb esiteks märkida, et aastate 2002–2014 strateegilises kavas nimetatakse samuti väiksemaid sissetulekuid (212) ja suuremaid kulusid, (213) mis on seotud sotsiaal-majanduslikust seisukohast ebakindlas olukorras olevate patsientide raviga, kes moodustavad märkimisväärse osa IRISi võrku kuuluvate haiglate patsientidest. Selles kontekstis on oluline rõhutada, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ja nende arstid leppisid kokku, et lisamakseid (vt täpsem teave põhjenduse 46 punktis c) ei saa sisse nõuda CPASide patsientidelt ega väikse sissetulekuga patsientidelt (s.o nendelt, kelle on õigus INAMI-lt suurema hüvitise saamiseks). Lisaks sellele on üksikpalatitesse vastuvõtt (s.o ainult üksikpalatid, mille eest võib nõuda lisatasusid) märkimisväärselt väiksem pealinna Brüsseli piirkonna keskmisest (214). Ühe vastastikuse kindlustusandja esitatud näitajatest (215) nähtub samuti, et kui IRISi võrku kuuluv haigla küsib lisatasu, siis on selle summa samuti piirkonna keskmisest märkimisväärselt väiksem (s.o 25 % kuni 67 % vähem). Võrdluseks nõudsid teatud Brüsseli erahaiglad käsitletud ajavahemiku vältel patsientidelt keskmiselt 180 % suuremat summat, võrreldes sotsiaalkindlustussüsteemis kehtestatud hinnaga. |
| --- | --- |

(184)

Tuleb esiteks märkida, et aastate 2002–2014 strateegilises kavas nimetatakse samuti väiksemaid sissetulekuid (212) ja suuremaid kulusid, (213) mis on seotud sotsiaal-majanduslikust seisukohast ebakindlas olukorras olevate patsientide raviga, kes moodustavad märkimisväärse osa IRISi võrku kuuluvate haiglate patsientidest. Selles kontekstis on oluline rõhutada, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ja nende arstid leppisid kokku, et lisamakseid (vt täpsem teave põhjenduse 46 punktis c) ei saa sisse nõuda CPASide patsientidelt ega väikse sissetulekuga patsientidelt (s.o nendelt, kelle on õigus INAMI-lt suurema hüvitise saamiseks). Lisaks sellele on üksikpalatitesse vastuvõtt (s.o ainult üksikpalatid, mille eest võib nõuda lisatasusid) märkimisväärselt väiksem pealinna Brüsseli piirkonna keskmisest (214). Ühe vastastikuse kindlustusandja esitatud näitajatest (215) nähtub samuti, et kui IRISi võrku kuuluv haigla küsib lisatasu, siis on selle summa samuti piirkonna keskmisest märkimisväärselt väiksem (s.o 25 % kuni 67 % vähem). Võrdluseks nõudsid teatud Brüsseli erahaiglad käsitletud ajavahemiku vältel patsientidelt keskmiselt 180 % suuremat summat, võrreldes sotsiaalkindlustussüsteemis kehtestatud hinnaga.

212

213

214

215

| (185) | IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pandi universaalteenusena pakutava ravi kohustus, et tagada tasumisvõimetutele ja erakindlustuseta patsientidele, kes ei saa (isegi osalist) sotsiaalkindlustust, võimalus saada neile vajalikku ravi. Kõnealuste patsientide üks oluline alarühm on eespool nimetatud dokumentideta rändajaid, kuna neil puudub Belgia sotsiaalkindlustus ja nad ei ole üldjuhul suutelised oma ravi eest maksma. 85 % juhtudel saavad kõnealused rändajad pealinna Brüsseli piirkonnas kiireloomulist meditsiinilist abi IRISi võrku kuuluvatest haiglatest (vt põhjendus 172), samas kui kõnealuste haiglate käsutuses on ainult 35 % nimetatud piirkonna haigla voodikohtadest. Teine oluline näitaja on rahvatervise avaliku föderaalteenistuse liigitus (216), milles liigitati kõik Belgia haiglad nende patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel (vt tabel 1 ja põhjendus 40). Kõnealune liigitus peegeldab muu hulgas nende patsientide osakaalu, kes ei ole võimelised maksma ja kellel puudub sotsiaalkindlustus ning kelle puhul saavad CPASid (217) hüvitada ravi eest makstava tasu (vt ka põhjendused 187 kuni 188) (218). Kogu Belgia ulatuses on ajavahemiku 2007–2013 puhul liigituse esimesel kolmel kohal IRISi võrku kuuluvad haiglad (Institut Bordet ja HUDERF on erandid nende eripära tõttu). Sama ajavahemiku jooksul ei jõudnud Brüsseli erahaiglad vastupidi ühelegi esimesest 20 kohast, mis näitab et nende patsientide sotsiaal-majanduslik profiil on IRISi võrku kuuluvate haiglate patsientide omast märkimisväärselt parem. Isegi kui selle liigituse koostamiseks kasutatud kriteeriumid ei käsitle ainult patsiente, kes ei olnud suutelised tasuma või kellel ei olnud kindlustust, on viimatinimetatu ikkagi vastuolus kaebuse esitajate väitega, mille kohaselt on Brüsseli erahaiglad kohustatud ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, ning see kinnitab, et kõnealune kohustus on ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel. Kui Brüsseli erahaiglatel oleks selline kohustus, siis leiaksime nad selles liigituses kõrgematelt kohtadelt.

  Tabel 1


  Haiglate liigitus nende patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel, mille on koostanud rahvatervise avalik föderaalteenistus (* IRISi võrku kuuluvad haiglad, + Brüsseli erahaiglad) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CHU Saint-Pierre* | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| CHU Brugmann* | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Hôpitaux IRIS Sud* | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |
| HUDERF* | 62 | 4 | 4 | 6 | Andmed puuduvad | 5 | Andmed puuduvad |
| Institut Bordet* | 23 | 16 | 31 | 34 | Andmed puuduvad | 18 | 35 |
| Clin. Ste Anne St Rémi+ | 52 | 42 | 52 | 62 | 40 | 32 | 28 |
| Clinique Saint Jean+ | 25 | 21 | 44 | 59 | 39 | 27 | Andmed puuduvad |
| Cliniques de l'Europe+ | 64 | 24 | 90 | 93 | 61 | 63 | 62 |
| CHIR Edith Cavell+ | 110 | 103 | 108 | 105 | Andmed puuduvad | 105 | 103 |
| Clinique Univ. Erasme+ | 49 | 41 | 48 | 58 | 51 | 41 | 36 |
| Clinique Univ. St Luc+ | 93 | 67 | 95 | 94 | 76 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |
| UZ Brussel+ | 80 | 74 | 91 | 97 | 78 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |

(185)

IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pandi universaalteenusena pakutava ravi kohustus, et tagada tasumisvõimetutele ja erakindlustuseta patsientidele, kes ei saa (isegi osalist) sotsiaalkindlustust, võimalus saada neile vajalikku ravi. Kõnealuste patsientide üks oluline alarühm on eespool nimetatud dokumentideta rändajaid, kuna neil puudub Belgia sotsiaalkindlustus ja nad ei ole üldjuhul suutelised oma ravi eest maksma. 85 % juhtudel saavad kõnealused rändajad pealinna Brüsseli piirkonnas kiireloomulist meditsiinilist abi IRISi võrku kuuluvatest haiglatest (vt põhjendus 172), samas kui kõnealuste haiglate käsutuses on ainult 35 % nimetatud piirkonna haigla voodikohtadest. Teine oluline näitaja on rahvatervise avaliku föderaalteenistuse liigitus (216), milles liigitati kõik Belgia haiglad nende patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel (vt tabel 1 ja põhjendus 40). Kõnealune liigitus peegeldab muu hulgas nende patsientide osakaalu, kes ei ole võimelised maksma ja kellel puudub sotsiaalkindlustus ning kelle puhul saavad CPASid (217) hüvitada ravi eest makstava tasu (vt ka põhjendused 187 kuni 188) (218). Kogu Belgia ulatuses on ajavahemiku 2007–2013 puhul liigituse esimesel kolmel kohal IRISi võrku kuuluvad haiglad (Institut Bordet ja HUDERF on erandid nende eripära tõttu). Sama ajavahemiku jooksul ei jõudnud Brüsseli erahaiglad vastupidi ühelegi esimesest 20 kohast, mis näitab et nende patsientide sotsiaal-majanduslik profiil on IRISi võrku kuuluvate haiglate patsientide omast märkimisväärselt parem. Isegi kui selle liigituse koostamiseks kasutatud kriteeriumid ei käsitle ainult patsiente, kes ei olnud suutelised tasuma või kellel ei olnud kindlustust, on viimatinimetatu ikkagi vastuolus kaebuse esitajate väitega, mille kohaselt on Brüsseli erahaiglad kohustatud ravima kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, ning see kinnitab, et kõnealune kohustus on ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel. Kui Brüsseli erahaiglatel oleks selline kohustus, siis leiaksime nad selles liigituses kõrgematelt kohtadelt.

216

217

218

Tabel 1

Tabel 1

Haiglate liigitus nende patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel, mille on koostanud rahvatervise avalik föderaalteenistus (* IRISi võrku kuuluvad haiglad, + Brüsseli erahaiglad)

Haiglate liigitus nende patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel, mille on koostanud rahvatervise avalik föderaalteenistus (*

+

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

CHU Saint-Pierre*

*

1

1

1

1

1

1

1

CHU Brugmann*

*

2

2

2

2

2

2

2

Hôpitaux IRIS Sud*

*

5

3

3

3

3

3

3

HUDERF*

*

62

4

4

6

Andmed puuduvad

5

Andmed puuduvad

Institut Bordet*

*

23

16

31

34

Andmed puuduvad

18

35

Clin. Ste Anne St Rémi+

+

52

42

52

62

40

32

28

Clinique Saint Jean+

+

25

21

44

59

39

27

Andmed puuduvad

Cliniques de l'Europe+

+

64

24

90

93

61

63

62

CHIR Edith Cavell+

+

110

103

108

105

Andmed puuduvad

105

103

Clinique Univ. Erasme+

+

49

41

48

58

51

41

36

Clinique Univ. St Luc+

+

93

67

95

94

76

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

UZ Brussel+

+

80

74

91

97

78

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

| (186) | Sellesse konteksti tuleb seada kaebuse esitajate osutatud kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes 2004. aasta veebruari väljaanne (vt põhjendus 72), mis käsitleb ainult 2001. aastat ning näitab, et erahaiglad ravivad pealinna Brüsseli piirkonna sotsiaalsetest patsientidest rohkem kui 60 %. Mõiste sotsiaalne patsient võib jätta mulje, et see hõlmab patsiente, kes ei ole suutelised enda ravi eest tasuma ja kuuluvad seega universaalteenusena pakutava ravi kohustuse alla. See ei ole alati nii järgmistel põhjustel.






  — | Esiteks käsitleb kõnealuse väljaande sotsiaalse patsiendi määratlus (219) ainult neid isikuid, kellel on Belgia sotsiaalkindlustus, (220) ja see ei hõlma seega patsiente, kes ei suuda maksta ja kellel puudub sotsiaalkindlustus. Samal ajal saab viimatinimetatud rühm universaalteenusena pakutava ravi kohustusest suuremat kasu ja põhjustab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kõige suurema rahalise kulu (vt ka põhjendused 187 kuni 188). Väljaandes kasutatud laia määratluse alusel oleksid ligikaudu 20 % Brüsseli erahaiglate vastuvõttudest (võrreldes 26 %-ga avalik-õiguslike haiglate puhul) olnud seotud sotsiaalsete patsientidega ning erahaiglad oleks ravinud ligikaudu 66 % selliste patsientide koguarvust 2001. aastal. |
| --- | --- | --- |

(186)

Sellesse konteksti tuleb seada kaebuse esitajate osutatud kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes 2004. aasta veebruari väljaanne (vt põhjendus 72), mis käsitleb ainult 2001. aastat ning näitab, et erahaiglad ravivad pealinna Brüsseli piirkonna sotsiaalsetest patsientidest rohkem kui 60 %. Mõiste sotsiaalne patsient võib jätta mulje, et see hõlmab patsiente, kes ei ole suutelised enda ravi eest tasuma ja kuuluvad seega universaalteenusena pakutava ravi kohustuse alla. See ei ole alati nii järgmistel põhjustel.

—

Esiteks käsitleb kõnealuse väljaande sotsiaalse patsiendi määratlus (219) ainult neid isikuid, kellel on Belgia sotsiaalkindlustus, (220) ja see ei hõlma seega patsiente, kes ei suuda maksta ja kellel puudub sotsiaalkindlustus. Samal ajal saab viimatinimetatud rühm universaalteenusena pakutava ravi kohustusest suuremat kasu ja põhjustab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kõige suurema rahalise kulu (vt ka põhjendused 187 kuni 188). Väljaandes kasutatud laia määratluse alusel oleksid ligikaudu 20 % Brüsseli erahaiglate vastuvõttudest (võrreldes 26 %-ga avalik-õiguslike haiglate puhul) olnud seotud sotsiaalsete patsientidega ning erahaiglad oleks ravinud ligikaudu 66 % selliste patsientide koguarvust 2001. aastal.

219

220

| — | Teiseks on isegi ebakindlas olukorras olevad patsiendid, (221) kelle väljaanne määratleb sotsiaalsete patsientide alarühmana, kaetud sotisaalkindlustusega ning puudub igasugune põhjus eeldada, et nad ei ole suutelised tasuma neilt nõutavat summat. Siiski võib kinnitada, et ebakindlas olukorras olevate patsientide puhul võib suurema tõenäosusega tekkida olukord, kus nad ei ole suutelised tasuma neile haiglas esitatud arvet. Väljaanne näitab, et avalik-õiguslikud haiglad ravivad ligikaudu 48 % ebakindlas olukorras olevatest patsientidest, võrreldes 52 %-ga Brüsseli erahaiglate puhul. Samas ravivad avalik-õiguslikud haiglad proportsionaalselt märksa suuremat arvu patsiente, kui võiks eeldada nende turuosast (voodikohtade arvu ja vastuvõttude arvu alusel). Ebakindlas olukorras olevad patsiendid moodustavad 9,5 % avalik-õiguslike haiglate vastuvõttudest, võrreldes ainult 4,1 %-ga erahaiglate puhul. |
| --- | --- |

—

Teiseks on isegi ebakindlas olukorras olevad patsiendid, (221) kelle väljaanne määratleb sotsiaalsete patsientide alarühmana, kaetud sotisaalkindlustusega ning puudub igasugune põhjus eeldada, et nad ei ole suutelised tasuma neilt nõutavat summat. Siiski võib kinnitada, et ebakindlas olukorras olevate patsientide puhul võib suurema tõenäosusega tekkida olukord, kus nad ei ole suutelised tasuma neile haiglas esitatud arvet. Väljaanne näitab, et avalik-õiguslikud haiglad ravivad ligikaudu 48 % ebakindlas olukorras olevatest patsientidest, võrreldes 52 %-ga Brüsseli erahaiglate puhul. Samas ravivad avalik-õiguslikud haiglad proportsionaalselt märksa suuremat arvu patsiente, kui võiks eeldada nende turuosast (voodikohtade arvu ja vastuvõttude arvu alusel). Ebakindlas olukorras olevad patsiendid moodustavad 9,5 % avalik-õiguslike haiglate vastuvõttudest, võrreldes ainult 4,1 %-ga erahaiglate puhul.

221

| — | Kolmandaks, ei muuda märkused, mille kohaselt ravisid Brüsseli erahaiglad 2001. aastal 52 % ebakindlas olukorras olevatest patsientidest (vastupidiselt 66 %-le sotsiaalsetele patsientidele), olenemata nende sisust, järeldust, mille kohaselt on universaalteenusena pakutava ravi kohustus ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel. Arvestades, et erahaiglatel puudub igasugune õiguslik kohustus ravida kõiki patsiente olenemata nende võimest maksta ja nende kindlustatusest, võivad erahaiglad vabalt otsustada, kas anda ravi ebakindlas olukorras olevatele või sotsiaalsetele patsientidele mittekiireloomulistes olukordades, ning nad saavad seega teha kõnealuse otsuse mis tahes hetkel. Kõige haavatavam patsientide rühm, s.o patsiendid, kellel ei ole sotsiaalkindlustust ega mis tahes muud kindlustust, ei ole hõlmatud kõnealuse väljaande statistikaga. See selgitab samuti ilmset erinevust 2001. aasta väljaande näitajate ja rahvatervise avaliku föderaalteenistuse liigituse vahel (vt põhjendus 185) ajavahemikuks 2007–2013. Kui avaliku föderaalteenistuse liigituses võetakse arvesse nende patsientide osakaalu, kellel ei ole sotsiaalkindlustust, siis väljaande statistika käsitleb ainult kindlustatud patsiente. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks, ei muuda märkused, mille kohaselt ravisid Brüsseli erahaiglad 2001. aastal 52 % ebakindlas olukorras olevatest patsientidest (vastupidiselt 66 %-le sotsiaalsetele patsientidele), olenemata nende sisust, järeldust, mille kohaselt on universaalteenusena pakutava ravi kohustus ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel. Arvestades, et erahaiglatel puudub igasugune õiguslik kohustus ravida kõiki patsiente olenemata nende võimest maksta ja nende kindlustatusest, võivad erahaiglad vabalt otsustada, kas anda ravi ebakindlas olukorras olevatele või sotsiaalsetele patsientidele mittekiireloomulistes olukordades, ning nad saavad seega teha kõnealuse otsuse mis tahes hetkel. Kõige haavatavam patsientide rühm, s.o patsiendid, kellel ei ole sotsiaalkindlustust ega mis tahes muud kindlustust, ei ole hõlmatud kõnealuse väljaande statistikaga. See selgitab samuti ilmset erinevust 2001. aasta väljaande näitajate ja rahvatervise avaliku föderaalteenistuse liigituse vahel (vt põhjendus 185) ajavahemikuks 2007–2013. Kui avaliku föderaalteenistuse liigituses võetakse arvesse nende patsientide osakaalu, kellel ei ole sotsiaalkindlustust, siis väljaande statistika käsitleb ainult kindlustatud patsiente.

Kõigil nimetatud põhjustel on komisjon seisukohal, et kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes väljaandes 2001. aasta kohta esitatud statistika ei tõenda, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel puudub universaalteenusena pakutava ravi kohustus või et Brüsseli erahaiglatel on võrreldav kohustus.

| (187) | IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtiv universaalteenusena pakutava ravi kohustus tagab, et patsiendid, kellel on suured rahalised raskused, poliitilised põgenikud, ebaseaduslikud sisserändajad jne saavad ravi kõigis olukordades. Kui kõnealused patsiendid ei suuda oma ravi eest tasuda ja neil puudub igasugune kindlustuskate (s.o sotsiaalkindlustus ja erasektori haiguskindlustus), siis katavad CPASid kõnealuste patsientide kulud, kui täidetud on teatud tingimused. Kõnealusele hüvitisele kohaldatavate eeskirjade kehtestamiseks sõlmisid IRISi võrku kuuluvad haiglad ja 17 CPASi pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist mitmepoolsed kokkulepped, mida nimetatakse abikodude kokkulepeteks. Mittekiireloomulise ravi jaoks suunavad CPASid asjaomased isikud IRISi võrku kuuluvatesse haiglatesse ja võtavad endale kirjaliku kohustuse (nõude alusel) katta ravi kulud. Kui patsiendid esitavad kõnealuse nõude, siis saadavad IRISi võrku kuuluvad haiglad arve otse CPASile. Kiireloomulise ravi puhul ei ole seda menetlust loomulikult võimalik järgida. Selle asemel lähtub CPASi makstav hüvitis i) isiku kiireloomulise vastuvõtu või viivitamatu ravi vajadust kinnitava meditsiinitunnistuse esitamisest ning ii) isiku vaesusest, mida kinnitab CPAS, kasutades haiglalt sotsiaalse uuringu lõpuleviimiseks saadud teavet. Nõutava teabe kogumine on IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenuste osakondade tähtis ülesanne (vt ka põhjendused 210 kuni 211) (222). |
| --- | --- |

(187)

IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtiv universaalteenusena pakutava ravi kohustus tagab, et patsiendid, kellel on suured rahalised raskused, poliitilised põgenikud, ebaseaduslikud sisserändajad jne saavad ravi kõigis olukordades. Kui kõnealused patsiendid ei suuda oma ravi eest tasuda ja neil puudub igasugune kindlustuskate (s.o sotsiaalkindlustus ja erasektori haiguskindlustus), siis katavad CPASid kõnealuste patsientide kulud, kui täidetud on teatud tingimused. Kõnealusele hüvitisele kohaldatavate eeskirjade kehtestamiseks sõlmisid IRISi võrku kuuluvad haiglad ja 17 CPASi pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist mitmepoolsed kokkulepped, mida nimetatakse abikodude kokkulepeteks. Mittekiireloomulise ravi jaoks suunavad CPASid asjaomased isikud IRISi võrku kuuluvatesse haiglatesse ja võtavad endale kirjaliku kohustuse (nõude alusel) katta ravi kulud. Kui patsiendid esitavad kõnealuse nõude, siis saadavad IRISi võrku kuuluvad haiglad arve otse CPASile. Kiireloomulise ravi puhul ei ole seda menetlust loomulikult võimalik järgida. Selle asemel lähtub CPASi makstav hüvitis i) isiku kiireloomulise vastuvõtu või viivitamatu ravi vajadust kinnitava meditsiinitunnistuse esitamisest ning ii) isiku vaesusest, mida kinnitab CPAS, kasutades haiglalt sotsiaalse uuringu lõpuleviimiseks saadud teavet. Nõutava teabe kogumine on IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenuste osakondade tähtis ülesanne (vt ka põhjendused 210 kuni 211) (222).

222

| (188) | Selles ulatuses, milles allpool nimetatud tingimused on täidetud (s.o mittekiireloomulise ravi puhul nõude esitamine ning kiireloomulise ravi puhul meditsiinitunnistuse ja sotsiaalse uuringu esitamine), siis hüvitab CPAS IRISi võrku kuuluvale haiglale nende patsientide raviga seotud kulud, kes ei suuda tasuda oma ravi eest ja kellel puudub kindlustus. See ei vabasta IRISi võrku kuuluvaid haiglaid siiski kõigist universaalteenusena pakutava ravi kohustusest tulenevatest kuludest. IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad CPASilt hüvitise saamiseks koguma sotsiaalse uuringu jaoks vajaliku teabe (mida nad on 2012. aastal teinud 25 749 juhul). See on näiteks üks põhjustest, miks IRISi võrku kuuluvates haiglates on tööl kaks korda rohkem sotsiaaltöötajaid kui ülikoolihaiglates (vt põhjendus 213). Samal ajal ei hüvita CPASid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele sotsiaalsete uuringute jaoks teabe kogumisega seotud kulusid (223). CPASide puhul esinevad samuti suuremad makseviivitused (vahel rohkem kui aasta) kui kindlustusfondide ja kindlustusettevõtete puhul (mis maksavad ühe kuni kahe kuu jooksul alates arve laekumisest). Seetõttu peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad eelrahastama kõnealuseid kulusid pikema ajavahemiku jooksul kui tavapäraste patsientide puhul. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Brüsseli CPAS IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võlgu ligikaudu 35 miljonit eurot (millest ligikaudu 71 % hõlmas 2010. aasta arveid, 12 % 2009. aasta arveid ja ligikaudu 13 % eelnevate aastate arveid). 2 % suurust nominaalset iga-aastast intressimäära kohaldades hindasid IRISi võrku kuuluvad haiglad, et pikemate makseviivituste olemuslik kulu ulatus selle kuupäeva seisuga peaaegu 700 000 euroni (224). Viimaks ei ole kõigil isikutel, kes on suutelised tõendama oma makseraskusi, õigust CPASi-poolsele kulude katmisele (225). Oma universaalteenusena pakutava ravi kohustuse alusel ravivad IRISi võrku kuuluvad haiglad siiski patsiente, kelle puhul CPASid kulusid ei kata. Sellises olukorras saadavad IRISi võrku kuuluvad haiglad arve patsientidele, kes teatud juhtudel ei ole suutelised seda tasuma. Sellest tulenevalt peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad tegelema võlgnevustega, mida ei ole võimalik sisse nõuda ja mis on palju suuremad kui teiste Belgia avalik-õiguslike ja erahaiglate puhul (226). IRISi võrku kuuluvate haiglate hinnangul oli 2010. aastal nende maha kantud võlgnevuste summa ligikaudu [...] miljonit eurot suurem Belgia avalik-õiguslike haiglate keskmisest. |
| --- | --- |

(188)

Selles ulatuses, milles allpool nimetatud tingimused on täidetud (s.o mittekiireloomulise ravi puhul nõude esitamine ning kiireloomulise ravi puhul meditsiinitunnistuse ja sotsiaalse uuringu esitamine), siis hüvitab CPAS IRISi võrku kuuluvale haiglale nende patsientide raviga seotud kulud, kes ei suuda tasuda oma ravi eest ja kellel puudub kindlustus. See ei vabasta IRISi võrku kuuluvaid haiglaid siiski kõigist universaalteenusena pakutava ravi kohustusest tulenevatest kuludest. IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad CPASilt hüvitise saamiseks koguma sotsiaalse uuringu jaoks vajaliku teabe (mida nad on 2012. aastal teinud 25 749 juhul). See on näiteks üks põhjustest, miks IRISi võrku kuuluvates haiglates on tööl kaks korda rohkem sotsiaaltöötajaid kui ülikoolihaiglates (vt põhjendus 213). Samal ajal ei hüvita CPASid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele sotsiaalsete uuringute jaoks teabe kogumisega seotud kulusid (223). CPASide puhul esinevad samuti suuremad makseviivitused (vahel rohkem kui aasta) kui kindlustusfondide ja kindlustusettevõtete puhul (mis maksavad ühe kuni kahe kuu jooksul alates arve laekumisest). Seetõttu peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad eelrahastama kõnealuseid kulusid pikema ajavahemiku jooksul kui tavapäraste patsientide puhul. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Brüsseli CPAS IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võlgu ligikaudu 35 miljonit eurot (millest ligikaudu 71 % hõlmas 2010. aasta arveid, 12 % 2009. aasta arveid ja ligikaudu 13 % eelnevate aastate arveid). 2 % suurust nominaalset iga-aastast intressimäära kohaldades hindasid IRISi võrku kuuluvad haiglad, et pikemate makseviivituste olemuslik kulu ulatus selle kuupäeva seisuga peaaegu 700 000 euroni (224). Viimaks ei ole kõigil isikutel, kes on suutelised tõendama oma makseraskusi, õigust CPASi-poolsele kulude katmisele (225). Oma universaalteenusena pakutava ravi kohustuse alusel ravivad IRISi võrku kuuluvad haiglad siiski patsiente, kelle puhul CPASid kulusid ei kata. Sellises olukorras saadavad IRISi võrku kuuluvad haiglad arve patsientidele, kes teatud juhtudel ei ole suutelised seda tasuma. Sellest tulenevalt peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad tegelema võlgnevustega, mida ei ole võimalik sisse nõuda ja mis on palju suuremad kui teiste Belgia avalik-õiguslike ja erahaiglate puhul (226). IRISi võrku kuuluvate haiglate hinnangul oli 2010. aastal nende maha kantud võlgnevuste summa ligikaudu [...] miljonit eurot suurem Belgia avalik-õiguslike haiglate keskmisest.

223

224

225

226

| (189) | Viimaks on oluline seada konteksti BMFi punktis B8 ette nähtud rahastamine, mis antakse nõrga sotsiaal-majandusliku profiiliga patsientidega haiglatele. Kõnealune föderaalne piiratud rahastamine on mõeldud ühe osa nn sotsiaalsete patsientidega seotud kulude hüvitamiseks (näiteks seetõttu, et need patsiendid jäävad teistega võrreldes keskmiselt pikemaks ajaks haiglasse), aga selle puhul ei ole tegemist universaalteenusena pakutava ravi kohustuse eest makstava hüvitisega. Punkti B8 alusel antav rahastamine ei hõlma haiglatele sotsiaalsete patsientide ravist tekkinud tegelike kulude hüvitamist (näiteks sotsiaalsete patsientide tasumata arved, vajadus palgata täiendavaid sotsiaaltöötajaid). Kindlasummaline eelarve (mis on kogu Belgia kohta ligikaudu 25 miljonit eurot aastas) eraldatakse vastupidi haiglate liigituse alusel, mis põhineb nende patsientide sotsiaal-majanduslikul profiilil (vt põhjendus 185). Võttes arvese, et liigituse kolmel esimesel kohal on IRISi võrku kuuluvad haiglad, saavad need samuti suurema osa punkti B8 alusel antavast rahastamisest kui liigituses madalamatel kohtadel asuvad haiglad (näiteks Brüsseli erahaiglad). Nii avalik-õiguslikel kui ka erahaiglatel on põhimõtteliselt õigus saada kõnealust rahastamist seetõttu, et isegi IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtiva universaalteenusena pakutava ravi kohustuse puudumise korral võivad haiglad vabalt valida, kas nad soovivad ravida sotsiaalseid patsiente. Nad võivad selle valiku teha, kuna teatud sotsiaalsed patsiendid on suutelised maksma või kindlustatud. Kui tegemist on sotsiaalkindlustusega sotsiaalsete patsientidega, siis kohaldatakse sageli väiksemaid tasusid ja INAMI maksab suurema osa kuludest, mis vähendab haiglale tekkivat finantsriski. Samuti tuleb märkida, et Belgia kõik CPASid ei ole otsustanud asutada enda haiglat. Seega võivad CPASid tugineda oma sotsiaalabi kohustuse täitmiseks erahaiglatele. Neis olukordades võib eeldada, et erahaigla ravib teatud arvu sotsiaalseid patsiente ja võib samuti saada BMFi punktis B8 ette nähtud rahastamist. Samas võivad CPASid pealinna Brüsseli piirkonnas arvestada IRISi võrku kuuluvate haiglatega ning see selgitab, miks põhjenduses 185 käsitletud liigitus näitab, et Brüsseli erahaiglate patsientide keskmine sotsiaal-majanduslik profiil on selgelt parem IRISi süsteemi kuuluvate haiglate patsientide omast. Kõigil nimetatud põhjustel ei olda seisukohal, et BMFi punkti B8 alusel antav rahastamine näitab kõigi Belgia haiglate puhul universaalteenusena pakutava ravi kohustuse olemasolu. |
| --- | --- |

(189)

Viimaks on oluline seada konteksti BMFi punktis B8 ette nähtud rahastamine, mis antakse nõrga sotsiaal-majandusliku profiiliga patsientidega haiglatele. Kõnealune föderaalne piiratud rahastamine on mõeldud ühe osa nn sotsiaalsete patsientidega seotud kulude hüvitamiseks (näiteks seetõttu, et need patsiendid jäävad teistega võrreldes keskmiselt pikemaks ajaks haiglasse), aga selle puhul ei ole tegemist universaalteenusena pakutava ravi kohustuse eest makstava hüvitisega. Punkti B8 alusel antav rahastamine ei hõlma haiglatele sotsiaalsete patsientide ravist tekkinud tegelike kulude hüvitamist (näiteks sotsiaalsete patsientide tasumata arved, vajadus palgata täiendavaid sotsiaaltöötajaid). Kindlasummaline eelarve (mis on kogu Belgia kohta ligikaudu 25 miljonit eurot aastas) eraldatakse vastupidi haiglate liigituse alusel, mis põhineb nende patsientide sotsiaal-majanduslikul profiilil (vt põhjendus 185). Võttes arvese, et liigituse kolmel esimesel kohal on IRISi võrku kuuluvad haiglad, saavad need samuti suurema osa punkti B8 alusel antavast rahastamisest kui liigituses madalamatel kohtadel asuvad haiglad (näiteks Brüsseli erahaiglad). Nii avalik-õiguslikel kui ka erahaiglatel on põhimõtteliselt õigus saada kõnealust rahastamist seetõttu, et isegi IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtiva universaalteenusena pakutava ravi kohustuse puudumise korral võivad haiglad vabalt valida, kas nad soovivad ravida sotsiaalseid patsiente. Nad võivad selle valiku teha, kuna teatud sotsiaalsed patsiendid on suutelised maksma või kindlustatud. Kui tegemist on sotsiaalkindlustusega sotsiaalsete patsientidega, siis kohaldatakse sageli väiksemaid tasusid ja INAMI maksab suurema osa kuludest, mis vähendab haiglale tekkivat finantsriski. Samuti tuleb märkida, et Belgia kõik CPASid ei ole otsustanud asutada enda haiglat. Seega võivad CPASid tugineda oma sotsiaalabi kohustuse täitmiseks erahaiglatele. Neis olukordades võib eeldada, et erahaigla ravib teatud arvu sotsiaalseid patsiente ja võib samuti saada BMFi punktis B8 ette nähtud rahastamist. Samas võivad CPASid pealinna Brüsseli piirkonnas arvestada IRISi võrku kuuluvate haiglatega ning see selgitab, miks põhjenduses 185 käsitletud liigitus näitab, et Brüsseli erahaiglate patsientide keskmine sotsiaal-majanduslik profiil on selgelt parem IRISi süsteemi kuuluvate haiglate patsientide omast. Kõigil nimetatud põhjustel ei olda seisukohal, et BMFi punkti B8 alusel antav rahastamine näitab kõigi Belgia haiglate puhul universaalteenusena pakutava ravi kohustuse olemasolu.

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustuse kokkuvõte

IRISi võrku kuuluvate haiglate universaalteenusena pakutava ravi kohustuse kokkuvõte

| (190) | Eespool nimetatud asjaolude põhjal järeldab komisjon, et universaalteenusena pakutava ravi kohustus on ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel, sellele kohaldatakse selgelt kindlaks määratud ülesande andmise akti ja see on selgelt määratletud IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjades ja IRISi strateegilistes kavades kooskõlas CPASide seaduse nõuetega (vt põhjendused 29 kuni 30). See nähtub samuti haiglate patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel koostatud haiglate liigitusest (vt põhjendus 185). See kohustus tagab, et pealinna Brüsseli piirkonna vaesed inimesed saavad piisavat ravi, isegi kui nad ei ole suutelised selle eest maksma, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades. IRISi võrku kuuluvad haiglad osutavad samuti kohaliku elanikkonna vajadustele vastavaid sotsiaalse ravi teenuseid. Nagu eelmises põhjenduses on selgitatud, kaetakse otseselt ainult üks osa selle kohustusega seotud kulust (näiteks CPASi poolt ravi kulude hüvitamine). Seetõttu kaetakse ülejäänud kulu käesoleva otsuse sisuks oleva puudujääkide hüvitamise teel. |
| --- | --- |

(190)

Eespool nimetatud asjaolude põhjal järeldab komisjon, et universaalteenusena pakutava ravi kohustus on ainult IRISi võrku kuuluvatel haiglatel, sellele kohaldatakse selgelt kindlaks määratud ülesande andmise akti ja see on selgelt määratletud IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjades ja IRISi strateegilistes kavades kooskõlas CPASide seaduse nõuetega (vt põhjendused 29 kuni 30). See nähtub samuti haiglate patsientide sotsiaal-majandusliku profiili alusel koostatud haiglate liigitusest (vt põhjendus 185). See kohustus tagab, et pealinna Brüsseli piirkonna vaesed inimesed saavad piisavat ravi, isegi kui nad ei ole suutelised selle eest maksma, sealhulgas mittekiireloomulistes olukordades. IRISi võrku kuuluvad haiglad osutavad samuti kohaliku elanikkonna vajadustele vastavaid sotsiaalse ravi teenuseid. Nagu eelmises põhjenduses on selgitatud, kaetakse otseselt ainult üks osa selle kohustusega seotud kulust (näiteks CPASi poolt ravi kulude hüvitamine). Seetõttu kaetakse ülejäänud kulu käesoleva otsuse sisuks oleva puudujääkide hüvitamise teel.

II.   Kohustus pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes

| (191) | Belgia ametivõimud on seisukohal, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on samuti erikohustus tagada täielik põhiline haiglaravi mitmes keskuses ehk pealinna Brüsseli piirkonnas kõigis keskustes tegutsemise kohustus. Kaebuse esitajate sõnul ei ole samas selgelt teada, mida kõigis keskustes täieliku põhilise haiglaravi tagamise kohustus hõlmab ega millisel määral see kohustus tekitab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavaid kulusid. Kaebuse esitajad ei väida siiski, et Brüsseli erahaiglatel on kõnealune kohustus. |
| --- | --- |

(191)

Belgia ametivõimud on seisukohal, et IRISi võrku kuuluvatel haiglatel on samuti erikohustus tagada täielik põhiline haiglaravi mitmes keskuses ehk pealinna Brüsseli piirkonnas kõigis keskustes tegutsemise kohustus. Kaebuse esitajate sõnul ei ole samas selgelt teada, mida kõigis keskustes täieliku põhilise haiglaravi tagamise kohustus hõlmab ega millisel määral see kohustus tekitab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele täiendavaid kulusid. Kaebuse esitajad ei väida siiski, et Brüsseli erahaiglatel on kõnealune kohustus.

| (192) | Komisjon märgib, et LCHga ei kehtestata (avalik-õiguslikele ega erasektori) haiglatele kohustust tegutseda kõigis keskustes. Vastupidiselt määratakse haiglate korraldusmehhanismis kindlaks haiglate maksimaalne voodikohtade arv, mida võib igas Belgia piirkonnas pakkuda. Pealinna Brüsseli piirkonnas piirdub haiglate (üldiste) voodikohtade arv ligikaudu 7 260 ga ning igal Brüsseli haiglal on luba anda kasutusse teatud arv voodikohti selle ülemmäära piires. Kui haigla mahutavus on korraldussüsteemi alusel kinnitatud, siis võib haigla põhimõtteliselt vabalt otsustada ühes keskuses oma voodikohtade ümberjaotamise või nende jaotamise mitmele keskusele kõnealuses piirkonnas ja oma soovitud ulatuses. Ta võib samuti otsustada osutada samu teenuseid mitmes kohas või pakkuda igas oma keskuses ainult erinevat tüüpi teenuseid. Selles kontekstis otsustasid teatud Brüsseli erahaiglad vabalt tegutseda mitmes keskuses, kui teised haiglad tegutsevad ainult ühes keskuses (227). Erahaiglad võivad samal ajal igal hetkel otsustada oma voodikohtade ja teenuste ainult ühele keskusele ümbersuunamise (228). Tuleb samuti märkida, et korraldusmehhanismiga kindlaks määratud piirides (229) võivad erahaiglad samuti vabalt valida pakutava ravi tüübid, mis võimaldab neil spetsialiseeruda kasumlikumate ravi liikide pakkumisele (230). |
| --- | --- |

(192)

Komisjon märgib, et LCHga ei kehtestata (avalik-õiguslikele ega erasektori) haiglatele kohustust tegutseda kõigis keskustes. Vastupidiselt määratakse haiglate korraldusmehhanismis kindlaks haiglate maksimaalne voodikohtade arv, mida võib igas Belgia piirkonnas pakkuda. Pealinna Brüsseli piirkonnas piirdub haiglate (üldiste) voodikohtade arv ligikaudu 7 260 ga ning igal Brüsseli haiglal on luba anda kasutusse teatud arv voodikohti selle ülemmäära piires. Kui haigla mahutavus on korraldussüsteemi alusel kinnitatud, siis võib haigla põhimõtteliselt vabalt otsustada ühes keskuses oma voodikohtade ümberjaotamise või nende jaotamise mitmele keskusele kõnealuses piirkonnas ja oma soovitud ulatuses. Ta võib samuti otsustada osutada samu teenuseid mitmes kohas või pakkuda igas oma keskuses ainult erinevat tüüpi teenuseid. Selles kontekstis otsustasid teatud Brüsseli erahaiglad vabalt tegutseda mitmes keskuses, kui teised haiglad tegutsevad ainult ühes keskuses (227). Erahaiglad võivad samal ajal igal hetkel otsustada oma voodikohtade ja teenuste ainult ühele keskusele ümbersuunamise (228). Tuleb samuti märkida, et korraldusmehhanismiga kindlaks määratud piirides (229) võivad erahaiglad samuti vabalt valida pakutava ravi tüübid, mis võimaldab neil spetsialiseeruda kasumlikumate ravi liikide pakkumisele (230).

227

228

229

230

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus

| (193) | IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul toetavad kommuunid ja CPASid pidevat kohaliku ravi pakkumist haiglate voodikohtade koondamise teel. Nad tegid otsese valiku osutada täielikke põhilisi raviteenuseid kõigis keskustes, mis põhjustab taristu, seadmete ja tegevuste dubleerimise tõttu suuremaid kulusid. Selles kontekstis otsustasid CPASid ja kommuunid 1995. aastal Brüsseli haiglate restruktureerimise käigus teadlikult säilitada olemasolevad kõigis keskustes pakutavad haiglateenused, millega pakutakse täielikku ravi, võttes arvesse elanikkonna vajadusi. Nende hinnangul ei olnud kadunud kohalikud meditsiinilis-sotsiaalsed vajadused kõnealuste avalik-õiguslike haiglate loomise kohtades. Selles kontekstis tuleb märkida, et enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate keskustest asuvad pealinna Brüsseli piirkonna kõige vaesemates kommuunides (vt ka põhjendus 202). Avaliku sektori asutused loobusid seega vabatahtlikult tõhususe suurendamisest, kahjustades oma puhtalt rahanduslikke huve, ja otsustasid säilitada kõik olemasolevad haiglakeskused, olles teadlikud, et haiglate föderaalsed rahastamismeetmed ei kata kõiki kulusid (mis tulenevad näiteks taristu ja kasutuskulude dubleerimisest, vt ka põhjendus 203). Seda valikut on kinnitatud IRISi strateegilistes kavades ja see kohustab seega IRISi võrku kuuluvaid haiglaid säilitama kõik oma haiglakeskused, et patsientidel oleks võimalik saada kogu peamine ravi võimalikult lähedal oma elukohale. |
| --- | --- |

(193)

IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul toetavad kommuunid ja CPASid pidevat kohaliku ravi pakkumist haiglate voodikohtade koondamise teel. Nad tegid otsese valiku osutada täielikke põhilisi raviteenuseid kõigis keskustes, mis põhjustab taristu, seadmete ja tegevuste dubleerimise tõttu suuremaid kulusid. Selles kontekstis otsustasid CPASid ja kommuunid 1995. aastal Brüsseli haiglate restruktureerimise käigus teadlikult säilitada olemasolevad kõigis keskustes pakutavad haiglateenused, millega pakutakse täielikku ravi, võttes arvesse elanikkonna vajadusi. Nende hinnangul ei olnud kadunud kohalikud meditsiinilis-sotsiaalsed vajadused kõnealuste avalik-õiguslike haiglate loomise kohtades. Selles kontekstis tuleb märkida, et enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate keskustest asuvad pealinna Brüsseli piirkonna kõige vaesemates kommuunides (vt ka põhjendus 202). Avaliku sektori asutused loobusid seega vabatahtlikult tõhususe suurendamisest, kahjustades oma puhtalt rahanduslikke huve, ja otsustasid säilitada kõik olemasolevad haiglakeskused, olles teadlikud, et haiglate föderaalsed rahastamismeetmed ei kata kõiki kulusid (mis tulenevad näiteks taristu ja kasutuskulude dubleerimisest, vt ka põhjendus 203). Seda valikut on kinnitatud IRISi strateegilistes kavades ja see kohustab seega IRISi võrku kuuluvaid haiglaid säilitama kõik oma haiglakeskused, et patsientidel oleks võimalik saada kogu peamine ravi võimalikult lähedal oma elukohale.

| (194) | Eelkõige käsitleb aastate 1996–2001 IRISi strateegilise kava punkt „Struktuursed teljed“ järgmist:

  „
  Detsentraliseeritud haiglategevuse ja ambulatoorse suure hõlmavuse säilitamine. Tegevus säilitatakse üheksas keskuses
  “
   (231), (232).
  [...]

  „
  Põhitegevuse säilitamine erinevates keskustes. Patsiendid ja eelkõige eakad patsiendid võivad seega
  jätkuvalt saada haiglaravi oma elukohast mõistlikul kaugusel
  “
   (233). |
| --- | --- |

(194)

Eelkõige käsitleb aastate 1996–2001 IRISi strateegilise kava punkt „Struktuursed teljed“ järgmist:

„
  Detsentraliseeritud haiglategevuse ja ambulatoorse suure hõlmavuse säilitamine. Tegevus säilitatakse üheksas keskuses
  “
   (231), (232).

Detsentraliseeritud haiglategevuse

säilitamine

Tegevus säilitatakse üheksas keskuses

231

232

[...]

„
  Põhitegevuse säilitamine erinevates keskustes. Patsiendid ja eelkõige eakad patsiendid võivad seega
  jätkuvalt saada haiglaravi oma elukohast mõistlikul kaugusel
  “
   (233).

Põhitegevuse säilitamine erinevates keskustes

Patsiendid ja eelkõige eakad patsiendid võivad seega

jätkuvalt saada haiglaravi oma elukohast mõistlikul kaugusel

233

| (195) | Strateegilises kavas aastateks 1996–2001 rõhutatakse samuti, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ravivad peamiselt nende lähiümbruses elavaid patsiente ja seega käsitatakse neid nn lähiümbruse haiglatena (234). Lisaks sellele soovivad IRISi võrku kuuluvad haiglad „suurendada [oma] teenuste vastavust Brüsseli elanikkonna vajadustele, [...] ning suurendada [oma] juurdepääsetavust kõigile elanikkonnakihtidele ja eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele“ (235). |
| --- | --- |

(195)

Strateegilises kavas aastateks 1996–2001 rõhutatakse samuti, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ravivad peamiselt nende lähiümbruses elavaid patsiente ja seega käsitatakse neid nn lähiümbruse haiglatena (234). Lisaks sellele soovivad IRISi võrku kuuluvad haiglad „suurendada [oma] teenuste vastavust Brüsseli elanikkonna vajadustele, [...] ning suurendada [oma] juurdepääsetavust kõigile elanikkonnakihtidele ja eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele“ (235).

234

Brüsseli elanikkonna vajadustele

suurendada

juurdepääsetavust

ja eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele

235

| (196) | Aastate 2002–2014 strateegilises kavas lisatakse

  „IRIS võtab kasutusele patsientide tsentraliseeritud korralduse põhimõtte, mis on osa lähedal ja spetsialiseerunud ravi pakkumise tagamise otstarbel koostööd tegevate avalik-õiguslike asutuste võrgustikust“
   (236). |
| --- | --- |

(196)

Aastate 2002–2014 strateegilises kavas lisatakse

„IRIS võtab kasutusele patsientide tsentraliseeritud korralduse põhimõtte, mis on osa lähedal ja spetsialiseerunud ravi pakkumise tagamise otstarbel koostööd tegevate avalik-õiguslike asutuste võrgustikust“
   (236).

patsientide tsentraliseeritud korralduse

lähedal ja spetsialiseerunud ravi pakkumise

236

| (197) | Läheduses ravi pakkumise teemal lisatakse kõnealuses strateegilises kavas järgmine:

  „Võttes arvesse IRISi keskuste geograafilist jaotust ja nende mõju vahel sotsiaalselt halvas olukorras oleva üldise elanikkonna hõlmatusele, on esimene koostatud eesmärk tagada igas keskuses lähedal asuv, kvaliteetne, tulemuslik ja juurdepääsetav meditsiin.
  IRISi võrku kuuluvate haiglate – v.a Institut Bordet ja Hôpital des Enfants [HUDERF], (237) mille puhul on tegemist ühele valdkonnale keskendunud haiglatega – peamine ülesanne on pakkuda läheduses meditsiini, mis vastab nende asukohaks olevates kommuunides elavate patsientide kohalikele vajadustele
  “
   (238). |
| --- | --- |

(197)

Läheduses ravi pakkumise teemal lisatakse kõnealuses strateegilises kavas järgmine:

„Võttes arvesse IRISi keskuste geograafilist jaotust ja nende mõju vahel sotsiaalselt halvas olukorras oleva üldise elanikkonna hõlmatusele, on esimene koostatud eesmärk tagada igas keskuses lähedal asuv, kvaliteetne, tulemuslik ja juurdepääsetav meditsiin.

IRISi keskuste geograafilist jaotust

tagada igas keskuses lähedal asuv, kvaliteetne, tulemuslik ja juurdepääsetav meditsiin

IRISi võrku kuuluvate haiglate – v.a Institut Bordet ja Hôpital des Enfants [HUDERF], (237) mille puhul on tegemist ühele valdkonnale keskendunud haiglatega – peamine ülesanne on pakkuda läheduses meditsiini, mis vastab nende asukohaks olevates kommuunides elavate patsientide kohalikele vajadustele
  “
   (238).

237

pakkuda läheduses meditsiini, mis vastab nende asukohaks olevates kommuunides elavate patsientide kohalikele vajadustele

238

| (198) | IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 täpsustatakse samuti, et lisaks läheduses põhilise ravi pakkumisele pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad spetsialiseerunud ravi (teisisõnu laiemaid või põhjalikumaid ravivõimalusi (239)). Kõnealust ravi ei pakuta samas kõigis keskustes (kuigi need on üldjuhul neist mitmes saadaval) ning see oleneb IRISi võrgustiku tasandil planeerimisest (240). Eesmärk on alati tagada Brüsseli elanikkonnale üldine juurdepääs optimaalsele ravile (läheduses meditsiini või spetsiaalse ravi pakkumise teel) (241). Kõnealune strateegiline kava sisaldab samuti üksikasjalikke tabeleid, milles täpsustatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes pakutava põhilise ravi ja eriravi liik. Põhilise ravi tegevused on määratletud esimese tasandina, milleks on läheduse tasand, ning eriravi tegevused on määratletud teise tasandina, milleks on spetsialiseerumise tasand, ning kolmanda tasandina, milleks on võrdlustasand. (242) IRISi võrku kuuluvad haiglad teavad seega väga täpselt, millist tüüpi ravi nad peavad igas oma keskuses pakkuma. |
| --- | --- |

(198)

IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 täpsustatakse samuti, et lisaks läheduses põhilise ravi pakkumisele pakuvad IRISi võrku kuuluvad haiglad spetsialiseerunud ravi (teisisõnu laiemaid või põhjalikumaid ravivõimalusi (239)). Kõnealust ravi ei pakuta samas kõigis keskustes (kuigi need on üldjuhul neist mitmes saadaval) ning see oleneb IRISi võrgustiku tasandil planeerimisest (240). Eesmärk on alati tagada Brüsseli elanikkonnale üldine juurdepääs optimaalsele ravile (läheduses meditsiini või spetsiaalse ravi pakkumise teel) (241). Kõnealune strateegiline kava sisaldab samuti üksikasjalikke tabeleid, milles täpsustatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes pakutava põhilise ravi ja eriravi liik. Põhilise ravi tegevused on määratletud esimese tasandina, milleks on läheduse tasand, ning eriravi tegevused on määratletud teise tasandina, milleks on spetsialiseerumise tasand, ning kolmanda tasandina, milleks on võrdlustasand. (242) IRISi võrku kuuluvad haiglad teavad seega väga täpselt, millist tüüpi ravi nad peavad igas oma keskuses pakkuma.

239

240

241

242

| (199) | Selle tagamiseks, et iga IRISi võrku kuuluv haigla on täielikult teadlik kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsetest vajadustest ning et seda selle kohaselt hallatakse, oli IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine samuti otseselt seotud avalik-õiguslike haiglateenuste kohaliku aluse säilitamisega. Võttes arvesse restruktureerimise lepingut, mis kinnitati 19. mai 1994. aasta koostöölepinguga (243) ning IRISi võrku kuuluvate haiglate juhtorganite koosseisu (244). Täpsemalt valitakse kooskõlas põhikirjade artikliga 11 enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate üldkoosoleku liikmetest kommuuni volikogu ja sotsiaalteenuste nõukogu (mis on korraldatud kommuuni tasandil) poolt ning linnapea ja CPASi president nimetatakse selle ametlikeks liikmeteks. Samuti nimetatakse kümme haldusnõukogu 14 liikmest üldkoosoleku avaliku sektori asutuste delegatsiooni liikmete poolt (nagu nõutakse põhikirja artiklis 27). |
| --- | --- |

(199)

Selle tagamiseks, et iga IRISi võrku kuuluv haigla on täielikult teadlik kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsetest vajadustest ning et seda selle kohaselt hallatakse, oli IRISi võrku kuuluvate haiglate loomine samuti otseselt seotud avalik-õiguslike haiglateenuste kohaliku aluse säilitamisega. Võttes arvesse restruktureerimise lepingut, mis kinnitati 19. mai 1994. aasta koostöölepinguga (243) ning IRISi võrku kuuluvate haiglate juhtorganite koosseisu (244). Täpsemalt valitakse kooskõlas põhikirjade artikliga 11 enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate üldkoosoleku liikmetest kommuuni volikogu ja sotsiaalteenuste nõukogu (mis on korraldatud kommuuni tasandil) poolt ning linnapea ja CPASi president nimetatakse selle ametlikeks liikmeteks. Samuti nimetatakse kümme haldusnõukogu 14 liikmest üldkoosoleku avaliku sektori asutuste delegatsiooni liikmete poolt (nagu nõutakse põhikirja artiklis 27).

243

244

| (200) | Kavatsust hallata IRISi võrku kuuluvaid haiglaid kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsete vajaduste alusel kinnitati IRISi võrgustiku haldusnõukogu 20. novembri 1996. aasta kohtumisel, mille raames võeti vastu aastate 1996–2001 strateegilise kava muudatus, mis kinnitab sellega seoses selgelt järgmist:

  „Kõnealune piirangute komplekt, mille tõttu on vajalik restruktureerimine, peab ilmnema meie strateegiliste eesmärkide kõige laiemas raamistikus. Kõnealused piirangud on järgmised:






  — | IRISi avalik-õiguslike haiglate võrgustik peab oma olemuselt saama Brüsseli tervishoiusüsteemi keskmeks; |
| --- | --- | --- |

(200)

Kavatsust hallata IRISi võrku kuuluvaid haiglaid kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsete vajaduste alusel kinnitati IRISi võrgustiku haldusnõukogu 20. novembri 1996. aasta kohtumisel, mille raames võeti vastu aastate 1996–2001 strateegilise kava muudatus, mis kinnitab sellega seoses selgelt järgmist:

„Kõnealune piirangute komplekt, mille tõttu on vajalik restruktureerimine, peab ilmnema meie strateegiliste eesmärkide kõige laiemas raamistikus. Kõnealused piirangud on järgmised:

—

IRISi avalik-õiguslike haiglate võrgustik peab oma olemuselt saama Brüsseli tervishoiusüsteemi keskmeks;

| — | meie haiglad peavad kohanema Brüsseli elanikkonna vajaduste muutustega; |
| --- | --- |

—

meie haiglad peavad kohanema Brüsseli elanikkonna vajaduste muutustega;

Brüsseli elanikkonna vajaduste

| — | võrgustiku restruktureerimine peab toimuma haigete jaoks ja neid arvesse võttes; |
| --- | --- |

—

võrgustiku restruktureerimine peab toimuma haigete jaoks ja neid arvesse võttes;

võrgustiku restruktureerimine peab toimuma haigete jaoks ja neid arvesse võttes

| — | võrgustiku ajakohastamine peab tuginema haiglate kogukonna ja eelkõige meditsiinilise kogukonna uuel stimuleerimisel.“ |
| --- | --- |

—

võrgustiku ajakohastamine peab tuginema haiglate kogukonna ja eelkõige meditsiinilise kogukonna uuel stimuleerimisel.“

| (201) | Kõnealuses muudatuses lisatakse samuti järgmine:

  „Selles kontekstis tuleb restruktureerimise raames tagada:






  — | meditsiinitegevus ja ravi andmine igas haiglakeskuses kooskõlas meie lähedal meditsiini tagamise ülesandega; |
| --- | --- | --- |

(201)

Kõnealuses muudatuses lisatakse samuti järgmine:

„Selles kontekstis tuleb restruktureerimise raames tagada:

—

meditsiinitegevus ja ravi andmine igas haiglakeskuses kooskõlas meie lähedal meditsiini tagamise ülesandega;

meditsiinitegevus ja ravi andmine igas haiglakeskuses kooskõlas meie lähedal meditsiini tagamise ülesandega

| — | rahalise tasakaalu eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

—

rahalise tasakaalu eesmärkide saavutamine;

| — | võrgustiku sujuv areng, võttes arvesse iga üksuse üldiste huvide ja erihuvide tasakaalu; |
| --- | --- |

—

võrgustiku sujuv areng, võttes arvesse iga üksuse üldiste huvide ja erihuvide tasakaalu;

| — | võrgustiku üksuste vahelise koordineerimise ja koostöö intensiivsemaks muutmine; |
| --- | --- |

—

võrgustiku üksuste vahelise koordineerimise ja koostöö intensiivsemaks muutmine;

| — | võrgustiku juurdepääsetavus ja selle avaliku olemuse säilitamine; |
| --- | --- |

—

võrgustiku juurdepääsetavus ja selle avaliku olemuse säilitamine;

| — | [...] (245).“ |
| --- | --- |

—

[...] (245).“

245

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus, tegelik avaliku teenuse kohustus (üldist majandushuvi pakkuv teenus)

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus, tegelik avaliku teenuse kohustus (üldist majandushuvi pakkuv teenus)

| (202) | Komisjon kontrollis samuti Üldkohtu otsuse kontekstis (vt punkt 4.2) kaebuse esitajate väidet, mille kohaselt tuleb käsitada läheduses ravi andmisega seotud vajadusi seoses pealinna Brüsseli piirkonnas tegutsevate paljude avalik-õiguslike ja erahaiglatega. Nagu eespool on selgitatud, kehtestatakse haiglate korraldusmehhanismiga pealinna Brüsseli piirkonna üldhaiglate maksimaalseks voodikohtade arvuks 7 260, et vältida meditsiiniteenuste liigset pakkumist. Kõnealune voodikohtade arv on samal ajal avalik-õiguslike ja erahaiglate käsutuses, et vastata pealinna Brüsseli piirkonnas haiglaravi vajadustele. Korraldusmehhanismis võetakse samal ajal arvesse ainult piirkondliku tasandi meditsiinilisi vajadusi ning selles ei arvestata konkreetse elanikkonna sotsiaalseid vajadusi ega geograafilise ala sotsiaalset olukorda. Kõnealuseid sotsiaalseid vajadusi hinnatakse CPASi sotsiaalabi tegevuspõhimõtete alusel (teisisõnu kommuuni tasandil). IRISi võrku kuuluvate haiglate eelkäijad loodi, et reageerida sotsiaalsetele vajadustele, ning restruktureerimise ajal säilitati erinevad IRISi keskused, kuna need vastavad jätkuvalt tegelikule sotsiaalsele vajadusele (vt põhjendused 82 kuni 84 ja 91). Kuna IRISi võrku kuuluvad haiglad pakuvad sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust, on samuti vajalik mitme keskuse olemasolu ja on kehtestatud vastav kohustus. Pealinna Brüsseli piirkonna vaeste elanike puhul ei ole oluline ainult võimalus minna oma elukoha lähedal asuvasse haiglasse, vaid samuti kindlus, et saadakse ravi isegi juhul, kui ei olda võimeline selle eest maksma, ning võimalus saada sotsiaalteenistuste abi. Kohustades IRISi võrku kuuluvaid haiglaid säilitama oma erinevaid keskusi, soovivad pealinna Brüsseli piirkond ja CPASid tagada, et sotsiaalset ravi antakse võimalikult lähedal selle vajaduse tekkimise kohale. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et IRISi võrku kuuluvate haiglate 11 keskusest kümme asuvad kommuunides, kus keskmine sissetulek ei ületa pealinna Brüsseli piirkonna mediaansissetulekut (246). Viis erahaiglate 11 keskusest asuvad vastupidi kommuunides, kus keskmine sissetulek on mediaansissetulekust suurem (247). Nagu on näha allpool toodud kaardilt (248) (vt joonis 3), ei näi esinevat märkimisväärset geograafilist kattumist avalik-õiguslike haiglate (mis on tähistatud punktiirjoonega ringiga) ning ülikoolide ja ülderahaiglate (mis on tähistatud pideva joonega ringiga) vahel pealinna Brüsseli piirkonnas. See jätab mulje, et lihtsalt asjaolu, et pealinna Brüsseli piirkonnas tegutseb suur arv haiglaid, ei ole piisav kõigile elanikele haiglaravile juurdepääsu tagamiseks. Lisaks sellele, nagu on allpool selgitatud, on IRISi võrku kuuluvad haiglad pealinna Brüsseli piirkonna ainsad haiglad, mis pakuvad sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust, ning erahaiglaid ei saa seega käsitada võrdväärsetena kohaliku elanikkonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise seisukohast. Seoses eespool esitatud kaalutlustega järeldab komisjon, et mitme erahaigla olemasolu pealinna Brüsseli piirkonnas ei ole põhjus IRISi võrku kuuluvate haiglate ning mitte Brüsseli erahaiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustusega seotud tegeliku avaliku teenuse kohustuse (üldist majandushuvi pakkuv teenus) kahtluse alla seadmiseks, eelkõige võttes arvesse sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

  Joonis 3


  Pealinna Brüsseli piirkonna haiglate keskuste kaart




  Hôpitaux généraux
  Hôpitaux à caractère universitaire
  Hôpitaux universitaires
  Hôpitaux gériatriques et spécialisés
  Hôpitaux spécialisés
  Hôpitaux psihiatriques
  Implantations hospitalières |
| --- | --- |

(202)

Komisjon kontrollis samuti Üldkohtu otsuse kontekstis (vt punkt 4.2) kaebuse esitajate väidet, mille kohaselt tuleb käsitada läheduses ravi andmisega seotud vajadusi seoses pealinna Brüsseli piirkonnas tegutsevate paljude avalik-õiguslike ja erahaiglatega. Nagu eespool on selgitatud, kehtestatakse haiglate korraldusmehhanismiga pealinna Brüsseli piirkonna üldhaiglate maksimaalseks voodikohtade arvuks 7 260, et vältida meditsiiniteenuste liigset pakkumist. Kõnealune voodikohtade arv on samal ajal avalik-õiguslike ja erahaiglate käsutuses, et vastata pealinna Brüsseli piirkonnas haiglaravi vajadustele. Korraldusmehhanismis võetakse samal ajal arvesse ainult piirkondliku tasandi meditsiinilisi vajadusi ning selles ei arvestata konkreetse elanikkonna sotsiaalseid vajadusi ega geograafilise ala sotsiaalset olukorda. Kõnealuseid sotsiaalseid vajadusi hinnatakse CPASi sotsiaalabi tegevuspõhimõtete alusel (teisisõnu kommuuni tasandil). IRISi võrku kuuluvate haiglate eelkäijad loodi, et reageerida sotsiaalsetele vajadustele, ning restruktureerimise ajal säilitati erinevad IRISi keskused, kuna need vastavad jätkuvalt tegelikule sotsiaalsele vajadusele (vt põhjendused 82 kuni 84 ja 91). Kuna IRISi võrku kuuluvad haiglad pakuvad sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust, on samuti vajalik mitme keskuse olemasolu ja on kehtestatud vastav kohustus. Pealinna Brüsseli piirkonna vaeste elanike puhul ei ole oluline ainult võimalus minna oma elukoha lähedal asuvasse haiglasse, vaid samuti kindlus, et saadakse ravi isegi juhul, kui ei olda võimeline selle eest maksma, ning võimalus saada sotsiaalteenistuste abi. Kohustades IRISi võrku kuuluvaid haiglaid säilitama oma erinevaid keskusi, soovivad pealinna Brüsseli piirkond ja CPASid tagada, et sotsiaalset ravi antakse võimalikult lähedal selle vajaduse tekkimise kohale. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et IRISi võrku kuuluvate haiglate 11 keskusest kümme asuvad kommuunides, kus keskmine sissetulek ei ületa pealinna Brüsseli piirkonna mediaansissetulekut (246). Viis erahaiglate 11 keskusest asuvad vastupidi kommuunides, kus keskmine sissetulek on mediaansissetulekust suurem (247). Nagu on näha allpool toodud kaardilt (248) (vt joonis 3), ei näi esinevat märkimisväärset geograafilist kattumist avalik-õiguslike haiglate (mis on tähistatud punktiirjoonega ringiga) ning ülikoolide ja ülderahaiglate (mis on tähistatud pideva joonega ringiga) vahel pealinna Brüsseli piirkonnas. See jätab mulje, et lihtsalt asjaolu, et pealinna Brüsseli piirkonnas tegutseb suur arv haiglaid, ei ole piisav kõigile elanikele haiglaravile juurdepääsu tagamiseks. Lisaks sellele, nagu on allpool selgitatud, on IRISi võrku kuuluvad haiglad pealinna Brüsseli piirkonna ainsad haiglad, mis pakuvad sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust, ning erahaiglaid ei saa seega käsitada võrdväärsetena kohaliku elanikkonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise seisukohast. Seoses eespool esitatud kaalutlustega järeldab komisjon, et mitme erahaigla olemasolu pealinna Brüsseli piirkonnas ei ole põhjus IRISi võrku kuuluvate haiglate ning mitte Brüsseli erahaiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustusega seotud tegeliku avaliku teenuse kohustuse (üldist majandushuvi pakkuv teenus) kahtluse alla seadmiseks, eelkõige võttes arvesse sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

246

247

248

Joonis 3

Joonis 3

Pealinna Brüsseli piirkonna haiglate keskuste kaart

Pealinna Brüsseli piirkonna haiglate keskuste kaart

Hôpitaux généraux

Hôpitaux à caractère universitaire

Hôpitaux universitaires

Hôpitaux gériatriques et spécialisés

Hôpitaux spécialisés

Hôpitaux psihiatriques

Implantations hospitalières

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustuse tegelikkuses rakendamine

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustuse tegelikkuses rakendamine

| (203) | Kõigis keskustes tegutsemise kohustust võib samuti käsitada kuluna IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks, kuna seetõttu peavad nad dubleerima teatud taristut ning see põhjustab suuremad käitamiskulud. Kõnealused kulud on peamiselt seotud vajadusega tagada igale keskusele teenused, näiteks kiireloomulised teenused, steriliseerimise teenused, järelevalve ja turbe teenused ning eraldi haldusorgan. BMFi rahastamist (vt põhjenduse 46 punkt a) antakse iga haigla teenustest ainult ühe kohta, olenemata selle käsutuses olevate keskuste arvust. Erinevate ametikohtadega (hooldus, küte, puhastus jne) seotud käitamise kulud lisanduvad taristu ja seadmete kuludele. Katusorganisatsioonis IRIS 2009. aastal tehtud uuringu tulemusena leiti, et kõigis keskustes tegutsemise kohustuse kulud, mis ei ole hõlmatud BMFi rahastamisega, jõudsid 2008. aastal [...] miljoni euroni ning 2009. aastal [...] miljoni euroni IRISi võrku kuuluva viie haigla puhul summaarselt. |
| --- | --- |

(203)

Kõigis keskustes tegutsemise kohustust võib samuti käsitada kuluna IRISi võrku kuuluvate haiglate jaoks, kuna seetõttu peavad nad dubleerima teatud taristut ning see põhjustab suuremad käitamiskulud. Kõnealused kulud on peamiselt seotud vajadusega tagada igale keskusele teenused, näiteks kiireloomulised teenused, steriliseerimise teenused, järelevalve ja turbe teenused ning eraldi haldusorgan. BMFi rahastamist (vt põhjenduse 46 punkt a) antakse iga haigla teenustest ainult ühe kohta, olenemata selle käsutuses olevate keskuste arvust. Erinevate ametikohtadega (hooldus, küte, puhastus jne) seotud käitamise kulud lisanduvad taristu ja seadmete kuludele. Katusorganisatsioonis IRIS 2009. aastal tehtud uuringu tulemusena leiti, et kõigis keskustes tegutsemise kohustuse kulud, mis ei ole hõlmatud BMFi rahastamisega, jõudsid 2008. aastal [...] miljoni euroni ning 2009. aastal [...] miljoni euroni IRISi võrku kuuluva viie haigla puhul summaarselt.

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustuse kokkuvõte

IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustuse kokkuvõte

| (204) | Komisjon järeldab, et IRISi strateegiliste kavade alusel on IRISi võrku kuuluvatel haiglatel selge kohustus 1) säilitada kõik oma haiglakeskused, et vastata vastavate kohalike elanikkondade meditsiinilis-sotsiaalsetele vajadustele ning 2) pakkuda täielikke põhilise ravi tegevusi kõigis kõnealustes keskustes. Eelkõige määratletakse IRISi strateegilises kavas tegevused, mida käsitatakse põhilise ravina ning eriravina, ja seal on märgitud iga IRISi haiglakeskuse kohta, millist ravi tuleb pakkuda. Lisaks sellele tagatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade ja CPASide seaduse nõuetega, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on täielikult teadlikud kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsetest vajadustest ning neid hallatakse kõnealuseid vajadusi arvesse võttes. Lisaks sellele ületab kõigis keskustes tegutsemise kohustus LCHs ja korraldusmehhanismis kehtestatud nõuded, kuna viimatinimetatus ei võeta arvesse konkreetse elanikkonna sotsiaalseid vajadusi ega geograafilise ala sotsiaalset olukorda. Erahaiglad ei pea seega tegutsema kõigis keskustes ega pakkuma täielikke ravi põhiteenuseid igas keskuses (kui nad otsustavad tegutseda mitmes keskuses). Viimaks, nagu eelmises põhjenduses on selgitatud, tekitab kõigis keskustes tegutsemise kohustus IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärsed kulud, mida ei kata BMF ja mis suurendavad seega IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääki. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon järeldab, et IRISi strateegiliste kavade alusel on IRISi võrku kuuluvatel haiglatel selge kohustus 1) säilitada kõik oma haiglakeskused, et vastata vastavate kohalike elanikkondade meditsiinilis-sotsiaalsetele vajadustele ning 2) pakkuda täielikke põhilise ravi tegevusi kõigis kõnealustes keskustes. Eelkõige määratletakse IRISi strateegilises kavas tegevused, mida käsitatakse põhilise ravina ning eriravina, ja seal on märgitud iga IRISi haiglakeskuse kohta, millist ravi tuleb pakkuda. Lisaks sellele tagatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade ja CPASide seaduse nõuetega, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on täielikult teadlikud kohaliku elanikkonna meditsiinilis-sotsiaalsetest vajadustest ning neid hallatakse kõnealuseid vajadusi arvesse võttes. Lisaks sellele ületab kõigis keskustes tegutsemise kohustus LCHs ja korraldusmehhanismis kehtestatud nõuded, kuna viimatinimetatus ei võeta arvesse konkreetse elanikkonna sotsiaalseid vajadusi ega geograafilise ala sotsiaalset olukorda. Erahaiglad ei pea seega tegutsema kõigis keskustes ega pakkuma täielikke ravi põhiteenuseid igas keskuses (kui nad otsustavad tegutseda mitmes keskuses). Viimaks, nagu eelmises põhjenduses on selgitatud, tekitab kõigis keskustes tegutsemise kohustus IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärsed kulud, mida ei kata BMF ja mis suurendavad seega IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääki.

III.   Kohustus pakkuda laiendatud sotsiaalteenuseid

| (205) | Viimaks on Belgia ametivõimud seisukohal, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on kohustatud osutama patsientidele ja nende perekondadele laiendatud sotsiaalteenuseid. Kaebuse esitajate väitel näib see kohustus seisnevat ainult suuremas sotsiaalsete teenuste koguses, võrreldes teiste haiglatega. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et LCH ega haiglate kinnitamise tingimused (23. oktoobri 1964. aasta kuningliku määruse alusel) ei kehtesta haiglas sotsiaalsete teenuste osutamise üldist kohustust. Ainult teatud eraldiseisvates eeskirjades, mis käsitlevad teatud haiglateenuseid (geriaatrilised ja psühhiaatrilised teenused), (249) nähakse ette sotsiaaltöötajate sekkumine. Lisaks sellele nähakse ülikoolihaiglatele kehtivas eeskirjas ette ainult ühe sotsiaaltöötaja olemasolu 2 000 vastuvõtu kohta (250). Väljaspool kõnealuseid konkreetseid olukordi ei ole erahaiglatel mingit kohustust osutada sotsiaalteenuseid kõigile oma patsientidele. IRISi võrku kuuluvad haiglad on vastupidi IRISi strateegiliste kavade alusel kohustatud osutama sotsiaalteenuseid, mis aitavad kõiki seda vajavaid patsiente. |
| --- | --- |

(205)

Viimaks on Belgia ametivõimud seisukohal, et IRISi võrku kuuluvad haiglad on kohustatud osutama patsientidele ja nende perekondadele laiendatud sotsiaalteenuseid. Kaebuse esitajate väitel näib see kohustus seisnevat ainult suuremas sotsiaalsete teenuste koguses, võrreldes teiste haiglatega. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et LCH ega haiglate kinnitamise tingimused (23. oktoobri 1964. aasta kuningliku määruse alusel) ei kehtesta haiglas sotsiaalsete teenuste osutamise üldist kohustust. Ainult teatud eraldiseisvates eeskirjades, mis käsitlevad teatud haiglateenuseid (geriaatrilised ja psühhiaatrilised teenused), (249) nähakse ette sotsiaaltöötajate sekkumine. Lisaks sellele nähakse ülikoolihaiglatele kehtivas eeskirjas ette ainult ühe sotsiaaltöötaja olemasolu 2 000 vastuvõtu kohta (250). Väljaspool kõnealuseid konkreetseid olukordi ei ole erahaiglatel mingit kohustust osutada sotsiaalteenuseid kõigile oma patsientidele. IRISi võrku kuuluvad haiglad on vastupidi IRISi strateegiliste kavade alusel kohustatud osutama sotsiaalteenuseid, mis aitavad kõiki seda vajavaid patsiente.

249

250

IRISi võrku kuuluvate haiglate kohustus osutada laiendatud sotsiaalteenuseid

IRISi võrku kuuluvate haiglate kohustus osutada laiendatud sotsiaalteenuseid

| (206) | IRISi strateegilises kavas aastateks 1996–2001 kehtestatakse üldine kontekst IRISi võrku kuuluvates haiglates patsientide eest üldiseks hoolitsemiseks, sealhulgas seoses psühhosotsiaalsete ja keskkondlike aspektidega:

  „Üldine patsientide eest hoolitsemine: patsienti ei tohi taandada haiguseks, mille jaoks ta ravi vajab. Eelkõige teatud patsientide kategooriad peavad saama universaalteenusena pakutavat ravi nii seoses ainult meditsiiniliste kui ka psühhosotsiaalsete ja keskkondlike aspektidega: need on geriaatria patsiendid, pediaatria patsiendid, terminaalses seisundis patsiendid, psühhiaatria patsiendid, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras patsiendid jne (251).“ |
| --- | --- |

(206)

IRISi strateegilises kavas aastateks 1996–2001 kehtestatakse üldine kontekst IRISi võrku kuuluvates haiglates patsientide eest üldiseks hoolitsemiseks, sealhulgas seoses psühhosotsiaalsete ja keskkondlike aspektidega:

„Üldine patsientide eest hoolitsemine: patsienti ei tohi taandada haiguseks, mille jaoks ta ravi vajab. Eelkõige teatud patsientide kategooriad peavad saama universaalteenusena pakutavat ravi nii seoses ainult meditsiiniliste kui ka psühhosotsiaalsete ja keskkondlike aspektidega: need on geriaatria patsiendid, pediaatria patsiendid, terminaalses seisundis patsiendid, psühhiaatria patsiendid, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras patsiendid jne (251).“

universaalteenusena pakutavat ravi

kui ka psühhosotsiaalsete ja keskkondlike aspektidega

sotsiaalselt ebasoodsas olukorras patsiendid

251

| (207) | Kõnealuses kavas on üksikasjalikumalt kirjeldatud sotsiaalteenistuste rolli ja nende põhiülesandeid:

  „[IRISi võrku kuuluvatel haiglatel] peavad olema sotsiaalteenistused, mille peamine roll on parandada patsientide heaolu, asutuse meditsiini kvaliteeti ja optimaalset toimimist. Sotsiaalteenistus teeb koostööd juhtiva ametnikuga ning ta on kõigi haiglateenistuste partner. Ta vastutab [haigla patsientidele] haiglas viibimise tingimuste meeldivamaks muutmise eest. Ta peab hoolitsema patsientide sotsiaalsete probleemide eest parimal juhul enne haiglas viibimist, aga samuti haiglas viibimise ajal ja haiglast lahkudes. Ta on eriõigustega kontaktisik patsiendi, haigla, tema perekonna ja keskkonna vahel. Selleks






  — | peab tal olema piisavalt aega ja vajalik erialane võimekus patsiendi ja tema lähedaste ning ravimeeskonnaga koos patsiendi vajaduste hindamiseks ning patsiendiga koos sobilike lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- | --- |

(207)

Kõnealuses kavas on üksikasjalikumalt kirjeldatud sotsiaalteenistuste rolli ja nende põhiülesandeid:

„[IRISi võrku kuuluvatel haiglatel] peavad olema sotsiaalteenistused, mille peamine roll on parandada patsientide heaolu, asutuse meditsiini kvaliteeti ja optimaalset toimimist. Sotsiaalteenistus teeb koostööd juhtiva ametnikuga ning ta on kõigi haiglateenistuste partner. Ta vastutab [haigla patsientidele] haiglas viibimise tingimuste meeldivamaks muutmise eest. Ta peab hoolitsema patsientide sotsiaalsete probleemide eest parimal juhul enne haiglas viibimist, aga samuti haiglas viibimise ajal ja haiglast lahkudes. Ta on eriõigustega kontaktisik patsiendi, haigla, tema perekonna ja keskkonna vahel. Selleks

hoolitsema patsientide sotsiaalsete probleemide eest parimal juhul enne haiglas viibimist, aga samuti haiglas viibimise ajal ja haiglast lahkudes

—

peab tal olema piisavalt aega ja vajalik erialane võimekus patsiendi ja tema lähedaste ning ravimeeskonnaga koos patsiendi vajaduste hindamiseks ning patsiendiga koos sobilike lahenduste leidmiseks;

| — | peab tal olema juurdepääs patisentide vastuvõtu ja meditsiinilistele toimikutele, kust ta saab leida ravi kvaliteedi parandamiseks asjakohaseid sotsiaalseid andmeid; |
| --- | --- |

—

peab tal olema juurdepääs patisentide vastuvõtu ja meditsiinilistele toimikutele, kust ta saab leida ravi kvaliteedi parandamiseks asjakohaseid sotsiaalseid andmeid;

| — | tuleb teda õigel ajal teavitada patsiendi üleviimisest või lahkumisest, et võtta vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

—

tuleb teda õigel ajal teavitada patsiendi üleviimisest või lahkumisest, et võtta vajalikud meetmed;

| — | peab ta esitama oma arvamuse keeruka profiili ja patoloogiaga patsientide kohta; |
| --- | --- |

—

peab ta esitama oma arvamuse keeruka profiili ja patoloogiaga patsientide kohta;

| — | peab ta võtma koos finantsteenistustega kasutusele õigusmehhanismid, võttes arvesse, et tema sekkumise ulatuse määrab kindlaks kutse-eetika kõigis sotsiaalsetes aspektides patsiendile keskenduva suhte alusel; |
| --- | --- |

—

peab ta võtma koos finantsteenistustega kasutusele õigusmehhanismid, võttes arvesse, et tema sekkumise ulatuse määrab kindlaks kutse-eetika kõigis sotsiaalsetes aspektides patsiendile keskenduva suhte alusel;

| — | peab ta tagama koordineerimise CPASiga; |
| --- | --- |

—

peab ta tagama koordineerimise CPASiga;

peab ta tagama koordineerimise CPASiga

| — | peab ta olema kursis olemasolevate sotsiaalsete ja sanitaarvõrgustikega; |
| --- | --- |

—

peab ta olema kursis olemasolevate sotsiaalsete ja sanitaarvõrgustikega;

| — | peab ta pakkuma välja haigla toimimise parandamise võimalusi; |
| --- | --- |

—

peab ta pakkuma välja haigla toimimise parandamise võimalusi;

| — | peab tema kasutuses olema taristu, millega tagatakse andmevahetuse konfidentsiaalsus. |
| --- | --- |

—

peab tema kasutuses olema taristu, millega tagatakse andmevahetuse konfidentsiaalsus.

Sotsiaalse meditsiini ülesanne, mis on avalik-õiguslike haiglate ülesanne, eeldab, et nad täidavad tervishoiu valdkonnas tegutsejate koordineerimise ülesannet, et nad osalevad sanitaar- ja sotsiaalsetes võrgustikes või isegi edendavad neid ning et nad osalevad otseselt IRISiga seotud teenuste loomises, mis on vajalikud elanikkonna vajaduste rahuldamiseks (ravi majutus, perekondade majutus, palliatiivne ravi kodus, narkomaanide ja kodutute vastuvõtu struktuurid, kodus ravi andmise teenused...). Nad akrediteerivad asutusi, millega nad koostööd teevad (252).“

Sotsiaalse meditsiini ülesanne

mis on vajalikud elanikkonna vajaduste rahuldamiseks

252

| (208) | Kõnealuse strateegilise kava kohaselt võib sotsiaalteenistusel olla samuti oluline roll patsientide vastuvõtus:

  „Vastuvõtt tuleb näha ette erineval viisil olenevalt sellest, kas patsient saabub kiireloomulise probleemiga, konsultatsioonile või vastuvõttu; vastuvõtt peab igal juhul tagama patsiendile temaga tegelemisel diskreetsuse ja tema mugavuse ning aitama kaasa suurimas võimalikus ulatuses patsiendi ja tema perekonna murede vähendamisele. Meie haiglate sotsiaalteenistusel on sellega seoses määrav roll
   (253).“ |
| --- | --- |

(208)

Kõnealuse strateegilise kava kohaselt võib sotsiaalteenistusel olla samuti oluline roll patsientide vastuvõtus:

„Vastuvõtt tuleb näha ette erineval viisil olenevalt sellest, kas patsient saabub kiireloomulise probleemiga, konsultatsioonile või vastuvõttu; vastuvõtt peab igal juhul tagama patsiendile temaga tegelemisel diskreetsuse ja tema mugavuse ning aitama kaasa suurimas võimalikus ulatuses patsiendi ja tema perekonna murede vähendamisele. Meie haiglate sotsiaalteenistusel on sellega seoses määrav roll
   (253).“

;

Meie haiglate sotsiaalteenistusel on sellega seoses määrav roll

253

| (209) | IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 lisatakse:

  „
  Sotsiaalteenistus on avalik-õiguslikus haiglas ülioluline nii ambulatoorsete kui ka haiglas viibivate patsientide eest hoolitsemiseks. See hõlmab patsiendi ja tema perekonna abistamist, et lahendada ja hallata haiglaravi vältel halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid raskusi ning probleeme, mis on seotud haigusseisundiga, ning uusi perspektiive ja olukordi.
  Sotsiaalteenistus:






  — | hoolitseb patsientide eest, tagades nende autonoomia ja iseseisvuse; |
| --- | --- | --- |

(209)

IRISi strateegilises kavas aastateks 2002–2014 lisatakse:

„
  Sotsiaalteenistus on avalik-õiguslikus haiglas ülioluline nii ambulatoorsete kui ka haiglas viibivate patsientide eest hoolitsemiseks. See hõlmab patsiendi ja tema perekonna abistamist, et lahendada ja hallata haiglaravi vältel halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid raskusi ning probleeme, mis on seotud haigusseisundiga, ning uusi perspektiive ja olukordi.

Sotsiaalteenistus on avalik-õiguslikus haiglas ülioluline

patsiendi ja tema perekonna abistamist, et lahendada ja hallata haiglaravi vältel halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid raskusi ning probleeme, mis on seotud haigusseisundiga

Sotsiaalteenistus:

—

hoolitseb patsientide eest, tagades nende autonoomia ja iseseisvuse;

| — | proovib kaasata universaalteenusena pakutavasse ravisse patsiendi standardid, väärtused ja kultuuri, ning on seega seotud haldusabiga, psühhosotsiaalse hoolekandega, teavitamisega, vältimisega, teadlikkusega, koostööga ja koordineerimisega. Sotsiaalteenistusel on seega erinevad tasandid olenevalt sellest, kas patsiendid vajavad sotsiaal-materiaalset, sotsiaal-halduslikku või psühho-sotsiaalset abi; |
| --- | --- |

—

proovib kaasata universaalteenusena pakutavasse ravisse patsiendi standardid, väärtused ja kultuuri, ning on seega seotud haldusabiga, psühhosotsiaalse hoolekandega, teavitamisega, vältimisega, teadlikkusega, koostööga ja koordineerimisega. Sotsiaalteenistusel on seega erinevad tasandid olenevalt sellest, kas patsiendid vajavad sotsiaal-materiaalset, sotsiaal-halduslikku või psühho-sotsiaalset abi;

Sotsiaalteenistusel on seega erinevad tasandid olenevalt sellest, kas patsiendid vajavad sotsiaal-materiaalset, sotsiaal-halduslikku või psühho-sotsiaalset abi

| — | nõuab oskusteadmiste ja sotsiaaloskuste alaseid teoreetilisi ja tehnilisi pädevusi ning isikuomadusi ja suhtlusoskust. |
| --- | --- |

—

nõuab oskusteadmiste ja sotsiaaloskuste alaseid teoreetilisi ja tehnilisi pädevusi ning isikuomadusi ja suhtlusoskust.

[...]

Kokkuvõttes on sotsiaalteenistusel mitmed ülesanded:

on sotsiaalteenistusel mitmed ülesanded

| — | tagada patsiendi haiglassevõtt ja valmistada ette tema lahkumine paremates tingimustes asjakohasesse elukohta, |
| --- | --- |

—

tagada patsiendi haiglassevõtt ja valmistada ette tema lahkumine paremates tingimustes asjakohasesse elukohta,

patsiendi haiglassevõtt

tema lahkumine paremates tingimustes asjakohasesse elukohta

| — | aidata patsiendil saada sotsiaalkindlustuse kate, mis võimaldab tal tasuda oma tervishoiukulud. |
| --- | --- |

—

aidata patsiendil saada sotsiaalkindlustuse kate, mis võimaldab tal tasuda oma tervishoiukulud.

aidata patsiendil saada sotsiaalkindlustuse kate, mis võimaldab tal tasuda oma tervishoiukulud

Sellega seoses tegutsevad sotsiaalteenistus ja sotsiaaltöötajad samade eesmärkide ja huvide nimel kui haigla ning nende eritegevus avaldab mõju haiglaravile jäämiste vähendamisele ja haigla poolt tekkinud kulude sissenõudmisele
   (254).“

avaldab mõju haiglaravile jäämiste vähendamisele ja haigla poolt tekkinud kulude sissenõudmisele

254

| (210) | Sotsiaalteenistuste rolli CPASide poolt ravikulude katmises (vt ka põhjendus 187) on samuti kinnitatud IRISi aastate 2002–2014 strateegilise kava tekstis. Viimatinimetatus rõhutatakse eelkõige, et üks sotsiaalteenistuste ülesannetest on patsientide maksevõime kohta uuringute koostamine:

  „Sotsiaalteenistus koostab arvutipõhise sotsiaalteabe toimiku, mis peab võimaldama [IRISi] võrgustiku patsientide olukorra kontrollimist. Ta

  teeb [patsientide kohta] maksevõimelisuse uuringud

  , täidab RCMi
   (255) V-koodid ja teeb muud eeskirjadega kehtestatud kanded. Kõnealune [sotsiaalne] toimik on niipea, kui võimalik, seotud meditsiinitoimikuga ja kesksete infosüsteemidega. Kõnealune sotsiaalse toimiku kanne peab võimaldama näitajate esitamist avalik-õigusliku [IRISi võrku kuuluva] haigla sotsiaalsete ülesannete kohta (256).“ |
| --- | --- |

(210)

Sotsiaalteenistuste rolli CPASide poolt ravikulude katmises (vt ka põhjendus 187) on samuti kinnitatud IRISi aastate 2002–2014 strateegilise kava tekstis. Viimatinimetatus rõhutatakse eelkõige, et üks sotsiaalteenistuste ülesannetest on patsientide maksevõime kohta uuringute koostamine:

„Sotsiaalteenistus koostab arvutipõhise sotsiaalteabe toimiku, mis peab võimaldama [IRISi] võrgustiku patsientide olukorra kontrollimist. Ta

  teeb [patsientide kohta] maksevõimelisuse uuringud

  , täidab RCMi
   (255) V-koodid ja teeb muud eeskirjadega kehtestatud kanded. Kõnealune [sotsiaalne] toimik on niipea, kui võimalik, seotud meditsiinitoimikuga ja kesksete infosüsteemidega. Kõnealune sotsiaalse toimiku kanne peab võimaldama näitajate esitamist avalik-õigusliku [IRISi võrku kuuluva] haigla sotsiaalsete ülesannete kohta (256).“

. Ta

teeb [patsientide kohta] maksevõimelisuse uuringud

, täidab RCMi

255

256

| (211) | Need ülesanded on seotud teabe kogumisega sotsiaalsete uuringute jaoks, mis on vajalikud, et määrata kindlaks, kas patsiendid vastavad CPASi poolt nende meditsiinikulude katmiseks vajalikele tingimustele (vt ka põhjendused 187–188). Täpsemalt koguvad haigla sotsiaaltöötajad kasulikku teavet, (257) mis võimaldab CPASil kontrollida oma õiguslike kohustuste kohaselt (258) patsiendi vaesust ja seega langetada otsus, kas CPASi poolne hüvitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(211)

Need ülesanded on seotud teabe kogumisega sotsiaalsete uuringute jaoks, mis on vajalikud, et määrata kindlaks, kas patsiendid vastavad CPASi poolt nende meditsiinikulude katmiseks vajalikele tingimustele (vt ka põhjendused 187–188). Täpsemalt koguvad haigla sotsiaaltöötajad kasulikku teavet, (257) mis võimaldab CPASil kontrollida oma õiguslike kohustuste kohaselt (258) patsiendi vaesust ja seega langetada otsus, kas CPASi poolne hüvitamine on põhjendatud.

257

258

IRISi võrku kuuluvate haiglate laiendatud sotsiaalteenuste osutamise kohustuse tegelikkuses rakendamine

IRISi võrku kuuluvate haiglate laiendatud sotsiaalteenuste osutamise kohustuse tegelikkuses rakendamine

| (212) | IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste töötajad on saanud eriväljaõppe ja järgivad kutse-eetika koodeksit, võttes arvesse oma rolli haigla erinevate teenistuste (eelkõige arstide, medõdede, arvete esitamise ja vastuvõtu) vahelise kontaktisikuna või sellest väljaspool (näiteks sotsiaalkindlustuskate, kodune ravi ja abi, keelelised ja kultuurilised aspektid). |
| --- | --- |

(212)

IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste töötajad on saanud eriväljaõppe ja järgivad kutse-eetika koodeksit, võttes arvesse oma rolli haigla erinevate teenistuste (eelkõige arstide, medõdede, arvete esitamise ja vastuvõtu) vahelise kontaktisikuna või sellest väljaspool (näiteks sotsiaalkindlustuskate, kodune ravi ja abi, keelelised ja kultuurilised aspektid).

| (213) | IRISi võrgustik võrdles oma sotsiaalteenistuste kulude hindamiseks IRISi võrku kuuluvates haiglates töötavate sotsiaaltöötajate tegelikku kulu mõistliku tasemega, mis vastab ühele sotsiaaltöötajale 2 000 vastuvõtu kohta (s.o ülikoolihaiglatele kohaldatav kohustus). Kõnealune analüüs näitab, et viies IRISi võrku kuuluvas haiglas oli tööl 81,1 sotsiaaltöötajat, (259) samas kui mõistliku põhitasemena on haiglates tööl ainult 36,7 sotsiaaltöötajat. Erinevus on seega 44,4, mis näitab, et IRISi võrku kuuluvates haiglates on tööl ülikoolihaiglatele kohaldatavas eeskirjas eeldatust enam kui kaks korda rohkem sotsiaaltöötajaid. See näitab hästi, et strateegilised kavad kohustavad IRISi võrku kuuluvaid haiglaid pakkuma teistele mitte-ülikoolihaiglatele (olenemata sellest, kas tegemist on avalik-õiguslike või erahaiglatega) kohaldatavast miinimumist märksa suuremat sotsiaalteenuste komplekti (näiteks geriaatriliste ja psühhiaatriliste teenuste jaoks). Asjaolu, et mitte-ülikoolihaiglatest Brüsseli erahaiglates töötavad samuti sotsiaaltöötajad, võib selgitada pigem kõnealuste miinimumnõuetega ja mitte üldise kohustusega osutada oma patsientidele sotsiaalteenuseid. Nagu eespool on näidatud, lähevad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti palju kaugemale Belgia ülikoolihaiglatele kohaldatavast põhinõudest, milleks on üks sotsiaaltöötaja 2 000 vastuvõtu kohta. Seetõttu ulatus IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste rahastamata kulu 2010. aastal [...] miljoni euroni (260). Kohustus osutada laiendatud sotsiaalteenuseid on seega IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärne kulu, mida Brüsseli erahaiglad ei pea kandma. |
| --- | --- |

(213)

IRISi võrgustik võrdles oma sotsiaalteenistuste kulude hindamiseks IRISi võrku kuuluvates haiglates töötavate sotsiaaltöötajate tegelikku kulu mõistliku tasemega, mis vastab ühele sotsiaaltöötajale 2 000 vastuvõtu kohta (s.o ülikoolihaiglatele kohaldatav kohustus). Kõnealune analüüs näitab, et viies IRISi võrku kuuluvas haiglas oli tööl 81,1 sotsiaaltöötajat, (259) samas kui mõistliku põhitasemena on haiglates tööl ainult 36,7 sotsiaaltöötajat. Erinevus on seega 44,4, mis näitab, et IRISi võrku kuuluvates haiglates on tööl ülikoolihaiglatele kohaldatavas eeskirjas eeldatust enam kui kaks korda rohkem sotsiaaltöötajaid. See näitab hästi, et strateegilised kavad kohustavad IRISi võrku kuuluvaid haiglaid pakkuma teistele mitte-ülikoolihaiglatele (olenemata sellest, kas tegemist on avalik-õiguslike või erahaiglatega) kohaldatavast miinimumist märksa suuremat sotsiaalteenuste komplekti (näiteks geriaatriliste ja psühhiaatriliste teenuste jaoks). Asjaolu, et mitte-ülikoolihaiglatest Brüsseli erahaiglates töötavad samuti sotsiaaltöötajad, võib selgitada pigem kõnealuste miinimumnõuetega ja mitte üldise kohustusega osutada oma patsientidele sotsiaalteenuseid. Nagu eespool on näidatud, lähevad IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti palju kaugemale Belgia ülikoolihaiglatele kohaldatavast põhinõudest, milleks on üks sotsiaaltöötaja 2 000 vastuvõtu kohta. Seetõttu ulatus IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste rahastamata kulu 2010. aastal [...] miljoni euroni (260). Kohustus osutada laiendatud sotsiaalteenuseid on seega IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärne kulu, mida Brüsseli erahaiglad ei pea kandma.

259

260

IRISi võrku kuuluvate haiglate laiendatud sotsiaalteenuste osutamise kohustuse kokkuvõte

IRISi võrku kuuluvate haiglate laiendatud sotsiaalteenuste osutamise kohustuse kokkuvõte

| (214) | Komisjon järeldab eespool esitatud kaalutluste alusel, et vastupidiselt Brüsseli erahaiglatele peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad tagama laiendatud sotsiaalteenistuse, mis aitab patsientidel ja nende perekondadel lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme. Kõnealune kohustus on määratletud IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud IRISi strateegilistes kavades. Kõnealuse laiendatud sotsiaalteenuste kohustuse tõttu on IRISi võrku kuuluvates haiglates tööl palju sotsiaaltöötajaid, märkimisväärselt rohkem kui teistes Belgia haiglates. IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste ülesanne on eelkõige tegeleda patsientidele tekkivate eespool nimetatud probleemidega mitte ainult haiglas viibimise, aga samuti haiglast lahkumise ajal, aidata patsientidel saada sotsiaalkindlustuse kate, mis võimaldab neil tasuda meditsiinikulusid, teha sotsiaalseid uuringuid ning vahetada teavet haiglate teiste teenistuste ja CPASiga. Kõnealune kohustus ja sellest tulenev ülesanne on tihedalt seotud teiste kohustustega, mille puhul on tegemist sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenusega (vt põhjendus 167). IRISi võrku kuuluvates haiglates on vaja suuremal arvul sotsiaaltöötajaid just seetõttu, et neil on kohustus ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, olenemata nende maksevõimest. Täiendavaid sotsiaalteenuseid vajavad just vaesed patsiendid ja nende perekonnad ning seetõttu tuleb teha sotsiaalne uuring. Lisaks sellele on IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus samuti üks mõistlikult oodatavast (s.o üks sotsiaaltöötaja 2 000 vastuvõtu kohta, vt põhjendus 213) suurema sotsiaaltöötajate arvu põhjustest. |
| --- | --- |

(214)

Komisjon järeldab eespool esitatud kaalutluste alusel, et vastupidiselt Brüsseli erahaiglatele peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad tagama laiendatud sotsiaalteenistuse, mis aitab patsientidel ja nende perekondadel lahendada ja hallata halduslikke, rahalisi, inimestevahelisi ja sotsiaalseid probleeme. Kõnealune kohustus on määratletud IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud IRISi strateegilistes kavades. Kõnealuse laiendatud sotsiaalteenuste kohustuse tõttu on IRISi võrku kuuluvates haiglates tööl palju sotsiaaltöötajaid, märkimisväärselt rohkem kui teistes Belgia haiglates. IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenistuste ülesanne on eelkõige tegeleda patsientidele tekkivate eespool nimetatud probleemidega mitte ainult haiglas viibimise, aga samuti haiglast lahkumise ajal, aidata patsientidel saada sotsiaalkindlustuse kate, mis võimaldab neil tasuda meditsiinikulusid, teha sotsiaalseid uuringuid ning vahetada teavet haiglate teiste teenistuste ja CPASiga. Kõnealune kohustus ja sellest tulenev ülesanne on tihedalt seotud teiste kohustustega, mille puhul on tegemist sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenusega (vt põhjendus 167). IRISi võrku kuuluvates haiglates on vaja suuremal arvul sotsiaaltöötajaid just seetõttu, et neil on kohustus ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel, olenemata nende maksevõimest. Täiendavaid sotsiaalteenuseid vajavad just vaesed patsiendid ja nende perekonnad ning seetõttu tuleb teha sotsiaalne uuring. Lisaks sellele on IRISi võrku kuuluvate haiglate kõigis keskustes tegutsemise kohustus samuti üks mõistlikult oodatavast (s.o üks sotsiaaltöötaja 2 000 vastuvõtu kohta, vt põhjendus 213) suurema sotsiaaltöötajate arvu põhjustest.

IV.   Täiendavate kohustuste kokkuvõte

| (215) | Komisjon järeldab, et IRISi võrku kuuluvad haiglad tagavad sotsiaalse tervisega seotud üldist majandushuvi pakkuvat teenust, mis lisaks nende põhilisele haiglaülesandele hõlmab kohustust 1) ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (sh mittekiireloomulistes olukordades) patisendi maksevõimest sõltumata, 2) pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes ning 3) täiendada ravi kõrgel tasemel sotsiaalteenistuste pakutava laiendatud abiga. Kõnealune kohustuste kombinatsioon tagab, et Brüsseli elanikkonna haiglateenustega seotud sotsiaalsed erivajadused on rahuldatud, ning tagab kvaliteetse haiglaravi juurdepääsetavuse kõigile ja eelkõige kõige vaesematele. Brüsseli erahaiglatele ei kehti ühtegi seda tüüpi täiendavat kohustust ja nad vastutavad ainult LCHs määratletud haigla põhiülesande täitmise eest. Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavad seega ainult IRISi võrku kuuluvad haiglad, kuna ainult nemad peavad täitma lisaks LCH alusel kõigile Belgia haiglatele kohaldatavatele miinimumnõuetele (s.o haigla põhiülesandele) rangemaid ja ulatuslikumaid kohustusi. Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenuse elluviimisega kaasnevad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärsed kulud, mis ei ole hõlmatud avalik-õiguslike ja erahaiglate ühiste rahastamisallikatega või on nendega ainult osaliselt hõlmatud ning millest tulenevad seega IRISi võrku kuuluvate haiglate deklareeritud puudujäägid. Oma avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse tagamiseks peavad CPASid ja asjaomased Brüsseli kommuunid seega hüvitama IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkinud puudujäägid, nagu on kirjeldatud punktides 7.3.4.4 ja 7.3.5. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon järeldab, et IRISi võrku kuuluvad haiglad tagavad sotsiaalse tervisega seotud üldist majandushuvi pakkuvat teenust, mis lisaks nende põhilisele haiglaülesandele hõlmab kohustust 1) ravida kõiki patsiente mis tahes asjaoludel (sh mittekiireloomulistes olukordades) patisendi maksevõimest sõltumata, 2) pakkuda täielikku haiglaravi kõigis keskustes ning 3) täiendada ravi kõrgel tasemel sotsiaalteenistuste pakutava laiendatud abiga. Kõnealune kohustuste kombinatsioon tagab, et Brüsseli elanikkonna haiglateenustega seotud sotsiaalsed erivajadused on rahuldatud, ning tagab kvaliteetse haiglaravi juurdepääsetavuse kõigile ja eelkõige kõige vaesematele. Brüsseli erahaiglatele ei kehti ühtegi seda tüüpi täiendavat kohustust ja nad vastutavad ainult LCHs määratletud haigla põhiülesande täitmise eest. Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavad seega ainult IRISi võrku kuuluvad haiglad, kuna ainult nemad peavad täitma lisaks LCH alusel kõigile Belgia haiglatele kohaldatavatele miinimumnõuetele (s.o haigla põhiülesandele) rangemaid ja ulatuslikumaid kohustusi. Sotsiaalse ravi üldist majandushuvi pakkuva teenuse elluviimisega kaasnevad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele märkimisväärsed kulud, mis ei ole hõlmatud avalik-õiguslike ja erahaiglate ühiste rahastamisallikatega või on nendega ainult osaliselt hõlmatud ning millest tulenevad seega IRISi võrku kuuluvate haiglate deklareeritud puudujäägid. Oma avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkuse tagamiseks peavad CPASid ja asjaomased Brüsseli kommuunid seega hüvitama IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkinud puudujäägid, nagu on kirjeldatud punktides 7.3.4.4 ja 7.3.5.

7.3.4.2.   Asjaomane ülesande andmise akti saanud ettevõtja ja vajaduse korral territoorium

Asjaomane ülesande andmise akti saanud ettevõtja ja vajaduse korral territoorium

| (216) | Igal IRISi võrku kuuluvad haiglal on oma põhikiri, milles määratletakse nende eesmärk, ning kõigile viiele IRISi võrku kuuluvale haiglale kohaldatakse IRISi strateegilisi kavasid. Lisaks sellele said IRISi võrku kuuluvad haiglad, nagu ka kõik teised Belgia haiglad, individuaalse loa, mis on vajalik muud tüüpi riikliku rahastamise (näiteks BMFi) taotlemiseks. Kõnealustes lubades ei täpsustata üldist majandushuvi pakkuva teenuse elluviimise territooriumi. |
| --- | --- |

(216)

Igal IRISi võrku kuuluvad haiglal on oma põhikiri, milles määratletakse nende eesmärk, ning kõigile viiele IRISi võrku kuuluvale haiglale kohaldatakse IRISi strateegilisi kavasid. Lisaks sellele said IRISi võrku kuuluvad haiglad, nagu ka kõik teised Belgia haiglad, individuaalse loa, mis on vajalik muud tüüpi riikliku rahastamise (näiteks BMFi) taotlemiseks. Kõnealustes lubades ei täpsustata üldist majandushuvi pakkuva teenuse elluviimise territooriumi.

7.3.4.3.   Eriomased või ainuõigused

Eriomased või ainuõigused

| (217) | IRISi võrku kuuluvatel haiglatel ei ole mingeid eriomaseid või ainuõigusi. |
| --- | --- |

(217)

IRISi võrku kuuluvatel haiglatel ei ole mingeid eriomaseid või ainuõigusi.

7.3.4.4.   Hüvitamise mehhanism

Hüvitamise mehhanism

| (218) | Puudujääkide hüvitamise mehhanismi on kirjeldatud kõigi IRISi võrku kuuluva viie haigla põhikirjade artiklis 46. Selle artikli praegune sõnastus on järgmine (vt ka joonealune märkus 48):

  „Piiramata [LCH seaduse] artikli 109 kohaldamist, jaotatakse tegevuse tulemus üldkoosoleku otsusega nende liikmete vahel, kelle käsutuses on vähemalt viiendik kõigist üldkoosoleku häältest.“ |
| --- | --- |

(218)

Puudujääkide hüvitamise mehhanismi on kirjeldatud kõigi IRISi võrku kuuluva viie haigla põhikirjade artiklis 46. Selle artikli praegune sõnastus on järgmine (vt ka joonealune märkus 48):

„Piiramata [LCH seaduse] artikli 109 kohaldamist, jaotatakse tegevuse tulemus üldkoosoleku otsusega nende liikmete vahel, kelle käsutuses on vähemalt viiendik kõigist üldkoosoleku häältest.“

| (219) | IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklist 46 tuleneb selgelt, et






  — | kõnealune puudujääkide hüvitamine toimub LCH artiklis 109 (LCH 10. juuli 2008. aasta versioonis praegune artikkel 125) ette nähtud mehhanismi rakendamist piiramata, millega nõutakse, et kommuunid kataksid avalik-õiguslike haiglate puudujäägi, v.a teatud tegevused (261). Samal ajal, nagu allpool on selgitatud (vt põhjendus 235), ei avalda artikli 109 kohane puudujääkide hüvitamine praegusel juhul tegelikku mõju, kuna IRISi võrku kuuluvad haiglad maksavad kõnealused summad viivitamatult pärast nende laekumist kommuunile tagasi; |
| --- | --- | --- |

(219)

IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklist 46 tuleneb selgelt, et

—

kõnealune puudujääkide hüvitamine toimub LCH artiklis 109 (LCH 10. juuli 2008. aasta versioonis praegune artikkel 125) ette nähtud mehhanismi rakendamist piiramata, millega nõutakse, et kommuunid kataksid avalik-õiguslike haiglate puudujäägi, v.a teatud tegevused (261). Samal ajal, nagu allpool on selgitatud (vt põhjendus 235), ei avalda artikli 109 kohane puudujääkide hüvitamine praegusel juhul tegelikku mõju, kuna IRISi võrku kuuluvad haiglad maksavad kõnealused summad viivitamatult pärast nende laekumist kommuunile tagasi;

261

| — | kaetav tulemus on haigla raamatupidamisarvestuses esitatud summa (selle puhul on tegemist kogu haigla raamatupidamisarvestuse puudujäägiga ning see hõlmab seega samuti IRISi võrku kuuluva haigla seotud tegevuste tulemust, vt samuti põhjendus 41). Vastupidiselt LCH artiklile 109 ei välista IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikkel 46 puudujäägist teatud tegevusi. Samal ajal on samuti selge, et hüvitis ei tohi ületada raamatupidamisarvestuse puudujäägi summat, võttes arvesse, et see piirdub majandusaasta tulemusega; |
| --- | --- |

—

kaetav tulemus on haigla raamatupidamisarvestuses esitatud summa (selle puhul on tegemist kogu haigla raamatupidamisarvestuse puudujäägiga ning see hõlmab seega samuti IRISi võrku kuuluva haigla seotud tegevuste tulemust, vt samuti põhjendus 41). Vastupidiselt LCH artiklile 109 ei välista IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikkel 46 puudujäägist teatud tegevusi. Samal ajal on samuti selge, et hüvitis ei tohi ületada raamatupidamisarvestuse puudujäägi summat, võttes arvesse, et see piirdub majandusaasta tulemusega;

| — | ainult partnerid, kellel on üldkoosolekul viiendik häältest, peavad puudujäägi katmisse panustama. Tegelikkuses tähendab see, et kõnealuse kulude katmise peavad tagama ainult kommuunid ja CPASid (262). |
| --- | --- |

—

ainult partnerid, kellel on üldkoosolekul viiendik häältest, peavad puudujäägi katmisse panustama. Tegelikkuses tähendab see, et kõnealuse kulude katmise peavad tagama ainult kommuunid ja CPASid (262).

262

| (220) | Võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvad haiglad osutavad ainult ühte üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja viivad ellu seotud tegevusi, kehtestatakse iga IRISi võrku kuuluva haigla põhikirja artikliga 46 selge hüvitamise mehhanism, mille kohaselt tuleb (ilma ühegi erandita) katta majandusaasta tulemus. Kõnealune tulemus määratakse kindlaks raamatupidamisarvestuse põhimõtete selge kogumi alusel, mida kohaldatakse samal moel nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele. Lisaks sellele peab iga haigla (LCH artiklite 80 kuni 85 kohaselt) nimetama sõltumatu audiitori, kes kontrollib nende raamatupidamisarvestust ja selle tulemusi [vt põhjendus 49]. |
| --- | --- |

(220)

Võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvad haiglad osutavad ainult ühte üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja viivad ellu seotud tegevusi, kehtestatakse iga IRISi võrku kuuluva haigla põhikirja artikliga 46 selge hüvitamise mehhanism, mille kohaselt tuleb (ilma ühegi erandita) katta majandusaasta tulemus. Kõnealune tulemus määratakse kindlaks raamatupidamisarvestuse põhimõtete selge kogumi alusel, mida kohaldatakse samal moel nii avalik-õiguslikele kui ka erahaiglatele. Lisaks sellele peab iga haigla (LCH artiklite 80 kuni 85 kohaselt) nimetama sõltumatu audiitori, kes kontrollib nende raamatupidamisarvestust ja selle tulemusi [vt põhjendus 49].

| (221) | Kuna põhikirjade artiklis 46 nõutakse, et kaetud oleks kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääk, läheb see kaugemale LCH artiklis 109 ette nähtud miinimumnõudest. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja seotud tegevuste puudujäägi täieliku katmise (263) põhjus seisneb selles, et Brüsseli kohalikud ametivõimud soovivad alati tagada IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse (vt põhjendus 91). Artikkel 46 järgib samuti CPASide seaduse artiklis 61 kehtestatud põhimõtteid, mis on sõnastatud järgmiselt:

  „Keskus võib tugineda isikute, asutuste või teenistuste koostööle, mis on loodud kas avaliku võimu poolt või eraalgatusel ning mille käsutuses on vajalikud vahendid mitmesuguste oluliste lahenduste leidmiseks, mida rakendatakse huvitatud isiku vaba valikut austades.
  Keskus võib kanda kõnealusest koostööst tekkivad võimalikud kulud, kui need ei ole kaetud teise seaduse, eeskirja, lepingu või kohtuotsuse rakendamisega.“ |
| --- | --- |

(221)

Kuna põhikirjade artiklis 46 nõutakse, et kaetud oleks kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääk, läheb see kaugemale LCH artiklis 109 ette nähtud miinimumnõudest. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja seotud tegevuste puudujäägi täieliku katmise (263) põhjus seisneb selles, et Brüsseli kohalikud ametivõimud soovivad alati tagada IRISi võrku kuuluvate haiglate jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse (vt põhjendus 91). Artikkel 46 järgib samuti CPASide seaduse artiklis 61 kehtestatud põhimõtteid, mis on sõnastatud järgmiselt:

263

„Keskus võib tugineda isikute, asutuste või teenistuste koostööle, mis on loodud kas avaliku võimu poolt või eraalgatusel ning mille käsutuses on vajalikud vahendid mitmesuguste oluliste lahenduste leidmiseks, mida rakendatakse huvitatud isiku vaba valikut austades.

Keskus võib kanda kõnealusest koostööst tekkivad võimalikud kulud, kui need ei ole kaetud teise seaduse, eeskirja, lepingu või kohtuotsuse rakendamisega.“

| (222) | Viimaks, nagu eespool on selgitatud (vt põhjendused 22 ja 44), peavad kommuunid katma oma CPASide puudujäägi. Seetõttu on kommuunil lõplik vastutus oma avalik-õigusliku haigla kõigi puudujääkide katmise eest. |
| --- | --- |

(222)

Viimaks, nagu eespool on selgitatud (vt põhjendused 22 ja 44), peavad kommuunid katma oma CPASide puudujäägi. Seetõttu on kommuunil lõplik vastutus oma avalik-õigusliku haigla kõigi puudujääkide katmise eest.

7.3.4.5.   Võimalike ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise meetodid ja tagasimaksmise kord

Võimalike ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise meetodid ja tagasimaksmise kord

| (223) | Nagu allpool on selgitatud, toimib puudujääkide hüvitamise mehhanism sellisel moel, et ülemäärase hüvitamise risk on juba alguses alati väga piiratud (vt põhjendus 247). Lisaks sellele annavad 14. novembri 1983. aasta seadus (vt põhjendused 248 kuni 250) ja CPASide seadus (vt põhjendused 251 ja 252) kommuunidele õiguslikud vahendid, mis on vajalikud ülemäärase hüvitamise kontrollimiseks ja vajaduse korral ülemäärase hüvitamise sissenõudmiseks. |
| --- | --- |

(223)

Nagu allpool on selgitatud, toimib puudujääkide hüvitamise mehhanism sellisel moel, et ülemäärase hüvitamise risk on juba alguses alati väga piiratud (vt põhjendus 247). Lisaks sellele annavad 14. novembri 1983. aasta seadus (vt põhjendused 248 kuni 250) ja CPASide seadus (vt põhjendused 251 ja 252) kommuunidele õiguslikud vahendid, mis on vajalikud ülemäärase hüvitamise kontrollimiseks ja vajaduse korral ülemäärase hüvitamise sissenõudmiseks.

7.3.4.6.   Viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele

Viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele

| (224) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punktis f nõutakse, et ülesande andmise akt sisaldaks eelkõige viidet kõnealusele otsusele. Eespool nimetatud otsuse artikli 10 punktis a nähakse ette kaheaastane üleminekuperiood enne 31. jaanuari 2012 kehtestatud abikavadele, mis olid kokkusobivad siseturuga üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt. Seetõttu võeti praegusel juhul viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele kasutusele alles 2014. aastal. Eelkõige osutatakse alates 2014. aastast Brüsseli kommuunide kõigis otsustes, mis käsitlevad IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel IRISi võrku kuuluvale haiglatele makse tegemist, samuti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele. Lisaks sellele tuleb märkida, et viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele lisati 10. aprilli 2014. aasta seadusega (264) LCH kehtiva versiooni artiklisse 108. Täpsemalt nõutakse selles artiklis, et haiglale eraldatavat BMFi summat käsitlev iga otsus sisaldaks otsest viidet üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele. Komisjon järeldab seega, et see formaalne tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(224)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punktis f nõutakse, et ülesande andmise akt sisaldaks eelkõige viidet kõnealusele otsusele. Eespool nimetatud otsuse artikli 10 punktis a nähakse ette kaheaastane üleminekuperiood enne 31. jaanuari 2012 kehtestatud abikavadele, mis olid kokkusobivad siseturuga üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt. Seetõttu võeti praegusel juhul viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele kasutusele alles 2014. aastal. Eelkõige osutatakse alates 2014. aastast Brüsseli kommuunide kõigis otsustes, mis käsitlevad IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel IRISi võrku kuuluvale haiglatele makse tegemist, samuti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele. Lisaks sellele tuleb märkida, et viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele lisati 10. aprilli 2014. aasta seadusega (264) LCH kehtiva versiooni artiklisse 108. Täpsemalt nõutakse selles artiklis, et haiglale eraldatavat BMFi summat käsitlev iga otsus sisaldaks otsest viidet üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele. Komisjon järeldab seega, et see formaalne tingimus on täidetud.

264

7.3.5.   Hüvitis

Hüvitis

| (225) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses ette nähtud teine kokkusobivuse oluline tingimus seisneb selles, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstav hüvitise summa ei ületaks seda, mis on vajalik avaliku teenuste kohustuste täitmise raames tekkinud netokulude, sealhulgas mõistliku kasumi katmiseks (265). Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses määratletakse samuti netokulude arvutamise viis (eelkõige määrates kindlaks arvesse võetavad kulud ja tulud), märgitakse mõistliku kasumi kindlaksmääramise viis ning nõutakse, et samal ajal üldist majandushuvi pakkuva teenuse raamesse ja selles väljapoole jäävaid teenuseid elluviiv ettevõtja peaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja teiste teenuste kohta eraldi sisemist raamatupidamisarvestust (266). |
| --- | --- |

(225)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses ette nähtud teine kokkusobivuse oluline tingimus seisneb selles, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstav hüvitise summa ei ületaks seda, mis on vajalik avaliku teenuste kohustuste täitmise raames tekkinud netokulude, sealhulgas mõistliku kasumi katmiseks (265). Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses määratletakse samuti netokulude arvutamise viis (eelkõige määrates kindlaks arvesse võetavad kulud ja tulud), märgitakse mõistliku kasumi kindlaksmääramise viis ning nõutakse, et samal ajal üldist majandushuvi pakkuva teenuse raamesse ja selles väljapoole jäävaid teenuseid elluviiv ettevõtja peaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja teiste teenuste kohta eraldi sisemist raamatupidamisarvestust (266).

265

266

| (226) | Praegusel juhul osutavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ainult ühte üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja viivad ellu sellega seotud piiratud tegevusi, mida on kirjeldatud eespool (vt põhjendused 41 ja 155). Neid tegevusi ellu viies (üldist majandushuvi pakkuv teenus ja sellega seotud piiratud tegevused) tekivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kulud, mis on suurel määral (267) kaetud eespool kirjeldatud erinevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike rahastamisallikatega (vt põhjendus 46). Nagu on kirjeldatud allpool (vt tabelid 3 kuni 7), tekitas kõnealuste tegevuste elluviimine IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt siiski alates 1996. aastast mitmel aastal puudujäägi. Komisjon on seisukohal, et need puudujäägid on IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest ja sellega seotud piiratud tegevuste elluviimisest tekkinud neto jääkkulud (teisisõnu see osa netokuludest, mis ei ole hõlmatud põhjenduses 46 kirjeldatud rahastamisallikatega). Kõnealuseid puudujääke hüvitades ei kata kommuunid midagi muud kui ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja seotud tegevuste elluviimise käigus tekkinud neto jääkkulusid ning nad ei eralda isegi mõistlikku kasumit. Seetõttu ei tohiks IRISi võrku kuuluvate haiglate registreeritud puudujääkide hüvitamine juba oma määratluse kohaselt tekitada tegelikku ülemäärast hüvitamist ja see ei ole seda tekitanud (vt ka põhjendused 234 kuni 245). |
| --- | --- |

(226)

Praegusel juhul osutavad IRISi võrku kuuluvad haiglad ainult ühte üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja viivad ellu sellega seotud piiratud tegevusi, mida on kirjeldatud eespool (vt põhjendused 41 ja 155). Neid tegevusi ellu viies (üldist majandushuvi pakkuv teenus ja sellega seotud piiratud tegevused) tekivad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kulud, mis on suurel määral (267) kaetud eespool kirjeldatud erinevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike rahastamisallikatega (vt põhjendus 46). Nagu on kirjeldatud allpool (vt tabelid 3 kuni 7), tekitas kõnealuste tegevuste elluviimine IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt siiski alates 1996. aastast mitmel aastal puudujäägi. Komisjon on seisukohal, et need puudujäägid on IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest ja sellega seotud piiratud tegevuste elluviimisest tekkinud neto jääkkulud (teisisõnu see osa netokuludest, mis ei ole hõlmatud põhjenduses 46 kirjeldatud rahastamisallikatega). Kõnealuseid puudujääke hüvitades ei kata kommuunid midagi muud kui ainult IRISi võrku kuuluvatele haiglatele üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja seotud tegevuste elluviimise käigus tekkinud neto jääkkulusid ning nad ei eralda isegi mõistlikku kasumit. Seetõttu ei tohiks IRISi võrku kuuluvate haiglate registreeritud puudujääkide hüvitamine juba oma määratluse kohaselt tekitada tegelikku ülemäärast hüvitamist ja see ei ole seda tekitanud (vt ka põhjendused 234 kuni 245).

267

| (227) | LCH artikli 77 kohaselt peavad kõik haiglad pidama eraldi raamatupidamisarvestust, mis näitab iga teenuse kulu. Avalik-õiguslike ja erahaiglate raamatupidamisarvestuse põhimõtted on määratletud 19. juuni 2007. aasta kuningliku määrusega (268). Kõnealuse kuningliku määruse kohaselt tuleb haiglaga mitteseotud tegevused (teisisõnu praegusel juhul põhjendustes 41 ja 155 kirjeldatud seotud tegevused) registreerida eraldi (täpsemalt tuleb need märkida raamatupidamisarvestuse koodide 900–999 alla, vt ka põhjendus 49). Komisjon sai iga IRISi võrku kuuluva haigla sõltumatutelt audiitoritelt kinnitused, mis kinnitavad Belgia õiguse kohaselt raamatupidamisarvestuse eraldamise kasutamist (269). Sellest lähtudes järeldab komisjon, et on täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 5 lõikest 9 tulenev kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(227)

LCH artikli 77 kohaselt peavad kõik haiglad pidama eraldi raamatupidamisarvestust, mis näitab iga teenuse kulu. Avalik-õiguslike ja erahaiglate raamatupidamisarvestuse põhimõtted on määratletud 19. juuni 2007. aasta kuningliku määrusega (268). Kõnealuse kuningliku määruse kohaselt tuleb haiglaga mitteseotud tegevused (teisisõnu praegusel juhul põhjendustes 41 ja 155 kirjeldatud seotud tegevused) registreerida eraldi (täpsemalt tuleb need märkida raamatupidamisarvestuse koodide 900–999 alla, vt ka põhjendus 49). Komisjon sai iga IRISi võrku kuuluva haigla sõltumatutelt audiitoritelt kinnitused, mis kinnitavad Belgia õiguse kohaselt raamatupidamisarvestuse eraldamise kasutamist (269). Sellest lähtudes järeldab komisjon, et on täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 5 lõikest 9 tulenev kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust.

268

269

| (228) | Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 44), peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad, Brüsseli kommuunid ja CPASid katma IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel oma haiglate kogu raamatupidamisarvestuse puudujäägi. See kohustus, mis on kehtinud alates IRISi võrku kuuluvate haiglate loomisest, läheb kaugemale LCH artiklis 109 ette nähtud puudujääkide osalise hüvitamise mehhanismist (vt põhjendus 47). IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel antud hüvitis ei tohi siiski kunagi ületada majandusaasta raamatupidamisarvestuse puudujääki. Kuigi artikliga 46 luuakse puudujääkide hüvitamise selge kohustus, ei täpsustata selles siiski otseselt, millisel hetkel kommuunid ja CPASid peavad tegelikult vahendid üle kandma (270). |
| --- | --- |

(228)

Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 44), peavad IRISi võrku kuuluvad haiglad, Brüsseli kommuunid ja CPASid katma IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel oma haiglate kogu raamatupidamisarvestuse puudujäägi. See kohustus, mis on kehtinud alates IRISi võrku kuuluvate haiglate loomisest, läheb kaugemale LCH artiklis 109 ette nähtud puudujääkide osalise hüvitamise mehhanismist (vt põhjendus 47). IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel antud hüvitis ei tohi siiski kunagi ületada majandusaasta raamatupidamisarvestuse puudujääki. Kuigi artikliga 46 luuakse puudujääkide hüvitamise selge kohustus, ei täpsustata selles siiski otseselt, millisel hetkel kommuunid ja CPASid peavad tegelikult vahendid üle kandma (270).

270

| (229) | Tegelikkuses on hetk, kui kommuunid peavad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksed tegema, alati olenenud kommuunide kassades kättesaadavatest vahenditest. Võttes arvesse, et kättesaadavatest vahenditest üldjuhul ei piisa, lükkavad kommuunid pigem haiglatele puudujääkide hüvitise maksmise edasi. Teoreetiliselt võivad nad jätkata edasilükkamist seni, kuni rahvatervise avalik föderaalteenistus määrab puudujäägi kindlaks LCH artikli 109 alusel, kuna see tekitab haiglate puudujäägi hüvitamise (osalise) makse tegemise kohustuse. Samal ajal võib mööduda pikk ajavahemik (vahel kümme aastat) raamatupidamisarvestuse puudujäägi teadasaamise ning LCH artikli 109 alusel puudujäägi arvutamise hetke vahel. See tähendab, et 1996. aastast 2002. aastani tekkis IRISi võrku kuuluvatele haiglatele väga suur puudujääk (üle 50 miljoni euro). Oma rahastamise selle lünga katmiseks pidid IRISi võrku kuuluvad haiglad sõlmima pangalaenu võtmise lepinguid, mille kulud suurendasid veelgi nende puudujääke. |
| --- | --- |

(229)

Tegelikkuses on hetk, kui kommuunid peavad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksed tegema, alati olenenud kommuunide kassades kättesaadavatest vahenditest. Võttes arvesse, et kättesaadavatest vahenditest üldjuhul ei piisa, lükkavad kommuunid pigem haiglatele puudujääkide hüvitise maksmise edasi. Teoreetiliselt võivad nad jätkata edasilükkamist seni, kuni rahvatervise avalik föderaalteenistus määrab puudujäägi kindlaks LCH artikli 109 alusel, kuna see tekitab haiglate puudujäägi hüvitamise (osalise) makse tegemise kohustuse. Samal ajal võib mööduda pikk ajavahemik (vahel kümme aastat) raamatupidamisarvestuse puudujäägi teadasaamise ning LCH artikli 109 alusel puudujäägi arvutamise hetke vahel. See tähendab, et 1996. aastast 2002. aastani tekkis IRISi võrku kuuluvatele haiglatele väga suur puudujääk (üle 50 miljoni euro). Oma rahastamise selle lünga katmiseks pidid IRISi võrku kuuluvad haiglad sõlmima pangalaenu võtmise lepinguid, mille kulud suurendasid veelgi nende puudujääke.

| (230) | Kommuunid mõistsid, et see olukord ei olnud nende huvides, kuna nad pidid kokkuvõttes maksma puudujääkide hüvitamise raames kõnealuste laenude intresse; nad soovisid seega maksta IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kiiremini ja mitte oodata hetkeni, kui rahvatervise avalik föderaalteenistus sunnib neid katma puudujäägi LCH artikli 109 alusel. Võttes arvesse rahaliste vahendite ebapiisavust kommuuni tasandil, pidi selle võimaldamiseks sekkuma pealinna Brüsseli piirkond. Piirkond andis asjaomastele kommuunidele rahastamist eelkõige 1) kaudselt FRBRTC kaudu (vt põhjendus 231) ning 2) alates 2003. aastast samuti otseselt, makstes eritoetusi (vt põhjendused 232 ja 233). See võimaldas kommuunidel täita kiiremini, kuigi ainult osaliselt, (271) oma kohustust IRISi võrku kuuluvate haiglate ees nende puudujääkide hüvitamiseks. Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 7.1), andis pealinna Brüsseli piirkond riiklikku rahastamist ainult asjaomastele Brüsseli kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ning ta jätkab selle rahastamise andmist. |
| --- | --- |

(230)

Kommuunid mõistsid, et see olukord ei olnud nende huvides, kuna nad pidid kokkuvõttes maksma puudujääkide hüvitamise raames kõnealuste laenude intresse; nad soovisid seega maksta IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kiiremini ja mitte oodata hetkeni, kui rahvatervise avalik föderaalteenistus sunnib neid katma puudujäägi LCH artikli 109 alusel. Võttes arvesse rahaliste vahendite ebapiisavust kommuuni tasandil, pidi selle võimaldamiseks sekkuma pealinna Brüsseli piirkond. Piirkond andis asjaomastele kommuunidele rahastamist eelkõige 1) kaudselt FRBRTC kaudu (vt põhjendus 231) ning 2) alates 2003. aastast samuti otseselt, makstes eritoetusi (vt põhjendused 232 ja 233). See võimaldas kommuunidel täita kiiremini, kuigi ainult osaliselt, (271) oma kohustust IRISi võrku kuuluvate haiglate ees nende puudujääkide hüvitamiseks. Nagu eespool on selgitatud (vt punkt 7.1), andis pealinna Brüsseli piirkond riiklikku rahastamist ainult asjaomastele Brüsseli kommuunidele ja mitte IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ning ta jätkab selle rahastamise andmist.

271

| (231) | Kommuunid hüvitasid IRISi võrku kuuluvate haiglate majandusaastate 1996–2002 puudujäägid alles alates 2002. aastast FRBRTC-lt saadud rahastamise abil. Selle ajavahemiku puudujäägid hüvitati lõplikult alles 2008. aastal. Alates 2003. aastast registreeritud puudujääkide hüvitamiseks ei saanud kommuunid enam kasutada FRBRTC rahastamist. |
| --- | --- |

(231)

Kommuunid hüvitasid IRISi võrku kuuluvate haiglate majandusaastate 1996–2002 puudujäägid alles alates 2002. aastast FRBRTC-lt saadud rahastamise abil. Selle ajavahemiku puudujäägid hüvitati lõplikult alles 2008. aastal. Alates 2003. aastast registreeritud puudujääkide hüvitamiseks ei saanud kommuunid enam kasutada FRBRTC rahastamist.

| (232) | Alates majandusaastast 2003 hakkas pealinna Brüsseli piirkond kommuunidele eritoetustena eraldama aastas keskmiselt 10 miljonit eurot (vt täpsed summad tabelis 2 allpool). Iga kommuun maksis omakorda kõnealuse eritoetuse oma osa üldjuhul järgmise aasta alguses haigla hinnangulise puudujäägi alusel (näiteks 2015. aasta alguses 2014. aasta majandusaasta kohta). Puudujääki hinnati haigla tegevuste auditi ja aasta esimese üheksa kuu esialgse tulemuse alusel. Alates majandusaasta lõpust esimese kuue kuu jooksul (teisisõnu enne juuni lõppu) kinnitab iga IRISi võrku kuuluva haigla üldkoosolek haigla raamatupidamisarvestuse ning võtab vastu lõpliku raamatupidamisarvestuse puudujäägi. Pärast eritoetuse osa maksmist allesolev raamatupidamisarvestuse puudujäägi summa kaetakse kommuunide kassade vabade vahendite abil. Puujäägi katmise protsess võib võtta veel mitu aastat ja kogu hinnatava ajavahemiku vältel (1996–2014) ootasid IRISi võrku kuuluvad haiglad pidevalt kommuunide makseid (vt üksikasjalikud andmed võlgnetavate osade kohta põhjenduse 234 tabelites).

  Tabel 2


  Kommuunide (eritoetusest rahastatud) maksed IRISi võrku kuuluvatele haiglatele












  (eurodes) |
| --- | --- |
| Aasta | CHU St. Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet | Kokku |
| 2003 | 1 620 000 | 1 770 000 | 3 765 000 | 820 000 | 2 025 000 | 10 000 000 |
| 2004 | 1 541 775 | 1 457 000 | 3 765 000 | 781 981 | 1 321 316 | 8 867 072 |
| 2005 | 2 132 928 | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 800 000 | 11 132 928 |
| 2006 | – | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 1 800 000 | 10 000 000 |
| 2007 | 278 330 | 4 125 610 | 3 765 000 | 622 529 | 1 208 531 | 10 000 000 |
| 2008 | 308 367 | 3 999 767 | 3 765 000 | 871 350 | 1 055 516 | 10 000 000 |
| 2009 | 490 002 | 3 231 504 | 3 765 000 | 1 246 998 | 1 266 496 | 10 000 000 |
| 2010 | 565 440 | 3 644 432 | 3 388 500 | 1 401 628 | – | 9 000 000 |
| 2011 | 654 580 | 3 206 932 | 3 576 750 | 1 220 232 | 841 506 | 9 500 000 |
| 2012 | 1 091 761 | 3 380 656 | 3 765 000 | 945 316 | 817 267 | 10 000 000 |
| 2013 | 1 826 753 | 2 500 348 | 3 765 000 | 635 966 | 1 271 933 | 10 000 000 |
| 2014 | 1 390 000 | 2 847 000 | 3 765 000 | 618 000 | 1 380 000 | 10 000 000 |
| Kokku | 11 899 936 | 37 477 249 | 44 615 250 | 10 720 000 | 13 787 565 | 118 500 000 |

(232)

Alates majandusaastast 2003 hakkas pealinna Brüsseli piirkond kommuunidele eritoetustena eraldama aastas keskmiselt 10 miljonit eurot (vt täpsed summad tabelis 2 allpool). Iga kommuun maksis omakorda kõnealuse eritoetuse oma osa üldjuhul järgmise aasta alguses haigla hinnangulise puudujäägi alusel (näiteks 2015. aasta alguses 2014. aasta majandusaasta kohta). Puudujääki hinnati haigla tegevuste auditi ja aasta esimese üheksa kuu esialgse tulemuse alusel. Alates majandusaasta lõpust esimese kuue kuu jooksul (teisisõnu enne juuni lõppu) kinnitab iga IRISi võrku kuuluva haigla üldkoosolek haigla raamatupidamisarvestuse ning võtab vastu lõpliku raamatupidamisarvestuse puudujäägi. Pärast eritoetuse osa maksmist allesolev raamatupidamisarvestuse puudujäägi summa kaetakse kommuunide kassade vabade vahendite abil. Puujäägi katmise protsess võib võtta veel mitu aastat ja kogu hinnatava ajavahemiku vältel (1996–2014) ootasid IRISi võrku kuuluvad haiglad pidevalt kommuunide makseid (vt üksikasjalikud andmed võlgnetavate osade kohta põhjenduse 234 tabelites).

Tabel 2

Tabel 2

Kommuunide (eritoetusest rahastatud) maksed IRISi võrku kuuluvatele haiglatele

Kommuunide (eritoetusest rahastatud) maksed IRISi võrku kuuluvatele haiglatele

(eurodes)

Aasta

CHU St. Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

Kokku

2003

2003

1 620 000

1 770 000

3 765 000

820 000

2 025 000

10 000 000

10 000 000

2004

2004

1 541 775

1 457 000

3 765 000

781 981

1 321 316

8 867 072

8 867 072

2005

2005

2 132 928

3 657 000

3 765 000

778 000

800 000

11 132 928

11 132 928

2006

2006

–

3 657 000

3 765 000

778 000

1 800 000

10 000 000

10 000 000

2007

2007

278 330

4 125 610

3 765 000

622 529

1 208 531

10 000 000

10 000 000

2008

2008

308 367

3 999 767

3 765 000

871 350

1 055 516

10 000 000

10 000 000

2009

2009

490 002

3 231 504

3 765 000

1 246 998

1 266 496

10 000 000

10 000 000

2010

2010

565 440

3 644 432

3 388 500

1 401 628

–

9 000 000

9 000 000

2011

2011

654 580

3 206 932

3 576 750

1 220 232

841 506

9 500 000

9 500 000

2012

2012

1 091 761

3 380 656

3 765 000

945 316

817 267

10 000 000

10 000 000

2013

2013

1 826 753

2 500 348

3 765 000

635 966

1 271 933

10 000 000

10 000 000

2014

2014

1 390 000

2 847 000

3 765 000

618 000

1 380 000

10 000 000

10 000 000

Kokku

Kokku

11 899 936

11 899 936

37 477 249

37 477 249

44 615 250

44 615 250

10 720 000

10 720 000

13 787 565

13 787 565

118 500 000

118 500 000

| (233) | Raamatupidamisarvestuse seisukohast võeti eritoetuse osa teatud aastatel otseselt arvesse haigla tulemustes (vähendades seeläbi järelejäävat puudujääki) ning teistel aastatel võeti summat arvesse puudujäägi hüvitisena (teisisõnu tulemust esitades). Lisaks sellele esitas haigla CHU Saint-Pierre 2004. aastal hilinenud raamatupidamisarvestuse, mistõttu registreeriti tema eritoetuse osa alles järgmise aasta raamatupidamisarvestuses. See selgitab, miks viie IRISi võrku kuuluva haigla eritoetuse kogusumma jõuab 2004. aastal ainult 8 867 072 euroni ja suureneb 2005. aastal 11 132 928 euroni, mis teeb kokku 20 miljonit eurot (ehk 10 miljonit eurot aastas, nagu on ette nähtud). Neist raamatupidamisarvestuse käsitluse erinevustest hoolimata oli kõnealuste maksete aluspõhimõte alati maksta kiire (ja üldjuhul osaline) hüvitis puudujäägi eest, tasumata ülemäärast hüvitist (vt käesoleva punkti ülejäänud osa). |
| --- | --- |

(233)

Raamatupidamisarvestuse seisukohast võeti eritoetuse osa teatud aastatel otseselt arvesse haigla tulemustes (vähendades seeläbi järelejäävat puudujääki) ning teistel aastatel võeti summat arvesse puudujäägi hüvitisena (teisisõnu tulemust esitades). Lisaks sellele esitas haigla CHU Saint-Pierre 2004. aastal hilinenud raamatupidamisarvestuse, mistõttu registreeriti tema eritoetuse osa alles järgmise aasta raamatupidamisarvestuses. See selgitab, miks viie IRISi võrku kuuluva haigla eritoetuse kogusumma jõuab 2004. aastal ainult 8 867 072 euroni ja suureneb 2005. aastal 11 132 928 euroni, mis teeb kokku 20 miljonit eurot (ehk 10 miljonit eurot aastas, nagu on ette nähtud). Neist raamatupidamisarvestuse käsitluse erinevustest hoolimata oli kõnealuste maksete aluspõhimõte alati maksta kiire (ja üldjuhul osaline) hüvitis puudujäägi eest, tasumata ülemäärast hüvitist (vt käesoleva punkti ülejäänud osa).

| (234) | Tabelites 3–7 on märgitud kõigi viie IRISi võrku kuuluva haigla kohta igal aastal registreeritud raamatupidamisarvestuse puudujäägid (summaarselt jõuavad need puudujäägid peaaegu 250 miljoni euroni ajavahemikul 1996–2014) ning igal aastal kommuunide tehtud maksed (kõnealused maksed võivad olla tehtud eelmiste aastate puudujääkide katmiseks). Tabelites 3–7 on märgitud kuupäevad (s.o aastad), kui kommuunid tegid erinevate IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks mõeldud maksed, aga neis ei ole täpsustatud kõnealuste maksetega seotud aastaid (272). Need tabelid näitavad samuti puudujääkide kogunemist ajavahemikus 1996–2002 ning kommuunide hilinenud makseid. Lisaks sellele on selge, et ajavahemikus 1996–2014 olid erinevad asjaomased kommuunid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu märkimisväärseid summasid puudujääkide hüvitamiseks. Viiele IRISi võrku kuuluvale haiglale kuni 2014. aasta lõpuni tasumata kogusumma ületab 15 miljonit eurot. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et kui IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad kasumit, siis ei jaotata seda laiali, vaid seda kasutatakse varasemate või tuleviku puudujääkide katmiseks, vähendades seeläbi kommuunide panust. Viimaks nähtub neist tabelitest samuti selgelt, et nagu väidavad Belgia ametivõimud (vt põhjendus 89) ning vastupidiselt kaebuse esitajate väidetele, puudub igasugune ettemaksete tegemise mehhanism (vt põhjendus 55). Kommuunide maksed tehakse märkimisväärse viivitusega puudujääkide registreerimise või IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklist 46 tuleneva kohustuse kohaldatavaks muutumise hetkega võrreldes. Seetõttu ei saa olla seisukohal, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja nendega seotud tegevuste elluviimise puudujäägi hüvitamiseks tehtud maksed annavad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele eelise.

  Tabel 3


  Haigla CHU Saint-Pierre puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa









  (eurodes) |
| --- | --- |
| CHU Saint-Pierre | Puudujääk | Kommuuni tehtud maksed | Tasumata summa |
| 1996 | –5 737 856 | 0 | –5 737 856 |
| 1997 | –6 754 920 | 0 | –12 492 776 |
| 1998 | –3 696 235 | 0 | –16 189 011 |
| 1999 | –752 234 | 0 | –16 941 245 |
| 2000 | –1 072 993 | 0 | –18 014 238 |
| 2001 | –1 416 937 | 0 | –19 431 174 |
| 2002 | –2 914 245 | 3 368 351 | –18 977 068 |
| 2003 | –2 629 012 | 4 925 162 | –16 680 918 |
| 2004 | –1 541 775 | 11 571 300 | –6 651 393 |
| 2005 | –2 248 399 | 1 000 000 | –7 899 792 |
| 2006 | 98 114 | 2 886 635 | –4 915 043 |
| 2007 | –774 755 | 2 217 900 | –3 471 897 |
| 2008 | –1 054 119 | 2 356 333 | –2 169 683 |
| 2009 | –1 000 933 | 490 002 | –2 680 614 |
| 2010 | –1 576 429 | 565 440 | –3 691 602 |
| 2011 | –949 668 | 654 580 | –3 986 690 |
| 2012 | –1 079 200 | 1 091 761 | –3 974 129 |
| 2013 | –1 880 205 | 1 826 753 | –4 027 580 |
| 2014 | –1 441 778 | 1 900 931 | –3 568 427 |
| Kokku | –38 423 575 | 34 855 148 | –3 568 427 |

(234)

Tabelites 3–7 on märgitud kõigi viie IRISi võrku kuuluva haigla kohta igal aastal registreeritud raamatupidamisarvestuse puudujäägid (summaarselt jõuavad need puudujäägid peaaegu 250 miljoni euroni ajavahemikul 1996–2014) ning igal aastal kommuunide tehtud maksed (kõnealused maksed võivad olla tehtud eelmiste aastate puudujääkide katmiseks). Tabelites 3–7 on märgitud kuupäevad (s.o aastad), kui kommuunid tegid erinevate IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamiseks mõeldud maksed, aga neis ei ole täpsustatud kõnealuste maksetega seotud aastaid (272). Need tabelid näitavad samuti puudujääkide kogunemist ajavahemikus 1996–2002 ning kommuunide hilinenud makseid. Lisaks sellele on selge, et ajavahemikus 1996–2014 olid erinevad asjaomased kommuunid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu märkimisväärseid summasid puudujääkide hüvitamiseks. Viiele IRISi võrku kuuluvale haiglale kuni 2014. aasta lõpuni tasumata kogusumma ületab 15 miljonit eurot. Selles kontekstis tuleb rõhutada, et kui IRISi võrku kuuluvad haiglad saavad kasumit, siis ei jaotata seda laiali, vaid seda kasutatakse varasemate või tuleviku puudujääkide katmiseks, vähendades seeläbi kommuunide panust. Viimaks nähtub neist tabelitest samuti selgelt, et nagu väidavad Belgia ametivõimud (vt põhjendus 89) ning vastupidiselt kaebuse esitajate väidetele, puudub igasugune ettemaksete tegemise mehhanism (vt põhjendus 55). Kommuunide maksed tehakse märkimisväärse viivitusega puudujääkide registreerimise või IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artiklist 46 tuleneva kohustuse kohaldatavaks muutumise hetkega võrreldes. Seetõttu ei saa olla seisukohal, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja nendega seotud tegevuste elluviimise puudujäägi hüvitamiseks tehtud maksed annavad IRISi võrku kuuluvatele haiglatele eelise.

272

Tabel 3

Tabel 3

Haigla CHU Saint-Pierre puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

Haigla CHU Saint-Pierre puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

(eurodes)

CHU Saint-Pierre

Puudujääk

Kommuuni tehtud maksed

Tasumata summa

1996

1996

–5 737 856

0

–5 737 856

1997

1997

–6 754 920

0

–12 492 776

1998

1998

–3 696 235

0

–16 189 011

1999

1999

–752 234

0

–16 941 245

2000

2000

–1 072 993

0

–18 014 238

2001

2001

–1 416 937

0

–19 431 174

2002

2002

–2 914 245

3 368 351

–18 977 068

2003

2003

–2 629 012

4 925 162

–16 680 918

2004

2004

–1 541 775

11 571 300

–6 651 393

2005

2005

–2 248 399

1 000 000

–7 899 792

2006

2006

98 114

2 886 635

–4 915 043

2007

2007

–774 755

2 217 900

–3 471 897

2008

2008

–1 054 119

2 356 333

–2 169 683

2009

2009

–1 000 933

490 002

–2 680 614

2010

2010

–1 576 429

565 440

–3 691 602

2011

2011

–949 668

654 580

–3 986 690

2012

2012

–1 079 200

1 091 761

–3 974 129

2013

2013

–1 880 205

1 826 753

–4 027 580

2014

2014

–1 441 778

1 900 931

–3 568 427

Kokku

Kokku

–38 423 575

–38 423 575

34 855 148

34 855 148

–3 568 427

–3 568 427

Tabel 4

Tabel 4

Haigla CHU Brugmann puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa
   (273)

Haigla CHU Brugmann puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

273

| (eurodes) |
| --- |
| CHU Brugmann | Puudujääk | Kommuuni tehtud maksed | Tasumata summa |
| 1996 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1997 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1998 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1999 | –508 171 | 0 | –508 171 |
| 2000 | –3 755 229 | 0 | –4 263 399 |
| 2001 | –5 440 039 | 0 | –9 703 438 |
| 2002 | –1 976 934 | 0 | –11 680 371 |
| 2003 | –1 697 238 | 1 770 000 | –11 607 609 |
| 2004 | –1 442 292 | 1 457 000 | –11 592 901 |
| 2005 | –7 413 186 | 4 404 420 | –14 601 667 |
| 2006 | –14 180 725 | 10 893 584 | –17 888 808 |
| 2007 | –6 954 466 | 10 151 330 | –14 691 944 |
| 2008 | –6 308 290 | 6 699 647 | –14 300 587 |
| 2009 | –6 228 859 | 3 231 504 | –17 297 942 |
| 2010 | –5 011 208 | 3 644 432 | –18 664 719 |
| 2011 | –2 982 442 | 3 224 315 | –18 422 846 |
| 2012 | –2 945 806 | 16 219 985 | –5 148 666 |
| 2013 | –2 799 788 | 7 090 156 | –858 298 |
| 2014 | –2 923 714 | 2 847 000 | –935 012 |
| Kokku | –72 568 385 | 71 633 373 | –935 012 |

(eurodes)

CHU Brugmann

Puudujääk

Kommuuni tehtud maksed

Tasumata summa

1996

1996

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1997

1997

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1998

1998

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1999

1999

–508 171

0

–508 171

2000

2000

–3 755 229

0

–4 263 399

2001

2001

–5 440 039

0

–9 703 438

2002

2002

–1 976 934

0

–11 680 371

2003

2003

–1 697 238

1 770 000

–11 607 609

2004

2004

–1 442 292

1 457 000

–11 592 901

2005

2005

–7 413 186

4 404 420

–14 601 667

2006

2006

–14 180 725

10 893 584

–17 888 808

2007

2007

–6 954 466

10 151 330

–14 691 944

2008

2008

–6 308 290

6 699 647

–14 300 587

2009

2009

–6 228 859

3 231 504

–17 297 942

2010

2010

–5 011 208

3 644 432

–18 664 719

2011

2011

–2 982 442

3 224 315

–18 422 846

2012

2012

–2 945 806

16 219 985

–5 148 666

2013

2013

–2 799 788

7 090 156

–858 298

2014

2014

–2 923 714

2 847 000

–935 012

Kokku

Kokku

–72 568 385

–72 568 385

71 633 373

71 633 373

–935 012

–935 012

Tabel 5

Tabel 5

Haigla HUDERF puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

Haigla HUDERF puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

| (eurodes) |
| --- |
| HUDERF | Puudujääk | Kommuuni tehtud maksed | Tasumata summa |
| 1996 | –1 505 830 | 0 | –1 505 830 |
| 1997 | –1 026 881 | 0 | –2 532 711 |
| 1998 | –245 113 | 0 | –2 777 825 |
| 1999 | 1 642 | 0 | –2 776 183 |
| 2000 | –484 951 | 0 | –3 261 134 |
| 2001 | –1 218 954 | 0 | –4 480 088 |
| 2002 | –479 490 | 883 192 | –4 076 386 |
| 2003 | –1 117 778 | 1 583 539 | –3 610 625 |
| 2004 | –781 981 | 1 863 863 | –2 528 742 |
| 2005 | –1 279 230 | 778 000 | –3 029 973 |
| 2006 | –2 494 074 | 1 605 532 | –3 918 515 |
| 2007 | –2 687 621 | 1 688 424 | –4 917 712 |
| 2008 | –2 314 050 | 1 208 667 | –6 023 095 |
| 2009 | –1 868 670 | 1 246 998 | –6 644 767 |
| 2010 | –1 823 049 | 1 401 628 | –7 066 187 |
| 2011 | –1 620 663 | 1 220 232 | –7 466 618 |
| 2012 | –945 316 | 5 525 711 | –2 886 223 |
| 2013 | –528 779 | 635 966 | –2 779 036 |
| 2014 | –618 000 | 2 682 372 | –714 664 |
| Kokku | –23 038 788 | 22 324 124 | –714 664 |

(eurodes)

HUDERF

Puudujääk

Kommuuni tehtud maksed

Tasumata summa

1996

1996

–1 505 830

0

–1 505 830

1997

1997

–1 026 881

0

–2 532 711

1998

1998

–245 113

0

–2 777 825

1999

1999

1 642

0

–2 776 183

2000

2000

–484 951

0

–3 261 134

2001

2001

–1 218 954

0

–4 480 088

2002

2002

–479 490

883 192

–4 076 386

2003

2003

–1 117 778

1 583 539

–3 610 625

2004

2004

–781 981

1 863 863

–2 528 742

2005

2005

–1 279 230

778 000

–3 029 973

2006

2006

–2 494 074

1 605 532

–3 918 515

2007

2007

–2 687 621

1 688 424

–4 917 712

2008

2008

–2 314 050

1 208 667

–6 023 095

2009

2009

–1 868 670

1 246 998

–6 644 767

2010

2010

–1 823 049

1 401 628

–7 066 187

2011

2011

–1 620 663

1 220 232

–7 466 618

2012

2012

–945 316

5 525 711

–2 886 223

2013

2013

–528 779

635 966

–2 779 036

2014

2014

–618 000

2 682 372

–714 664

Kokku

Kokku

–23 038 788

–23 038 788

22 324 124

22 324 124

–714 664

–714 664

Tabel 6

Tabel 6

Haigla Institut Bordet puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

Haigla Institut Bordet puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

| (eurodes) |
| --- |
| Institut Bordet | Puudujääk | Kommuunide maksed | Tasumata summa |
| 1996 | 752 505 | 0 | 752 505 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 922 745 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 964 094 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 1 008 465 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 1 013 904 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 1 168 423 |
| 2002 | –4 929 106 | 0 | –3 760 683 |
| 2003 | –4 916 506 | 2 025 000 | –6 652 189 |
| 2004 | –2 001 995 | 1 321 316 | –7 332 868 |
| 2005 | –771 467 | 800 000 | –7 304 335 |
| 2006 | –1 817 630 | 1 800 000 | –7 321 966 |
| 2007 | –1 874 162 | 2 673 741 | –6 522 386 |
| 2008 | –1 624 347 | 4 519 412 | –3 627 322 |
| 2009 | –688 005 | 1 266 496 | –3 048 830 |
| 2010 | –655 634 | 0 | –3 704 465 |
| 2011 | –838 644 | 841 506 | –3 701 602 |
| 2012 | –833 460 | 4 465 110 | –69 952 |
| 2013 | –2 551 468 | 1 271 933 | –1 349 487 |
| 2014 | –1 943 857 | 2 023 112 | –1 270 232 |
| Kokku | –24 277 858 | 23 007 626 | –1 270 232 |

(eurodes)

Institut Bordet

Puudujääk

Kommuunide maksed

Tasumata summa

1996

1996

752 505

0

752 505

1997

1997

170 241

0

922 745

1998

1998

41 349

0

964 094

1999

1999

44 371

0

1 008 465

2000

2000

5 439

0

1 013 904

2001

2001

154 518

0

1 168 423

2002

2002

–4 929 106

0

–3 760 683

2003

2003

–4 916 506

2 025 000

–6 652 189

2004

2004

–2 001 995

1 321 316

–7 332 868

2005

2005

–771 467

800 000

–7 304 335

2006

2006

–1 817 630

1 800 000

–7 321 966

2007

2007

–1 874 162

2 673 741

–6 522 386

2008

2008

–1 624 347

4 519 412

–3 627 322

2009

2009

–688 005

1 266 496

–3 048 830

2010

2010

–655 634

0

–3 704 465

2011

2011

–838 644

841 506

–3 701 602

2012

2012

–833 460

4 465 110

–69 952

2013

2013

–2 551 468

1 271 933

–1 349 487

2014

2014

–1 943 857

2 023 112

–1 270 232

Kokku

Kokku

–24 277 858

–24 277 858

23 007 626

23 007 626

–1 270 232

–1 270 232

Tabel 7

Tabel 7

Haigla HIS puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa
   (274)

Haigla HIS puudujäägi maksete kuupäev ja tasumata summa

274

| (eurodes) |
| --- |
| HIS | Puudujääk | Kommuuni tehtud maksed | Tasumata summa |
| 1996 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1997 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1998 | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. |
| 1999 | – 1 248 404 | 0 | – 1 248 404 |
| 2000 | – 7 220 971 | 0 | – 8 469 375 |
| 2001 | – 14 782 680 | 0 | – 23 252 055 |
| 2002 | – 12 978 574 | 416 079 | – 35 814 550 |
| 2003 | – 7 990 196 | 6 018 822 | – 37 785 924 |
| 2004 | – 5 941 987 | 13 425 604 | – 30 302 307 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | – 30 978 203 |
| 2006 | – 5 022 247 | 12 622 542 | – 23 377 907 |
| 2007 | – 3 882 170 | 10 885 280 | – 16 374 797 |
| 2008 | – 3 779 570 | 10 885 190 | – 9 269 178 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | – 9 278 722 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | – 9 277 877 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | – 9 273 821 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | – 9 276 011 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | – 9 272 772 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | – 9 268 269 |
| Kokku | – 89 312 036 | 80 043 767 | – 9 268 269 |

(eurodes)

HIS

Puudujääk

Kommuuni tehtud maksed

Tasumata summa

1996

1996

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1997

1997

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1998

1998

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

1999

1999

– 1 248 404

0

– 1 248 404

2000

2000

– 7 220 971

0

– 8 469 375

2001

2001

– 14 782 680

0

– 23 252 055

2002

2002

– 12 978 574

416 079

– 35 814 550

2003

2003

– 7 990 196

6 018 822

– 37 785 924

2004

2004

– 5 941 987

13 425 604

– 30 302 307

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

– 30 978 203

2006

2006

– 5 022 247

12 622 542

– 23 377 907

2007

2007

– 3 882 170

10 885 280

– 16 374 797

2008

2008

– 3 779 570

10 885 190

– 9 269 178

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

– 9 278 722

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

– 9 277 877

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

– 9 273 821

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

– 9 276 011

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

– 9 272 772

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

– 9 268 269

Kokku

Kokku

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (235) | Tegelikkuses on IRISi võrku kuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel puudujäägi hüvitamine prioriteetne LCH artikli 109 alusel puudujäägi hüvitamisega võrreldes. Kui rahvatervise föderaalminister on määranud kindlaks puudujäägi LCH artikli 109 alusel (vt põhjendus 47), siis saadetakse kommuunile kiri ja ta panka laekub tehingukorraldus selle summa viivitamatult asjaomasele haiglale ülekandmiseks, võttes arvesse kommuunilt sellele haiglale haigla põhikirja artikli 46 alusel juba tehtud võimalikke puudujäägi hüvitamise makseid. Lisaks sellele leppisid kommuunid ja IRISi võrku kuuluvad haiglad kokku, et IRISi võrku kuuluvad haiglad hüvitavad kommuunidele viivitamatult LCH artikli 109 alusel eraldatud summad, et vältida sama puudujäägi mis tahes topelthüvitamist. Sellega seoses sai komisjon kommuunide pangalt Belfius kirja ja tabeli, mis kinnitavad, et igal aastal tehti kõigi viie IRISi võrku kuuluva haigla puhul need tagasimaksed viivitamatult, millega välistatakse seega sama puudujäägi topelthüvitamine. Tabelis 8 allpool on esitatud täielik ülevaade kõigist LCH artikli 109 alusel puudujäägi hüvitamise summadest, mille kommuunid maksid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mille IRISi võrku kuuluvad haiglad maksid ülekande nullimiseks viivitamatult tagasi. Seega ei saanud IRISi võrku kuuluvad haiglad LCH artikli 109 alusel tehtavatest maksetest mingeid eeliseid ning käesoleva otsuse hindamise raames on oluline ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate artikli 46 alusel toimuv puudujäägi hüvitamine. Tabel 8 sisaldab ainult kuni majandusaastani 2006 tehtud makseid, kuna see on tegelikult viimane aasta, mille kohta rahvatervise avalik föderaalteenistus määras kindlaks puudujäägi LCH artikli 109 alusel. See näitab LCH artikli 109 mehhanismi alusel puudujäägi hüvitiste maksmisele tegelikkuses iseloomulikke märkimisväärseid viivitusi ning selgitab samuti, miks IRISi võrku kuuluvad haiglad ei saanud seda kasutada (ja maksavad seega selle hüvitise tagasi kohe pärast selle laekumist). IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel makstav hüvitis on kiirem mehhanism (eelkõige alates kommuunide eritoetuste kasutuselevõtust, vt põhjendus 232) kui LCH artikli 109 kohane mehhanism. Lisaks sellele on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel puudujäägi katmine ulatuslikum LCH artiklis 109 ette nähtud osalisest kattest (vt põhjendused 47 ja 48), kuna sellega hüvitatakse kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate registreeritud raamatupidamisarvestuse puudujääk. Kõigil nimetatud põhjustel võetakse käesoleva otsuse raames tehtava hindamise käigus arvesse ainult artikli 46 alusel puudujääkide hüvitamise mehhanismi ning ei seata eesmärgiks hinnata LCH artikli 109 alusel puudujääkide hüvitamise mehhanismi vastupidiselt komisjoni 2009. aasta tühistatud otsusele, milles hinnati LCH artiklis 109 kehtestatud mehhanismi.

  Tabel 8


  LCH artikli 109 alusel tasutud ja viivitamatult tagasimakstud puudujäägi summade täielik kokkuvõte
   (275)
  (olukord 9. novembri 2015. aasta seisuga)











  (eurodes) |
| --- | --- |
| | CHU St. Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet |
| 1996 | 560 322,61 | 0 | 2 727 844,19 | 0 | 0 |
| 1997 | 0 | 0 | 3 051 321,12 | 0 | 0 |
| 1998 | 0 | 0 | 553 331 | 0 | 0 |
| 1999 | 0 | 781 686,52 | 345 176,04 | 0 | 0 |
| 2000 | 1 019 647,97 | 0 | 0 | 0 | 2 483 585,21 |
| 2001 | 0 | 2 511 189,37 | 126 193,12 | 263 390,41 | 4 681 594,58 |
| 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | 0 | 0 | 3 658 304,97 | 0 | 1 699 065,20 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 798,98 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2006 | 0 | 5 727 775,67 | 0 | 384 527,59 | 0 |

(235)

Tegelikkuses on IRISi võrku kuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel puudujäägi hüvitamine prioriteetne LCH artikli 109 alusel puudujäägi hüvitamisega võrreldes. Kui rahvatervise föderaalminister on määranud kindlaks puudujäägi LCH artikli 109 alusel (vt põhjendus 47), siis saadetakse kommuunile kiri ja ta panka laekub tehingukorraldus selle summa viivitamatult asjaomasele haiglale ülekandmiseks, võttes arvesse kommuunilt sellele haiglale haigla põhikirja artikli 46 alusel juba tehtud võimalikke puudujäägi hüvitamise makseid. Lisaks sellele leppisid kommuunid ja IRISi võrku kuuluvad haiglad kokku, et IRISi võrku kuuluvad haiglad hüvitavad kommuunidele viivitamatult LCH artikli 109 alusel eraldatud summad, et vältida sama puudujäägi mis tahes topelthüvitamist. Sellega seoses sai komisjon kommuunide pangalt Belfius kirja ja tabeli, mis kinnitavad, et igal aastal tehti kõigi viie IRISi võrku kuuluva haigla puhul need tagasimaksed viivitamatult, millega välistatakse seega sama puudujäägi topelthüvitamine. Tabelis 8 allpool on esitatud täielik ülevaade kõigist LCH artikli 109 alusel puudujäägi hüvitamise summadest, mille kommuunid maksid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ja mille IRISi võrku kuuluvad haiglad maksid ülekande nullimiseks viivitamatult tagasi. Seega ei saanud IRISi võrku kuuluvad haiglad LCH artikli 109 alusel tehtavatest maksetest mingeid eeliseid ning käesoleva otsuse hindamise raames on oluline ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate artikli 46 alusel toimuv puudujäägi hüvitamine. Tabel 8 sisaldab ainult kuni majandusaastani 2006 tehtud makseid, kuna see on tegelikult viimane aasta, mille kohta rahvatervise avalik föderaalteenistus määras kindlaks puudujäägi LCH artikli 109 alusel. See näitab LCH artikli 109 mehhanismi alusel puudujäägi hüvitiste maksmisele tegelikkuses iseloomulikke märkimisväärseid viivitusi ning selgitab samuti, miks IRISi võrku kuuluvad haiglad ei saanud seda kasutada (ja maksavad seega selle hüvitise tagasi kohe pärast selle laekumist). IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel makstav hüvitis on kiirem mehhanism (eelkõige alates kommuunide eritoetuste kasutuselevõtust, vt põhjendus 232) kui LCH artikli 109 kohane mehhanism. Lisaks sellele on IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikli 46 alusel puudujäägi katmine ulatuslikum LCH artiklis 109 ette nähtud osalisest kattest (vt põhjendused 47 ja 48), kuna sellega hüvitatakse kogu IRISi võrku kuuluvate haiglate registreeritud raamatupidamisarvestuse puudujääk. Kõigil nimetatud põhjustel võetakse käesoleva otsuse raames tehtava hindamise käigus arvesse ainult artikli 46 alusel puudujääkide hüvitamise mehhanismi ning ei seata eesmärgiks hinnata LCH artikli 109 alusel puudujääkide hüvitamise mehhanismi vastupidiselt komisjoni 2009. aasta tühistatud otsusele, milles hinnati LCH artiklis 109 kehtestatud mehhanismi.

Tabel 8

Tabel 8

LCH artikli 109 alusel tasutud ja viivitamatult tagasimakstud puudujäägi summade täielik kokkuvõte
   (275)
  (olukord 9. novembri 2015. aasta seisuga)

LCH artikli 109 alusel tasutud ja viivitamatult tagasimakstud puudujäägi summade täielik kokkuvõte

275

(olukord 9. novembri 2015. aasta seisuga)

(eurodes)

CHU St. Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

1996

1996

560 322,61

0

2 727 844,19

0

0

1997

1997

0

0

3 051 321,12

0

0

1998

1998

0

0

553 331

0

0

1999

1999

0

781 686,52

345 176,04

0

0

2000

2000

1 019 647,97

0

0

0

2 483 585,21

2001

2001

0

2 511 189,37

126 193,12

263 390,41

4 681 594,58

2002

2002

0

0

0

0

0

2003

2003

0

0

3 658 304,97

0

1 699 065,20

2004

2004

0

0

0

0

705 798,98

2005

2005

0

0

0

0

0

2006

2006

0

5 727 775,67

0

384 527,59

0

| (236) | Komisjon hindas samuti, kas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksti ajavahemikus 1996–2014 (276) tegelikult ülemääraseid hüvitisi. 1. juulil 1999 toimunud ühinemise (vt samuti põhjendus 28) ja pärast seda möödunud pika ajavahemiku tõttu ei ole võimalik ülemäärase hüvitamise analüüsis käsitleda haigla CHU Brugmann andmeid aastatel 1996–1998, kuna asjaomaseid arhiiviandmeid ei olnud võimalik hankida. Samal põhjusel saab selle analüüsi HISi kohta aastatel 1996–1998 teha ainult koondarvude alusel. Selles kontekstis tuleb samuti rõhutada, et Belgia ametivõimud on esitanud IRISi võrku kuuluvate haiglate ning kommuunide tehtud puudujäägiga seotud maksete kohta kogu asjakohase raamatupidamisarvestuse teabe selles ulatuses, milles need näitajad on saadaval. Kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumiseni 19. detsembril 2005 pidid liikmesriigid säilitama komisjoni jaoks teavet ainult viie aasta jooksul (277) (ja mitte kümne aasta jooksul, nagu kehtestati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevates 2005. ja 2012. aasta otsustes) (278). Kuigi komisjoni esimene teabenõue esitati alles 22. märtsil 2006, olid Belgia ametivõimud suutelised siiski esitama näitajad alates 1996. aastast haiglate CHU Saint-Pierre, HUDERF ja Institut Bordet kohta ning alates 1999. aastast haiglate HIS (ja koondnäitajad aastate 1996–1998 kohta) ja CHU Brugmann kohta. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon hindas samuti, kas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele maksti ajavahemikus 1996–2014 (276) tegelikult ülemääraseid hüvitisi. 1. juulil 1999 toimunud ühinemise (vt samuti põhjendus 28) ja pärast seda möödunud pika ajavahemiku tõttu ei ole võimalik ülemäärase hüvitamise analüüsis käsitleda haigla CHU Brugmann andmeid aastatel 1996–1998, kuna asjaomaseid arhiiviandmeid ei olnud võimalik hankida. Samal põhjusel saab selle analüüsi HISi kohta aastatel 1996–1998 teha ainult koondarvude alusel. Selles kontekstis tuleb samuti rõhutada, et Belgia ametivõimud on esitanud IRISi võrku kuuluvate haiglate ning kommuunide tehtud puudujäägiga seotud maksete kohta kogu asjakohase raamatupidamisarvestuse teabe selles ulatuses, milles need näitajad on saadaval. Kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumiseni 19. detsembril 2005 pidid liikmesriigid säilitama komisjoni jaoks teavet ainult viie aasta jooksul (277) (ja mitte kümne aasta jooksul, nagu kehtestati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevates 2005. ja 2012. aasta otsustes) (278). Kuigi komisjoni esimene teabenõue esitati alles 22. märtsil 2006, olid Belgia ametivõimud suutelised siiski esitama näitajad alates 1996. aastast haiglate CHU Saint-Pierre, HUDERF ja Institut Bordet kohta ning alates 1999. aastast haiglate HIS (ja koondnäitajad aastate 1996–1998 kohta) ja CHU Brugmann kohta.

276

277

278

| (237) | Komisjon kontrollis, kas konkreetsel aastal kommuunide (FRBRTC rahastamise ja pealinna Brüsseli piirkonna eritoetuste abil ning oma vahenditest) tehtud puudujäägi hüvitamise maksed ületasid kõnealuse aasta raamatupidamise puudujääki. Selles kontekstis tuletab komisjon meelde, et IRISi võrku kuuluvad haiglad said hüvitise ainult üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja teatud piiratud seotud tegevuste elluviimise tõttu registreeritud puudujääkide hüvitamiseks. Tabelid 9 kuni 13 allpool näitavad iga IRISi võrku kuuluva haigla asjakohaseid näitajaid. Samal ajal on oluline pidada meeles, et need tabelid ei anna teavet selle kohta, millisel hetkel kommuun (osaliselt) puudujäägi hüvitas. Tabelites 3–7 (vt põhjendus 234) on täpsustatud need aastad, millal kommuunid tegid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujääkide hüvitamiseks makseid. Tabelites 9–13 on märgitud ainult maksed, mille kommuunid on (üldjuhul mitme osamaksena) teinud IRISi võrku kuuluvatele haiglatele asjaomase aasta puudujäägi hüvitamiseks, ilma et oleks täpsustatud, millisel hetkel need summad tegelikult üle kanti. Kui tabelid 9–13 on koostatud, et oleks võimalik määrata kindlaks mis tahes ülemäärase hüvitamise olemasolu konkreetsel aastal, siis eraldi võetuna ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla tegelikkuses kunagi saanud ülemäärast hüvitist, nagu on selgitatud allpool (vt põhjendus 238). |
| --- | --- |

(237)

Komisjon kontrollis, kas konkreetsel aastal kommuunide (FRBRTC rahastamise ja pealinna Brüsseli piirkonna eritoetuste abil ning oma vahenditest) tehtud puudujäägi hüvitamise maksed ületasid kõnealuse aasta raamatupidamise puudujääki. Selles kontekstis tuletab komisjon meelde, et IRISi võrku kuuluvad haiglad said hüvitise ainult üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja teatud piiratud seotud tegevuste elluviimise tõttu registreeritud puudujääkide hüvitamiseks. Tabelid 9 kuni 13 allpool näitavad iga IRISi võrku kuuluva haigla asjakohaseid näitajaid. Samal ajal on oluline pidada meeles, et need tabelid ei anna teavet selle kohta, millisel hetkel kommuun (osaliselt) puudujäägi hüvitas. Tabelites 3–7 (vt põhjendus 234) on täpsustatud need aastad, millal kommuunid tegid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele puudujääkide hüvitamiseks makseid. Tabelites 9–13 on märgitud ainult maksed, mille kommuunid on (üldjuhul mitme osamaksena) teinud IRISi võrku kuuluvatele haiglatele asjaomase aasta puudujäägi hüvitamiseks, ilma et oleks täpsustatud, millisel hetkel need summad tegelikult üle kanti. Kui tabelid 9–13 on koostatud, et oleks võimalik määrata kindlaks mis tahes ülemäärase hüvitamise olemasolu konkreetsel aastal, siis eraldi võetuna ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla tegelikkuses kunagi saanud ülemäärast hüvitist, nagu on selgitatud allpool (vt põhjendus 238).

| (238) | Nagu nähtub tabelitest allpool, on raamatupidamisarvestuse puudujäägi ja asjaomasel aastal tasutud hüvitise võrdluse alusel võimalik leida ainult üksikuid tehnilise ülemäärase hüvitamise juhtumeid, (279) kui kõnealust aastat käsitatakse eraldivõetuna. Põhjenduse 234 tabelitest 3–7 nähtub siiski selgelt, et tegelikkuses ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla kunagi saanud tegelikku ülemäärast hüvitist, võttes arvesse, et uuritud ajavahemikul (1996–2014) olid omavalitsused IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu puudujääkide hüvitamise märkimisväärseid summasid. Tehnilise ülemäärase hüvitamise juhtumid võisid olla ajendatud kommuuni tahtest mitte katta asjaomase aasta vältel lihtsalt selle raamatupidamisarvestuse puudujääk, vaid samuti vähendada oma võlgnevust, mis oli seotud eelmiste aastate puudujääkide katmisega. Isegi kui seda ajendit ei ole võimalik tõendada, siis on fakt, et igal sellisel aastal, mille vältel IRISi võrku kuuluvad haiglad said makseid, mille puhul oli seda aastat eraldi käsitledes tehnilistelt tegemist ülemäärase hüvitamisega sellel aastal osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja ellu viidud piiratud seotud tegevuste eest, siis sai selle saanud IRISi võrku kuuluv haigla tegelikult üldarvestuses ebapiisava hüvitise eelmistel aastatel ja kõnealusel aastal asjaomaste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja seotud piiratud tegevuste ellu viimise eest (280). |
| --- | --- |

(238)

Nagu nähtub tabelitest allpool, on raamatupidamisarvestuse puudujäägi ja asjaomasel aastal tasutud hüvitise võrdluse alusel võimalik leida ainult üksikuid tehnilise ülemäärase hüvitamise juhtumeid, (279) kui kõnealust aastat käsitatakse eraldivõetuna. Põhjenduse 234 tabelitest 3–7 nähtub siiski selgelt, et tegelikkuses ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla kunagi saanud tegelikku ülemäärast hüvitist, võttes arvesse, et uuritud ajavahemikul (1996–2014) olid omavalitsused IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu puudujääkide hüvitamise märkimisväärseid summasid. Tehnilise ülemäärase hüvitamise juhtumid võisid olla ajendatud kommuuni tahtest mitte katta asjaomase aasta vältel lihtsalt selle raamatupidamisarvestuse puudujääk, vaid samuti vähendada oma võlgnevust, mis oli seotud eelmiste aastate puudujääkide katmisega. Isegi kui seda ajendit ei ole võimalik tõendada, siis on fakt, et igal sellisel aastal, mille vältel IRISi võrku kuuluvad haiglad said makseid, mille puhul oli seda aastat eraldi käsitledes tehnilistelt tegemist ülemäärase hüvitamisega sellel aastal osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja ellu viidud piiratud seotud tegevuste eest, siis sai selle saanud IRISi võrku kuuluv haigla tegelikult üldarvestuses ebapiisava hüvitise eelmistel aastatel ja kõnealusel aastal asjaomaste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja seotud piiratud tegevuste ellu viimise eest (280).

279

280

| (239) | Haigla CHU Saint-Pierre puhul nähtub tabelist 9 eespool, et iga aastat eraldi käsitades piirdus tehniline ülemäärane hüvitamine aastatega 1996, 1997 ja 2012. Kõigil nimetatud juhtudel jõudis ülemäärane hüvitamine vähem kui 1,5 %-ni kõnealusel aastal antud hüvitisest ning seega oleks need võinud teatada järgmisel aastal, nagu on ette nähtud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas otsuses (281). Nagu eespool on näidatud (vt põhjenduse 234 tabel 3), sai haigla CHU Saint-Pierre tegelikkuses siiski ajavahemikus 1996–2014 pidavalt ebapiisavat hüvitist ning kommuun oli sellele pidevalt raha võlgu. Ajavahemikus 1996–2014 oli selle hüvitise puudujäägi summa 3 666 541 eurot. Kooskõlas neile IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46 kehtestatud kohustusega peavad asjaomased kommuunid samas tulevikus hüvitama kõnealuse raamatupidamisarvestuse puudujäägi tasumata summa (282).

  Tabel 9


  Haigla CHU Saint-Pierre raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis












  (eurodes) |
| --- | --- |
| CHU St. Pierre | Puudujääk | Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil (283) | Kommuunide täiendavad osamaksed | Eraldatud kogu hüvitis | Aastal makstud liigne hüvitis (+) või ebapiisav hüvitis (–) | Ülemäärane hüvitis (+) või ebapiisav hüvitis (–) kokku |
| 1996 | –5 737 856 | 5 738 735 | 0 | 5 738 735 | 879 | 879 |
| 1997 | –6 754 920 | 6 855 099 | 0 | 6 855 099 | 100 179 | 101 058 |
| 1998 | –3 696 235 | 3 696 092 | 0 | 3 696 092 | –143 | 100 915 |
| 1999 | –752 234 | 751 117 | 0 | 751 117 | –1 117 | 99 798 |
| 2000 | –1 072 993 | 1 072 993 | 0 | 1 072 993 | 0 | 99 798 |
| 2001 | –1 416 937 | 1 416 000 | 0 | 1 416 000 | –937 | 98 862 |
| 2002 | –2 914 245 | 2 914 245 | 0 | 2 914 245 | 0 | 98 862 |
| 2003 | –2 629 012 | 1 620 000 | 0 | 1 620 000 | –1 009 012 | –910 150 |
| 2004 | –1 541 775 | 1 541 775 | 0 | 1 541 775 | 0 | –910 150 |
| 2005 | –2 248 399 | 2 132 928 | 0 | 2 132 928 | –115 471 | –1 025 621 |
| 2006 | 98 114 | 0 | 0 | 0 | 0 | –1 025 621 |
| 2007 | –774 755 | 278 330 | 0 | 278 330 | –496 425 | –1 522 045 |
| 2008 | –1 054 119 | 308 367 | 0 | 308 367 | –745 752 | –2 267 797 |
| 2009 | –1 000 933 | 490 002 | 510 931 | 1 000 933 | 0 | –2 267 797 |
| 2010 | –1 576 429 | 565 440 | 0 | 565 440 | –1 010 989 | –3 278 785 |
| 2011 | –949 668 | 654 580 | 0 | 654 580 | –295 088 | –3 573 873 |
| 2012 | –1 079 200 | 1 091 761 | 0 | 1 091 761 | 12 561 | –3 561 312 |
| 2013 | –1 880 205 | 1 826 753 | 0 | 1 826 753 | –53 452 | –3 614 763 |
| 2014 | –1 441 778 | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | –51 778 | –3 666 541 |
| | –38 423 575 | 34 344 217 | 510 931 | 34 855 148 | –3 666 541 | |

(239)

Haigla CHU Saint-Pierre puhul nähtub tabelist 9 eespool, et iga aastat eraldi käsitades piirdus tehniline ülemäärane hüvitamine aastatega 1996, 1997 ja 2012. Kõigil nimetatud juhtudel jõudis ülemäärane hüvitamine vähem kui 1,5 %-ni kõnealusel aastal antud hüvitisest ning seega oleks need võinud teatada järgmisel aastal, nagu on ette nähtud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas otsuses (281). Nagu eespool on näidatud (vt põhjenduse 234 tabel 3), sai haigla CHU Saint-Pierre tegelikkuses siiski ajavahemikus 1996–2014 pidavalt ebapiisavat hüvitist ning kommuun oli sellele pidevalt raha võlgu. Ajavahemikus 1996–2014 oli selle hüvitise puudujäägi summa 3 666 541 eurot. Kooskõlas neile IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjade artikliga 46 kehtestatud kohustusega peavad asjaomased kommuunid samas tulevikus hüvitama kõnealuse raamatupidamisarvestuse puudujäägi tasumata summa (282).

281

282

Tabel 9

Tabel 9

Haigla CHU Saint-Pierre raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

Haigla CHU Saint-Pierre raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

(eurodes)

CHU St. Pierre

Puudujääk

Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil (283)

283

Kommuunide täiendavad osamaksed

Eraldatud kogu hüvitis

Aastal makstud liigne hüvitis (+) või ebapiisav hüvitis (–)

Ülemäärane hüvitis (+) või ebapiisav hüvitis (–) kokku

1996

1996

–5 737 856

5 738 735

0

5 738 735

879

879

1997

1997

–6 754 920

6 855 099

0

6 855 099

100 179

101 058

1998

1998

–3 696 235

3 696 092

0

3 696 092

–143

100 915

1999

1999

–752 234

751 117

0

751 117

–1 117

99 798

2000

2000

–1 072 993

1 072 993

0

1 072 993

0

99 798

2001

2001

–1 416 937

1 416 000

0

1 416 000

–937

98 862

2002

2002

–2 914 245

2 914 245

0

2 914 245

0

98 862

2003

2003

–2 629 012

1 620 000

0

1 620 000

–1 009 012

–910 150

2004

2004

–1 541 775

1 541 775

0

1 541 775

0

–910 150

2005

2005

–2 248 399

2 132 928

0

2 132 928

–115 471

–1 025 621

2006

2006

98 114

0

0

0

0

–1 025 621

2007

2007

–774 755

278 330

0

278 330

–496 425

–1 522 045

2008

2008

–1 054 119

308 367

0

308 367

–745 752

–2 267 797

2009

2009

–1 000 933

490 002

510 931

1 000 933

0

–2 267 797

2010

2010

–1 576 429

565 440

0

565 440

–1 010 989

–3 278 785

2011

2011

–949 668

654 580

0

654 580

–295 088

–3 573 873

2012

2012

–1 079 200

1 091 761

0

1 091 761

12 561

–3 561 312

2013

2013

–1 880 205

1 826 753

0

1 826 753

–53 452

–3 614 763

2014

2014

–1 441 778

1 390 000

0

1 390 000

–51 778

–3 666 541

–38 423 575

–38 423 575

34 344 217

34 344 217

510 931

510 931

34 855 148

34 855 148

–3 666 541

–3 666 541

| (240) | Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 236), ei olnud aastate 1996–1998 lõikes võimalik haigla Hôpitaux Iris Sud (HIS) individuaalsete aastate ülemäärase hüvitamise olemasolu analüüsida, kuna puudusid vajalikud näitajad. Belgia ametivõimud suutsid siiski leida koondnäitajad selle ajavahemiku kohta, mille vältel oli HISi puhul veel tegemist nelja sõltumatu haiglaga. Nende kolme aasta vältel olid HISi teatud haiglad kahjumis kogusummas 2 622 714, kui teised olid kokku kuni 703 624 euroni kasumis. Kahjum kaeti täielikult kommuunile FRBRTC eraldatud abi vahenditest. Kasum kanti üle järgmisse aastasse, mis selgitab, miks 1999. aastal registreeritud puudujäägi hüvitis ei kata osaliselt kõnealuse aasta puudujääki. Ülejäänud puudujääk hüvitati ajavahemiku 1996–1998 jaotamata kasumist. Tabelis 10 on samuti näidatud, et kui mitte arvestada väga väiksemahulist tehnilist ülemäärast hüvitamist aastatel 2000, 2010, 2011, 2013 ja 2014 (igal juhul mitte rohkem kui 0,12 % nendel aastatel makstud hüvitisest), sai haigla HIS igal aastal ebapiisavat hüvitist. Kõnealune üldine hüvitise puudujääk jõudis ajavahemikus 1999–2014 rohkem kui 9 miljoni euroni.

  Tabel 10


  Haigla HIS raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis












  (eurodes) |
| --- | --- |
| HIS | Puudujääk | Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil | Kommuunide täiendavad osamaksed | Eraldatud kogu hüvitis | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku |
| 1999 | – 1 248 404 | 446 209 | 0 | 446 209 | – 802 195 | – 98 571  (*1) |
| 2000 | – 7 220 971 | 7 221 056 | 0 | 7 221 056 | 85 | – 98 486 |
| 2001 | – 14 782 680 | 14 782 680 | 0 | 14 782 680 | 0 | – 98 486 |
| 2002 | – 12 978 574 | 12 978 572 | 0 | 12 978 572 | – 2 | – 98 488 |
| 2003 | – 7 990 196 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 4 225 196 | – 4 323 684 |
| 2004 | – 5 941 987 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 176 987 | – 6 500 671 |
| 2005 | – 4 440 896 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 675 896 | – 7 176 566 |
| 2006 | – 5 022 247 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 1 257 247 | – 8 433 813 |
| 2007 | – 3 882 170 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 117 170 | – 8 550 983 |
| 2008 | – 3 779 570 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 14 570 | – 8 565 553 |
| 2009 | – 3 774 545 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 9 545 | – 8 575 098 |
| 2010 | – 3 387 655 | 3 388 500 | 0 | 3 388 500 | 845 | – 8 574 253 |
| 2011 | – 3 572 694 | 3 576 750 | 0 | 3 576 750 | 4 056 | – 8 570 197 |
| 2012 | – 3 767 190 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 190 | – 8 572 387 |
| 2013 | – 3 761 761 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 3 239 | – 8 569 148 |
| 2014 | – 3 760 497 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 4 503 | – 8 564 645 |
| | – 89 312 036 | 80 043 767 | 0 | 80 043 767 | – 9 268 269 | |

(240)

Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 236), ei olnud aastate 1996–1998 lõikes võimalik haigla Hôpitaux Iris Sud (HIS) individuaalsete aastate ülemäärase hüvitamise olemasolu analüüsida, kuna puudusid vajalikud näitajad. Belgia ametivõimud suutsid siiski leida koondnäitajad selle ajavahemiku kohta, mille vältel oli HISi puhul veel tegemist nelja sõltumatu haiglaga. Nende kolme aasta vältel olid HISi teatud haiglad kahjumis kogusummas 2 622 714, kui teised olid kokku kuni 703 624 euroni kasumis. Kahjum kaeti täielikult kommuunile FRBRTC eraldatud abi vahenditest. Kasum kanti üle järgmisse aastasse, mis selgitab, miks 1999. aastal registreeritud puudujäägi hüvitis ei kata osaliselt kõnealuse aasta puudujääki. Ülejäänud puudujääk hüvitati ajavahemiku 1996–1998 jaotamata kasumist. Tabelis 10 on samuti näidatud, et kui mitte arvestada väga väiksemahulist tehnilist ülemäärast hüvitamist aastatel 2000, 2010, 2011, 2013 ja 2014 (igal juhul mitte rohkem kui 0,12 % nendel aastatel makstud hüvitisest), sai haigla HIS igal aastal ebapiisavat hüvitist. Kõnealune üldine hüvitise puudujääk jõudis ajavahemikus 1999–2014 rohkem kui 9 miljoni euroni.

Tabel 10

Tabel 10

Haigla HIS raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

Haigla HIS raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

(eurodes)

HIS

Puudujääk

Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil

Kommuunide täiendavad osamaksed

Eraldatud kogu hüvitis

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku

1999

1999

– 1 248 404

446 209

0

446 209

– 802 195

– 98 571  (*1)

*1

2000

2000

– 7 220 971

7 221 056

0

7 221 056

85

– 98 486

2001

2001

– 14 782 680

14 782 680

0

14 782 680

0

– 98 486

2002

2002

– 12 978 574

12 978 572

0

12 978 572

– 2

– 98 488

2003

2003

– 7 990 196

3 765 000

0

3 765 000

– 4 225 196

– 4 323 684

2004

2004

– 5 941 987

3 765 000

0

3 765 000

– 2 176 987

– 6 500 671

2005

2005

– 4 440 896

3 765 000

0

3 765 000

– 675 896

– 7 176 566

2006

2006

– 5 022 247

3 765 000

0

3 765 000

– 1 257 247

– 8 433 813

2007

2007

– 3 882 170

3 765 000

0

3 765 000

– 117 170

– 8 550 983

2008

2008

– 3 779 570

3 765 000

0

3 765 000

– 14 570

– 8 565 553

2009

2009

– 3 774 545

3 765 000

0

3 765 000

– 9 545

– 8 575 098

2010

2010

– 3 387 655

3 388 500

0

3 388 500

845

– 8 574 253

2011

2011

– 3 572 694

3 576 750

0

3 576 750

4 056

– 8 570 197

2012

2012

– 3 767 190

3 765 000

0

3 765 000

– 2 190

– 8 572 387

2013

2013

– 3 761 761

3 765 000

0

3 765 000

3 239

– 8 569 148

2014

2014

– 3 760 497

3 765 000

0

3 765 000

4 503

– 8 564 645

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

0

0

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (241) | Haigla HUDERF puhul näitab tabel 11 allpool väga väiksemahulist tehnilist ülemäärast hüvitamist aastatel 1998, 2002 ja 2007 (igal juhul vähem kui 0,15 % kõnelausel aastal makstud hüvitisest). 2013. aastal registreeriti märkimisväärsem tehniline ülemäärane hüvitamine (peaaegu 17 % kõnealusel aastal makstud hüvitisest). Kuna talle laekunud hüvitis oli juba 2010. ja 2011. aastal ilmselgelt ebapiisav, oli haigla HUDERF 2013. aastal kokkuvõttes ikka samas olukorras seoses selle ajani osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja ellu viidud seotud tegevustega. Kogu ajavahemiku 1996–2014 vältel jõudis tegelik hüvitise puudujääk rohkem kui 700 000 euroni. Lisaks sellele, nagu on näidatud eespool [vt põhjenduse 234 tabel 5], ei saanud haigla HUDERF tegelikkuses ühelgi hetkel ülemäärast hüvitist, mis oleks talle tekitanud puudujäägi hüvitise (osalise) tagasimaksmise kohustuse. Ta sai ajavahemikus 1996–2014 tegelikult pidevalt liiga vähe hüvitist ning kommuun oli talle pidevalt raha võlgu.

  Tabel 11


  Haigla HUDERF raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis












  (eurodes) |
| --- | --- |
| HUDERF | Puudujääk | Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil | Kommuunide täiendavad osamaksed | Eraldatud kogu hüvitis | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku |
| 1996 | – 1 505 830 | 1 504 714 | 0 | 1 504 714 | – 1 116 | – 1 116 |
| 1997 | – 1 026 881 | 1 026 279 | 0 | 1 026 279 | – 602 | – 1 718 |
| 1998 | – 245 113 | 245 415 | 0 | 245 415 | 302 | – 1 417 |
| 1999 | 1 642 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 417 |
| 2000 | – 484 951 | 484 949 | 0 | 484 949 | – 2 | – 1 419 |
| 2001 | – 1 218 954 | 1 218 000 | 0 | 1 218 000 | – 954 | – 2 373 |
| 2002 | – 479 490 | 480 000 | 0 | 480 000 | 510 | – 1 863 |
| 2003 | – 1 117 778 | 820 000 | 297 778 | 1 117 778 | 0 | – 1 862 |
| 2004 | – 781 981 | 781 981 | 0 | 781 981 | 0 | – 1 862 |
| 2005 | – 1 279 230 | 778 000 | 501 230 | 1 279 230 | 0 | – 1 863 |
| 2006 | – 2 494 074 | 778 000 | 1 716 074 | 2 494 074 | 0 | – 1 863 |
| 2007 | – 2 687 621 | 622 529 | 2 065 313 | 2 687 842 | 221 | – 1 642 |
| 2008 | – 2 314 050 | 871 350 | 1 442 700 | 2 314 050 | 0 | – 1 642 |
| 2009 | – 1 868 670 | 1 246 998 | 621 672 | 1 868 670 | 0 | – 1 642 |
| 2010 | – 1 823 049 | 1 401 628 | 0 | 1 401 628 | – 421 421 | – 423 062 |
| 2011 | – 1 620 663 | 1 220 232 | 0 | 1 220 232 | – 400 431 | – 823 493 |
| 2012 | – 945 316 | 945 316 | 0 | 945 316 | 0 | – 823 493 |
| 2013 | – 528 779 | 635 966 | 0 | 635 966 | 107 187 | – 716 306 |
| 2014 | – 618 000 | 618 000 | 0 | 618 000 | 0 | – 716 306 |
| | – 23 038 788 | 15 679 357 | 6 644 767 | 22 324 124 | – 716 306 | |

(241)

Haigla HUDERF puhul näitab tabel 11 allpool väga väiksemahulist tehnilist ülemäärast hüvitamist aastatel 1998, 2002 ja 2007 (igal juhul vähem kui 0,15 % kõnelausel aastal makstud hüvitisest). 2013. aastal registreeriti märkimisväärsem tehniline ülemäärane hüvitamine (peaaegu 17 % kõnealusel aastal makstud hüvitisest). Kuna talle laekunud hüvitis oli juba 2010. ja 2011. aastal ilmselgelt ebapiisav, oli haigla HUDERF 2013. aastal kokkuvõttes ikka samas olukorras seoses selle ajani osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja ellu viidud seotud tegevustega. Kogu ajavahemiku 1996–2014 vältel jõudis tegelik hüvitise puudujääk rohkem kui 700 000 euroni. Lisaks sellele, nagu on näidatud eespool [vt põhjenduse 234 tabel 5], ei saanud haigla HUDERF tegelikkuses ühelgi hetkel ülemäärast hüvitist, mis oleks talle tekitanud puudujäägi hüvitise (osalise) tagasimaksmise kohustuse. Ta sai ajavahemikus 1996–2014 tegelikult pidevalt liiga vähe hüvitist ning kommuun oli talle pidevalt raha võlgu.

Tabel 11

Tabel 11

Haigla HUDERF raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

Haigla HUDERF raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

(eurodes)

HUDERF

Puudujääk

Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil

Kommuunide täiendavad osamaksed

Eraldatud kogu hüvitis

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku

1996

1996

– 1 505 830

1 504 714

0

1 504 714

– 1 116

– 1 116

1997

1997

– 1 026 881

1 026 279

0

1 026 279

– 602

– 1 718

1998

1998

– 245 113

245 415

0

245 415

302

– 1 417

1999

1999

1 642

0

0

0

0

– 1 417

2000

2000

– 484 951

484 949

0

484 949

– 2

– 1 419

2001

2001

– 1 218 954

1 218 000

0

1 218 000

– 954

– 2 373

2002

2002

– 479 490

480 000

0

480 000

510

– 1 863

2003

2003

– 1 117 778

820 000

297 778

1 117 778

0

– 1 862

2004

2004

– 781 981

781 981

0

781 981

0

– 1 862

2005

2005

– 1 279 230

778 000

501 230

1 279 230

0

– 1 863

2006

2006

– 2 494 074

778 000

1 716 074

2 494 074

0

– 1 863

2007

2007

– 2 687 621

622 529

2 065 313

2 687 842

221

– 1 642

2008

2008

– 2 314 050

871 350

1 442 700

2 314 050

0

– 1 642

2009

2009

– 1 868 670

1 246 998

621 672

1 868 670

0

– 1 642

2010

2010

– 1 823 049

1 401 628

0

1 401 628

– 421 421

– 423 062

2011

2011

– 1 620 663

1 220 232

0

1 220 232

– 400 431

– 823 493

2012

2012

– 945 316

945 316

0

945 316

0

– 823 493

2013

2013

– 528 779

635 966

0

635 966

107 187

– 716 306

2014

2014

– 618 000

618 000

0

618 000

0

– 716 306

– 23 038 788

– 23 038 788

15 679 357

15 679 357

6 644 767

6 644 767

22 324 124

22 324 124

– 716 306

– 716 306

| (242) | Haigla Institut Bordet puhul olid raamatupidamisarvestuse tulemused ajavahemikus 1996–2001 positiivsed ja seega ei olnud neil aastatel vajalik kommuuni sekkumine. Alates 2002. aastast muutus raamatupidamisarvestuse tulemus siiski negatiivseks ja seetõttu tehti kõnealuste puudujääkide hüvitamiseks makseid. Tabelis 12 allpool on märgitud kerged tehnilised ülemäärased hüvitamised 2005. ja 2011. aastal (s.o vastavalt alla 4 % ja 0,5 % neil aastatel makstud hüvitisest). Tundub, et 2009. aastal toimus märkimisväärne tehniline ülemäärane hüvitamine summas ligikaudu 580 000 eurot (s.o peaaegu 46 % sellel aastal makstud hüvitisest). Samas registreeriti aastal 2008 hüvitise puudujääk summas ligikaudu 533 000 eurot (koondsummana peaaegu 505 000 eurot). See annab üldarvestuses tulemuseks summaarse tehnilise ülemäärase hüvitamise ainult 73 702 eurot (alla 6 % 2009. aastal makstud hüvitisest), millest oleks olnud võimalik teatada 2010. aastal (284) (samas kui 2010. aasta eest ei ole praeguseni mingit hüvitist makstud). Lisaks sellele ootas haigla Institut Bordet kõigil uuritud aastatel pidevalt hüvitist registreeritud puudujääkide eest [vt põhjenduse 234 tabel 6]. 2009. aastal oli kommuun haiglale Institut Bordet võlgu ligikaudu 3 miljonit eurot. Kogu ajavahemiku 1996–2014 vältel jõudis tegelik hüvitise puudujääk kokku rohkem kui 2,4 miljoni euroni. Nagu põhjenduses 234 on selgitatud, vähendas aastate 1996–2001 kasum kommuunide allesolevat tasumisele kuuluvat summat, kuna enne sekkumist arvati kasum kõnealusest summast maha.

  Tabel 12


  Haigla Institut Bordet raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis












  (eurodes) |
| --- | --- |
| Institut Bordet | Puudujääk | Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil | Kommuunide täiendavad osamaksed | Eraldatud kogu hüvitis | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku |
| 1996 | 752 505 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1997 | 170 241 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1998 | 41 349 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1999 | 44 371 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2000 | 5 439 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | 154 518 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2002 | – 4 929 105 | 4 929 106 | 0 | 4 929 106 | 1 | 1 |
| 2003 | – 4 916 506 | 2 025 000 | 2 891 506 | 4 916 506 | 0 | 1 |
| 2004 | – 2 001 995 | 1 321 316 | 680 679 | 2 001 995 | 0 | 1 |
| 2005 | – 771 467 | 800 000 | 0 | 800 000 | 28 533 | 28 534 |
| 2006 | – 1 817 630 | 1 800 000 | 17 630 | 1 817 630 | 0 | 28 533 |
| 2007 | – 1 874 162 | 1 208 531 | 665 631 | 1 874 162 | 0 | 28 533 |
| 2008 | – 1 624 347 | 1 055 516 | 35 509 | 1 091 025 | – 533 322 | – 504 789 |
| 2009 | – 688 005 | 1 266 496 | 0 | 1 266 496 | 578 491 | 73 702 |
| 2010 | – 655 634 | 0 | 0 | 0 | – 655 634 | – 581 932 |
| 2011 | – 838 644 | 841 506 | 0 | 841 506 | 2 862 | – 579 070 |
| 2012 | – 833 460 | 817 267 | 0 | 817 267 | – 16 193 | – 595 263 |
| 2013 | – 2 551 468 | 1 271 933 | 0 | 1 271 933 | – 1 279 535 | – 1 874 798 |
| 2014 | – 1 943 857 | 1 380 000 | 0 | 1 380 000 | – 563 857 | – 2 438 654 |
| | – 24 277 858 | 18 716 671 | 4 290 955 | 23 007 626 | – 2 438 654 | |

(242)

Haigla Institut Bordet puhul olid raamatupidamisarvestuse tulemused ajavahemikus 1996–2001 positiivsed ja seega ei olnud neil aastatel vajalik kommuuni sekkumine. Alates 2002. aastast muutus raamatupidamisarvestuse tulemus siiski negatiivseks ja seetõttu tehti kõnealuste puudujääkide hüvitamiseks makseid. Tabelis 12 allpool on märgitud kerged tehnilised ülemäärased hüvitamised 2005. ja 2011. aastal (s.o vastavalt alla 4 % ja 0,5 % neil aastatel makstud hüvitisest). Tundub, et 2009. aastal toimus märkimisväärne tehniline ülemäärane hüvitamine summas ligikaudu 580 000 eurot (s.o peaaegu 46 % sellel aastal makstud hüvitisest). Samas registreeriti aastal 2008 hüvitise puudujääk summas ligikaudu 533 000 eurot (koondsummana peaaegu 505 000 eurot). See annab üldarvestuses tulemuseks summaarse tehnilise ülemäärase hüvitamise ainult 73 702 eurot (alla 6 % 2009. aastal makstud hüvitisest), millest oleks olnud võimalik teatada 2010. aastal (284) (samas kui 2010. aasta eest ei ole praeguseni mingit hüvitist makstud). Lisaks sellele ootas haigla Institut Bordet kõigil uuritud aastatel pidevalt hüvitist registreeritud puudujääkide eest [vt põhjenduse 234 tabel 6]. 2009. aastal oli kommuun haiglale Institut Bordet võlgu ligikaudu 3 miljonit eurot. Kogu ajavahemiku 1996–2014 vältel jõudis tegelik hüvitise puudujääk kokku rohkem kui 2,4 miljoni euroni. Nagu põhjenduses 234 on selgitatud, vähendas aastate 1996–2001 kasum kommuunide allesolevat tasumisele kuuluvat summat, kuna enne sekkumist arvati kasum kõnealusest summast maha.

284

Tabel 12

Tabel 12

Haigla Institut Bordet raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

Haigla Institut Bordet raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

(eurodes)

Institut Bordet

Puudujääk

Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil

Kommuunide täiendavad osamaksed

Eraldatud kogu hüvitis

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku

1996

1996

752 505

0

0

0

0

0

1997

1997

170 241

0

0

0

0

0

1998

1998

41 349

0

0

0

0

0

1999

1999

44 371

0

0

0

0

0

2000

2000

5 439

0

0

0

0

0

2001

2001

154 518

0

0

0

0

0

2002

2002

– 4 929 105

4 929 106

0

4 929 106

1

1

2003

2003

– 4 916 506

2 025 000

2 891 506

4 916 506

0

1

2004

2004

– 2 001 995

1 321 316

680 679

2 001 995

0

1

2005

2005

– 771 467

800 000

0

800 000

28 533

28 534

2006

2006

– 1 817 630

1 800 000

17 630

1 817 630

0

28 533

2007

2007

– 1 874 162

1 208 531

665 631

1 874 162

0

28 533

2008

2008

– 1 624 347

1 055 516

35 509

1 091 025

– 533 322

– 504 789

2009

2009

– 688 005

1 266 496

0

1 266 496

578 491

73 702

2010

2010

– 655 634

0

0

0

– 655 634

– 581 932

2011

2011

– 838 644

841 506

0

841 506

2 862

– 579 070

2012

2012

– 833 460

817 267

0

817 267

– 16 193

– 595 263

2013

2013

– 2 551 468

1 271 933

0

1 271 933

– 1 279 535

– 1 874 798

2014

2014

– 1 943 857

1 380 000

0

1 380 000

– 563 857

– 2 438 654

– 24 277 858

– 24 277 858

18 716 671

18 716 671

4 290 955

4 290 955

23 007 626

23 007 626

– 2 438 654

– 2 438 654

| (243) | Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 236), ei olnud näitajate puudumise tõttu võimalik analüüsida haigla CHU Brugmann ülemäärase hüvitamise olemasolu aastatel 1996–1998. Tabelis 13 allpool on märgitud väga väiksemahuline tehniline ülemäärane hüvitamine aastatel 2000, 2003, 2004, 2008 ja 2011 (s.o igal juhul vähem kui 7 % kõnelausel aastal makstud hüvitisest). Kahel aastal (1999 ja 2012) jõudis tehniline ülemäärane hüvitamine rohkem kui 10 %-ni kõnealusel aastal makstud hüvitisest (vastavalt 15,3 % ja 12,9 %). 2012. aastal sai haigla CHU Brugmann samas üldarvestuses liiga vähe hüvitist pärast juba aastatel 2009 ja 2010 selgelt liiga väikse hüvitise saamist (s.o hüvitise puudujääk summas 558 858 eurot). 1999. aasta puhul puuduvad näitajad eelmiste aastate kohta, mida saaks võtta arvesse haiglale CHU Brugmann 1999. aastal makstava hüvitise üldise olukorra hindamiseks. Samal ajal on oluline märkida, et kommuuni (FRBRTC rahastamise alusel) tehtavad esimesed maksed algasid alles 2003. aastal ning põhjenduse 234 tabeli 4 kohaselt ei saanud haigla CHU Brugmann ühelgi hetkel ülemäärast hüvitist, mis oleks tekitanud hüvitise kommuunile (osalise) tagasimaksmise kohustuse. Haigla CHU Brugmann sai ajavahemikus 1996–2014 üldarvestuses kogu aeg liiga vähe hüvitist ja kommuun oli talle raha võlgu varasemate puudujääkide katmiseks. Sellel ajavahemikul jõudis tegelik hüvitise puudujääk kokku ligikaudu 935 000 euroni.

  Tabel 13


  Haigla CHU Brugmann raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis












  (eurodes) |
| --- | --- |
| CHU Brugmann | Puudujääk | Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil | Kommuunide täiendavad osamaksed | Eraldatud kogu hüvitis | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas | Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku |
| 1999 | – 508 171 | 600 000 | 0 | 600 000 | 91 829 | 91 829 |
| 2000 | – 3 755 229 | 3 755 587 | 0 | 3 755 587 | 358 | 92 188 |
| 2001 | – 5 440 039 | 5 440 000 | 0 | 5 440 000 | – 39 | 92 149 |
| 2002 | – 1 976 934 | 1 976 933 | 0 | 1 976 933 | – 1 | 92 149 |
| 2003 | – 1 697 238 | 1 770 000 | 0 | 1 770 000 | 72 762 | 164 911 |
| 2004 | – 1 442 292 | 1 457 000 | 0 | 1 457 000 | 14 708 | 179 619 |
| 2005 | – 7 413 186 | 3 657 000 | 3 756 186 | 7 413 186 | 0 | 179 619 |
| 2006 | – 14 180 725 | 3 657 000 | 10 523 725 | 14 180 725 | 0 | 179 619 |
| 2007 | – 6 954 466 | 4 125 610 | 2 828 856 | 6 954 466 | 0 | 179 619 |
| 2008 | – 6 308 290 | 3 999 767 | 2 505 046 | 6 504 813 | 196 523 | 376 142 |
| 2009 | – 6 228 859 | 3 231 504 | 2 600 612 | 5 832 116 | – 396 743 | – 20 601 |
| 2010 | – 5 011 208 | 3 644 432 | 169 179 | 3 813 611 | – 1 197 597 | – 1 218 198 |
| 2011 | – 2 982 442 | 3 206 932 | 0 | 3 206 932 | 224 490 | – 993 708 |
| 2012 | – 2 945 806 | 3 380 656 | 0 | 3 380 656 | 434 850 | – 558 858 |
| 2013 | – 2 799 788 | 2 500 348 | 0 | 2 500 348 | – 299 440 | – 858 298 |
| 2014 | – 2 923 714 | 2 847 000 | 0 | 2 847 000 | – 76 714 | – 935 011 |
| | – 72 568 384 | 49 249 769 | 22 383 604 | 71 633 373 | – 935 011 | |

(243)

Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 236), ei olnud näitajate puudumise tõttu võimalik analüüsida haigla CHU Brugmann ülemäärase hüvitamise olemasolu aastatel 1996–1998. Tabelis 13 allpool on märgitud väga väiksemahuline tehniline ülemäärane hüvitamine aastatel 2000, 2003, 2004, 2008 ja 2011 (s.o igal juhul vähem kui 7 % kõnelausel aastal makstud hüvitisest). Kahel aastal (1999 ja 2012) jõudis tehniline ülemäärane hüvitamine rohkem kui 10 %-ni kõnealusel aastal makstud hüvitisest (vastavalt 15,3 % ja 12,9 %). 2012. aastal sai haigla CHU Brugmann samas üldarvestuses liiga vähe hüvitist pärast juba aastatel 2009 ja 2010 selgelt liiga väikse hüvitise saamist (s.o hüvitise puudujääk summas 558 858 eurot). 1999. aasta puhul puuduvad näitajad eelmiste aastate kohta, mida saaks võtta arvesse haiglale CHU Brugmann 1999. aastal makstava hüvitise üldise olukorra hindamiseks. Samal ajal on oluline märkida, et kommuuni (FRBRTC rahastamise alusel) tehtavad esimesed maksed algasid alles 2003. aastal ning põhjenduse 234 tabeli 4 kohaselt ei saanud haigla CHU Brugmann ühelgi hetkel ülemäärast hüvitist, mis oleks tekitanud hüvitise kommuunile (osalise) tagasimaksmise kohustuse. Haigla CHU Brugmann sai ajavahemikus 1996–2014 üldarvestuses kogu aeg liiga vähe hüvitist ja kommuun oli talle raha võlgu varasemate puudujääkide katmiseks. Sellel ajavahemikul jõudis tegelik hüvitise puudujääk kokku ligikaudu 935 000 euroni.

Tabel 13

Tabel 13

Haigla CHU Brugmann raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

Haigla CHU Brugmann raamatupidamisarvestuse puudujääk ja talle makstud hüvitis

(eurodes)

CHU Brugmann

Puudujääk

Rahastamine FRBRTC kaudu või piirkonna eritoetuse abil

Kommuunide täiendavad osamaksed

Eraldatud kogu hüvitis

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) aastas

Ülemäärane hüvitamine (+) või ebapiisav hüvitamine (–) kokku

1999

1999

– 508 171

600 000

0

600 000

91 829

91 829

2000

2000

– 3 755 229

3 755 587

0

3 755 587

358

92 188

2001

2001

– 5 440 039

5 440 000

0

5 440 000

– 39

92 149

2002

2002

– 1 976 934

1 976 933

0

1 976 933

– 1

92 149

2003

2003

– 1 697 238

1 770 000

0

1 770 000

72 762

164 911

2004

2004

– 1 442 292

1 457 000

0

1 457 000

14 708

179 619

2005

2005

– 7 413 186

3 657 000

3 756 186

7 413 186

0

179 619

2006

2006

– 14 180 725

3 657 000

10 523 725

14 180 725

0

179 619

2007

2007

– 6 954 466

4 125 610

2 828 856

6 954 466

0

179 619

2008

2008

– 6 308 290

3 999 767

2 505 046

6 504 813

196 523

376 142

2009

2009

– 6 228 859

3 231 504

2 600 612

5 832 116

– 396 743

– 20 601

2010

2010

– 5 011 208

3 644 432

169 179

3 813 611

– 1 197 597

– 1 218 198

2011

2011

– 2 982 442

3 206 932

0

3 206 932

224 490

– 993 708

2012

2012

– 2 945 806

3 380 656

0

3 380 656

434 850

– 558 858

2013

2013

– 2 799 788

2 500 348

0

2 500 348

– 299 440

– 858 298

2014

2014

– 2 923 714

2 847 000

0

2 847 000

– 76 714

– 935 011

– 72 568 384

– 72 568 384

49 249 769

49 249 769

22 383 604

22 383 604

71 633 373

71 633 373

– 935 011

– 935 011

| (244) | Viimaks ei saa teatud IRISi võrku kuuluvate haiglate (s.o CHU Saint-Pierre 2006. aastal, HUDERF 1999. aastal ja Institut Bordet vahemikus 1996–2001) deklareeritud piiratud kasumit käsitada ülemäärase hüvitamise märgina. IRISi võrku kuuluvates haiglates kehtiva raamatupidamisarvestuse eraldamise alusel (vt põhjendus 226) järeldab komisjon, et kõnealune kasum tuleneb kõigil juhtudel peale ühe IRISi võrku kuuluva haigla elluviidud seotud tegevuste tulemusena saadud kasumist (vt põhjendused 41, 116 ja 117). Haigla Institut Bordet üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud tegevused tekitasid 1996. aastal piiratud kasumi, mis moodustas 1 % haigla kogutuludest kõnealusel aastal. Komisjoni hinnangul on sedavõrd piiratud kasum igal juhul mõistlik ja see ei põhjusta seega ülemäärast hüvitamist. Lisaks sellele, nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 234), säilitasid kõik abisaajad (üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest või seotud tegevustest tuleneva) kasumi ning kasutasid seda tuleviku puudujääkide (või veel tasumata varasemate puudujääkide) katmiseks ning seeläbi kommuunide panuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

(244)

Viimaks ei saa teatud IRISi võrku kuuluvate haiglate (s.o CHU Saint-Pierre 2006. aastal, HUDERF 1999. aastal ja Institut Bordet vahemikus 1996–2001) deklareeritud piiratud kasumit käsitada ülemäärase hüvitamise märgina. IRISi võrku kuuluvates haiglates kehtiva raamatupidamisarvestuse eraldamise alusel (vt põhjendus 226) järeldab komisjon, et kõnealune kasum tuleneb kõigil juhtudel peale ühe IRISi võrku kuuluva haigla elluviidud seotud tegevuste tulemusena saadud kasumist (vt põhjendused 41, 116 ja 117). Haigla Institut Bordet üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud tegevused tekitasid 1996. aastal piiratud kasumi, mis moodustas 1 % haigla kogutuludest kõnealusel aastal. Komisjoni hinnangul on sedavõrd piiratud kasum igal juhul mõistlik ja see ei põhjusta seega ülemäärast hüvitamist. Lisaks sellele, nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 234), säilitasid kõik abisaajad (üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest või seotud tegevustest tuleneva) kasumi ning kasutasid seda tuleviku puudujääkide (või veel tasumata varasemate puudujääkide) katmiseks ning seeläbi kommuunide panuse vähendamiseks.

| (245) | Eespool esitatud kaalutluste kohaselt järeldab komisjon, et puudujäägi hüvitamise maksete viibimise tõttu, asjaolu tõttu, et ajavahemikus 1996–2014 olid asjaomased kommuunid kõigile IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu puudujääkide hüvitamise märkimisväärseid summasid, ning asjaolu tõttu, et iga IRISi võrku kuuluv haigla sai üldarvestuses liiga vähe hüvitist, ei saanud ükski IRISi võrku kuuluv haigla tegelikkuses ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(245)

Eespool esitatud kaalutluste kohaselt järeldab komisjon, et puudujäägi hüvitamise maksete viibimise tõttu, asjaolu tõttu, et ajavahemikus 1996–2014 olid asjaomased kommuunid kõigile IRISi võrku kuuluvatele haiglatele pidevalt võlgu puudujääkide hüvitamise märkimisväärseid summasid, ning asjaolu tõttu, et iga IRISi võrku kuuluv haigla sai üldarvestuses liiga vähe hüvitist, ei saanud ükski IRISi võrku kuuluv haigla tegelikkuses ülemäärast hüvitist.

7.3.6.   Kontroll ülemäärase hüvitamise üle

Kontroll ülemäärase hüvitamise üle

| (246) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses ette nähtud kolmas kokkusobivuse oluline tingimus kehtestab liikmesriikidele nõude võtta meetmeid selle tagamiseks, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest vastutavad kõnealused ettevõtjad ei saa mingit ülemäärast hüvitamist, ning kohustab liikmesriike tegema või laskma teha kontrolle vähemalt iga kolme aasta tagant (285). Lisaks sellele, kui ettevõtja on tegelikult saanud ülemäärase hüvitise, siis peavad liikmesriigid nõudma, et asjaomane ettevõtja maksaks selle tagasi (286). |
| --- | --- |

(246)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses ette nähtud kolmas kokkusobivuse oluline tingimus kehtestab liikmesriikidele nõude võtta meetmeid selle tagamiseks, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest vastutavad kõnealused ettevõtjad ei saa mingit ülemäärast hüvitamist, ning kohustab liikmesriike tegema või laskma teha kontrolle vähemalt iga kolme aasta tagant (285). Lisaks sellele, kui ettevõtja on tegelikult saanud ülemäärase hüvitise, siis peavad liikmesriigid nõudma, et asjaomane ettevõtja maksaks selle tagasi (286).

285

286

| (247) | Esiteks tuleb märkida, et kõnealuse puudujäägi katmise puhul vähendab juba hüvitamise mehhanismi enda olemus suurel määral ülemäärase hüvitamise riski ning on seega meede, mis aitab vältida ülemäärast hüvitamist. Kommuunid võivad katta ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ja nendega seotud tegevuste elluviimisega seoses registreeritud tegeliku puudujäägi. Hüvitis hõlmab seega ainult neto jääkkulusid [vt põhjendus 226], mis tekivad kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja seotud tegevuste elluviimise käigus, ning ei hõlma mõislikku kasumit. Kõik maksed tehakse järelmaksetena, teisisõnu pärast puudujääkide registreerimist (vt selle kohta tabelid põhjenduses 234). Maksed tehakse mitmes osas (nagu on näidatud põhjenduse 234 tabelites), millega tagatakse, et kommuunid saavad jätta makse tegemata, kui esineb vähimgi märk ülemäärase hüvitamise riski kohta. Kommuunid kontrollivad samuti enne IRISi võrku kuuluvatele haiglatele makse tegemist maksmata puudujäägi koondsummat. Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 235), on kommuunid ja IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti leppinud kokku LCH artikli 109 alusel makstava puudujäägi hüvitise viivitamatu tagasimaksmise, et vältida sama puudujäägi mis tahes topelthüvitamist. Seega esineb ainult tehnilise ülemäärase hüvitamise piiratud ja teoreetiline jääkrisk, kui hüvitist hinnatakse iga aasta puhul eraldivõetuna (vt põhjendused 237 ja 238). Samal ajal ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla üldarvestuses kunagi saanud tegelikku ülemäärast hüvitist, kuna ajavahemiku 1996–2014 kõigil hetkedel olid kommuunid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võlgu tasumata puudujäägi hüvitamise märkimisväärseid summasid (mida kinnitavad põhjenduse 234 tabelid). |
| --- | --- |

(247)

Esiteks tuleb märkida, et kõnealuse puudujäägi katmise puhul vähendab juba hüvitamise mehhanismi enda olemus suurel määral ülemäärase hüvitamise riski ning on seega meede, mis aitab vältida ülemäärast hüvitamist. Kommuunid võivad katta ainult IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ja nendega seotud tegevuste elluviimisega seoses registreeritud tegeliku puudujäägi. Hüvitis hõlmab seega ainult neto jääkkulusid [vt põhjendus 226], mis tekivad kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja seotud tegevuste elluviimise käigus, ning ei hõlma mõislikku kasumit. Kõik maksed tehakse järelmaksetena, teisisõnu pärast puudujääkide registreerimist (vt selle kohta tabelid põhjenduses 234). Maksed tehakse mitmes osas (nagu on näidatud põhjenduse 234 tabelites), millega tagatakse, et kommuunid saavad jätta makse tegemata, kui esineb vähimgi märk ülemäärase hüvitamise riski kohta. Kommuunid kontrollivad samuti enne IRISi võrku kuuluvatele haiglatele makse tegemist maksmata puudujäägi koondsummat. Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendus 235), on kommuunid ja IRISi võrku kuuluvad haiglad samuti leppinud kokku LCH artikli 109 alusel makstava puudujäägi hüvitise viivitamatu tagasimaksmise, et vältida sama puudujäägi mis tahes topelthüvitamist. Seega esineb ainult tehnilise ülemäärase hüvitamise piiratud ja teoreetiline jääkrisk, kui hüvitist hinnatakse iga aasta puhul eraldivõetuna (vt põhjendused 237 ja 238). Samal ajal ei ole ükski IRISi võrku kuuluv haigla üldarvestuses kunagi saanud tegelikku ülemäärast hüvitist, kuna ajavahemiku 1996–2014 kõigil hetkedel olid kommuunid IRISi võrku kuuluvatele haiglatele võlgu tasumata puudujäägi hüvitamise märkimisväärseid summasid (mida kinnitavad põhjenduse 234 tabelid).

| (248) | Teiseks kehtestatakse 14. novembri 1983. aasta seaduses (287) teatud toetuste andmise ja kasutamise kontrolli kohta eelkõige kohalike ametiasutuste antud toetuste kontrollile kohaldatavad eeskirjad. See sisaldab samu eeskirju kui Brüsseli 23. veebruari 2006. aasta raamkorraldus, millega kehtestatakse eelarvele, raamatupidamisarvestusele ja audititele kohaldatavad eeskirjad. (288), ning mis sisaldab omakorda pealinna Brüsseli piirkonnale kohaldatavaid üldeeskirju, mis on kehtestatud 16. mai 2003. aasta seaduses, millega kehtestatakse eelarvetele, toetuste kontrollile ja kommuunide ja piirkondade raamatupidamisarvestusele ning kohtu poolt Belgia raamatupidamisarvestuse kontrolli korraldamisele kohaldatavad üldnõuded (289). 14. novembri 1983. aasta seaduse artiklis 1 on kehtestatud järgmine:

  „Käesolevat seadust kohaldatakse kõigile toetustele, mille on andnud






  1) | provintsid, kommuunid, juriidilise isiku staatusega provintside või kommuunide huvides tegutsevad asutused, ühendused, kommuunide föderatsioonid, kultuurikomisjonid, provintside ühendused ja kommuunide ühendused; |
| --- | --- | --- |

(248)

Teiseks kehtestatakse 14. novembri 1983. aasta seaduses (287) teatud toetuste andmise ja kasutamise kontrolli kohta eelkõige kohalike ametiasutuste antud toetuste kontrollile kohaldatavad eeskirjad. See sisaldab samu eeskirju kui Brüsseli 23. veebruari 2006. aasta raamkorraldus, millega kehtestatakse eelarvele, raamatupidamisarvestusele ja audititele kohaldatavad eeskirjad. (288), ning mis sisaldab omakorda pealinna Brüsseli piirkonnale kohaldatavaid üldeeskirju, mis on kehtestatud 16. mai 2003. aasta seaduses, millega kehtestatakse eelarvetele, toetuste kontrollile ja kommuunide ja piirkondade raamatupidamisarvestusele ning kohtu poolt Belgia raamatupidamisarvestuse kontrolli korraldamisele kohaldatavad üldnõuded (289). 14. novembri 1983. aasta seaduse artiklis 1 on kehtestatud järgmine:

287

288

289

„Käesolevat seadust kohaldatakse kõigile toetustele, mille on andnud

1)

provintsid, kommuunid, juriidilise isiku staatusega provintside või kommuunide huvides tegutsevad asutused, ühendused, kommuunide föderatsioonid, kultuurikomisjonid, provintside ühendused ja kommuunide ühendused;

| 2) | juriidilised või füüsilised isikud, kes saavad otsest või kaudset toetust punktis 1 ette nähtud toetuse andjatelt.“ |
| --- | --- |

2)

juriidilised või füüsilised isikud, kes saavad otsest või kaudset toetust punktis 1 ette nähtud toetuse andjatelt.“

Kõnealuse seaduse artiklis 2 määratletakse samuti selle väga lai kohaldamisala ning kehtestatakse järgmine:

„Toetusena käsitatakse [...] mis tahes makset, eelist või abi olenemata selle vormist või valuutast, sealhulgas ilma intressita antud sissenõutavate vahendite ettemaksed, mis on eraldatud üldise huvi jaoks kasulike tegevuste võimaldamiseks [...]“.

Eespool märgitud artiklitest tuleneb selgelt, et Brüsseli kommuunide poolt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja nendega seotud tegevuste elluviimiseks antud puudujäägi hüvitised kuuluvad kõnealuse seaduse kohaldamisalasse.

| (249) | 14. novembri 1983. aasta seaduse artikliga 3 kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt võib toetust kasutada ainult sellel eesmärgil, milleks see eraldati, ning abisaaja peab suutma selle kasutamist põhjendada. Artiklites 4 ja 5 on määratletud kõnealuste toetuste andmist käsitlevad teised eeskirjad ning abisaajale kehtivad läbipaistvuse kohustused. Artiklites 6 ja 7 on kehtestatud eeskirjad, mis reguleerivad kontrolle, mille teeb toetuse andja või mis tehakse tema nimel toetuse kasutamise kohta. Eelkõige kehtestatakse artiklis 6 järgmine:

  „Mis tahes [toetuste] andjal on õigus teha kohapeal antud toetuse kasutamise kontrolli.“

  Artiklis 7 on kehtestatud toetuste tagasi maksmise ja hüvitamise kohustused. See artikkel on sõnastatud järgmiselt:

  „Piiramata toetusele kohaldatavate resolutsioonide nõuete kohaldamist, peab abisaaja selle tagasi maksma järgmistel juhtudel:






  1) | kui ta ei kasuta toetust selle andmise aluseks olnud eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

(249)

14. novembri 1983. aasta seaduse artikliga 3 kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt võib toetust kasutada ainult sellel eesmärgil, milleks see eraldati, ning abisaaja peab suutma selle kasutamist põhjendada. Artiklites 4 ja 5 on määratletud kõnealuste toetuste andmist käsitlevad teised eeskirjad ning abisaajale kehtivad läbipaistvuse kohustused. Artiklites 6 ja 7 on kehtestatud eeskirjad, mis reguleerivad kontrolle, mille teeb toetuse andja või mis tehakse tema nimel toetuse kasutamise kohta. Eelkõige kehtestatakse artiklis 6 järgmine:

„Mis tahes [toetuste] andjal on õigus teha kohapeal antud toetuse kasutamise kontrolli.“

Artiklis 7 on kehtestatud toetuste tagasi maksmise ja hüvitamise kohustused. See artikkel on sõnastatud järgmiselt:

„Piiramata toetusele kohaldatavate resolutsioonide nõuete kohaldamist, peab abisaaja selle tagasi maksma järgmistel juhtudel:

1)

kui ta ei kasuta toetust selle andmise aluseks olnud eesmärgil;

| 2) | kui ta ei esita artiklites 4 ja 5 ette nähtud selgitusi; |
| --- | --- |

2)

kui ta ei esita artiklites 4 ja 5 ette nähtud selgitusi;

| 3) | kui ta keeldub artiklis 6 ette nähtud kontrolli tegemisest. |
| --- | --- |

3)

kui ta keeldub artiklis 6 ette nähtud kontrolli tegemisest.

Siiski peab abisaaja punktides 1 ja 2 nimetatud juhtudel tagasi maksma ainult toetuse selle osa, mis ei ole põhjendatud.

Avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kes on suutelised kehtestama otseseid makse, võivad nõuda summa sisse, piirates sissenõudmisega seotud edasisi toetusi. Piirangu kehtestab sissenõudmise eest vastutav isik. Selle rakendab kõnealuste avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes otsenõuete rakendamise volituse haldusasutus.“

| (250) | Seadus võimaldab seega kommuunidel tagada, et toetused antakse kooskõlas vajalike kontrolli tingimustega, ning kontrollida kasutamist ja ebavajalike summade sissenõudmist. Kommuunide poolt puudujääkide hüvitise maksmisele kohaldatakse seega väga rangeid nõudeid. Nõuetele asjaomaste haiglate antud nõusolekust tuleneb sõltumatu asutuse kontrollide tegemise õigus, mille abil on võimalik tagada, et toetust kasutati tegelikult sellel otstarbel, milleks see anti. Vastupidisel juhul peab haigla selle viivitamatult tagasi maksma, millega tagatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele makstud mis tahes ülemäärase hüvitamise sissenõudmine. |
| --- | --- |

(250)

Seadus võimaldab seega kommuunidel tagada, et toetused antakse kooskõlas vajalike kontrolli tingimustega, ning kontrollida kasutamist ja ebavajalike summade sissenõudmist. Kommuunide poolt puudujääkide hüvitise maksmisele kohaldatakse seega väga rangeid nõudeid. Nõuetele asjaomaste haiglate antud nõusolekust tuleneb sõltumatu asutuse kontrollide tegemise õigus, mille abil on võimalik tagada, et toetust kasutati tegelikult sellel otstarbel, milleks see anti. Vastupidisel juhul peab haigla selle viivitamatult tagasi maksma, millega tagatakse IRISi võrku kuuluvatele haiglatele makstud mis tahes ülemäärase hüvitamise sissenõudmine.

| (251) | Seda kinnitab CPASide seadus, mille artikli 60 lõikes 6 on kehtestatud järgmine:

  „Investeeringute või tegevuste tasandil toetusi saada võivate asutuste või teenistuste loomise või laiendamise kohta võib teha otsuse ainult toimiku alusel, millest nähtub, et järgitakse kõnealuste toetuste andmist käsitlevates raamseadustes või -eeskirjades kehtestatud nõudeid.“

  Kui CPAS abistab avalik-õiguslikku haiglat, siis tuleb tõendada, et järgitakse rahastamise andmisega seotud eeskirju. |
| --- | --- |

(251)

Seda kinnitab CPASide seadus, mille artikli 60 lõikes 6 on kehtestatud järgmine:

„Investeeringute või tegevuste tasandil toetusi saada võivate asutuste või teenistuste loomise või laiendamise kohta võib teha otsuse ainult toimiku alusel, millest nähtub, et järgitakse kõnealuste toetuste andmist käsitlevates raamseadustes või -eeskirjades kehtestatud nõudeid.“

Kui CPAS abistab avalik-õiguslikku haiglat, siis tuleb tõendada, et järgitakse rahastamise andmisega seotud eeskirju.

| (252) | CPASide seaduse artiklis 135g on samuti määratletud XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvate kohalike ühenduste (praegusel juhul IRISi võrku kuuluvad haiglad) üle katusorganisatsiooni (praegusel juhul IRIS) poolt iga kolme kuu tagant tehtava järelevalve meetodid. Eelkõige tähendab see seda, et IRIS kontrollib IRISi võrku kuuluvate haiglate tehtud otsuste vastavust järgmisele:






  „1) | haiglategevuse üldine ja asutuse strateegiline kava ning selle kohaldamiseks tehtud otsused; |
| --- | --- | --- |

(252)

CPASide seaduse artiklis 135g on samuti määratletud XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvate kohalike ühenduste (praegusel juhul IRISi võrku kuuluvad haiglad) üle katusorganisatsiooni (praegusel juhul IRIS) poolt iga kolme kuu tagant tehtava järelevalve meetodid. Eelkõige tähendab see seda, et IRIS kontrollib IRISi võrku kuuluvate haiglate tehtud otsuste vastavust järgmisele:

„1)

haiglategevuse üldine ja asutuse strateegiline kava ning selle kohaldamiseks tehtud otsused;

| 2) | asutuse kava ja rahastamise kava, mille on kehtestanud kohalik ühendus katusorganisatsiooni kehtestatud suuniste alusel, ning nendega seotud parandused ja ajakohastamised; |
| --- | --- |

2)

asutuse kava ja rahastamise kava, mille on kehtestanud kohalik ühendus katusorganisatsiooni kehtestatud suuniste alusel, ning nendega seotud parandused ja ajakohastamised;

| 3) | aastaeelarve, mille on kehtestanud kohalik ühendus katusorganisatsiooni kehtestatud suuniste alusel. |
| --- | --- |

3)

aastaeelarve, mille on kehtestanud kohalik ühendus katusorganisatsiooni kehtestatud suuniste alusel.

Mittevastavuse puhul võtab katusorganisatsioon kõik meetmed, mida ta peab mittevastavuse kõrvaldamise eesmärgil vajalikuks, ning annab neist enda kindlaks määratud tähtaja jooksul rakendamiseks teada asjaomasele kohalikule ühendusele.

Kui kohalik ühendus ei rakenda meetmeid kehtestatud tähtaja jooksul, siis võib katusorganisatsioon viivitamatult nõuda, et artiklis 135h ette nähtud volinik asendaks kohaliku ühenduse nõudeid mittejärgiva organi.“

| (253) | Eespool märgitud nõuetest nähtub, et nii CPASide seaduse kui ka 14. novembri 1983. aasta seaduse kohaselt saavad Brüsseli kommuunid tagada, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud toetusi kasutatakse õigesti ja ei toimu ülemäärast hüvitamist. Kõnealuste nõuete ühine kohaldamine võimaldab kontrollida ülemäärast hüvitamist ja nende alusel tuleb ülemäärane hüvitamine tagasi maksta. Lisaks sellele antakse mittevastavuse korral kolmandale isikule asendamise kohustus, et tagada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud eelkõige eelarvega seotud kohustuste täitmine. Kommuunidel, CPASidel ja katusorganisatsioonil IRIS on seega laiendatud kontrolli õigus isegi juhul, kui tegelikkuses ei esine käesolevas otsuses käsitletud puudujääkide hüvitamise mehhanismiga seoses mingit ülemäärase hüvitamise riski. |
| --- | --- |

(253)

Eespool märgitud nõuetest nähtub, et nii CPASide seaduse kui ka 14. novembri 1983. aasta seaduse kohaselt saavad Brüsseli kommuunid tagada, et IRISi võrku kuuluvatele haiglatele antud toetusi kasutatakse õigesti ja ei toimu ülemäärast hüvitamist. Kõnealuste nõuete ühine kohaldamine võimaldab kontrollida ülemäärast hüvitamist ja nende alusel tuleb ülemäärane hüvitamine tagasi maksta. Lisaks sellele antakse mittevastavuse korral kolmandale isikule asendamise kohustus, et tagada IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtestatud eelkõige eelarvega seotud kohustuste täitmine. Kommuunidel, CPASidel ja katusorganisatsioonil IRIS on seega laiendatud kontrolli õigus isegi juhul, kui tegelikkuses ei esine käesolevas otsuses käsitletud puudujääkide hüvitamise mehhanismiga seoses mingit ülemäärase hüvitamise riski.

| (254) | Lisaks sellele, kui avalik-õigusliku haigla käitamise raamatupidamisarvestusest nähtub puudujääk, siis võib linnapeade ja linnapea asetäitjate kogu CPASide seaduse artikli 111 lõike 2 ja artikli 126 alusel peatada „CPASi kõigi nende otsuste [rakendamise], mis on vastuolus kommuuni huvidega ja eelkõige kommuuni rahaliste huvidega.“ |
| --- | --- |

(254)

Lisaks sellele, kui avalik-õigusliku haigla käitamise raamatupidamisarvestusest nähtub puudujääk, siis võib linnapeade ja linnapea asetäitjate kogu CPASide seaduse artikli 111 lõike 2 ja artikli 126 alusel peatada „CPASi kõigi nende otsuste [rakendamise], mis on vastuolus kommuuni huvidega ja eelkõige kommuuni rahaliste huvidega.“

| (255) | Viimaks tuleb rõhutada, et kõnealust abi andvad ametiasutused (s.o kommuunid ja CPASid) kontrollivad otseselt abisaajaid. Täpsemalt on kõnealuste ametiasutuste käsutuses enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate haldusnõukogude häältest, mis nimetavad muu hulgas ametisse vastavate haiglate peadirektori. Vähetõenäolises olukorras, kus IRISi võrku kuuluv haigla keeldub ülemäärast hüvitist tagasi maksmast, saavad avaliku sektori asutused kergesti vahetada välja peadirektori, et see olukord lahendada. Muu hulgas, nagu on nõutud IRISi võrku kuuluva iga haigla põhikirjas, tuleb haldusnõukogu kokku vähemalt kaheksa korda aastas, mis võimaldab abi andnud ametiasutustel jälgida lähedalt IRISi võrku kuuluvate haiglate rahalist olukorda (eelkõige põhikirja nõuete kohaselt seda teemat käsitlevate iga kolme kuu tagant esitatavate aruannete abil). |
| --- | --- |

(255)

Viimaks tuleb rõhutada, et kõnealust abi andvad ametiasutused (s.o kommuunid ja CPASid) kontrollivad otseselt abisaajaid. Täpsemalt on kõnealuste ametiasutuste käsutuses enamik IRISi võrku kuuluvate haiglate haldusnõukogude häältest, mis nimetavad muu hulgas ametisse vastavate haiglate peadirektori. Vähetõenäolises olukorras, kus IRISi võrku kuuluv haigla keeldub ülemäärast hüvitist tagasi maksmast, saavad avaliku sektori asutused kergesti vahetada välja peadirektori, et see olukord lahendada. Muu hulgas, nagu on nõutud IRISi võrku kuuluva iga haigla põhikirjas, tuleb haldusnõukogu kokku vähemalt kaheksa korda aastas, mis võimaldab abi andnud ametiasutustel jälgida lähedalt IRISi võrku kuuluvate haiglate rahalist olukorda (eelkõige põhikirja nõuete kohaselt seda teemat käsitlevate iga kolme kuu tagant esitatavate aruannete abil).

| (256) | Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi järeldab komisjon, et kasutusel on piisavad meetodid ülemäärase hüvitamise vältimiseks, tuvastamiseks ja sisse nõudmiseks, samas kui ülemäärase hüvitamise tegelik risk näib olevat väga väike, võttes arvesse kõnealuse abi meetme olemust. |
| --- | --- |

(256)

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi järeldab komisjon, et kasutusel on piisavad meetodid ülemäärase hüvitamise vältimiseks, tuvastamiseks ja sisse nõudmiseks, samas kui ülemäärase hüvitamise tegelik risk näib olevat väga väike, võttes arvesse kõnealuse abi meetme olemust.

7.3.7.   Ülesande andmise aktide kestus

Ülesande andmise aktide kestus

| (257) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2 on nähtud ette, et otsust kohaldatakse ainult ülesande andmise aktidele, mille kestus ei ületa kümmet aastat, kui ülesande saanud ettevõtja vajadus amortiseerida pikema aja jooksul märkimisväärseid investeeringuid kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega ei põhjenda pikema ajavahemiku kasutamist. |
| --- | --- |

(257)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2 on nähtud ette, et otsust kohaldatakse ainult ülesande andmise aktidele, mille kestus ei ületa kümmet aastat, kui ülesande saanud ettevõtja vajadus amortiseerida pikema aja jooksul märkimisväärseid investeeringuid kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega ei põhjenda pikema ajavahemiku kasutamist.

| (258) | IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjad, mis on kommuuni tasandil kõnealused ülesande andmise aktid, kehtivad 30 aastat. Komisjon on seisukohal, et nii pikk kehtivusaeg on põhjendatud IRISi võrku kuuluvate haiglate vajadusega teha märkimisväärseid investeeringuid ülesande saanud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana. Täpsemalt on IRISi võrku kuuluvate haiglate kõige olulisem vara nende hooned (mis moodustavad rohkem kui 60 % nende vara väärtusest), mis on amortiseeritud 30-aastasele ajavahemikule kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega (290). Muu hulgas on veelgi väiksema piiratud kestusega IRISi strateegilised kavad, milles kehtestatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavad kohustused. Esimene strateegiline kava hõlmas ajavahemikku 1996–2001. Teine strateegiline kava hõlmas alguses ajavahemikku 2002–2006, aga seda muudeti hiljem ja pikendati kuni 2014. aasta lõpuni. Uus strateegiline kava ajavahemikuks 2015–2018 võeti vastu 2015. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

(258)

IRISi võrku kuuluvate haiglate põhikirjad, mis on kommuuni tasandil kõnealused ülesande andmise aktid, kehtivad 30 aastat. Komisjon on seisukohal, et nii pikk kehtivusaeg on põhjendatud IRISi võrku kuuluvate haiglate vajadusega teha märkimisväärseid investeeringuid ülesande saanud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana. Täpsemalt on IRISi võrku kuuluvate haiglate kõige olulisem vara nende hooned (mis moodustavad rohkem kui 60 % nende vara väärtusest), mis on amortiseeritud 30-aastasele ajavahemikule kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega (290). Muu hulgas on veelgi väiksema piiratud kestusega IRISi strateegilised kavad, milles kehtestatakse IRISi võrku kuuluvate haiglate täiendavad kohustused. Esimene strateegiline kava hõlmas ajavahemikku 1996–2001. Teine strateegiline kava hõlmas alguses ajavahemikku 2002–2006, aga seda muudeti hiljem ja pikendati kuni 2014. aasta lõpuni. Uus strateegiline kava ajavahemikuks 2015–2018 võeti vastu 2015. aasta jaanuaris.

290

| (259) | Lisaks sellele piirati 10. aprilli 2014. aasta seadusega (291) haigla põhiülesandega seotud föderaalse ülesande kestust, (292) muutes LCH kehtiva versiooni artiklit 105 (293). Täpsemalt nõutakse kehtivas artiklis 105, et BMFi vahendite eraldamise ajavahemik ei ületaks kümmet aastat, v.a BMFi nende osade puhul, mis hõlmavad haiglate märkimisväärseid investeerimiskulusid, mis õigustavad pikemat amortisatsiooni perioodi kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega. Viimaks on piiratud kestusega (mis oleneb piirkonnast, aga mis on üldjuhul ligikaudu viis aastat ning igal juhul maksimaalselt kümme aastat) ka individuaalne luba, mis peab haiglatel olema BMFi rahastamise taotlemiseks. |
| --- | --- |

(259)

Lisaks sellele piirati 10. aprilli 2014. aasta seadusega (291) haigla põhiülesandega seotud föderaalse ülesande kestust, (292) muutes LCH kehtiva versiooni artiklit 105 (293). Täpsemalt nõutakse kehtivas artiklis 105, et BMFi vahendite eraldamise ajavahemik ei ületaks kümmet aastat, v.a BMFi nende osade puhul, mis hõlmavad haiglate märkimisväärseid investeerimiskulusid, mis õigustavad pikemat amortisatsiooni perioodi kooskõlas üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega. Viimaks on piiratud kestusega (mis oleneb piirkonnast, aga mis on üldjuhul ligikaudu viis aastat ning igal juhul maksimaalselt kümme aastat) ka individuaalne luba, mis peab haiglatel olema BMFi rahastamise taotlemiseks.

291

292

293

| (260) | Komisjoni hinnangul on seega täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõikest 2 tulenev kohustus piirata ülesande andmise kestust ja selle piiramist põhjendada. |
| --- | --- |

(260)

Komisjoni hinnangul on seega täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 2 lõikest 2 tulenev kohustus piirata ülesande andmise kestust ja selle piiramist põhjendada.

7.3.8.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (261) | Viimaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses, et liikmesriigid avaldaksid teatud teabe. Täpsemalt nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklis 7 lisaks üldist majandushuvi pakkuvale teenusele selle raamest välja jäävaid teisi tegevusi elluviivale ettevõtjale antud üle 15 miljoni euro suuruste hüvitiste puhul, et liikmesriigid avaldaksid internetis või ülesande jaoks asjakohasel muul viisil (või kõnealuse otsuse artiklis 4 nimetatud elemente sisaldava kokkuvõtte abil) ettevõtjale antud abi käsitlevad iga-aastased andmed. |
| --- | --- |

(261)

Viimaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta otsuses, et liikmesriigid avaldaksid teatud teabe. Täpsemalt nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklis 7 lisaks üldist majandushuvi pakkuvale teenusele selle raamest välja jäävaid teisi tegevusi elluviivale ettevõtjale antud üle 15 miljoni euro suuruste hüvitiste puhul, et liikmesriigid avaldaksid internetis või ülesande jaoks asjakohasel muul viisil (või kõnealuse otsuse artiklis 4 nimetatud elemente sisaldava kokkuvõtte abil) ettevõtjale antud abi käsitlevad iga-aastased andmed.

| (262) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse läbipaistvuse kohustust kohaldatakse juhul, kui „ettevõtjale, kelle tegevus hõlmab peale üldist majandushuvi pakkuva tegevuse ka muud tegevust, antakse hüvitist, mille suurus on üle 15 miljoni euro“. Tabelites 9–13 märgitu kohaselt ei ületa IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kommuuni makstav puudujäägi hüvitis ühegi aasta puhul kunagi 15 miljoni euro piiri. Komisjon on seega seisukohal, et praegusel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklist 7 tulenevat läbipaistvuse kohustust. |
| --- | --- |

(262)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse läbipaistvuse kohustust kohaldatakse juhul, kui „ettevõtjale, kelle tegevus hõlmab peale üldist majandushuvi pakkuva tegevuse ka muud tegevust, antakse hüvitist, mille suurus on üle 15 miljoni euro“. Tabelites 9–13 märgitu kohaselt ei ületa IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kommuuni makstav puudujäägi hüvitis ühegi aasta puhul kunagi 15 miljoni euro piiri. Komisjon on seega seisukohal, et praegusel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artiklist 7 tulenevat läbipaistvuse kohustust.

7.3.9.   Toetuse siseturuga kokkusobivust käsitlevate kokkuvõtete kombinatsioon

Toetuse siseturuga kokkusobivust käsitlevate kokkuvõtete kombinatsioon

| (263) | Eelmisi kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Brüsseli kommuunide poolt alates 1996. aastast IRISi võrku kuuluvate Brüsseli haiglate puudujääkide hüvitamine, mis kuulub käesoleva otsuse kohaldamisalasse, vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele ning on seega kokkusobiv siseturuga, kohaldades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2. |
| --- | --- |

(263)

Eelmisi kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Brüsseli kommuunide poolt alates 1996. aastast IRISi võrku kuuluvate Brüsseli haiglate puudujääkide hüvitamine, mis kuulub käesoleva otsuse kohaldamisalasse, vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2012. aasta otsusele ning on seega kokkusobiv siseturuga, kohaldades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2.

| (264) | Eespool esitatud järeldusest ja põhjendustes 148–152 esitatud selgitustest tuleneb, et komisjon ei pea hindama, kas IRISi võrku kuuluvate Brüsseli avalik-õiguslike haiglate puudujääkide hüvitamine Brüsseli kommuunide poolt on samuti kokkusobiv siseturuga, kohaldades üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust (19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 antud abi puhul) või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikku. |
| --- | --- |

(264)

Eespool esitatud järeldusest ja põhjendustes 148–152 esitatud selgitustest tuleneb, et komisjon ei pea hindama, kas IRISi võrku kuuluvate Brüsseli avalik-õiguslike haiglate puudujääkide hüvitamine Brüsseli kommuunide poolt on samuti kokkusobiv siseturuga, kohaldades üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust (19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 antud abi puhul) või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistikku.

7.4.   Lõpetuseks

Lõpetuseks

| (265) | Nagu eespool [vt põhjendus 159] on selgitatud, osutas Üldkohus oma 7. novembri 2012. aasta tühistamisotsuses võrdse kohtlemise põhimõttele. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et diskrimineerimiskeelu / võrdse kohtlemise põhimõte ei ole üks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kokkusobivuse kriteeriumidest. Praegusel juhul järeldab komisjon siiski, et seda põhimõtet on sellest hoolimata järgitud, kuna Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad on juriidilisest ja faktilisest seisukohast erinevas olukorras, võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande ulatus on erahaiglate omast suurem ning seega on selle täitmine kulukam (nagu on selgitatud eespool, vt punkt 7.3.4.1). Lisaks märgib komisjon, et IRISi võrku kuuluvatele avalik-õiguslikele haiglatele on kehtestatud teatud piirangud ja neile tekivad täiendavad kulud (vt põhjendused 42 ja 43) neile antud üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande täitmisel. |
| --- | --- |

(265)

Nagu eespool [vt põhjendus 159] on selgitatud, osutas Üldkohus oma 7. novembri 2012. aasta tühistamisotsuses võrdse kohtlemise põhimõttele. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et diskrimineerimiskeelu / võrdse kohtlemise põhimõte ei ole üks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse kokkusobivuse kriteeriumidest. Praegusel juhul järeldab komisjon siiski, et seda põhimõtet on sellest hoolimata järgitud, kuna Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad on juriidilisest ja faktilisest seisukohast erinevas olukorras, võttes arvesse, et IRISi võrku kuuluvate haiglate üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande ulatus on erahaiglate omast suurem ning seega on selle täitmine kulukam (nagu on selgitatud eespool, vt punkt 7.3.4.1). Lisaks märgib komisjon, et IRISi võrku kuuluvatele avalik-õiguslikele haiglatele on kehtestatud teatud piirangud ja neile tekivad täiendavad kulud (vt põhjendused 42 ja 43) neile antud üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande täitmisel.

| (266) | Arvestades et Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad on erinevas/mittevõrreldavas olukorras, ei peeta IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamist võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumiseks. |
| --- | --- |

(266)

Arvestades et Brüsseli IRISi võrku kuuluvad haiglad ja erahaiglad on erinevas/mittevõrreldavas olukorras, ei peeta IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide hüvitamist võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumiseks.

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (267) | Seoses eespool märgitud hindamisega otsustab komisjon, et praegusel juhul käsitletud riigiabi sobib kokku siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(267)

Seoses eespool märgitud hindamisega otsustab komisjon, et praegusel juhul käsitletud riigiabi sobib kokku siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Brüsseli kommuunide poolt alates 1996. aastast IRISi võrku kuuluvatele Brüsseli avalik-õiguslikele haiglatele antud puudujäägi hüvitise kujul riigiabi sobib kokku siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 5. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Vastavad artiklid on mõlemas lepingus sisult identsed. Käesoleva otsuse puhul võib viitamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitleda samasena viitamisele vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus“ asendati „liiduga“, „ühisturg“
  „siseturuga“ ja „Esimese Astme Kohus“
  „Üldkohtuga“. Käesolevas otsuses kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  
  ELT C 437, 5.12.2014, lk 10.

2

(3)  Koos haldavad kõnealused viis avalik-õiguslikku haiglat ligikaudu 2 425 ligikaudu 7 260 voodikohast, mis on olemas pealinna Brüsseli piirkonna üldhaiglates ja ülikoolihaiglates (v.a psühhiaatriahaiglad, geriaatriahaiglad ja muud erihaiglad). Seal töötab ligikaudu 10 000 inimest. Kõnealustes haiglates toimub aastas rohkem kui miljon meditsiinilist konsultatsiooni. Haiglate kinnitatud voodikohtade arvu esitasid 2015. aasta kohta Belgia ametivõimud (kes konsulteerisid ühise kogukonnakomisjoni ja rahvatervise avaliku föderaalteenistusega). Muu teave on saadaval IRISi veebisaidil (vt http://www.iris-hopitaux.be).

3

(4)  Täpsemat teavet avalik-õiguslike haiglate ja nende tegevuse kohta leiate punktidest 2.2 ja 2.4.

4

(5)  Lühend IRIS on moodustatud prantsuskeelsetest sõnadest interhospitalière régionale des infrastructures de soins.

5

interhospitalière régionale des infrastructures de soins

(6)  Kaebuse esitajad nõudsid, et nende vastavaid isikuandmeid ei avaldataks. Samas avaldati nende isikuandmed siiski nende esitatud tühistamishagi ja Üldkohtu poolt kohtuasjas T-137/10 tehtud 7. novembri 2012. aasta tühistamisotsuse tõttu (vt põhjendused 4 ja 6). Tuleb samuti märkida ära, et ABISP ja selle liikmed võtsid oma kaebuse tagasi.

6

(7)  Kaebuse esitajad esitasid viimatinimetatud argumendi esimest korda oma 15. detsembri 2008. aasta kirjas.

7

(8)  Sisuliselt jõudsid komisjoni talitused esialgsele järeldusele, et IRISi võrku kuuluvad haiglad pidid kogu tõendusmaterjali järgi nõuetekohaselt täitma avaliku teenuse ülesandeid, et nende saadud hüvitis oli selgelt määratletud ja et hüvitis ei olnud ülemäärane. Seetõttu jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et puuduvad riigiabi eeskirjadega seotud probleemid. Lisaks sellele märkisid nad, et nende hinnangul järgiti samuti läbipaistvusega seotud nõudeid. Komisjoni talitused jõudsid seega järeldusele, et kuna kaebuse esitajad ei esitanud uut teavet, puudus piisav põhjus uurimise tegemiseks.

8

(9)  Kohtuasi T-128/08, veel avaldamata.

9

(10)  Kohtuasi T-241/08, veel avaldamata.

10

(11)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

11

(12)  
  ELT C 74, 24.3.2010, lk 1.

12

(13)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

13

(14)  Kohtuasi T-137/10, CBI vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:584.

14

vs

(15)  
  Ibid, punkt 313.

15

Ibid,

(16)  Vt joonealune märkus 2.

16

(17)  Belgia Kuningriigi 5. augusti 1976. aasta ametlik väljaanne, lk 9876.

17

(18)  Pealinna Brüsseli piirkonda kuuluvast 19 kommuunist on need kuus kommuuni järgmised: Anderlecht, Bruxelles-Ville, Etterbeek, Ixelles, Schaerbeek ja Saint-Gilles.

18

(19)  Täpsemalt on tegemist järgmiste haiglatega: CHU Brugmann-Huderf (eraldiseisev üksus kuni 1. jaanuarini 1997), CHU Saint-Pierre, Institut Bordet, Centre Hospitalier Baron Lambert, Centre Hospitalier Bracops, Centre Hospitalier Molière, Centre Hospitalier Brien ja Centre Hospitalier Etterbeek-Ixelles.

19

(20)  Rasvane kiri on lisatud.

20

(21)  Rasvane kiri on lisatud.

21

(22)  Tavapärane istungjärk 1995–1996. Ühise kogukonnakomisjoni koosoleku dokumendid. Korralduse eelnõu: B-10/1. – Aruanne: B-10/2. Täielik kokkuvõte. – Arutelu ja vastuvõtmine: 22. detsembri 1995. aasta kohtumine.

22

(23)  Ettevalmistavates töödes täpsustatakse eelkõige, et 19. mai 1994. aasta koostöökokkulepe sõlmiti, „et tagada Brüsseli avalik-õiguslike haiglate jätkusuutlikkus, julgustades muu hulgas koordineerimis- ja koostöömehhanismide kasutuselevõttu pealinna Brüsseli piirkonna territooriumil asuvate erinevate avalik-õiguslike haiglate vastutavate isikute vahel, s.o kommuunide, [CPASide] ja [CPASide seaduse] XII peatükki kohaldades loodud ühenduste vahel.“

23

(24)  CPASide seaduse artiklis 121 täpsustatakse, et XII peatüki kohaldamisalasse kuuluvatel ühendustel on juriidilise isiku staatus.

24

(25)  Teatud IRISi võrku kuuluvad haiglad tegutsevad mitmes keskuses. Praegu tegutseb CHU-B seega kolmes keskuses (Victor Horta, Paul Brien ja Reine Astrid), CHU-SP kahes keskuses (Porte de Hal ja César de Paepe) ning HIS neljas keskuses (Etterbeek-Ixelles, J. Bracops, Molière-Longchamp ja Baron Lambert).

25

(26)  IRISi tehtavale kontrollile kohaldatakse (pealinna Brüsseli piirkonna) 22. detsembri 1995. aasta korralduses (Belgia Kuningriigi 7. veebruari 1996. aasta ametlik väljaanne, lk 2737) kehtestatud tingimusi.

26

(27)  CPASide seaduse artiklis 120 täpsustatakse CPASi poolt CPASide seaduse XII peatüki alusel loodud ühenduste põhikirjadele kohaldatavad miinimumnõuded.

27

(28)  CPASide seaduse artiklis 125 on kehtestatud järgmine: „Olenemata erinevate liikmete panuse osakaalust on avaliku võimu esindajatel alati häälteenamus ühenduse erinevates haldus- ja juhtimisorganites.“

28

(29)  FRBRTC loodi 8. aprilli 1993. aasta korraldusega (Belgia Kuningriigi 12. mai 1993. aasta ametlik väljaanne, lk. 10889), mida on muudetud 2. mai 2002. aasta korraldusega.

29

(30)  100 miljoni euro suurune summa ei olnud piisav 1995. aasta lõpu seisuga haiglate kõigi finantskohustuste katmiseks, kuna kogunenud puudujääk oli hinnanguliselt ligikaudu 200 miljonit eurot.

30

(31)  Belgia Kuningriigi 7. oktoobri 1987. aasta ametlik väljaanne, lk 14652. Asendatud 10. juuli 2008. aasta haiglate ja teiste raviasutuste konsolideeritud seadusega (Belgia Kuningriigi 7. novembri 2008. aasta ametlik väljaanne, lk 58624).

31

(32)  Viitamise lihtsustamiseks osutatakse käesolevas otsuses lihtsalt LCH artiklile 147, pidades silmas, et see viide tähendab alates 10. juuli 2008. aasta seaduse jõustumisest LCH artiklit 163.

32

(33)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 2 kuni 7.

33

(34)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 10 kuni 17.

34

(35)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 23 kuni 45. Korraldusmehhanism hõlmab föderaalvõimu hinnatud ravivajaduse alusel piirkonna kohta maksimaalse haigla voodikohtade arvu kindlaksmääramist. Sellest tuleneb, et vähemalt kui nõudlus haigla voodikohtade järele ei suurene, siis ei lubata mingisugust voodikohtade arvu suurendamist (või haiglate loomist), kui olemasolevate voodikohtade arv ei ole mujal vähenenud.

35

(36)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 68 kuni 76e.

36

(37)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 130 kuni 142.

37

(38)  Vt http://www.iris-hopitaux.be/fr (veebisaiti kontrolliti 19. augustil 2015).

38

(39)  Vt mediaansissetulek joonealuses märkuses lk 246.

39

(40)  Kõnealune kohustus tugineb eelkõige 18. juuli 1966. aasta seadusele, CPASide seaduse artikli 42 lõikele 5, 24. juuni 1988. aasta seadusele, pealinna Brüsseli piirkonna 25. juuli 1991. aasta rakendusmäärusele ning pealinna Brüsseli piirkonna kohaliku omavalitsuse 6. mai 1999. aasta määrusele.

40

(41)  Kõik käesolevas põhjenduses ja järgmises põhjenduses esitatud hinnangud käsitlevad 2010. aastat ja peegeldavad IRISi võrku kuuluvate haiglate ülalpidamise jääkkulu pärast olukorra kohaselt kas pealinna Brüsseli piirkonna või föderaalvalitsuse eraldatud riikliku rahastuse mahaarvamist.

41

(42)  Ärisaladusega kaitstud teave.

42

(43)  Kõnealune kohustus tugineb eelkõige 24. juuni 1988. aasta seaduse artiklile 156 ja artikli 161 lõigetele 1 ja 2, CPASide seaduse artikli 42 lõikele 5, ning 27. oktoobri 1995. aasta kutseühingu protokolli nr 95/3 punktile 3.4.

43

(44)  Kõnealune kohustus tugineb eelkõige 14. veebruari 1961. aasta seadusele, CPASide seaduse artikli 42 lõikele 5, 24. juuni 1988. aasta seadusele ja pealinna Brüsseli piirkonna kohaliku omavalitsuse 6. mai 1999. aasta määrusele.

44

(45)  Kõnealused palgaskaalade täiendamised on määratud kindlaks kokkulepetes 2003/1, 2004/10, 2007/1 ja 2009/1.

45

(46)  Pealinna Brüsseli piirkond kehtestas IRISi võrku kuuluvate haiglate tegevuse koordineerimise ja järelevalve eest vastutava katusorganisatsiooni kooskõlas CPASide seaduse XII a peatükiga.

46

(47)  Märgime ära, et teatud IRISi võrku kuuluvate haiglate puhul tuleneb see põhimõte algselt artiklist 44 või 47. Olenemata aluseks olevast artiklist on see põhimõte sisuliselt juba nimetatud igas algses põhikirjas.

47

(48)  IRISi võrku kuuluvate haiglate loomise hetkel lisati see põhimõte põhikirjade artiklisse 44 järgmises sõnastuses: „Tegevuse tulemus jaotatakse üldkoosoleku otsusega nende liikmete vahel, kelle käsutuses on vähemalt viiendik kõigist üldkoosoleku häältest, üldkogus nende esindatuse osakaalu alusel.“

48

(49)  2013. aasta septembris avaldas üks Belgia peamistest kindlustusfondidest Mutualité Chrétienne (kindlustusfondid on mittetulunduslikud eraõiguslikud organisatsioonid, mis vastutavad sotsiaalkindlustuse alla kuuluvate ravikulude hüvitamise eest) artikli, mille kohaselt jagunesid 2011. aastal Belgia haiglate tulud kõnealuse kolme rahastamisallika vahel keskmiselt järgmiselt: 1) BMF: 49 %, 2) INAMI: 42 % ja 3) patsiendid (või nende eraõiguslikud kindlustusandjad): 9 %.

49

(50)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artikkel 87 ja sellele järgnevad artiklid.

50

(51)  Vt 25. aprilli 2002. aasta kuningliku määruse artiklid 24 kuni 87 (Belgia Kuningriigi 5. juuli 2002. aasta ametlik väljaanne, lk 30290).

51

(52)  Vt 9. augusti 1963. aasta seadus, nagu seda on muudetud (Belgia Kuningriigi 1. novembri 1963. aasta ametlik väljaanne, lk 10555).

52

(53)  Belgia Kuningriigi 27. augusti 1994. aasta ametlik väljaanne, lk 21524.

53

(54)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 133 kuni 135.

54

(55)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artikkel 140.

55

(56)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artikkel 46 ja sellele järgnevad artiklid.

56

(57)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artikkel 47.

57

(58)  Viitamise lihtsustamiseks osutatakse käesolevas otsuses lihtsalt LCH artiklile 109, märkides ära, et see viide käsitleb alates 10. juuli 2008. aasta seaduse jõustumisest LCH artiklit 125.

58

(59)  Belgia Kuningriigi 1. jaanuari 1964. aasta ametlik väljaanne, lk 2. Selles seaduses nõutakse, et 10 % puudujäägist kataks see kommuun, milles haigla asub, ja ülejäänud 90 % kataksid need Belgia kommuunid, kus patsiendid elavad.

59

(60)  Belgia Kuningriigi 29. detsembri 1973. aasta ametlik väljaanne, lk 15027.

60

(61)  Need määrati kõigepealt kindlaks 8. detsembri 1986. aasta kuninglikus määruses (Belgia Kuningriigi 12. detsembri 1986. aasta ametlik väljaanne, lk 17023), mida on muudetud 10. novembri 1989. aasta kuningliku määrusega ja mis asendati seejärel 8. märtsi 2006. aasta kuningliku määrusega (Belgia Kuningriigi 12. aprilli 2006. aasta ametlik väljaanne, lk 20232).

61

(62)  Teised elemendid, mis on LCH artikliga 109 hõlmatud puudujäägist välja arvatud, on eelkõige BMFi kontekstis tehtavate korrigeerivate maksete, teatud reservide ja teatud tüüpi amortisatsiooni hindamine.

62

(63)  LCH artiklis 109 ette nähtud puudujääk arvutatakse lähtudes raamatupidamisarvestuse puudujäägist ja arvates välja teatud elemendid.

63

(64)  Belgia Kuningriigi 4. septembri 1975. aasta ametlik väljaanne, lk 10847.

64

(65)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 77 ja 78.

65

(66)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 80 kuni 85.

66

(67)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artiklid 86 kuni 86b.

67

(68)  Vt 7. augusti 1987. aasta seaduse artikkel 115.

68

(69)  Vt joonealune märkus lk 29.

69

(70)  Kõnealused eritoetused anti 13. veebruari 2003. aasta korralduse (Belgia Kuningriigi 5. mai 2003. aasta ametlik väljaanne, lk 24098) alusel.

70

(71)  Komisjoni otsus küsimuses SA.19864 (endine NN 54/2009) (ELT C 74, 24.3.2010, lk 1).

71

(72)  
  Ibid. põhjendused 140–145.

72

Ibid.

(73)  
  Ibid. põhjendused 146–150.

73

Ibid.

(74)  
  Ibid. põhjendused.

74

Ibid.

(75)  
  Ibid. põhjendused 151–155.

75

Ibid.

(76)  
  Ibid. põhjendus 156.

76

Ibid.

(77)  
  Ibid. põhjendused 175–181.

77

Ibid.

(78)  
  Ibid. põhjendused 182–193.

78

Ibid.

(79)  
  Ibid. põhjendused 204–205.

79

Ibid.

(80)  
  Ibid. põhjendus 206.

80

Ibid.

(81)  
  Ibid. põhjendus 198.

81

Ibid.

(82)  
  Ibid. põhjendus 199.

82

Ibid.

(83)  
  Ibid. põhjendus 201.

83

Ibid.

(84)  Vt joonealune märkus 14.

84

(85)  
  Ibid. punkt 70.

85

Ibid.

(86)  
  Ibid. punkt 313.

86

Ibid.

(87)  
  Ibid. punktid 97–188.

87

Ibid.

(88)  
  Ibid. punktid 119–120.

88

Ibid.

(89)  
  Ibid. punkt 104.

89

Ibid.

(90)  
  Ibid. punktid 123–151.

90

Ibid.

(91)  
  Ibid. punktid 152–159.

91

Ibid.

(92)  
  Ibid. punktid 174–188.

92

Ibid.

(93)  
  Ibid. punkt 159.

93

Ibid.

(94)  
  Ibid. punktid 189–244.

94

Ibid.

(95)  
  Ibid. punkt 194 ja punktid 195–202.

95

Ibid.

(96)  
  Ibid. punkt 196.

96

Ibid.

(97)  
  Ibid. punkt 194.

97

Ibid.

(98)  
  Ibid. punktid 203–207.

98

Ibid.

(99)  
  Ibid. punktid 208–211.

99

Ibid.

(100)  
  Ibid. punkt 215.

100

Ibid.

(101)  
  Ibid. punktid 216–218.

101

Ibid.

(102)  
  Ibid. punktid 231–244.

102

Ibid.

(103)  
  Ibid. punkt 238.

103

Ibid.

(104)  
  Ibid. punktid 239–244.

104

Ibid.

(105)  
  Ibid. punktid 245–301.

105

Ibid.

(106)  
  Ibid. punktid 253–255.

106

Ibid.

(107)  
  Ibid. punktid 257–258 ja 265.

107

Ibid.

(108)  
  Ibid. punktid 259–264.

108

Ibid.

(109)  
  Ibid. punktid 266–278.

109

Ibid.

(110)  
  Ibid. punktid 279–288.

110

Ibid.

(111)  
  Ibid. punkt 286.

111

Ibid.

(112)  
  Ibid. punkt 288.

112

Ibid.

(113)  
  Ibid. punkt 290.

113

Ibid.

(114)  
  Ibid. punkt 300.

114

Ibid.

(115)  
  Ibid. punkt 308.

115

Ibid.

(116)  Vt joonealune märkus 2.

116

(117)  Vt sellega seoses kohtuasjas T-137/10 tehtud otsuse punktid 310 ja 313.

117

(118)  Allpool (punktis 7.3.4) hinnatakse küsimust, kas nende tegevuste puhul on tõepoolest tegemist üldist majandushuvi pakkuvate teenustega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses ning kas kõnealused tegevused anti haiglatele nõuetekohaselt kindlaksmääratud ülesande andmise aktiga.

118

(119)  Vt sellega seoses kohtuasjas T-137/10 tehtud otsuse punkt 308.

119

(120)  Vt 25. jaanuari 2013. aasta otsus kohtuasjas RG 2010/15534/A, ASBL La Clinique Fond'Roy vs. [...] ja Uccle'i ja Anderlechti CPASid.

120

vs

(121)  
  12. detsembri 1996. aasta kuninglikus määruses (kiireloomulise meditsiinilise abi kohta) täpsustatakse, et kiireloomulisust hindab ja kinnitab arst või hambaarst. Kiireloomulisus ei ole määratletud seaduses, vaid seda hindab konsulteeritud tervishoiuspetsialist. Kiireloomuline meditsiiniline abi võib seega hõlmata kõiki raviva ja ennetava olemusega meditsiinilisi raviolukordi, mis toimuvad haiglas või ambulatoorselt, ning ravimite väljastamisi. Kiireloomuline meditsiiniline abi erineb seega põhjenduses 97 kirjeldatud elu ohtu seadvatest hädaolukordadest.

121

(122)  Vt kõnealuse organisatsiooni täpne kirjeldus, joonealune märkus 49.

122

(123)  MC-Informations nr 211 (veebruar 2004), lk 8–14.

123

(124)  Abikodusid käsitlevad kokkulepped sõlmiti IRISi võrku kuuluvate haiglate ja pealinna Brüsseli piirkonna 19 CPASist 17 CPASi vahel [vt ka põhjendused 187–188]. Kõnealustes kokkulepetes määratakse kindlaks CPASi poolt nende patsientide ravikulude hüvitamise viisid, kes ei ole suutelised oma ravi eest tasuma ja kellel ei ole kindlustust, kui täidetud on teatud tingimused. Kõnealustes kokkulepetes määratakse muu hulgas kindlaks, et IRISi võrku kuuluvad haiglad peavad võimaluse piires koguma sotsiaalsete uuringute jaoks vajalikku teavet (vt põhjendused 210–211).

124

(125)  LCH artikkel 2 on sõnastatud järgmiselt: „Käesoleva konsolideeritud seaduse kohaldamisel käsitatakse haiglatena raviasutusi, kus võidakse igal ajal ellu viia uuringuid ja/või rakendada erimeditsiini konkreetseid ravimeetodeid, mis kuuluvad meditsiini, kirurgia ja võimalik, et sünnituse valdkonda, mitut valdkonda hõlmavas kontekstis ravi tingimustes ning vajalikus ja asjakohases meditsiinilises, meditsiinilis-tehnilises, parameditsiinilises ja logistilises raamistikus patsientide jaoks või patsientidele, kes on haiglasse vastu võetud ja võivad seal viibida, kuna nende tervislik seisund nõuab seda ravi komplekti, et ravida haigust või leevendada selle sümptomeid, taastada tervislik seisund või seda parandada või stabiliseerida haavad võimalikult lühikese aja jooksul.“

125

(126)  Riiginõukogu seadusandluse osakonna arvamus 13. veebruari 2003. aasta esialgse korralduse eelnõu kohta, mis käsitleb eritoetuste andmist pealinna Brüsseli piirkonna kommuunidele.

126

(127)  Vt selle artikli täpset sõnastus põhjenduses 19.

127

(128)  Föderaalvalitsus võtab vastu haiglate voodikohti käsitleva kava („haiglate korraldus“) erinevate näitajate alusel (meditsiinilised, kirurgilised, geriaatrilised, emadusega seotud, pediaatrilised, rehabiliteerimisega seotud, psühhiaatrilised, neonatoloogiaga seotud jne) ning Brüsseli, Flaami piirkonna ja Vallooni piirkonna ning kogu Belgia Kuningriigi kogu elanikkonna alusel, lähtudes haiglate riikliku nõukogu esitatud ettepanekust.

128

(129)  Täpsemalt märgivad Belgia ametivõimud, et äärmisel juhul kehtestatakse LCHs puudujäägi hüvitamise meetodid sellisel juhul, kui avalik-õiguslik haigla läheb üle eraomandisse, ning CPASide seaduses märgitakse ainult üldpõhimõtted CPASi loodud asutuste avamiseks ja haldamiseks.

129

(130)  Belgia ametivõimud märgivad, et ostja otsimise ajaks suleti haigla Hôpital français vastuvõtt äkitselt 9. mail 2008. aastal. Nad selgitavad, et see haigla sulges varem oma pediaatria ning raseduse ja sünnituse osakonna. Belgia ametivõimude sõnul kanti nende teenuste patsiendid selle päeva jooksul üle Brüsseli piirkonna teistesse haiglatesse.

130

(131)  LCH tähenduses on IRISi võrku kuuluvad haiglad CPASi hallatud haiglad.

131

(132)  Iga-aastane summa oleneb pealinna Brüsseli piirkonna kasutatavatest eelarvevahenditest ning asjaomaste kommuunide vajadustest. Ajavahemikus 2003–2014 jõudis eritoetus piirmäärani 10 miljonit eurot kõigil aastatel, v.a 2010. (9 miljonit) ja 2011. (9,5 miljonit) aasta.

132

(133)  Sellega seoses märgivad Belgia ametivõimud, et näiteks mittetulundusühingute seaduse alusel loodud erahaiglad peavad samuti järgima LCHd oma haiglaülesannete täitmisel. Kuid selles ulatuses, milles mittetulundusühingute seadus ei anna sellega reguleeritud asutustele mingit konkreetset ülesannet, reguleerib kõnealuste erahaiglate ülesandeid ainult LCH.

133

(134)  Vt 8. juuli 1964. aasta seadus, nagu seda on muudetud (Belgia Kuningriigi ametlik väljaanne, 25. juuli 1964, lk 8153).

134

(135)  Vastupidiselt eespool nimetatud kiireloomulisele meditsiinilisele abile [vt põhjendus 72], mis hõlmab korralist ravi, hõlmab kiireloomuliselt antav meditsiiniline abi elu ohtu seadvates olukordades viivitamatult vajalikku ravi.

135

(136)  See tähendab, et isegi kui haigla ei täida teatud ülesandeid, mis on seotud kiireloomuliselt antava meditsiinilise abiga 8. juuli 1964. aasta seaduse kohaselt, peab ta andma oma võimaluste piires (s.o võttes arvesse oma taristut ja töötajaid) abi kiireloomulistes meditsiinilistes olukordades.

136

(137)  Kiireloomulist meditsiinilist abi reguleeritakse artikli 57 lõikega 2 ja 12. detsembri 1996. aasta kuningliku määrusega.

137

(138)  Brüsseli esimese astme kohus tegi oma 25. jaanuari 2013. aasta otsuses järgmised märkused: „Süsteemi üldine majanduslik olukord seisneb selles, et CPAS annab kas ise kiireloomulist meditsiinilist abi, ravides kiireloomulist ravi vajavat isikut enda hallatavas haiglas, või ta katab kõnealusele isikule erahaiglas antud ravi kulu. Kuigi abi antakse üldjuhul kõnealusest CPASist sõltuvas asutuses või kõnealuse CPASiga kokkuleppe sõlminud asutuses, võib tekkida olukord, kus haiglaravi vajav isik jääb oma olukorra kiireloomulisuse tõttu haiglaravile teise asutusse. Sellises olukorras CPASiga ja isegi sageli asjaomase isikuga eelnevalt ei konsulteerita ning valik tehakse kutsutud päästeteenistuse kiirabitöötajate kiire ja ühehäälse otsuse alusel või nagu praegusel juhul riigiprokuröri otsuse alusel. Kõnealuse kiireloomulise menetluse ebatavaline või erakordne olemus ei võimalda CPASidel keelduda muus kui temaga seotud asutuses haiglaravi saamise tasude katmisest [...]“ [rasvane kiri on lisatud].

138

abi antakse üldjuhul kõnealusest CPASist sõltuvas asutuses või kõnealuse CPASiga kokkuleppe sõlminud asutuses,

Kõnealuse kiireloomulise menetluse ebatavaline või erakordne olemus

(139)  Kohtuasi T-137/10, punktid 208 kuni 215.

139

(140)  
  Ibidem, punkt 217.

140

Ibidem

(141)  
  Ibidem, punkt 218.

141

Ibidem

(142)  Sellest tuleneb, et käesolevas otsuses tehtud hindamine erineb komisjoni 2009. aasta tühistatud otsuses tehtud hindamisest, milles FRBRTC ja eritoetuste sekkumisi hinnati teatud määral eraldi puudujääkide hüvitamisest.

142

(143)  Ajavahemikus 1996–2014 hüvitasid kommuunid FRBRTC vahendite abil või pealinna Brüsseli piirkonna eritoetustest keskmiselt 68 % kuni 90 % haiglate registreeritud vastavate puudujääkide kogusummast. Ülejäänu katmiseks pidid kommuunid hankima enda vahendid ja nagu allpool on selgitatud [vt põhjendus 234], pidid nad 2014. aasta lõpus siiski tasuma (jällegi enda vahendeid kasutades) täiendava hüvitise kogusummas ligikaudu 15 miljonit eurot, et katta IRISi võrku kuuluva viie haigla puudujäägid.

143

(144)  Kui tuleb teha arvutusi selle hindamise lõpuleviimiseks, siis tugineb komisjon ajavahemiku 1996 kuni 2014 kohta saada olevatele näitajatele (vt erandid, põhjendus 236).

144

(145)  Kohtuasi C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato, Cassa di Risparmio di San Miniato, ECLI:EU:C:2006:8, punkt 129.

145

vs

(146)  Liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, Pavel Pavlov jt vs. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74.

146

vs

(147)  Kohtuasi C-41/90, Höfner & Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21 ning liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, Pavel Pavlov jt vs. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74.

147

vs

vs

(148)  Kohtuasi C-118/85, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7 ning kohtuasi C-35/96, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36.

148

vs

vs

(149)  Kohtuasi C-82/01 P, Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 74 ning kohtuasi C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) vs. Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, punkt 25. Vt ka komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4, punkt 9).

149

vs

vs

(150)  Kohtuasi C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) vs. Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, punkt 27 ning kohtuasi C-244/94, Fédération française des sociétés d'assurance, Société Paternelle-Vie, Union des assurances de Paris-Vie ja Caisse d'assurance et de prévoyance mutuelle des agriculteurs vs. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 21.

150

vs

vs

,

(151)  Kohtuasi C-157/99, B.S.M. Smits, abielunimi Geraets, vs. Stichting Ziekenfonds VGZ ja H.T.M. Peerbooms vs. Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen ECLI:EU:C:2001:404, punkt 58, mille raames oli Euroopa Kohus seisukohal, et haigla antud meditsiinilise ravi eelnevalt kindlaks määratud tariifide ja kokkulepete alusel haigekassadest rahastamise asjaolu ei jäta seda väljapoole majandustegevuse kohaldamisalast Euroopa Liidu toimimise lepingu tähenduses ning et haigekassade tehtavad maksed „– olgugi et tegu on kindlaksmääratud summadega – [on] käsitatavad majandusliku vastusooritusena haiglateenuste eest ja on kahtlemata tasu haiglale, kes seda tasu saab ja kes tegeleb majandusliku tegevusega.“ Euroopa Kohus lisas sellega seoses samuti, et ei ole vajalik, et kõnealuse tasu maksjaks oleks teenusesaaja.

151

vs

vs

(152)  Kohtuasi C-157/99, B.S.M. Smits, abielunimi Geraets, vs. Stichting Ziekenfonds VGZ ja H.T.M. Peerbooms vs. Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen ECLI:EU:C:2001:404, punkt 53; liidetud kohtuasjad 286/82 ja 26/83, Graziana Luisi ja Giuseppe Carbone vs. Ministero del Tesoro ECLI:EU:C:1984:35, punkt 16; kohtuasi C-159/90, The Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd vs. Stephen Grogan ja teised, ECLI:EU:C:1991:378, punkt 18; kohtuasi C-368/98, Abdon Vanbraekel ja teised vs. Alliance nationale des mutualités chrétiennes (ANMC), ECLI:EU:C:2001:400, punkt 43; kohtuasi T-167/04, Asklepios Kliniken GmbH vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2007:215, punktid 49–55.

152

vs

vs

vs

vs

vs

vs

(153)  Vt ka komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4, punkt 24).

153

(154)  Kohtuasi T-319/99, Federación Nacional de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN) vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2003:50, punkt 39. Vt ka kohtuasja T-137/10 punktid 90 ja 91 ning komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4, punkt 22).

154

vs

(155)  Vt sellega seoses kohtuasi C-355/00, Freskot AE vs. Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, punkt 53. Selles kohtuasjas rõhutas Euroopa Kohus samuti, et kohustusliku kindlustuse süsteemi raames osutatud teenused ja tehtud maksed on kehtestatud täies ulatuses riikliku seadusandja poolt.

155

vs

(156)  Kohtuasi C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) jt vs. La Poste ja teised, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60 ning kohtuasi C-342/96, Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

156

vs

vs

(157)  Kohtuasi 173/73, Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

157

vs

(158)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht'i osavõtul, ECLI:EU:C:2003:415, punktid 87–95).

158

vs

(159)  Kohtuasi T-289/03, British United Provident Association Ltd (BUPA), BUPA Insurance Ltd ja BUPA Ireland Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2008:29, punkt 159. Euroopa Kohus oli seisukohal, et „... Euroopa Kohtu poolt ühenduse õigusnormile antud tõlgendus piirdub selle tähenduse ja kohaldamisala selgitamise ja täpsustamisega, nii nagu seda oleks tulnud mõista ja kohaldada selle jõustumise hetkest alates. Sellest järeldub, et nõnda tõlgendatud õigusnormi saab ja peab kohaldama isegi õigussuhetele, mis tekkisid ja loodi enne asjaomast kohtuotsust, ja vaid erandjuhtudel võib Euroopa Kohus ühenduse õiguskorrale omast õiguskindluse üldpõhimõtet kohaldades piirata võimalust, kus kõik huvitatud isikud saavad toetuda mõnele tema tõlgendatud õigusnormile, et vaidlustada heauskselt loodud õigussuhteid.“

159

vs

(160)  Kohtuasi C-209/03, The Queen, Dany Bidar'i taotlusel vs. London Borough of Ealing ja Secretary of State for Education and Skills, ECLI:EU:C:2005:169, punktid 66 ja 67, ning kohtuasi C-292/04, Wienand Meilicke, Heidi Christa Weyde ja Marina Stöffler vs. Finanzamt Bonn-Innenstadt, ECLI:EU:C:2007:132, punktid 34–36.

160

vs

vs

(161)  Kohtuasi T-358/94, Compagnie nationale Air France vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:1996:194, punkt 56.

161

vs

(162)  Kohtuasi 248/84, Saksamaa Liitvabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1987:437, punkt 17 ning liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, EU:T:2002:61, Ramondín, SA ja Ramondín Cápsulas, SA (T-103/00) vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, EU:T:2002:61, punkt 57.

162

vs

vs

(163)  Kohtuasi 730/79, Philip Morris Holland BV vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11 ning liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni 607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98, Alzetta Mauro ja teised vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

163

vs

vs

(164)  Kohtuasi T-288/97, Regione Friuli Venezia Giulia vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:1999:125, punkt 41.

164

vs

(165)  Vt näiteks kohtuasi C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg ECLI:EU:C:2003:415, punkt 78; liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, Libert jt, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 78; kohtuasi C-518/13, Eventech, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 67.

165

(166)  Kohtuasi C-279/08 P, komisjon vs. Madalmaad, ECLI:EU:C:2011:551, punkt 131.

166

vs

(167)  Vt liidetud kohtuasjad T-447/93, T-448/93 ja T-449/93, AITEC jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:1995:130, punkt 141.

167

vs

(168)  Vt näiteks komisjoni otsused riigiabi kohta, juhtumid N 258/2000, Dorsteni veekeskus (EÜT C 172, 16.6.2001, lk 16); komisjoni 29. oktoobri 2003. aasta otsus 2004/114/EÜ Madalmaade rakendatavate abimeetmete kohta, mis on kehtestatud Madalmaade mittetulunduslikele jahisadamatele (ELT L 34, 6.2.2004, lk 63); N 458/2004, Editorial Andaluza Holding, ELT C 131, 28.5.2005, lk 12; SA.33243, Jornal de Madeira (ELT C 131, 28.5.2005, lk 12); SA.34576, Portugal – Jean Piget' pideva hoolduse kirdeüksus (ELT C 73, 13.3.2013, lk 1); N 543/2001, Iirimaa – kapitalitoetused haiglatele (EÜT C 154, 28.6.2002, lk 4); SA.37432, Tšehhi Vabariik – avaliku sektori haiglate rahastamine Hradec Králové maakonnas (ELT C 203, 19.6.2015, lk 1); SA.37904, Saksamaa – väidetav riigiabi Durmersheimi meditsiinikeskuse puhul (ELT C 188, 5.6.2015, lk 1); SA.33149, Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden-Kiel“ (ELT C 188, 5.6.2015, lk 1); SA.38035, eeldatav abi rehabilitatsioonikliinikule, mis spetsialiseerub ortopeedilisele meditsiinile ja traumatoloogilisele kirurgiale (ELT C 188, 5.6.2015, lk 1); SA.39403 Madalmaad – investeerimisabi Lauwersoogi sadamale (ELT C 259, 7.8.2015, lk 1); SA.37963 Ühendkuningriik – Glenmore Lodge (ELT C 277, 21.8.2015, lk 1); SA. 38208 Ühendkuningriik – liikmete omandis olevad golfiklubid (ELT C 277, 21.8.2015, lk 1).

168

(169)  vt N 543/2001, Iirimaa – kapitalitoetused haiglatele (EÜT C 154, 28.6.2002, lk 4); SA.37432, Tšehhi Vabariik – avaliku sektori haiglate rahastamine Hradec Králové maakonnas (ELT C 203, 19.6.2015, lk 1); SA.38035, eeldatav abi rehabilitatsioonikliinikule, mis spetsialiseerub ortopeedilisele meditsiinile ja traumatoloogilisele kirurgiale (ELT C 188, 5.6.2015, lk 1).

169

(170)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_European_cities/fr, kontrollitud 8. juulil 2015.

170

(171)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

171

(172)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

172

(173)  Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

173

(174)  Vt joonealune märkus 13.

174

(175)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse põhjendus 8.

175

(176)  Kohtuasi C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, ECLI:EU:C:1991:464, punkt 27; kohtuasi C-242/95, GT-Link A/S, ECLI:EU:C:1997:376, punkt 53; kohtuasi C-266/96, Corsica Ferries France SA, ECLI:EU:C:1997:376, ECLI:EU:C:1998:306, punkt 45.

176

(177)  Kohtuasi T-289/03, BUPA jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:2008:29, punktid 166–169 ja 172; kohtuasi T-17/02, Fred Olsen, ECLI:EU:T:2005:218, punkt 216.

177

vs

(178)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikkel 4.

178

(179)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt a.

179

(180)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt b.

180

(181)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt c.

181

(182)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt d.

182

(183)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt e.

183

(184)  Vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 4 punkt f.

184

(185)  Kohtuasi T-137/10, punkt 95.

185

(186)  Kohtuasi C-390/06, Nuova Agricast Srl vs. Ministero delle Attività Produttive, ECLI:EU:C:2008:224.

186

vs

(187)  Vt põhjendus 25 ja eelkõige märkus 19. mai 1994. aasta koostöölepingus, mis käsitleb vajadust „anda tagatised
  avalik-õiguslike haiglate eripära
  [...]
  säilitamiseks

  “ [rasvane kiri lisatud]. Vt samuti IRISi strateegiline kava aastateks 1996–2001 ja eelkõige punkt „Struktuursed teljed“ (lk 3), „et võimaldada
  ravi andmist ilma igasuguse kaubandusliku tegevuspõhimõtteta

  “ ja punkt „Toetavad eesmärgid“ (lk 54), „Avalik-õiguslike haiglate [s.o IRISi võrku kuuluvate haiglate]
  põhiülesanne on võimaldada sotsiaalset meditsiini
  ; seetõttu peavad need
  täitma sotsiaalsete ülesannete nõudeid

  “ [rasvane kiri lisatud].

187

avalik-õiguslike haiglate eripära

säilitamiseks

ravi andmist ilma igasuguse kaubandusliku tegevuspõhimõtteta

põhiülesanne on võimaldada sotsiaalset meditsiini

täitma sotsiaalsete ülesannete nõudeid

(188)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 87.

188

(189)  Rohkem teavet kõnealuse kolme kohustusega seotud ülesande andmise aktide kohta leiate põhjendustest 170 jj.

189

(190)  Nagu eespool on selgitatud (vt põhjendused 83 ja 91), ei või avalik võim kooskõlas Belgia riiginõukogu kohtupraktikaga IRISi võrku kuuluvate haiglate loomise põhjuseks olevate meditsiiniliste ja sotsiaalsete vajaduste olemasolu korral sulgeda kõnealuseid haiglaid ega anda neid üle erasektori omanikule.

190

(191)  IRISi võrku kuuluvate haiglate avalik-õigusliku seisundiga seotud olemuslikke kulusid võetakse arvesse haigla põhiülesande täitmise ja täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohustuste kuludes ning seetõttu võivad need panustada kõnealuste tegevuste puudujääkidesse.

191

(192)  Vt eelkõige arstide organisatsiooni riikliku nõukogu koostatud arstide eetikakoodeksi artikkel 28 (27. juuli 2015. aasta versioon).

192

(193)  Vt joonealune märkus lk 120.

193

(194)  Belgia ametivõimude esitatud näitajatest nähtub, et rohkem kui 85 % juhtudel annavad pealinna Brüsseli piirkonnas kiireloomulist meditsiinilist abi IRISi võrku kuuluvad haiglad. Seda näitajat tuleb võtta arvesse koos asjaoluga, et IRISi võrku kuuluvate haiglate käsutuses on ainult 35 % piirkonna voodikohtadest (vt samuti joonealune märkus lk 3). Teisi juhtumeid ravivad teised raviteenuse osutajad, eelkõige perearstid ja erahaiglate arstid. See on nii eelkõige psühhiaatrilise ravi puhul, nagu põhjenduses 172 kirjeldatud juhul, kuna IRISi võrku kuuluvad haiglad ei anna seda tüüpi ravi.

194

(195)  Sarnast põhjendust võiks kasutada näiteks üldist postiteenust pakkuv postiettevõte. Kõnealune ettevõtja vastutab üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, aga ta ei ole kohustatud kirju tasuta kohale toimetama, kui klient ei ole võimeline selle teenuse eest maksma või ei soovi seda teha.

195

(196)  Vt Verbruikersateljee poolt 2008. aastal avaldatud uuring „
  Is uw portemonnee ook ziek? — Een onderzoek naar medische kosten en schulden
  “.

196

Is uw portemonnee ook ziek? — Een onderzoek naar medische kosten en schulden

(197)  
  Ibidem.

197

Ibidem.

(198)  Belgia senati 16. juuli 2013. aasta koosolek, seaduse ettepanek, mille eesmärk on parandada ravile juurdepääsu, esitanud Leona Detiège jt. Ettepanek aegus 2014. aasta föderaalvalimiste tõttu.

198

(199)  Tegelikkuses vastutavad haiglad patisentide vastuvõtu (samal ajal konsultatsioonide ja haiglasse ravile võtu otstarbel), arvete esitamise ja tasumata jätmise korral järelmeetmete võtmise eest. Enamik haiglate CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, HUDERF ja Institut Bordet arstidest saavad palka, samal ajal kui teistele arstidele tasutakse ravi eest esitatud arvete alusel, mille nad esitavad olenemata sellest, kas patsient maksab või mitte. Seega ei ole ühelgi nende haiglate arstidest põhjust keelduda nende patsientide ravimisest, kes ei ole suutelised maksma. Haigla Hôpitaux Iris Sud jaoks töötavad arstid peavad järgima haigla üldeeskirju vähemalt 80 % ulatuses oma ajakavast ning seega võivad nad otsustada osutada erateenuseid oma ajakavast maksimaalselt 20 % ulatuses. Oma ajakavast kõnealuse 80 % vältel peavad arstid kohaldama INAMI hinnakirju ja töötama põhimõtte alusel, mille kohaselt tuleb ravida kõiki patsiente kooskõlas IRISi võrku kuuluvatele haiglatele kehtiva kohustusega. Seeläbi tagab haigla Hôpitaux Iris Sud, et ravitakse kõiki patsiente, olenemata nende maksevõimest.

199

(200)  CPASide seaduse artikli 57 lõikes 2 piiritletakse CPASi ülesannet kahes eriolukorras, milleks on Belgias ebaseaduslikult viibivate välismaalaste (s.o dokumentideta rändajate) ja kõnealuste välismaalaste laste ravimine.

200

(201)  Rasvane kiri lisatud.

201

(202)  Punkt „Strateegilise kava üldeesmärgid“ (lk 2). Rasvane kiri lisatud.

202

(203)  
  Ibid. Rasvane kiri lisatud.

203

Ibid.

(204)  Punkt „Toetavad eesmärgid“ (lk 52). Rasvane kiri lisatud.

204

(205)  Punkt „Toetavad eesmärgid“ (lk 54). Rasvane kiri lisatud.

205

(206)  Punkt „Struktuursed teljed“ (lk 3). Rasvane kiri lisatud.

206

(207)  Vt sellega seoses punkt „Toetavad eesmärgid“ (lk 74): „suurendada meie juurdepääsetavust kõigile elanikkonnakihtidele ning
  eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele

  “ [rasvane kiri lisatud].

207

eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele

(208)  Vt punkt „Sissejuhatus“ (lk 7).

208

(209)  
  Ibid. (lk 10).

209

Ibid

(210)  Vt punkt „Haiglaprojekt – patsiendipõhine haigla“ (lk 79).

210

(211)  Vt punkt „Avalik-õiguslike haiglate eriülesanded“ (lk 85) [rasvane kiri lisatud].

211

(212)  Vt punkt „Sissejuhatus“ (lk 12), millest nähtub, et IRISi võrku kuuluvad haiglad ravivad proportsionaalselt vähem patsiente, kellelt haigla võiks nõuda lisatasu (mis on haiglate jaoks täiendav tuluallikas).

212

(213)  Vt punkt „Sissejuhatus“ (lk 13), mis osutab nõrga (nõrgema) sotsiaal-majandusliku profiiliga patsientide vastuvõtust tuleneva täiendava kulu hinnangule (2001). See kulu on arvuliselt ligikaudu 10,4 miljonit eurot aastas ja see suureneb.

213

(214)  Erand on Institut Bordet, kus see protsent on keskmisest suurem, mida võib selgitada selles haiglas ravitud haiguse (s.o vähi) tõsidusega.

214

(215)  Tegemist on Belgia sotsiaalkindlustussüsteemis meditsiinitasude hüvitamise eest vastutavate eraõiguslike asutustega (eelkõige kohustuslik tervise- ja invaliidsuskindlustus).

215

(216)  BMFi punkti B8 alusel antav rahastus määratakse selle liigituse alusel [vt ka põhjendus 189].

216

(217)  Sotsiaalse integratsiooni avalik föderaalteenistus võib seega maksta hüvitist CPASidele selles ulatuses, milles on täidetud teatud tingimused (vt samuti joonealune märkus 258, mis käsitleb kohaldatavat õigusraamistikku).

217

(218)  Liigituses võetakse samuti arvesse nende patsientide osakaalu, kellel on sotsiaalkindlustus, aga kes peavad ise tasuma haiglale väiksema tasu, kuna nad kuuluvad kas 1) sotsiaalse arveldamise maksimumi või 2) väikse sissetulekuga isoleeritud patsientide arveldamise maksimumi hulka.

218

(219)  Kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes väljaandes määratletakse sotsiaalsed patsiendid patsientidena, kes saavad kasu nn sotsiaalsest ülejäägist (näiteks pensionärid, kes saavad tagatud sissetuleku, isikud, kellel on õigus kirurgilisele operatsioonile, suuremale invaliidsusmaksele, integratsioonimaksele või suurematele perekonnamaksetele, ning pikaajalised töötud). Belgia ametivõimude sõnul kaotati sotsiaalse ülejäägi mõiste 1993. aastal ja see asendati Belgia õiguses sotsiaalse arveldamise maksimumiga.

219

(220)  Seda kinnitab asjaolu, et kõnealuse väljaande tabelid tuginevad kindlustusettevõtete, s.o selliste organisatsioonide nagu kindlustusfondide andmetele, mis vastutavad meditsiinitasude hüvitamise eest INAMI hallatud Belgia sotsiaalkindlustuse alusel.

220

(221)  Kindlustusfondi Mutualités Chrétiennes väljaanne määratleb nad CPASide juures registreeritud patsientidena.

221

(222)  Selles kontekstis tuleb rõhutada, et kuigi IRISi võrku kuuluvad haiglad esitavad sotsiaalse uuringu jaoks kasutatavad andmed, siis CPASid otsustavad, kas isikul on õigus ravi hinna hüvitamisele või mitte. Abikodude kokkuleppes täpsustatakse sellega seoses, et iga IRISi võrku kuuluv haigla „kogub võimaluste piires sotsiaalse uuringu jaoks vajalikud esimesed elemendid ja edastab need CPASile“.

222

(223)  Võttes arvesse, et sotsiaalsete uuringute jaoks teabe kogumine on ainult üks IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaalteenuste osakondade mitmest ülesandest, on see kulu osa üldkuludest, mis on seotud IRISi võrku kuuluvate haiglate poolt sotsiaalteenuste valdkonnas suuremate kohustuste täitmisega, mida käsitletakse allpool (vt põhjendus 213).

223

(224)  Komisjon märgib, et IRISi võrku kuuluvate haiglate intressimäär näib sel ajal olevat (s.o 2011. aasta alguses) kooskõlas turu intressimääraga. Praeguse seisuga (2016. aastal) on intressimäär palju madalam, mis vähendab IRISi võrku kuuluvatele haiglatele tekkivaid kulusid. Siiski on pikemad makseviivitused jätkuvalt IRISi võrku kuuluvatele haiglatele avalduv kulu, kuna nad peavad alati täitma likviidsuse erinevuse väljaminevate ja sissetulevate maksete vahel.

224

(225)  CPASi hüvitist ei anta vaestele patsientidele automaatselt, vaid see on iga CPASi poolt juhtumipõhiselt sotsiaalse uuringu alusel (kiireloomulise ravi puhul) tehtud hindamise tulemus. Selles kontekstis märgivad Belgia ametivõimud, et 2015. aasta kolme esimese kvartali jooksul keeldus CPAS IRISi võrku kuuluvate haiglate esitatud 749 hüvitamistaotuse rahuldamisest, mille tulemuseks on ligikaudu 3 miljoni euro suurune tasumata summa. 2012. aastal keeldus CPAS IRISi võrku kuuluvate haiglate arvete hüvitamisest kogusummas 4 174 200 eurot. Ligikaudu 80 % neist arvetest käsitlesid dokumentideta rändajatele antud ravi.

225

(226)  Täpsemalt näitas Belfius Banque avaldatud aruanne, et 2010. aastal moodustasid maha kantud lühiajaliste võlgade (s.o tasumata arvete) netokulud keskmiselt 0,28 % Belgia erahaiglate sissetulekust ja 0,40 % Belgia avalik-õiguslike haiglate sissetulekust. Võrdluseks moodustab see kulu 1,22 % IRISi võrku kuuluvate haiglate sissetulekust, ehk kolm korda rohkem kui on avalik-õiguslike haiglate keskmine.

226

(227)  Näiteks erahaiglal Cliniques de l'Europe on üks keskus Uccle'is ja teine Etterbeekis, kuid erahaiglal Cliniques universitaires Saint-Luc on ainult üks keskus Woluwe-Saint-Lambertis.

227

(228)  Sellise valikuga võivad loomulikult kaasneda kulud, mis tuleb katta tõhususe suurendamise abil või mida on võimalik õigustada erahaiglate juhatuse poolt asjakohaseks peetud teiste kaalutlustega.

228

(229)  Korraldusmehhanism ei määra kindlaks ainult piirkonna haigla voodikohtade koguarvu, vaid sellega kehtestatakse samuti piirmäärad teenuse tüübi alusel (näiteks rasedus ja sünnitus, geriaatria, pediaatria, psühhiaatria jne).

229

(230)  Näiteks ei paku kõik erahaiglad geriaatriateenuseid, mis on vähem kasumlikud.

230

(231)  Vt punkt „Struktuursed teljed“ (lk 6). Rasvane kiri lisatud.

231

(232)  Strateegiline kava osutab 11 keskuse (keskuste tegelik arv) asemel üheksale keskusele, kuna kahes haiglalinnakus asub kaks haiglat, s.o HUDERF ja CHU-B keskuses Victor Horta Laekenis ning IB ja CHU-SP keskuses Porte de Hal Brüsseli linnas.

232

(233)  Vt punkt „Struktuursed teljed“ (lk 10). Rasvane kiri lisatud.

233

(234)  Vt punkt „Kontekst ja keskkond“ (lk 21). „[...] avalik-õiguslikud haiglad [IRISi võrku kuuluvad haiglad], mille tegevus on vähemalt 80 % ulatuses põhitegevus, on lähipiirkonna haiglad, mille patsientidest suur osa on pärit samast kommuunist või läheduses asuvatest linnaosadest.“

234

(235)  Vt punkt „Toetavad eesmärgid“ (lk 74). Rasvane kiri lisatud.

235

(236)  Vt punkt „Haiglate projekt“ (lk 36). Rasvane kiri lisatud.

236

(237)  Tuleb märkida, et need kaks spetsialiseerunud haiglat jagavad mõlemad haiglalinnakut ühe teise IRISi võrku kuuluva haiglaga (vt märkus 232), millega tagatakse igas keskuses kõigi raviteenuste osutamine. Vt lisatud joonealune märkus.

237

(238)  Vt punkt „Haiglate projekt“ (lk 53). Rasvane kiri lisatud.

238

(239)  Seega täiendavad peamiselt spetsialiseerunud ravi pakkuvad Institut Bordet ja HUDERF kolme teist IRISi võrku kuuluvat haiglat, et täita kohaliku elanikkonna ravivajadused.

239

(240)  Vt punkt „Haiglate projekt“ (lk 53–54).

240

(241)  Vt punkt „Haiglate projekt“ (lk 62).

241

(242)  Vt nende tasemete kirjeldus, punkt „Haiglate projekt“ (lk 37) ja tabelid (lk 55–59).

242

(243)  Föderaalriigi, pealinna Brüsseli piirkonna ja ühise kogukonnakomisjoni vahelise koostöölepingu artiklis 2 kehtestatakse sellega seoses järgmine: „Käesolev restruktureerimiskokkulepe peab vastama järgmistele tingimusele: 1. andma tagatised ühelt poolt avalik-õiguslike haiglate eristamise säilitamiseks muu hulgas juriidiliste ja koordineerimisstruktuuride valiku abil, millega tagatakse haldusorganites ja otsustamismenetlustes avalik-õigusliku sektori juhtiv positsioon ning teiselt poolt kohalike kaasamiseks haldusorganite koosseisu otse valitute esindatuse tugevdamise teel
  “ [rasvane kiri lisatud].

243

avalik-õiguslike haiglate eristamise säilitamiseks

kohalike kaasamiseks haldusorganite koosseisu otse valitute esindatuse tugevdamise teel

(244)  CPASide seaduse artikli 125 kohaselt peab avalikku võimu esindavate isikute käsutuses olema alati enamik häältest erinevates ühenduse haldus- ja juhtimisorganites ning katusorganisatsioonis IRIS.

244

(245)  Rasvane kiri lisatud.

245

(246)  2012. aasta keskmiste sissetulekute mediaanväärtus pealinna Brüsseli piirkonna 19 kommuunis jõudis elaniku kohta 13 746 euroni. Ülejäänud IRISi haiglakeskus asub Ixelles'is, kus keskmine sissetulek on 14 513 eurot, mis jääb pealinna Brüsseli piirkonna mediaansissetuleku ja kolmanda kvartiili (teisisõnu 75. protsentiil) vahele. Allikas: Brüsseli teabe, dokumentide ja uuringute keskus (http://www.briobrussel.be/ned/webpage.asp?WebpageId=345).

246

(247)  Kolm nimetatud viiest erahaiglate keskusest asuvad kommuunides, kus keskmine sissetulek elaniku kohta ületab pealinna Brüsseli piirkonna kolmanda kvartiili (teisisõnu 75. protsentiili).

247

(248)  Algne kaart avaldati pealinna Brüsseli piirkonna tervishoiunõukogu 2010. aasta tabelis ja see näitas olukorda 1. juulil 2009. Komisjon lisas ringid ja kustutas kaardilt ühe üldhaigla (Clinique des Deux Alice, mis asus Uccle'is), kuna see suleti 2011. aasta lõpus (selle tegevused kanti üle erahaigla Cliniques de l'Europe Sainte-Élisabethi keskusele). Kaardil ei ole märgitud ühte HISi keskustest (Baron Lambert, Etterbeekis), kuna see pakub ainult ambulatoorset ravi ja seega ei ole sellel korraldusmehhanismi alla kuuluvaid voodikohti.

248

(249)  Näiteks 23. oktoobri 1964. aasta kuningliku määruse (Belgia Kuningriigi 7. novembri 1964. aasta ametlik väljaanne, lk 11709) 19. lisas täpsustatakse, et täiskasvanud patsientide neuropsühhiaatrilise ravi teenuste puhul tuleb tagada sotsiaalabiline vähemalt 120 patsiendi kohta.

249

(250)  
  15. detsembri 1978. aasta kuninglik määrus, milles kehtestatakse ülikoolihaiglatele kohaldatavad eristandardid (Belgia Kuningriigi 4. juuli 1979. aasta ametlik väljaanne, lk 7818).

250

(251)  Vt punkt „Struktuursed teljed” (lk 6). Rasvane kiri lisatud.

251

(252)  Vt punkt „Toetavad eesmärgid” (lk 54–55). Rasvane kiri lisatud.

252

(253)  Vt aastate 1996–2001 strateegilise kava punkt „Struktuursed teljed” (lk 10). Rasvane kiri lisatud.

253

(254)  Vt punkt „Avalik-õiguslike haiglate eriülesanded” (lk 82). Rasvane kiri lisatud.

254

(255)  RMC (kliiniline miinimumkokkuvõte) on patsiendi meditsiinilise tausta standardiseeritud sisutihe kokkuvõte, mida üldhaiglad on pidanud säilitama alates 1990. aastast. Seda kasutatakse muu hulgas, et määrata kindlaks haiglaseadmete vajadus, et määrata kindlaks kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed standardid haiglate ja nende teenuste akrediteerimiseks ning haiglate rahastamise korraldamiseks. V-koodid käsitlevad asjaolusid, mis mõjutavad patsiendi tervislikku seisundit, ja tema kokkupuudet tervishoiuteenistustega. Kõnealuseid koode võib kasutada sotsiaal-majanduslike, juriidiliste ja perekondlike probleemide tähistamiseks, mis võivad mõjutada patsiendi haiglas viibimist.

255

(256)  Vt punkt „Avalik-õiguslike haiglate eriülesanded” (lk 83). Rasvane kiri lisatud.

256

(257)  Näiteks kogusid IRISi võrku kuuluvate haiglate sotsiaaltöötajad 2012. aastal teavet 25 749 sotsiaalse uuringu raames. See moodustab ligikaudu 5,4 % kõnealusel aastal haiglaravil olnud patsientidest.

257

(258)  Kõnealune kohustus tuleneb CPASide seaduse artikli 60 lõikest 1, CPASide seadusest, 2. aprilli 1965. aasta seaduse artiklist 9a (sotsiaalse integratsiooni avaliku föderaalteenistuse poolt CPASile antava võimaliku hüvitise puhul, kui täidetud on teatud tingimused) ning 25. märtsi 2010. aasta sotsiaalset uuringut käsitlevast ringkirjast (Belgia Kuningriigi 6. mai 2010. aasta ametlik väljaanne, lk 25432).

258

(259)  See on täistööajale taandatud töötajate arvu näitaja.

259

(260)  BMFis nähakse ette sotsiaaltöötajate rahastamine (sellistes valdkondades nagu geriaatria, kus on kehtestatud miinimumnõue), aga see ulatus 2010. aastal ainult 400 000 euroni.

260

(261)  Kuningliku määrusega (praegune 8. märtsi 2006. aasta kuninglik määrus) kehtestatakse selle puudujäägi arvutamise meetod, mida kommuunid peavad LCH artikli 109 alusel katma.

261

(262)  Haiglaarste esindav ühendus on seisukohal, et vastavalt vajadusele on ülikoolil Université libre de Bruxelles või Vrije Universiteit Brussel alati vähem kui 20 % häältest IRISi võrku kuuluvate haiglate kohalikes ühendustes. Alates 2000. aastast on Jette kommuun ja CPAS samuti ühenduse CHU Burgmann liikmed, aga kuna neil on vähem kui 20 % kõnealuse ühenduse häältest, siis ei panusta nad puudujäägi hüvitamisse. Viimaks on alates majandusaastast 2014 Schaerbeeki kommuunil ja CPASil samuti vähem kui 20 % ühenduse CHU Bergmann häältest ning nad ei panusta seega enam kõnealuse haigla puudujäägi kõrvaldamisse. See tähendab, et alates 2014. aastast peavad CHU Brugmanni puudujäägi katma ainult Brüsseli linn ja selle CPAS.

262

(263)  Kõik üldist majandushuvi pakkuva teenuse ja seotud tegevuste rakendamiseks tekkinud kulud on avaliku teenuse kulud, mis hõlmavad ka seotud tegevuste kulusid.

263

(264)  Belgia Kuningriigi 30. aprilli 2014. aasta ametlik väljaanne, lk 35442. Kohaldatav alates 10. maist 2014.

264

(265)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikkel 5.

265

(266)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 5 lõiked 2 kuni 9.

266

(267)  Vahemikus 2007–2011 on kõnealuse rahastamisega kaetud keskmiselt ligikaudu [...] % IRISi võrku kuuluvate haiglate kuludest.

267

(268)  Belgia Kuningriigi 29. juuni 2007. aasta ametlik väljaanne, lk 35929. Kohaldatav alates 9. juulist 2007. Kõnealuse kuningliku määrusega asendati 14. detsembri 1987. aasta kuninglik määrus, mis käsitleb haiglate majandusaasta aruandeid ja millega nähakse ette väga sarnased nõuded.

268

(269)  Selles kontekstis tuleb märkida, et haiglategevusega seotud teatud arvestuslikud vood tuleb samuti registreerida raamatupidamisarvestuse koodide 900–999 all. See käib teatud voogude kohta, mida ei võeta arvesse BMFi rahastamise kindlaksmääramisel (mille puhul järgitakse kassapõhise arvestuse põhimõtet ja mitte haiglate raamatupidamisarvestusele kohaldatavat majandusaastal põhinevat raamatupidamisarvestuse lähenemisviisi).

269

(270)  Teoreetiliselt võivad IRISi süsteemi kuuluvad haiglad nõuda kommuunidelt, et nad maksaks puudujäägi eest hüvitist siis, kui majandusaasta tulemus on teada. Tegelikkuses ei ole nad seda teinud, kuna neid kontrollivad kommuunid ja kommuunidel ei ole (alati) vajalikke vahendeid kohe maksete tegemiseks.

270

(271)  Ajavahemikus 1996–2014 kommuunidele antud piirkondlik rahastamine ei olnud piisav IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujääkide täielikuks katmiseks (vt ka joonealune märkus 143).

271

(272)  Näiteks tabelist 3 nähtub, et kuigi haigla CHU Saint-Pierre registreeris alates 1996. aastast igal aastal puudujäägid, siis toimus kommuuni esimene makse selle puudujäägi hüvitamiseks (summas 3 368 351 eurot) alles 2002. aastal. Tabelid ei anna teavet selle kohta, milline alates 1996. aastast registreeritud iga aastastest puudujääkidest hüvitati 2002. aastal tehtud maksega. Samal ajal näitab Belgia ametivõimude poolt komisjonile esitatud üksikasjalik teave, et see makse toimus tegelikkuses 1996. aastal registreeritud puudujäägi osa katmiseks.

272

(273)  Vt 1996., 1997. ja 1998. aasta näitajate puudumise selgitus, põhjendus 236.

273

(274)  Vt 1996., 1997. ja 1998. aasta näitajate puudumise selgitus, põhjendus 236.

274

(275)  Tegemist on summadega, mis on tegelikult eraldatud ja tagasi makstud pärast kommuuni poolt juba tehtud puudujäägi hüvitamise mis tahes maksete arvesse võtmist.

275

(276)  2014. on viimane majandusaasta, mille kohta näitajad olid saadaval.

276

(277)  Vt komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35)) artiklit 5.

277

(278)  Vt sellega seoses üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 7 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikkel 8.

278

(279)  Täpsemalt ületas tehniline liigne hüvitamine eraldi võetuna 10 % iga-aastase hüvitise summast ainult neljal aastal viie IRISi võrku kuuluva haigla puhul hinnatud 89 aastast.

279

(280)  Lisaks sellele tuleb pidada meeles, et puudujäägi hüvitamise summad on ainult üks piiratud osa IRISi süsteemi kuuluvatele haiglatele nende osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest laekunud riikliku rahastamise kogusummast. Ajavahemikus 2007–2011 ulatusid föderaalvalitsuse vahenditest tehtavad BMFi iga-aastased maksed kõigile IRISi võrku kuuluvatele haiglatele ligikaudu 323 miljoni euroni. Samal ajavahemikul oli IRISi võrku kuuluvate haiglate keskmine raamatupidamisarvestuse puudujääk kokku 13,4 miljonit eurot aastas, kui kommuunid maksid keskmiselt puudujääkide hüvitisi 16,4 miljonit eurot aastas (mis oli mõeldud ka eelmiste aastate puudujääkide katmiseks). Puudujääkide hüvitised moodustavad seega ainult ligikaudu 5 % IRISi võrku kuuluvatele haiglatele eraldatavast föderaalsest BMFi rahastamisest. Seega, kui võtta arvesse BMFi kaudu eraldatud neid märkimisväärseid riikliku rahastamise summasid hetkel, kui liigne hüvitamine ületas 10 % kõnealusel aastal makstud hüvitisest (ja seega kui seda oleks võimalik teatada järgmisel aastal, nagu on lubatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 6 lõikes 2), siis oleks ülemäärase hüvitamise protsent tõenäoliselt märkimisväärselt väiksem. See järeldus tugineb BMFi maksete suhtelisele olulisusele puudujääkidega võrreldes ning asjaolule, et BMFi kaudu ülemäärase hüvitamise risk on minimaalne. BMF on eelkõige loodud haiglatele eelmistel aastatel tekkinud tegelike kulude alusel kindlamääramise rahastamise vahendina (ja see ei võimalda mingit ülemäärast hüvitamist). Lisaks sellele teeb rahvatervise avalik föderaalteenistus iga haigla kantud tegelike kulude üksikasjalikke järelkontrolle ning arvutab ümber BMFi summa, milleks tal on õigus. Viimaks tuleb märkida, et kommuunide makstud hüvitiste ja IRISi võrku kuuluvate haiglate registreeritud raamatupidamisarvestuse puudujääkide võrdluse käigus ei võetud arvesse mingit mõistlikku kasumit.

280

(281)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 6 lõike 2 asjaomane osa on sõnastatud järgmiselt: „Kui liigse hüvitise suurus ei ületa 10 % keskmisest aastasest hüvitisest, võib selle üle kanda järgmisesse perioodi ning lahutada järgmise perioodi hüvitisest.“ Võttes arvesse ülemäärase hüvitamise tegelikku puudumist (kuna üldarvestuses maksti haiglale ajavahemikus 1996–2014 pidevalt liiga vähe hüvitist), ei ole seda ülekannet tegelikkuses kunagi tehtud. See märkus kehtib kõigi IRISi võrku kuuluvate haiglate kohta (vt ka põhjendused 240 kuni 243).

281

(282)  Teine lahendus, kui haigla CHU Saint-Pierre peaks muutuma tulevatel aastatel kasumlikuks, seisneks üldjuhul kasumi säilitamises ja selle kasutamises varasema kahjumi katmiseks. Sellisel juhul ei peaks kommuunid raamatupidamisearvestuse puudujäägi tasumata summat hüvitama või peaksid seda tegema ainult osaliselt. See olukord on siiani hüpoteetiline, kuna haigla CHU Saint-Pierre teenis ajavahemikus 1996–2014 ainult ühel aastal (2006) piiratud kasumit.

282

(283)  Nagu põhjenduses 105 on selgitatud, on FRBRTC ja pealinna Brüsseli piirkonna poolt kommuunidele eraldatud eritoetused valitsusüksuste sisese rahastamise meetmed, mille puhul on tegemist puudujääkide hüvitamiseks kommuunide tehtavate maksete mehhanismi rahastamise ühe allikaga. Kõnealused summad on märgitud eraldi tulbas, et näidata seda, et kommuunid kasutavad neid piirkondade vahendeid täielikult puudujäägi hüvitamise maksete tegemiseks. Sellist vormistust ei või tõlgendada nii, nagu FRBRTC või pealinna Brüsseli piirkond oleks kandnud need summad üle IRISi võrku kuuluvatele haiglatele. Kõnealused ülekanded tehti kommuunidele, kes kasutasid omakorda neid vahendeid neile kehtiva IRISi võrku kuuluvate haiglate puudujäägi hüvitamise kohustuse rahastamiseks.

283

(*1)  Pärast ajavahemiku 1996–1998 jaotamata kulude, so 703 624 euro lisamist.

*1

(284)  Vt sellega seoses üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 6 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 6 lõige 2.

284

(285)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 6 lõige 1.

285

(286)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse artikli 6 lõige 2.

286

(287)  Belgia Kuningriigi 6. detsembri 1983. aasta ametlik väljaanne, lk 15009.

287

(288)  Belgia Kuningriigi 23. märtsi 2006. aasta ametlik väljaanne, lk 16710.

288

(289)  Belgia Kuningriigi 25. juuni 2003. aasta ametlik väljaanne, lk 33692.

289

(290)  Kõnealune amortisatsiooni ajavahemik kehtestati 19. juuni 2007. aasta kuningliku määrusega, mida kohaldatakse kõigile Belgia haiglatele (vt ka põhjendus 226).

290

(291)  Vt joonealune märkus 264.

291

(292)  Nagu põhjenduses 166 on selgitatud, on komisjon seisukohal, et haigla põhiülesande puudumisel ei oleks antud kolme täiendavat kohustust. Selles kontekstis pidas komisjon otstarbekaks hinnata haigla põhiülesandega seotud ülesande andmise kestust.

292

(293)  Teisisõnu 10. juuli 2008. aasta haiglate ja teiste raviasutuste konsolideeritud seadus (Belgia Kuningriigi 7. novembri 2008. aasta ametlik väljaanne, lk 58624).

293

---