# Eiropas Savienības L 305/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 305 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 12. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 305

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 12. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/1977 (2016. gada 11. novembris), ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1978 (2016. gada 11. novembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu saulespuķu eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1979 (2016. gada 11. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 26 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1980 (2016. gada 8. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 28 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1981 (2016. gada 8. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste | 29 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1982 (2016. gada 8. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/441/EK, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 30 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1983 (2014. gada 26. maijs) par pasākumu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) attiecībā uz Trentino NGN srl. pēc Itālijas izstāšanās no projekta
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159)

   (
  1
  ) | 32 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/1977 (2016. gada 11. novembris), ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1978 (2016. gada 11. novembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu saulespuķu eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1979 (2016. gada 11. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

26

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1980 (2016. gada 8. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

28

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1981 (2016. gada 8. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

29

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1982 (2016. gada 8. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/441/EK, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

30

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1983 (2014. gada 26. maijs) par pasākumu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) attiecībā uz Trentino NGN srl. pēc Itālijas izstāšanās no projekta
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159)

   (
  1
  )

Trentino NGN srl.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/1977

(2016. gada 11. novembris),

ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | 2016. gada 13. februārī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importu Savienībā, pamatojoties uz 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2). Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 13. februārī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importu Savienībā, pamatojoties uz 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2). Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad sūdzību 2016. gada 4. janvārī iesniedza Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzības iesniedzēji pārstāv vairāk nekā 25 % no apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad sūdzību 2016. gada 4. janvārī iesniedza Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzības iesniedzēji pārstāv vairāk nekā 25 % no apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (3) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (4) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(4)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par iespējamām tirgus ekonomikas trešām valstīm (“analogās valstis”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Japānu, Krieviju, Dienvidkoreju un ASV. Komisija sazinājās ar šo valstu ražotājiem un arī ar ražotājiem Kanādā, Indijā, Meksikā un Venecuēlā un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par iespējamām tirgus ekonomikas trešām valstīm (“analogās valstis”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Japānu, Krieviju, Dienvidkoreju un ASV. Komisija sazinājās ar šo valstu ražotājiem un arī ar ražotājiem Kanādā, Indijā, Meksikā un Venecuēlā un aicināja tos piedalīties.

1.3.   Atlase

Atlase

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma ražošanu. Šajā pagaidu izlasē bija četri Savienības ražotāji. Tie veidoja 51 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma ražošanu. Šajā pagaidu izlasē bija četri Savienības ražotāji. Tie veidoja 51 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi, bet piezīmes netika saņemtas.

| (8) | Izmeklēšanā atklājās, ka lielākā atlasītā uzņēmuma ekonomiskais stāvoklis un struktūra varētu nebūt raksturīga Savienības ražošanas nozarei. Tam ir atšķirīgs darījumdarbības modelis, jo vairāk nekā 60 % no tā pārdošanas apjoma ir naftas un gāzes nozarē un tas ražo daudzus īpaši pielāgotus un augstas kvalitātes ražojumus. Turklāt, kā paskaidrots 107. un 108. apsvērumā, tā rentabilitāte pastāvīgi ir pasliktinājusies visā attiecīgajā periodā, un tā ir vēl viena svarīga atšķirība no pārējiem Savienības ražotājiem. Tāpēc Komisija turpinās pētīt, vai uzņēmums ir raksturīgs Savienības ražošanas nozares stāvoklim. Vajadzības gadījumā Komisija apsvērs turpmākus pasākumus, tostarp attiecīgo uzņēmumu svēršanu. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanā atklājās, ka lielākā atlasītā uzņēmuma ekonomiskais stāvoklis un struktūra varētu nebūt raksturīga Savienības ražošanas nozarei. Tam ir atšķirīgs darījumdarbības modelis, jo vairāk nekā 60 % no tā pārdošanas apjoma ir naftas un gāzes nozarē un tas ražo daudzus īpaši pielāgotus un augstas kvalitātes ražojumus. Turklāt, kā paskaidrots 107. un 108. apsvērumā, tā rentabilitāte pastāvīgi ir pasliktinājusies visā attiecīgajā periodā, un tā ir vēl viena svarīga atšķirība no pārējiem Savienības ražotājiem. Tāpēc Komisija turpinās pētīt, vai uzņēmums ir raksturīgs Savienības ražošanas nozares stāvoklim. Vajadzības gadījumā Komisija apsvērs turpmākus pasākumus, tostarp attiecīgo uzņēmumu svēršanu.

| (9) | Pagaidu posmā Komisija ir nolēmusi paturēt šo uzņēmumu izlasē, bet tā vēlreiz izskatīs šo jautājumu, ņemot vērā piezīmes, ko tā saņems no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(9)

Pagaidu posmā Komisija ir nolēmusi paturēt šo uzņēmumu izlasē, bet tā vēlreiz izskatīs šo jautājumu, ņemot vērā piezīmes, ko tā saņems no ieinteresētajām personām.

1.3.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (10) | Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (11) | Pieci nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(11)

Pieci nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika iesniegtas.

1.3.3.   Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

| (12) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas Tautas Republikas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā (ja tādi ir), un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(12)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas Tautas Republikas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā (ja tādi ir), un/vai ar tiem sazināties.

| (13) | Divpadsmit ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. No ieinteresētajām personām par šo jautājumu piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(13)

Divpadsmit ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. No ieinteresētajām personām par šo jautājumu piezīmes netika saņemtas.

1.4.   Individuāla pārbaude

Individuāla pārbaude

| (14) | Seši ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Trīs no tiem ir iekļauti izlasē un tādēļ tiek pārbaudīti individuāli. Pārbaudīt pārējos trīs pieprasījumus izmeklēšanas pagaidu posmā būtu pārāk apgrūtinoši, ņemot vērā izmeklēšanas īsos termiņus, ierobežotos resursus un Komisijas dienestu pašreizējo darba slodzi. Komisija lems par to, vai piešķirt individuālu pārbaudi, pēc izmeklēšanas pagaidu posma. |
| --- | --- |

(14)

Seši ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Trīs no tiem ir iekļauti izlasē un tādēļ tiek pārbaudīti individuāli. Pārbaudīt pārējos trīs pieprasījumus izmeklēšanas pagaidu posmā būtu pārāk apgrūtinoši, ņemot vērā izmeklēšanas īsos termiņus, ierobežotos resursus un Komisijas dienestu pašreizējo darba slodzi. Komisija lems par to, vai piešķirt individuālu pārbaudi, pēc izmeklēšanas pagaidu posma.

1.5.   Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

| (15) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem tiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri sadarbojās un ir atlasīti iekļaušanai izlasē, zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. TER pieprasījuma veidlapu neiesniedza neviens ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem tiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri sadarbojās un ir atlasīti iekļaušanai izlasē, zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. TER pieprasījuma veidlapu neiesniedza neviens ražotājs eksportētājs.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (16) | Komisija nosūtīja anketas visiem atlasītajiem uzņēmumiem termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem eksportētājiem (to grupām), kas sadarbojās, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un trim nesaistītiem importētājiem. Nepieteicās neviens lietotājs. |
| --- | --- |

(16)

Komisija nosūtīja anketas visiem atlasītajiem uzņēmumiem termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem eksportētājiem (to grupām), kas sadarbojās, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un trim nesaistītiem importētājiem. Nepieteicās neviens lietotājs.

1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.






  a) | Ražotāji Savienībā:







  — | ArcelorMittal Tubular products Roman, Rumānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.

a)

Ražotāji Savienībā:

Ražotāji Savienībā:

—

ArcelorMittal Tubular products Roman, Rumānija,

ArcelorMittal Tubular products Roman

| — | Huta Batory, Polija, |
| --- | --- |

—

Huta Batory, Polija,

Huta Batory

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Vācija, |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Vācija,

Vallourec Deutschland GmbH

| — | Z-Group, Čehijas Republika. |
| --- | --- |

—

Z-Group, Čehijas Republika.

Z-Group

| b) | Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā:







  — | Hubei Xinyegang Group:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd (saistītais eksportētājs ĶTR), |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā:

Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā:

—

Hubei Xinyegang Group:

Hubei Xinyegang Group

—

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd (saistītais eksportētājs ĶTR),

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

| — | Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd (saistītais ražotājs ĶTR), |
| --- | --- |

—

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd (saistītais ražotājs ĶTR),

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd,

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

| — | Hengyang Valin Group:






  — | Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc. (saistītais eksportētājs ĶTR), |
| --- | --- | --- |

—

Hengyang Valin Group:

Hengyang Valin Group

—

Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc. (saistītais eksportētājs ĶTR),

Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc.

| — | Hengyang Valin MPM Co., Ltd (saistītais ražotājs ĶTR), |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin MPM Co., Ltd (saistītais ražotājs ĶTR),

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

| — | Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

| c) | Ražotājs analogajā valstī:







  — | TAMSA, Meksika. |
| --- | --- | --- |

c)

Ražotājs analogajā valstī:

Ražotājs analogajā valstī:

—

TAMSA, Meksika.

TAMSA

1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (18) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(18)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (19) | Attiecīgais ražojums ir konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju caurules un caurulītes, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 un 7304 59 99 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju caurules un caurulītes, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 un 7304 59 99 (“attiecīgais ražojums”).

| (20) | Attiecīgajam ražojumam ir plašs pielietojums, piemēram, naftas un gāzes nozarē, spēkstacijās un būvniecībā. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgajam ražojumam ir plašs pielietojums, piemēram, naftas un gāzes nozarē, spēkstacijās un būvniecībā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (21) | Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats pielietojums:






  — | attiecīgais ražojums, |
| --- | --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats pielietojums:

—

attiecīgais ražojums,

| — | Meksikā (analogā valsts) ražotais un tās vietējā tirgū pārdotais ražojums, |
| --- | --- |

—

Meksikā (analogā valsts) ražotais un tās vietējā tirgū pārdotais ražojums,

| — | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotais un pārdotais ražojums. |
| --- | --- |

—

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotais un pārdotais ražojums.

| (22) | Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojumu klāstu

Apgalvojumi par ražojumu klāstu

| (23) | Apgalvojumu par ražojuma klāstu nebija. |
| --- | --- |

(23)

Apgalvojumu par ražojuma klāstu nebija.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī, jo nevienam ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī, jo nevienam ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

| (25) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties Japānu, Krieviju, Dienvidkoreju un ASV par iespējamu atbilstošu analogo valsti, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(25)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties Japānu, Krieviju, Dienvidkoreju un ASV par iespējamu atbilstošu analogo valsti, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (26) | Komisija lūdza sniegt informāciju trīspadsmit līdzīgā ražojuma ražotājiem Kanādā, Indijā, Japānā, Krievijā, Dienvidkorejā, Meksikā, ASV un Venecuēlā. Sadarbībai piekrita tikai viens uzņēmums, kas atradās Meksikā. Minētais uzņēmums aizpildīja analogās valsts anketu un piekrita savas atbildes pārbaudei klātienē. |
| --- | --- |

(26)

Komisija lūdza sniegt informāciju trīspadsmit līdzīgā ražojuma ražotājiem Kanādā, Indijā, Japānā, Krievijā, Dienvidkorejā, Meksikā, ASV un Venecuēlā. Sadarbībai piekrita tikai viens uzņēmums, kas atradās Meksikā. Minētais uzņēmums aizpildīja analogās valsts anketu un piekrita savas atbildes pārbaudei klātienē.

| (27) | Meksikas iekšzemes tirgū ir pienācīga konkurence, un tā lielums uzskatāms par piemērotu – aptuveni 20 000 tonnu gadā. Lielākajai daļai visu valstu izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu produktu importa piemēro muitas nodokli 5 % apmērā. Uzņēmumam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū ir tirgus daļa vairāk nekā 60 % apmērā. Tomēr arī importam ir ievērojama tirgus daļa – vairāk nekā 22 % no Meksikas iekšzemes tirgus, un tas liecina par konkurenci šajā tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Meksikas iekšzemes tirgū ir pienācīga konkurence, un tā lielums uzskatāms par piemērotu – aptuveni 20 000 tonnu gadā. Lielākajai daļai visu valstu izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu produktu importa piemēro muitas nodokli 5 % apmērā. Uzņēmumam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū ir tirgus daļa vairāk nekā 60 % apmērā. Tomēr arī importam ir ievērojama tirgus daļa – vairāk nekā 22 % no Meksikas iekšzemes tirgus, un tas liecina par konkurenci šajā tirgū.

| (28) | Komisija šajā posmā secināja, ka Meksika ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija šajā posmā secināja, ka Meksika ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (29) | Informācija, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, tika izmantota, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER. |
| --- | --- |

(29)

Informācija, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, tika izmantota, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER.

| (30) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms ražotāja, kas sadarbojās, analogajā valstī ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju veiktā attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(30)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms ražotāja, kas sadarbojās, analogajā valstī ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju veiktā attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

| (31) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kuri tiek pārdoti iekšzemes tirgū analogajā valstī un ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, ko ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī, kuriem bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(31)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kuri tiek pārdoti iekšzemes tirgū analogajā valstī un ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, ko ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī, kuriem bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, pārdod eksportam uz Savienību.

| (32) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ir reprezentatīvs analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Tādējādi Komisija konstatēja, ka dažu ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas apjoms analogajā valstī veido mazāk nekā 5 % no identisko vai salīdzināmo ražojuma veidu kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību, un tāpēc tas nebija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(32)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ir reprezentatīvs analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Tādējādi Komisija konstatēja, ka dažu ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas apjoms analogajā valstī veido mazāk nekā 5 % no identisko vai salīdzināmo ražojuma veidu kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību, un tāpēc tas nebija reprezentatīvs.

| (33) | Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica analogās valsts iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgiem klientiem veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica analogās valsts iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgiem klientiem veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (34) | Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka visa iekšzemes pārdošana ir bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū IP laikā. |
| --- | --- |

(34)

Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka visa iekšzemes pārdošana ir bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū IP laikā.

| (35) | Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana parastā tirdzniecības apritē analogajā valstī nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, Komisija normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana parastā tirdzniecības apritē analogajā valstī nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, Komisija normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (36) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri analogās valsts iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvā apjomā, tika izmantotas šo ražojuma veidu vidējās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņa darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri analogās valsts iekšzemes tirgū vispār netika pārdoti, tika izmantotas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri analogās valsts iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvā apjomā, tika izmantotas šo ražojuma veidu vidējās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņa darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri analogās valsts iekšzemes tirgū vispār netika pārdoti, tika izmantotas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

| (37) | Ievērojamu skaitu ražojuma veidu, kas tika eksportēti no attiecīgās valsts uz Savienību, nebija iespējams tieši salīdzināt ar ražojuma veidiem, kurus ražo analogajā valstī. Tāpēc normālā vērtība šādiem nesalīdzināmiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas PVA izmaksas un peļņu. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām pieskaitot vidējās svērtās PVA izmaksas (4) [1–10 %] un vidējo svērto peļņu (4) [9–19 %], ko ražotājs analogajā valstī guva izmeklēšanas periodā no pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(37)

Ievērojamu skaitu ražojuma veidu, kas tika eksportēti no attiecīgās valsts uz Savienību, nebija iespējams tieši salīdzināt ar ražojuma veidiem, kurus ražo analogajā valstī. Tāpēc normālā vērtība šādiem nesalīdzināmiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas PVA izmaksas un peļņu. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām pieskaitot vidējās svērtās PVA izmaksas (4) [1–10 %] un vidējo svērto peļņu (4) [9–19 %], ko ražotājs analogajā valstī guva izmeklēšanas periodā no pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

4

4

3.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (38) | Atlasītie ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem klientiem, vai arī izmantojot saistītus eksporta uzņēmumus, kas atradās attiecīgajā valstī. Eksports nenotika ar tādu saistītu importētāju starpniecību, kuri atradās Savienībā. |
| --- | --- |

(38)

Atlasītie ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem klientiem, vai arī izmantojot saistītus eksporta uzņēmumus, kas atradās attiecīgajā valstī. Eksports nenotika ar tādu saistītu importētāju starpniecību, kuri atradās Savienībā.

| (39) | Tā kā ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (40) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(40)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (42) | Tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, kas svārstās no 2 % līdz 12 %, kredīta izmaksām, kas svārstās no 0,01 % līdz 0,3 %, komisijas maksām, kas svārstās no 0,1 % līdz 2 %, un banku izmaksām, kas svārstās no 0,02 % līdz 0,3 %, ja tika pierādīts, ka minētais faktors ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(42)

Tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, kas svārstās no 2 % līdz 12 %, kredīta izmaksām, kas svārstās no 0,01 % līdz 0,3 %, komisijas maksām, kas svārstās no 0,1 % līdz 2 %, un banku izmaksām, kas svārstās no 0,02 % līdz 0,3 %, ja tika pierādīts, ka minētais faktors ietekmē cenu salīdzināmību.

| (43) | Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas, un šajā gadījumā 8 % PVN netika atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālā vērtība tika koriģēta uz augšu ar to PVN daļu, ko piemēro liela diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksā (5). |
| --- | --- |

(43)

Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas, un šajā gadījumā 8 % PVN netika atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālā vērtība tika koriģēta uz augšu ar to PVN daļu, ko piemēro liela diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksā (5).

5

3.5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (44) | Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. iepriekš 29.–37. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. iepriekš 29.–37. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (45) | Attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām, neņemot vērā to ražotāju eksportētāju starpības, kuriem bija nulles un de minimis dempinga starpības, kā arī pamatregulas 18. pantā minētajos apstākļos noteiktās starpības. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām, neņemot vērā to ražotāju eksportētāju starpības, kuriem bija nulles un de minimis dempinga starpības, kā arī pamatregulas 18. pantā minētajos apstākļos noteiktās starpības.

de minimis

| (46) | Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpības saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(46)

Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpības saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

Eurostat

| (47) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, izcelsmes importa apjoms bija apmēram 85 % no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā atlasītā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(47)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, izcelsmes importa apjoms bija apmēram 85 % no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā atlasītā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (48) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 103,8 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 43,5 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 94,1 |
| Citi ražotāji, kas sadarbojās | 74,7 |
| Visi pārējie ražotāji | 103,8 |

(48)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

103,8

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

43,5

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

94,1

Citi ražotāji, kas sadarbojās

74,7

Visi pārējie ražotāji

103,8

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare

Savienības ražošanas nozare

| (49) | Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja septiņi Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(49)

Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja septiņi Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

4.2.   Ražošanas apjoms Savienībā

Ražošanas apjoms Savienībā

| (50) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(50)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (51) | Tādējādi tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 227 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauts visu Savienības ražotāju saražotais – gan atlasīto ražotāju produkcija, gan aplēses attiecībā uz neatlasīto ražotāju produkciju. |
| --- | --- |

(51)

Tādējādi tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 227 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauts visu Savienības ražotāju saražotais – gan atlasīto ražotāju produkcija, gan aplēses attiecībā uz neatlasīto ražotāju produkciju.

4.3.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (52) | Kā norādīts 7. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas kopā saražo 51 % no lēstā kopējā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(52)

Kā norādīts 7. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas kopā saražo 51 % no lēstā kopējā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (53) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. Patēriņš Savienībā no 2012. līdz 2014. gadam samazinājās un nedaudz palielinājās 2015. gadā. Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 10 %. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (t) | 176 751 | 171 538 | 155 031 | 158 539 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 97 | 88 | 90 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(53)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. Patēriņš Savienībā no 2012. līdz 2014. gadam samazinājās un nedaudz palielinājās 2015. gadā. Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 10 %.

2012

2013

2014

IP (2015)

Patēriņš (t)

176 751

171 538

155 031

158 539

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

97

97

88

88

90

90

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

5.2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

Imports Savienībā no attiecīgās valsts

5.2.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (54) | Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports Savienībā no Ķīnas Tautas Republikas apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi: | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(54)

Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports Savienībā no Ķīnas Tautas Republikas apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi:

2012

2013

2014

IP (2015)

Apjoms (t)

39 195

35 337

41 590

42 539

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

22,2

20,6

26,8

26,8

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (55) | Pēc samazinājuma 2013. gadā importa apjoms no Ķīnas strauji palielinājās 2014. gadā un palika nemainīgs 2015. gadā. Kopumā importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 9 % – no 39 000 tonnām līdz 42 500 tonnām izmeklēšanas periodā, samazinoties patēriņam Savienībā. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās – no 22,2 % līdz 26,8 %. |
| --- | --- |

(55)

Pēc samazinājuma 2013. gadā importa apjoms no Ķīnas strauji palielinājās 2014. gadā un palika nemainīgs 2015. gadā. Kopumā importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 9 % – no 39 000 tonnām līdz 42 500 tonnām izmeklēšanas periodā, samazinoties patēriņam Savienībā. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās – no 22,2 % līdz 26,8 %.

5.2.2.   Importa cenas un cenu starpība

Importa cenas un cenu starpība

| (56) | Turpmākajā tabulā ir attēlota Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/t) | 913 | 927 | 965 | 910 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 102 | 106 | 100 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat). |

(56)

Turpmākajā tabulā ir attēlota Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena.

2012

2013

2014

IP (2015)

Vidējā cena (EUR/t)

913

927

965

910

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

102

102

106

106

100

100

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat).

Avots:

Eurostat

| (57) | Vidējās importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu. Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabilas. Importa cenas bija nedaudz augstākas 2014. gadā nekā iepriekšējos gados, bet 2015. gadā cenas samazinājās atpakaļ to sākotnējā līmenī. |
| --- | --- |

(57)

Vidējās importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu. Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabilas. Importa cenas bija nedaudz augstākas 2014. gadā nekā iepriekšējos gados, bet 2015. gadā cenas samazinājās atpakaļ to sākotnējā līmenī.

Eurostat

| (58) | Tomēr vidējās importa cenas ir atkarīgas no ražojumu klāsta, jo īpaši no tērauda kategorijas, kas tirdzniecības statistikā neparādās. Izmeklēšanas periodā vidējā eksporta pārdošanas cena visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 910 EUR/t, bet vidējā eksporta pārdošanas cena atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 1 102 EUR/t, svārstoties no 946 EUR/t līdz 1 444 EUR/t. |
| --- | --- |

(58)

Tomēr vidējās importa cenas ir atkarīgas no ražojumu klāsta, jo īpaši no tērauda kategorijas, kas tirdzniecības statistikā neparādās. Izmeklēšanas periodā vidējā eksporta pārdošanas cena visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 910 EUR/t, bet vidējā eksporta pārdošanas cena atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 1 102 EUR/t, svārstoties no 946 EUR/t līdz 1 444 EUR/t.

| (59) | Kā redzams 79. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes importa cenas visā periodā saglabājās ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(59)

Kā redzams 79. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes importa cenas visā periodā saglabājās ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (60) | Lai noteiktu, vai IP laikā bija cenu starpība un kādā apmērā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, kuras koriģētas EXW līmenī, atņemot faktiskās piegādes izmaksas (43,4 EUR/t), komisijas maksas (51 EUR/t), atliktās atlaides (132,2 EUR/t) un kredīta izmaksas (3,28 EUR/t), tika salīdzinātas ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, pieskaitot pēcimportēšanas un pārkraušanas izmaksas (1,82 % no CIF vērtības). |
| --- | --- |

(60)

Lai noteiktu, vai IP laikā bija cenu starpība un kādā apmērā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, kuras koriģētas EXW līmenī, atņemot faktiskās piegādes izmaksas (43,4 EUR/t), komisijas maksas (51 EUR/t), atliktās atlaides (132,2 EUR/t) un kredīta izmaksas (3,28 EUR/t), tika salīdzinātas ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, pieskaitot pēcimportēšanas un pārkraušanas izmaksas (1,82 % no CIF vērtības).

EXW

CIF

CIF

| (61) | Lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu tādā pašā tirdzniecības līmenī kā Ķīnas izcelsmes imports, tika ņemta vērā vienīgi pārdošana tirgotājiem un izplatītājiem Savienībā. Tiešā pārdošana galapatērētājiem no analīzes tika izslēgta, jo tiešai pārdošanai galapatērētājiem parasti ir jāizpilda papildu īpaši pielāgotas prasības, kas noved pie augstākām cenām nekā pārdošanā tirgotājiem un izplatītājiem, kur tiek ievērotas standarta prasības. Tādējādi Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, ko izmanto salīdzinājumam cenu starpības nolūkos, bija 1 359 EUR/t (izmeklēšanas periodā), savukārt, ja ņem vērā visu pārdošanu, vidējā pārdošanas cena ir 1 584 EUR/t. |
| --- | --- |

(61)

Lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu tādā pašā tirdzniecības līmenī kā Ķīnas izcelsmes imports, tika ņemta vērā vienīgi pārdošana tirgotājiem un izplatītājiem Savienībā. Tiešā pārdošana galapatērētājiem no analīzes tika izslēgta, jo tiešai pārdošanai galapatērētājiem parasti ir jāizpilda papildu īpaši pielāgotas prasības, kas noved pie augstākām cenām nekā pārdošanā tirgotājiem un izplatītājiem, kur tiek ievērotas standarta prasības. Tādējādi Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, ko izmanto salīdzinājumam cenu starpības nolūkos, bija 1 359 EUR/t (izmeklēšanas periodā), savukārt, ja ņem vērā visu pārdošanu, vidējā pārdošanas cena ir 1 584 EUR/t.

| (62) | Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, cenu starpība svārstījās no 15,1 % līdz 30,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, cenu starpība svārstījās no 15,1 % līdz 30,2 %.

5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (64) | Kā norādīts 7. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(64)

Kā norādīts 7. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (65) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Izmantotie makroekonomiskie rādītāji bija šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Tika analizēti arī šādi mikroekonomiskie rādītāji: atlasīto Savienības ražotāju vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(65)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Izmantotie makroekonomiskie rādītāji bija šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Tika analizēti arī šādi mikroekonomiskie rādītāji: atlasīto Savienības ražotāju vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.

| (66) | Visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz neatlasītajiem Savienības ražotājiem. Sūdzības iesniedzēja rīcībā esošie statistikas dati tika pārbaudīti sūdzības iesniedzēju telpās. |
| --- | --- |

(66)

Visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz neatlasītajiem Savienības ražotājiem. Sūdzības iesniedzēja rīcībā esošie statistikas dati tika pārbaudīti sūdzības iesniedzēju telpās.

| (67) | Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto pārbaudīto informāciju. |
| --- | --- |

(67)

Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto pārbaudīto informāciju.

5.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

5.3.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (68) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma tendences bija šādas. Izmeklēšanā atklājās, ka dažas ražošanas līnijas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, tika izmantotas arī citu ražojumu, piemēram, mazāka diametra cauruļu, ražošanai. Tādēļ tabulā ir norādīts kopējais ražošanas apjoms, iekļaujot arī citus ražojumus, kā arī attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 300 714 | 313 941 | 288 749 | 227 023 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 104 | 96 | 75 |
| Visu ražojumu ražošanas apjoms (t) | 404 996 | 415 552 | 378 981 | 321 378 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Visu ražojumu ražošanas jauda (t) | 644 339 | 644 339 | 644 339 | 644 339 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums, visi ražojumi (%) | 63 | 64 | 59 | 50 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(68)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma tendences bija šādas. Izmeklēšanā atklājās, ka dažas ražošanas līnijas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, tika izmantotas arī citu ražojumu, piemēram, mazāka diametra cauruļu, ražošanai. Tādēļ tabulā ir norādīts kopējais ražošanas apjoms, iekļaujot arī citus ražojumus, kā arī attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms.

2012

2013

2014

IP (2015)

Ražošanas apjoms (t)

300 714

313 941

288 749

227 023

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

104

104

96

96

75

75

Visu ražojumu ražošanas apjoms (t)

404 996

415 552

378 981

321 378

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

103

103

94

94

79

79

Visu ražojumu ražošanas jauda (t)

644 339

644 339

644 339

644 339

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums, visi ražojumi (%)

63

64

59

50

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

103

103

94

94

79

79

Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (69) | Attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Ražošanas kritums bija straujāks nekā Savienības patēriņa kritums. |
| --- | --- |

(69)

Attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Ražošanas kritums bija straujāks nekā Savienības patēriņa kritums.

| (70) | Tā kā gan līdzīgo ražojumu, gan mazāka diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā var izmantot tās pašas iekārtas, ražošanas jauda un tās izmantojums tika aprēķināts visiem bezšuvju cauruļu un caurulīšu veidiem. Nav tādu iekārtu, kas būtu izmantojamas tikai bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru diametrs pārsniedz 406,4 mm, ražošanai un ko varētu izmantot, aprēķinot jaudu un jaudas izmantojumu tikai saistībā ar līdzīgo ražojumu. Katrā ziņā ir redzams, ka visu ražojumu ražošanas apjoma samazinājums atspoguļo attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma samazinājumu. Jauda attiecīgajā periodā nemainījās, jo neradās jaunas ražotnes un esošās netika slēgtas. Jaudas izmantojums samazinājās atbilstoši tam, kā samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā gan līdzīgo ražojumu, gan mazāka diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā var izmantot tās pašas iekārtas, ražošanas jauda un tās izmantojums tika aprēķināts visiem bezšuvju cauruļu un caurulīšu veidiem. Nav tādu iekārtu, kas būtu izmantojamas tikai bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru diametrs pārsniedz 406,4 mm, ražošanai un ko varētu izmantot, aprēķinot jaudu un jaudas izmantojumu tikai saistībā ar līdzīgo ražojumu. Katrā ziņā ir redzams, ka visu ražojumu ražošanas apjoma samazinājums atspoguļo attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma samazinājumu. Jauda attiecīgajā periodā nemainījās, jo neradās jaunas ražotnes un esošās netika slēgtas. Jaudas izmantojums samazinājās atbilstoši tam, kā samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms.

5.3.2.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

| (71) | Savienības ražotāju pārdošanas apjoms ietvēra nelielu pārdošanas apjomu saistītiem uzņēmumiem. Šī pārdošana ir 3 % no Savienības patēriņa. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem un brīvo tirgu (pārdošana nesaistītiem pircējiem). |
| --- | --- |

(71)

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms ietvēra nelielu pārdošanas apjomu saistītiem uzņēmumiem. Šī pārdošana ir 3 % no Savienības patēriņa. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem un brīvo tirgu (pārdošana nesaistītiem pircējiem).

| (72) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas: | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (t) | 132 241 | 119 894 | 95 054 | 100 975 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 91 | 72 | 76 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 75 | 70 | 61 | 64 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 82 | 85 |
| Pārdošanas apjoms saistītiem pircējiem (t) | 11 505 | 5 689 | 7 171 | 4 971 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 49 | 62 | 43 |
| Pārdošanas saistītiem pircējiem tirgus daļa (%) | 7 | 3 | 5 | 3 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 51 | 71 | 48 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(72)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas:

2012

2013

2014

IP (2015)

Pārdošanas apjoms (t)

132 241

119 894

95 054

100 975

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

91

91

72

72

76

76

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

75

70

61

64

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

82

82

85

85

Pārdošanas apjoms saistītiem pircējiem (t)

11 505

5 689

7 171

4 971

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

49

49

62

62

43

43

Pārdošanas saistītiem pircējiem tirgus daļa (%)

7

3

5

3

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

51

51

71

71

48

48

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (73) | Samazinoties Savienības patēriņam, 2012.–2014. gadā samazinājās arī pārdošanas apjoms, kas mazliet uzlabojās 2015. gadā. Kopumā pārdošana Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 24 %. Rezultātā no 75 % līdz 64 % samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. |
| --- | --- |

(73)

Samazinoties Savienības patēriņam, 2012.–2014. gadā samazinājās arī pārdošanas apjoms, kas mazliet uzlabojās 2015. gadā. Kopumā pārdošana Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 24 %. Rezultātā no 75 % līdz 64 % samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

| (74) | Pārdošana saistītiem pircējiem samazinājās par vairāk nekā pusi – no 11 000 tonnām līdz 5 000 tonnām. Izmeklēšanas periodā saistītiem pircējiem veiktās pārdošanas apjoms bija mazs – 3 % no Savienības patēriņa. Saistītā pārdošana notika tirdzniecības ietvaros. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(74)

Pārdošana saistītiem pircējiem samazinājās par vairāk nekā pusi – no 11 000 tonnām līdz 5 000 tonnām. Izmeklēšanas periodā saistītiem pircējiem veiktās pārdošanas apjoms bija mazs – 3 % no Savienības patēriņa. Saistītā pārdošana notika tirdzniecības ietvaros. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos.

5.3.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (75) | Nodarbinātība samazinājās no 3 256 nodarbinātajiem 2012. gadā līdz 2 824 nodarbinātajiem izmeklēšanas perioda laikā (2015). Nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē aprēķināja, ņemot vērā ar attiecīgo ražojumu tieši strādājošo nodarbināto skaitu (ja dati bija pieejami) vai attiecinot ražotāju kopējo nodarbinātību proporcionāli pret attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma daļu. Ražīgums, to izsakot kā izlaidi tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, pirmo reizi uzlabojās 2013. gadā, kad Savienības ražošanas apjoms pieauga, taču pēc tam tas atkal samazinājās atbilstoši tam, ka samazinājās Savienības ražošanas apjoms. Ražošanas apjoma samazinājums lika Savienības ražošanas nozarei samazināt maiņu skaitu uz vienu darbinieku, un tas nozīmē, ka darbinieku skaits saruka mazāk krasi nekā Savienības ražošanas apjoms. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 3 256 | 2 851 | 3 192 | 2 824 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 88 | 98 | 87 |
| Ražīgums (MT/nodarbinātais) | 92 | 110 | 90 | 80 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 119 | 98 | 87 |
| Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(75)

Nodarbinātība samazinājās no 3 256 nodarbinātajiem 2012. gadā līdz 2 824 nodarbinātajiem izmeklēšanas perioda laikā (2015). Nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē aprēķināja, ņemot vērā ar attiecīgo ražojumu tieši strādājošo nodarbināto skaitu (ja dati bija pieejami) vai attiecinot ražotāju kopējo nodarbinātību proporcionāli pret attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma daļu. Ražīgums, to izsakot kā izlaidi tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, pirmo reizi uzlabojās 2013. gadā, kad Savienības ražošanas apjoms pieauga, taču pēc tam tas atkal samazinājās atbilstoši tam, ka samazinājās Savienības ražošanas apjoms. Ražošanas apjoma samazinājums lika Savienības ražošanas nozarei samazināt maiņu skaitu uz vienu darbinieku, un tas nozīmē, ka darbinieku skaits saruka mazāk krasi nekā Savienības ražošanas apjoms.

2012

2013

2014

IP (2015)

Nodarbināto skaits

3 256

2 851

3 192

2 824

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

88

88

98

98

87

87

Ražīgums (MT/nodarbinātais)

92

110

90

80

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

119

119

98

98

87

87

Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.3.2.4.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (76) | Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga starpības ir ievērojamas (sk. 48. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(76)

Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga starpības ir ievērojamas (sk. 48. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (77) | Iepriekš dempings netika konstatēts. |
| --- | --- |

(77)

Iepriekš dempings netika konstatēts.

5.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

5.3.3.1.   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

| (78) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās par 14 %. |
| --- | --- |

(78)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās par 14 %.

| (79) | Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares izmaksas palielinājās par 8 %. Tas galvenokārt bija saistīts ar palielinātām netiešajām izmaksām par tonnu. Pārdošanas apjomi samazinājās, un tā rezultātā netiešās izmaksas radās mazākam pārdošanas apjomam, kas paaugstināja vidējās netiešās izmaksas par tonnu. Tādējādi no 2013. gada ražošanas nozare kļuva nerentabla. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem klientiem | 1 839 | 1 679 | 1 773 | 1 584 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 91 | 96 | 86 |
| Pārdoto ražojumu vienas vienības izmaksas (EUR/t) | 1 733 | 1 713 | 1 942 | 1 873 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 112 | 108 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(79)

Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares izmaksas palielinājās par 8 %. Tas galvenokārt bija saistīts ar palielinātām netiešajām izmaksām par tonnu. Pārdošanas apjomi samazinājās, un tā rezultātā netiešās izmaksas radās mazākam pārdošanas apjomam, kas paaugstināja vidējās netiešās izmaksas par tonnu. Tādējādi no 2013. gada ražošanas nozare kļuva nerentabla.

2012

2013

2014

IP (2015)

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem klientiem

1 839

1 679

1 773

1 584

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

91

91

96

96

86

86

Pārdoto ražojumu vienas vienības izmaksas (EUR/t)

1 733

1 713

1 942

1 873

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

112

112

108

108

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.3.3.2.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (80) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi: | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | + 5,7 | – 2,0 | – 9,5 | – 18,3 |
| Naudas plūsma (EUR) | 9 480 887 | 8 224 523 | 14 894 | 3 814 661 |
| Ieguldījumi (EUR) | 2 522 406 | 5 241 449 | 2 642 167 | 2 465 992 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 208 | 105 | 98 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 16,6 | – 6,2 | – 27,7 | – 53,6 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(80)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi:

2012

2013

2014

IP (2015)

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

+ 5,7

– 2,0

– 9,5

– 18,3

Naudas plūsma (EUR)

9 480 887

8 224 523

14 894

3 814 661

Ieguldījumi (EUR)

2 522 406

5 241 449

2 642 167

2 465 992

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

208

208

105

105

98

98

Ienākums no ieguldījumiem (%)

16,6

– 6,2

– 27,7

– 53,6

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (81) | Rentabilitāti izteica kā tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas klientiem Savienībā procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(81)

Rentabilitāti izteica kā tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas klientiem Savienībā procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma.

| (82) | Atlasītie Savienības ražotāji guva peļņu 2012. gadā (5,7 %), bet sāka strādāt ar zaudējumiem no 2013. gada. |
| --- | --- |

(82)

Atlasītie Savienības ražotāji guva peļņu 2012. gadā (5,7 %), bet sāka strādāt ar zaudējumiem no 2013. gada.

| (83) | Naudas plūsma, kas nozīmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva, bet būtiski zemākā līmenī. |
| --- | --- |

(83)

Naudas plūsma, kas nozīmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva, bet būtiski zemākā līmenī.

| (84) | Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savā darbībā un kavēja to attīstību. Tomēr, ņemot vērā nozares raksturu, veiktos ieguldījumus izmanto dažāda lieluma bezšuvju cauruļu un caurulīšu izgatavošanā, tostarp tādu ražojumu izgatavošanā, uz ko izmeklēšana neattiecas. Šā iemesla dēļ nav iespējams tieši noteikt ieguldījumus un ienākumu no ieguldījumiem konkrēti attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tā vietā tika uzskatīts, ka ražošanas nozares vispārējie ieguldījumi attiecīgajam ražojumam tiek piešķirti atbilstoši tā daļai kopējā apgrozījumā. |
| --- | --- |

(84)

Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savā darbībā un kavēja to attīstību. Tomēr, ņemot vērā nozares raksturu, veiktos ieguldījumus izmanto dažāda lieluma bezšuvju cauruļu un caurulīšu izgatavošanā, tostarp tādu ražojumu izgatavošanā, uz ko izmeklēšana neattiecas. Šā iemesla dēļ nav iespējams tieši noteikt ieguldījumus un ienākumu no ieguldījumiem konkrēti attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tā vietā tika uzskatīts, ka ražošanas nozares vispārējie ieguldījumi attiecīgajam ražojumam tiek piešķirti atbilstoši tā daļai kopējā apgrozījumā.

| (85) | Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji IP laikā saglabājās negatīvi. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji IP laikā saglabājās negatīvi.

5.3.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (86) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 65 %. Tomēr ražošana parasti notiek pēc pasūtījuma, tāpēc krājumi kopumā bija nelieli – 3 % no ražošanas apjoma IP. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 4 129 | 5 619 | 10 107 | 6 821 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 136 | 245 | 165 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(86)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 65 %. Tomēr ražošana parasti notiek pēc pasūtījuma, tāpēc krājumi kopumā bija nelieli – 3 % no ražošanas apjoma IP.

2012

2013

2014

IP (2015)

Krājumi perioda beigās (t)

4 129

5 619

10 107

6 821

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

136

136

245

245

165

165

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.3.3.4.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (87) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas nedaudz palielinājās 2013. gadā, kad pieauga ražošanas apjoms, un tad pēc ražošanas apjoma samazināšanās 2014.–2015. gadā samazinājās līdz 8 %, proti, zem 2012. gada līmeņa. Savienības ražotāji pielāgoja maiņu skaitu pieprasījumam. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 53 499 | 54 868 | 48 770 | 49 057 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 103 | 91 | 92 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(87)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas nedaudz palielinājās 2013. gadā, kad pieauga ražošanas apjoms, un tad pēc ražošanas apjoma samazināšanās 2014.–2015. gadā samazinājās līdz 8 %, proti, zem 2012. gada līmeņa. Savienības ražotāji pielāgoja maiņu skaitu pieprasījumam.

2012

2013

2014

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

53 499

54 868

48 770

49 057

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

103

103

91

91

92

92

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (88) | Kā norādīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un attiecīgi arī nodarbinātība samazinājās. Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un tirgus daļu, bet imports no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par Savienības cenām, tādējādi radot uz cenām spiedienu. Tādēļ pārdošanas cenas samazinājās. Vissvarīgākais ir tas, ka nozare kļuva nerentabla – rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās, sliktāko rezultātu sasniedzot IP, proti, zaudējumus 18,3 % apjomā. |
| --- | --- |

(88)

Kā norādīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un attiecīgi arī nodarbinātība samazinājās. Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un tirgus daļu, bet imports no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par Savienības cenām, tādējādi radot uz cenām spiedienu. Tādēļ pārdošanas cenas samazinājās. Vissvarīgākais ir tas, ka nozare kļuva nerentabla – rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās, sliktāko rezultātu sasniedzot IP, proti, zaudējumus 18,3 % apjomā.

| (89) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

Ievads

| (90) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā būtu varējuši kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(90)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā būtu varējuši kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

6.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (91) | Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas izcelsmes importa apjoms palielinājās, lai gan Savienības patēriņš samazinājās. Kā paskaidrots iepriekš 54. un 72. apsvērumā, imports no Ķīnas palielinājās no 39 195 tonnām 2012. gadā līdz 42 539 tonnām IP. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās no 132 241 tonnām 2012. gadā līdz 100 975 tonnām IP. |
| --- | --- |

(91)

Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas izcelsmes importa apjoms palielinājās, lai gan Savienības patēriņš samazinājās. Kā paskaidrots iepriekš 54. un 72. apsvērumā, imports no Ķīnas palielinājās no 39 195 tonnām 2012. gadā līdz 42 539 tonnām IP. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās no 132 241 tonnām 2012. gadā līdz 100 975 tonnām IP.

| (92) | Ņemot vērā spiedienu uz cenām Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. Piedāvājot cenas, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Ķīnas izcelsmes imports palielināja savu tirgus daļu no 22,2 % līdz 26,8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā spiedienu uz cenām Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. Piedāvājot cenas, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Ķīnas izcelsmes imports palielināja savu tirgus daļu no 22,2 % līdz 26,8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās.

| (93) | Sakarā ar spiedienu uz cenām, ko radīja Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma palielināšanās, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas. Savienības ražošanas nozares darbība kļuva nerentabla 2013. gadā. |
| --- | --- |

(93)

Sakarā ar spiedienu uz cenām, ko radīja Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma palielināšanās, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas. Savienības ražošanas nozares darbība kļuva nerentabla 2013. gadā.

| (94) | Komisija konstatēja, ka importa no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma attīstība nebija pilnībā identiska pa gadiem no 2012. līdz 2015. gadam. Tomēr 2014. gadā Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa ievērojami palielinājās, kamēr vienlaikus kaitējuma rādītāji uzrādīja pārliecinošu negatīvu tendenci, kas turpinājās 2015. gadā. Kopš 2014. gada Savienība vairs nespēja novērst problēmas, kas sāka parādīties 2013. gadā. |
| --- | --- |

(94)

Komisija konstatēja, ka importa no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma attīstība nebija pilnībā identiska pa gadiem no 2012. līdz 2015. gadam. Tomēr 2014. gadā Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa ievērojami palielinājās, kamēr vienlaikus kaitējuma rādītāji uzrādīja pārliecinošu negatīvu tendenci, kas turpinājās 2015. gadā. Kopš 2014. gada Savienība vairs nespēja novērst problēmas, kas sāka parādīties 2013. gadā.

| (95) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka pieaugošais Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka pieaugošais Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (96) | Eksports uz trešām valstīm gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās. Tā kā tajā pašā laikposmā līdzīgā apjomā samazinājās arī pārdošana Savienībā, eksporta daļa joprojām saglabājās liela, samazinoties no 59 % no visa pārdošanas apjoma 2012. gadā līdz 56 % no visa pārdošanas apjoma. Daļa eksporta pārdošanas notika ar eksporta galamērķa valstīs esošu saistītu uzņēmumu starpniecību. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(96)

Eksports uz trešām valstīm gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās. Tā kā tajā pašā laikposmā līdzīgā apjomā samazinājās arī pārdošana Savienībā, eksporta daļa joprojām saglabājās liela, samazinoties no 59 % no visa pārdošanas apjoma 2012. gadā līdz 56 % no visa pārdošanas apjoma. Daļa eksporta pārdošanas notika ar eksporta galamērķa valstīs esošu saistītu uzņēmumu starpniecību. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos.

| (97) | Lielais eksporta īpatsvars liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir konkurētspējīga un spēj pārdot savus produktus citos tirgos. |
| --- | --- |

(97)

Lielais eksporta īpatsvars liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir konkurētspējīga un spēj pārdot savus produktus citos tirgos.

| (98) | Eksporta pārdošanas apjoma samazinājums ir veicinājis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar Savienības ražošanas nozari (6) šī eksporta samazināšanās ir notikusi saistībā ar vispārējo aktivitātes samazinājumu pasaules tirgos. Komisija aicina ieinteresētās personas sniegt papildu informāciju, lai novērtētu, vai Savienības ražošanas nozares stāvoklis atbilda tendencēm pasaules tirgū, vai bija sliktāks. Jebkurā gadījumā pagaidu posmā Komisija secina, ka notikumi saistībā ar eksportu nevar izskaidrot ar straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu kopš 2014. gada un no tā izrietošo kaitējumu. Tādēļ eksporta pārdošanas apjoma samazinājums neizjauca cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(98)

Eksporta pārdošanas apjoma samazinājums ir veicinājis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar Savienības ražošanas nozari (6) šī eksporta samazināšanās ir notikusi saistībā ar vispārējo aktivitātes samazinājumu pasaules tirgos. Komisija aicina ieinteresētās personas sniegt papildu informāciju, lai novērtētu, vai Savienības ražošanas nozares stāvoklis atbilda tendencēm pasaules tirgū, vai bija sliktāks. Jebkurā gadījumā pagaidu posmā Komisija secina, ka notikumi saistībā ar eksportu nevar izskaidrot ar straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu kopš 2014. gada un no tā izrietošo kaitējumu. Tādēļ eksporta pārdošanas apjoma samazinājums neizjauca cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6

6.3.2.   Pārdošana saistītām personām

Pārdošana saistītām personām

| (99) | Kā paskaidrots 72.–74. apsvērumā, pārdošanas apjoms saistītām personām Savienībā veidoja 4 971 tonnu izmeklēšanas periodā, kas atbilst 2 % no kopējā pārdošanas apjoma un 5 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Pārdošana saistītām personām norisinājās saistībā ar tirdzniecības darbībām. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(99)

Kā paskaidrots 72.–74. apsvērumā, pārdošanas apjoms saistītām personām Savienībā veidoja 4 971 tonnu izmeklēšanas periodā, kas atbilst 2 % no kopējā pārdošanas apjoma un 5 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Pārdošana saistītām personām norisinājās saistībā ar tirdzniecības darbībām. Pēc tam šie ražojumi tika pārdoti no jauna un netika izmantoti savām vajadzībām saistītajos uzņēmumos.

| (100) | Ņemot vērā nelielo apjomu, pārdošana saistītām personām Savienībā nevar būt kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā nelielo apjomu, pārdošana saistītām personām Savienībā nevar būt kaitējuma cēlonis.

6.3.3.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (101) | Imports par dempinga cenām no Ķīnas veidoja 74 % no visa importa Savienības tirgū IP laikā. Bija arī citi importa avoti, tostarp Japāna, kas tika pārbaudīti cēloņsakarības kontekstā. |
| --- | --- |

(101)

Imports par dempinga cenām no Ķīnas veidoja 74 % no visa importa Savienības tirgū IP laikā. Bija arī citi importa avoti, tostarp Japāna, kas tika pārbaudīti cēloņsakarības kontekstā.

| (102) | Imports no citām valstīm, izņemot Ķīnu, kopā ņemot, attiecīgajā periodā palielinājās no 5 313 tonnām līdz 15 024 tonnām. Tā tirgus daļa palielinājās no 3,0 % līdz 9,5 %. Šā importa vidējās cenas saglabājās ievērojami augstākas par importa cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(102)

Imports no citām valstīm, izņemot Ķīnu, kopā ņemot, attiecīgajā periodā palielinājās no 5 313 tonnām līdz 15 024 tonnām. Tā tirgus daļa palielinājās no 3,0 % līdz 9,5 %. Šā importa vidējās cenas saglabājās ievērojami augstākas par importa cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Eiropas Savienībā.

| (103) | Japāna bija lielākais importa avots aiz Ķīnas. Japānas importa tirgus daļa svārstījās no 1,3 % līdz 5,2 % no Savienības patēriņa. IP laikā Japānas imports veidoja 3,6 % no Savienības patēriņa. Japānas ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas pārdošanas cenas saglabājās augstākas par Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(103)

Japāna bija lielākais importa avots aiz Ķīnas. Japānas importa tirgus daļa svārstījās no 1,3 % līdz 5,2 % no Savienības patēriņa. IP laikā Japānas imports veidoja 3,6 % no Savienības patēriņa. Japānas ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas pārdošanas cenas saglabājās augstākas par Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām.

| (104) | Imports no citām valstīm bija vēl mazāks nekā imports no Japānas – nākamie nozīmīgākie importa avoti (ASV, Koreja un Krievija) katrs aptvēra 1–2 % no Savienības patēriņa. Tādējādi importa apjoms no šīm valstīm nebija tik nozīmīgs, lai nodarītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(104)

Imports no citām valstīm bija vēl mazāks nekā imports no Japānas – nākamie nozīmīgākie importa avoti (ASV, Koreja un Krievija) katrs aptvēra 1–2 % no Savienības patēriņa. Tādējādi importa apjoms no šīm valstīm nebija tik nozīmīgs, lai nodarītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (105) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.










  Valsts | | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Apjoms (t) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 913 | 927 | 965 | 910 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 102 | 106 | 100 |
| Japāna | Apjoms (t) | 2 222 | 8 922 | 3 690 | 5 757 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 402 | 166 | 259 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 1,3 | 5,2 | 2,4 | 3,6 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 414 | 166 | 259 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 146 | 1 700 | 2 779 | 1 143 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 79 | 130 | 53 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu | Apjoms (t) | 5 313 | 16 308 | 18 387 | 15 024 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 307 | 346 | 283 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 3,0 | 9,5 | 11,9 | 9,5 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 316 | 394 | 315 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 717 | 2 060 | 2 889 | 4 073 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 76 | 106 | 150 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat). |

(105)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

Valsts

2012

2013

2014

IP (2015)

ĶTR

Apjoms (t)

39 195

35 337

41 590

42 539

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

22,2

20,6

26,8

26,8

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Vidējā cena (EUR/t)

913

927

965

910

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

102

102

106

106

100

100

Japāna

Apjoms (t)

2 222

8 922

3 690

5 757

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

402

402

166

166

259

259

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

1,3

5,2

2,4

3,6

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

414

414

166

166

259

259

Vidējā cena (EUR/t)

2 146

1 700

2 779

1 143

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

79

79

130

130

53

53

Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu

Apjoms (t)

5 313

16 308

18 387

15 024

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

307

307

346

346

283

283

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

3,0

9,5

11,9

9,5

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

316

316

394

394

315

315

Vidējā cena (EUR/t)

2 717

2 060

2 889

4 073

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

76

76

106

106

150

150

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat).

Avots:

Eurostat

6.3.4.   Patēriņa samazināšanās sakarā ar krīzi naftas un gāzes nozarē

Patēriņa samazināšanās sakarā ar krīzi naftas un gāzes nozarē

| (106) | Naftas cenu samazināšanās rezultātā palēninājās ieguldījumi naftas un gāzes nozarē. Tam bija negatīva ietekme uz pieprasījumu pēc liela diametra caurulēm urbuma sienu stiprināšanai un urbšanai, kādas pārdod Savienības ražošanas nozare. Tādējādi tas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr tas nevar izskaidrot straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu no 2014. gada un no tā izrietošo kaitējumu. Tādēļ krīze naftas un gāzes nozarē neizjauca cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(106)

Naftas cenu samazināšanās rezultātā palēninājās ieguldījumi naftas un gāzes nozarē. Tam bija negatīva ietekme uz pieprasījumu pēc liela diametra caurulēm urbuma sienu stiprināšanai un urbšanai, kādas pārdod Savienības ražošanas nozare. Tādējādi tas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr tas nevar izskaidrot straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu no 2014. gada un no tā izrietošo kaitējumu. Tādēļ krīze naftas un gāzes nozarē neizjauca cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.4.   Savienības ražošanas nozarē konstatētās izmaksu un rentabilitātes normu atšķirības

Savienības ražošanas nozarē konstatētās izmaksu un rentabilitātes normu atšķirības

| (107) | Komisija konstatēja, ka vienam no atlasītajiem Savienības ražotājiem izmaksas bija ievērojami augstākas nekā pārējiem trim atlasītajiem Savienības ražotājiem. Tā ražojumu klāsts ir plašāks un aptver tādas ražojumu kategorijas un klientu veidus, kas nav pārējiem Savienības ražotājiem. Tā rentabilitāte ir pastāvīgi pasliktinājusies, pat ja imports no Ķīnas ir samazinājies vai nav mainījies. |
| --- | --- |

(107)

Komisija konstatēja, ka vienam no atlasītajiem Savienības ražotājiem izmaksas bija ievērojami augstākas nekā pārējiem trim atlasītajiem Savienības ražotājiem. Tā ražojumu klāsts ir plašāks un aptver tādas ražojumu kategorijas un klientu veidus, kas nav pārējiem Savienības ražotājiem. Tā rentabilitāte ir pastāvīgi pasliktinājusies, pat ja imports no Ķīnas ir samazinājies vai nav mainījies.

| (108) | Šīs situācijas iemesli vēl nav pilnībā noskaidroti. |
| --- | --- |

(108)

Šīs situācijas iemesli vēl nav pilnībā noskaidroti.

| (109) | Komisija turpinās izskatīt šo jautājumu kā iespējamu faktoru, kas izjauc cēloņsakarību. Šajā sakarā ir jānorāda – tā kā šis ir lielākais uzņēmums izlasē, tam ir liela ietekme uz priekšstatu par kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Komisija turpinās izskatīt šo jautājumu kā iespējamu faktoru, kas izjauc cēloņsakarību. Šajā sakarā ir jānorāda – tā kā šis ir lielākais uzņēmums izlasē, tam ir liela ietekme uz priekšstatu par kaitējumu.

| (110) | Ja turpmāka analīze liecinās, ka i) Vallourec Deutschland GmbH nodarītajam kaitējumam nav cēloņsakarības ar importu par dempinga cenām, bet ir citi iemesli, un ii) ja bez Vallourec Deutschland GmbH iekļaušanas kaitējuma analīzē konstatējums par kaitējumu nav pamatots, Komisija var ņemt vērā ietekmi uz cēloņsakarību arī salīdzinājumā ar stāvokli visā Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(110)

Ja turpmāka analīze liecinās, ka i) Vallourec Deutschland GmbH nodarītajam kaitējumam nav cēloņsakarības ar importu par dempinga cenām, bet ir citi iemesli, un ii) ja bez Vallourec Deutschland GmbH iekļaušanas kaitējuma analīzē konstatējums par kaitējumu nav pamatots, Komisija var ņemt vērā ietekmi uz cēloņsakarību arī salīdzinājumā ar stāvokli visā Savienības ražošanas nozarē.

Vallourec Deutschland GmbH

Vallourec Deutschland GmbH

| (111) | Komisija aicina ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija aicina ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo jautājumu.

6.5.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (112) | Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms attiecīgajā periodā palielinājās no 39 195 tonnām 2012. gadā līdz 42 539 tonnām 2015. gadā, bet tirgus daļa pieauga no 22,2 % 2012. gadā līdz 26,8 % 2015. gadā. Turklāt šā importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Cenu starpība IP laikā bija robežās no 15,1 % līdz 30,2 %, pamatojoties uz salīdzināmiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(112)

Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms attiecīgajā periodā palielinājās no 39 195 tonnām 2012. gadā līdz 42 539 tonnām 2015. gadā, bet tirgus daļa pieauga no 22,2 % 2012. gadā līdz 26,8 % 2015. gadā. Turklāt šā importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Cenu starpība IP laikā bija robežās no 15,1 % līdz 30,2 %, pamatojoties uz salīdzināmiem ražojuma veidiem.

| (113) | Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte kļuva negatīvi. |
| --- | --- |

(113)

Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte kļuva negatīvi.

| (114) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, piemēram, pārdošanu saistītām personām, importu no citām trešām valstīm un patēriņa samazināšanos, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem neizjauc cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr Komisija turpinās izmeklēt iemeslus, kuru dēļ ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. |
| --- | --- |

(114)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, piemēram, pārdošanu saistītām personām, importu no citām trešām valstīm un patēriņa samazināšanos, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem neizjauc cēloņsakarību starp Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr Komisija turpinās izmeklēt iemeslus, kuru dēļ ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte.

| (115) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitnieciskās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitnieciskās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (116) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (117) | Savienības ražošanas nozarē ir septiņi zināmi ražotāji, kas pārstāv visu līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā. Ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 2 800 cilvēku. Četri Savienības ražotāji, kas pārstāv 51 % no ražošanas apjoma, pieteicās un sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(117)

Savienības ražošanas nozarē ir septiņi zināmi ražotāji, kas pārstāv visu līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā. Ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 2 800 cilvēku. Četri Savienības ražotāji, kas pārstāv 51 % no ražošanas apjoma, pieteicās un sadarbojās izmeklēšanā.

| (118) | Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Ķīnas. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus pārdošanas apjomu un tirgus daļu un tās finansiālais stāvoklis saglabājās nestabils. |
| --- | --- |

(118)

Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Ķīnas. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus pārdošanas apjomu un tirgus daļu un tās finansiālais stāvoklis saglabājās nestabils.

| (119) | Paredzams, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(119)

Paredzams, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām.

| (120) | Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(120)

Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.

| (121) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(121)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.

| (122) | Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (123) | Neviens no lietotājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Savienības ražošanas nozares tiešie klienti visbiežāk ir tirgotāji un izplatītāji, tādēļ galapatērētāji ne vienmēr tieši sazinās ar ražotāju. Lielākajos projektos, piemēram, spēkstacijās, galapatērētāji var sazināties tieši ar ražotājiem. Tomēr šķiet, ka Ķīnas izcelsmes imports necenšas iegūt šādus līgumus, jo tā pārdošana notiek ar tirgotāju starpniecību. |
| --- | --- |

(123)

Neviens no lietotājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Savienības ražošanas nozares tiešie klienti visbiežāk ir tirgotāji un izplatītāji, tādēļ galapatērētāji ne vienmēr tieši sazinās ar ražotāju. Lielākajos projektos, piemēram, spēkstacijās, galapatērētāji var sazināties tieši ar ražotājiem. Tomēr šķiet, ka Ķīnas izcelsmes imports necenšas iegūt šādus līgumus, jo tā pārdošana notiek ar tirgotāju starpniecību.

| (124) | Lietotājiem joprojām būs vairāki alternatīvi piegādes avoti – gan no Savienības ražotājiem, gan citās eksportētājvalstīs, pat ja tiks noteikti ierosinātie pagaidu pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu. Tādējādi nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka ierosināto pagaidu pasākumu ietekme uz lietotājiem būtu īpaši būtiska. Tādēļ tika provizoriski secināts, ka ierosinātajiem pagaidu pasākumiem nevarētu būt liela ietekme uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(124)

Lietotājiem joprojām būs vairāki alternatīvi piegādes avoti – gan no Savienības ražotājiem, gan citās eksportētājvalstīs, pat ja tiks noteikti ierosinātie pagaidu pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu. Tādējādi nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka ierosināto pagaidu pasākumu ietekme uz lietotājiem būtu īpaši būtiska. Tādēļ tika provizoriski secināts, ka ierosinātajiem pagaidu pasākumiem nevarētu būt liela ietekme uz lietotājiem.

7.4.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (125) | Pieci importētāji sniedza atlases informāciju. Tika izveidota izlase, kurā ietilpa trīs lielākie importētāji, kas kopā veidoja 10 % no kopējā importa no Ķīnas. |
| --- | --- |

(125)

Pieci importētāji sniedza atlases informāciju. Tika izveidota izlase, kurā ietilpa trīs lielākie importētāji, kas kopā veidoja 10 % no kopējā importa no Ķīnas.

| (126) | Atlasītie importētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, taču pārbaudes apmeklējumi vēl nav veikti. |
| --- | --- |

(126)

Atlasītie importētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, taču pārbaudes apmeklējumi vēl nav veikti.

| (127) | Pamatojoties uz nepārbaudītām šo triju atlasīto importētāju atbildēm, to peļņas procents parasti ir no 2 % līdz 4 %. Ierosinātie pagaidu pasākumi tādēļ var radīt zaudējumus importētājiem, jo īpaši tad, ja viņi nevarēs novirzīt cenu pieaugumu uz saviem klientiem. |
| --- | --- |

(127)

Pamatojoties uz nepārbaudītām šo triju atlasīto importētāju atbildēm, to peļņas procents parasti ir no 2 % līdz 4 %. Ierosinātie pagaidu pasākumi tādēļ var radīt zaudējumus importētājiem, jo īpaši tad, ja viņi nevarēs novirzīt cenu pieaugumu uz saviem klientiem.

| (128) | Tomēr negatīvo ietekmi uz importētājiem samazina šādi faktori. Attiecīgais ražojums veido nelielu daļu importētāju kopējā pārdošanas apjomā – diviem importētājiem tā ir starp 1 % un 3 % un trešajam importētājam līdz 17 %. Ir pieejami citi piegādes avoti gan Savienībā, gan citās eksportētājvalstīs, tādēļ importētāji spētu turpināt savu darbību, pārejot uz citiem piegādes avotiem. |
| --- | --- |

(128)

Tomēr negatīvo ietekmi uz importētājiem samazina šādi faktori. Attiecīgais ražojums veido nelielu daļu importētāju kopējā pārdošanas apjomā – diviem importētājiem tā ir starp 1 % un 3 % un trešajam importētājam līdz 17 %. Ir pieejami citi piegādes avoti gan Savienībā, gan citās eksportētājvalstīs, tādēļ importētāji spētu turpināt savu darbību, pārejot uz citiem piegādes avotiem.

| (129) | Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka ierosināto pagaidu antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(129)

Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka ierosināto pagaidu antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (130) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt ierosinātos pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt ierosinātos pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas.

| (131) | Jebkādu negatīvu ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība. |
| --- | --- |

(131)

Jebkādu negatīvu ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība.

| (132) | Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām. |
| --- | --- |

(132)

Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (133) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (134) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (135) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(135)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (136) | Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(136)

Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (137) | Mērķa peļņas norma provizoriski tika noteikta 5,7 % apjomā atbilstīgi 2012. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā. Tiek uzskatīts, ka 2012. gada peļņas līmenis atspoguļo to, ko pamatoti varētu sasniegt normālos konkurences apstākļos, jo Savienības ražošanas nozare tobrīd joprojām spēja darboties salīdzinoši normālos apstākļos un gūt pienācīgu peļņu. Šis kritērijs tomēr ir vērā ņemams, ievērojot to, ka Ķīnas izcelsmes imports par zemām cenām jau bija tirgū. Turpretī 2013. gads nav uzskatāms par piemērotu atsauces gadu. Gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi, gan vidējās pārdošanas cenas samazinājās par gandrīz 10 %, savukārt tās izmaksas saglabājās nemainīgas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare no 2013. gada kļuva pastāvīgi nerentabla. Stāvoklis vēl vairāk pasliktinājās 2014. un 2015. gadā. Tādējādi 2012. gadā gūtā peļņa (5,7 %) tiek provizoriski izmantota par mērķa peļņas standartu. Komisija var vēlreiz izskatīt šo jautājumu, ja izrādītos, ka Vallourec Deutschland GmbH ir jāizslēdz no izlases vai kaitējuma analīzes un ja šis konstatējums izrādītos nepareizs attiecībā uz pārējiem trim atlasītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(137)

Mērķa peļņas norma provizoriski tika noteikta 5,7 % apjomā atbilstīgi 2012. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā. Tiek uzskatīts, ka 2012. gada peļņas līmenis atspoguļo to, ko pamatoti varētu sasniegt normālos konkurences apstākļos, jo Savienības ražošanas nozare tobrīd joprojām spēja darboties salīdzinoši normālos apstākļos un gūt pienācīgu peļņu. Šis kritērijs tomēr ir vērā ņemams, ievērojot to, ka Ķīnas izcelsmes imports par zemām cenām jau bija tirgū. Turpretī 2013. gads nav uzskatāms par piemērotu atsauces gadu. Gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi, gan vidējās pārdošanas cenas samazinājās par gandrīz 10 %, savukārt tās izmaksas saglabājās nemainīgas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare no 2013. gada kļuva pastāvīgi nerentabla. Stāvoklis vēl vairāk pasliktinājās 2014. un 2015. gadā. Tādējādi 2012. gadā gūtā peļņa (5,7 %) tiek provizoriski izmantota par mērķa peļņas standartu. Komisija var vēlreiz izskatīt šo jautājumu, ja izrādītos, ka Vallourec Deutschland GmbH ir jāizslēdz no izlases vai kaitējuma analīzes un ja šis konstatējums izrādītos nepareizs attiecībā uz pārējiem trim atlasītajiem uzņēmumiem.

Vallourec Deutschland GmbH

| (138) | Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā tikai pārdošanas cenas salīdzināmā tirdzniecības līmenī, kā paskaidrots 61. apsvērumā. |
| --- | --- |

(138)

Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā tikai pārdošanas cenas salīdzināmā tirdzniecības līmenī, kā paskaidrots 61. apsvērumā.

| (139) | Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no pārdošanas cenas Savienībā atņemot faktisko peļņas procentu, kas gūts izmeklēšanas periodā, un to aizstājot ar iepriekš minēto peļņas procentu 5,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no pārdošanas cenas Savienībā atņemot faktisko peļņas procentu, kas gūts izmeklēšanas periodā, un to aizstājot ar iepriekš minēto peļņas procentu 5,7 % apmērā.

| (140) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas starpības aprēķiniem, ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(140)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas starpības aprēķiniem, ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

| (141) | Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem ražotājiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem ražotājiem” tika noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība 45.–47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(141)

Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem ražotājiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem ražotājiem” tika noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība 45.–47. apsvērumā.

8.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (142) | Antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importu būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktā minēto mazākā maksājuma noteikumu. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(142)

Antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importu būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktā minēto mazākā maksājuma noteikumu. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (143) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:








  Uzņēmums | Kaitējuma starpība (%) | Dempinga starpība (%) | Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 48,6 | 45,4 | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 79,0 | 103,8 | 79,0 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 81,1 | 43,5 | 43,5 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 73,3 | 94,1 | 73,3 |
| Citi ražotāji, kas sadarbojās | 71,8 | 74,7 | 71,8 |
| Visi pārējie ražotāji | 81,1 | 103,8 | 81,1 |

(143)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Kaitējuma starpība (%)

Dempinga starpība (%)

Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

48,6

45,4

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

79,0

103,8

79,0

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

81,1

43,5

43,5

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

73,3

94,1

73,3

Citi ražotāji, kas sadarbojās

71,8

74,7

71,8

Visi pārējie ražotāji

81,1

103,8

81,1

| (144) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(144)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (145) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (7). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(145)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (7). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (146) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja. |
| --- | --- |

(146)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (147) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(147)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (148) | Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(148)

Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek uzlikts pagaidu antidempinga maksājums konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 un 7304 59 99 (TARIC kods 7304299090), importam.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 45,4 | C171 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 79,0 | C172 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 43,5 | C173 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 73,3 | C174 |
| Citi ražotāji, kas sadarbojās | 71,8 | C998 |
| Visi pārējie ražotāji | 81,1 | C999 |

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%)

TARIC papildu kods

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

45,4

C171

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

79,0

C172

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

43,5

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

73,3

C174

Citi ražotāji, kas sadarbojās

71,8

C998

Visi pārējie ražotāji

81,1

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) (attiecīgais ražojums), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz ko attiecas šis rēķins, ir saražotas (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) [konkrētā valsts]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | sniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; |
| --- | --- |

b)

sniegt rakstiskas piezīmes Komisijai;

| c) | pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tās 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) 2016. gada 20. jūlijā tika aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (“pamatregula”).

2

(3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importu (OV C 58, 13.2.2016., 30. lpp.).

3

(4)  Precīzi dati ir konfidenciāla komerciālā informācija.

4

(5)  Šo metodi akceptēja Vispārējā tiesa savā 2011. gada 16. decembra spriedumā lietā T-423/09 Dashiqiao/Padome, ECLI:EU:T:2011:764, 34.–50. punkts.

5

Dashiqiao

(6)  Sk., piemēram, Tenaris 2015. gada ziņojumu (6. lpp.) (http://files.shareholder.com/downloads/ABEA-2RJSJD/2778630340x0x883802/F04AA233-024A-46AA-AC58-C420E4BADFCB/TS_Annual_Report_2015.pdf).

6

Tenaris

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

7

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Neatlasītie Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd | C998 |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd

C998

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1978

(2016. gada 11. novembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu saulespuķu eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 23. panta 5. punktu saistībā ar 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2015. gada 4. septembrī no Bioloģiskās lauksaimniecības tehniskā institūta (Institut Technique de l'Agriculture Biologique – ITAB) saņēma pieteikumu saulespuķu eļļas apstiprināšanai par pamatvielu. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2015. gada 4. septembrī no Bioloģiskās lauksaimniecības tehniskā institūta (Institut Technique de l'Agriculture Biologique – ITAB) saņēma pieteikumu saulespuķu eļļas apstiprināšanai par pamatvielu. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu.

| (2) | Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Iestāde 2016. gada 11. aprīlī iesniedza Komisijai tehnisko ziņojumu par saulespuķu eļļu (2). 2016. gada 12. jūlijā Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojumu (3) un šīs regulas projektu un pabeidza tos minētās komitejas 2016. gada 7. oktobra sanāksmei. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Iestāde 2016. gada 11. aprīlī iesniedza Komisijai tehnisko ziņojumu par saulespuķu eļļu (2). 2016. gada 12. jūlijā Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojumu (3) un šīs regulas projektu un pabeidza tos minētās komitejas 2016. gada 7. oktobra sanāksmei.

| (3) | Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka saulespuķu eļļa atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Turklāt minētā viela pārsvarā netiek lietota augu aizsardzībai, tomēr līdzeklis, kas sastāv no šīs vielas un ūdens, ir noderīgs augu aizsardzībā. Tādēļ tā uzskatāma par pamatvielu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka saulespuķu eļļa atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Turklāt minētā viela pārsvarā netiek lietota augu aizsardzībai, tomēr līdzeklis, kas sastāv no šīs vielas un ūdens, ir noderīgs augu aizsardzībā. Tādēļ tā uzskatāma par pamatvielu.

| (4) | Veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka saulespuķu eļļu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, it īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi saulespuķu eļļu apstiprināt par pamatvielu. |
| --- | --- |

(4)

Veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka saulespuķu eļļu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, it īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi saulespuķu eļļu apstiprināt par pamatvielu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir tomēr jāiekļauj daži apstiprinājuma nosacījumi, kuri ir sīki izklāstīti šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir tomēr jāiekļauj daži apstiprinājuma nosacījumi, kuri ir sīki izklāstīti šīs regulas I pielikumā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pamatvielas apstiprināšana

I pielikumā specificētā viela saulespuķu eļļa tiek apstiprināta par pamatvielu ar minētajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for sunflower oil for use in plant protection as insecticide on fruit trees, grapevine, potato, vegetables and post-harvest treatment on stored grains and as fungicide on vegetables and grapevine. EFSA supporting publication 2016:EN-1023. 51 lpp.

2

Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for sunflower oil for use in plant protection as insecticide on fruit trees, grapevine, potato, vegetables and post-harvest treatment on stored grains and as fungicide on vegetables and grapevine. EFSA supporting publication

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saulespuķu eļļa

  CAS Nr.: 8001-21-6 | Saulespuķu eļļa | Pārtikas klase | 2016. gada 2. decembris | Saulespuķu eļļu izmanto saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par saulespuķu eļļu (SANTE/10875/2016) un jo īpaši tā I un II papildinājumā. |

Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Īpaši noteikumi

Saulespuķu eļļa

CAS Nr.: 8001-21-6

Saulespuķu eļļa

Pārtikas klase

2016. gada 2. decembris

Saulespuķu eļļu izmanto saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par saulespuķu eļļu (SANTE/10875/2016) un jo īpaši tā I un II papildinājumā.

---

(1)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “12 | Saulespuķu eļļa

  CAS Nr.: 8001-21-6 | Saulespuķu eļļa | Pārtikas klase | 2016. gada 2. decembris | Saulespuķu eļļu izmanto saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par saulespuķu eļļu (SANTE/10875/2016) un jo īpaši tā I un II papildinājumā.” |

Numurs

Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Īpaši noteikumi

“12

Saulespuķu eļļa

CAS Nr.: 8001-21-6

Saulespuķu eļļa

Pārtikas klase

2016. gada 2. decembris

Saulespuķu eļļu izmanto saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par saulespuķu eļļu (SANTE/10875/2016) un jo īpaši tā I un II papildinājumā.”

---

(1)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1979

(2016. gada 11. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 84,7 |
| ZZ | 84,7 |
| 0707 00 05 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,5 |
| TR | 142,4 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 10 | MA | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | PE | 122,6 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 96,4 |
| 0805 50 10 | AR | 67,2 |
| CL | 69,9 |
| TR | 93,6 |
| UY | 38,4 |
| ZZ | 67,3 |
| 0806 10 10 | BR | 298,0 |
| IN | 164,3 |
| PE | 343,2 |
| TR | 138,3 |
| US | 336,6 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 270,9 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 142,8 |
| ZA | 117,8 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 109,8 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 139,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

84,7

ZZ

84,7

0707 00 05

TR

146,7

ZZ

146,7

0709 93 10

MA

70,5

TR

142,4

ZZ

106,5

0805 20 10

MA

88,2

ZZ

88,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

PE

122,6

TR

70,2

ZZ

96,4

0805 50 10

AR

67,2

CL

69,9

TR

93,6

UY

38,4

ZZ

67,3

0806 10 10

BR

298,0

IN

164,3

PE

343,2

TR

138,3

US

336,6

ZA

345,1

ZZ

270,9

0808 10 80

CL

174,1

NZ

142,8

ZA

117,8

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

109,8

TR

168,6

ZZ

139,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/28

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1980

(2016. gada 8. novembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Alessandro PASTACCI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Alessandro PASTACCI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Giuseppe RINALDI kungs, Presidente della Provincia di Rieti. |
| --- | --- |

—

Giuseppe RINALDI kungs, Presidente della Provincia di Rieti.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 8. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/29

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1981

(2016. gada 8. novembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Kenth LÖVGREN kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ingeborg WIKSTEN kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Kenth LÖVGREN kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ingeborg WIKSTEN kundze.

| (2) | Pēc Ingeborg WIKSTEN kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Ingeborg WIKSTEN kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Mohamad HASSAN kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun. |
| --- | --- |

—

Mohamad HASSAN kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 8. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1203 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko ieceļ amatā trīs Reģionu komitejas locekļus un sešus locekļu aizstājējus no Zviedrijas (OV L 195, 23.7.2015., 44. lpp.).

4

---

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/30

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1982

(2016. gada 8. novembris),

ar kuru groza Lēmumu 2007/441/EK, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2007/441/EK (2) Itālijai līdz 2010. gada 31. decembrim tika atļauts līdz 40 % ierobežot tiesības atskaitīt PVN, kas maksājams par izdevumiem, kuri attiecas uz dažiem mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai. Minētajā lēmumā ir arī paredzēts, ka šādu transportlīdzekļu izmantošanu privātām vajadzībām neuzskata par pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību. Turklāt zināmas transportlīdzekļu un izdevumu kategorijas ir izslēgtas no minētā lēmuma darbības jomas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2007/441/EK (2) Itālijai līdz 2010. gada 31. decembrim tika atļauts līdz 40 % ierobežot tiesības atskaitīt PVN, kas maksājams par izdevumiem, kuri attiecas uz dažiem mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai. Minētajā lēmumā ir arī paredzēts, ka šādu transportlīdzekļu izmantošanu privātām vajadzībām neuzskata par pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību. Turklāt zināmas transportlīdzekļu un izdevumu kategorijas ir izslēgtas no minētā lēmuma darbības jomas.

| (2) | Lēmums 2007/441/EK tika vēlāk grozīts ar Īstenošanas lēmumu 2010/748/ES (3) un ar Īstenošanas lēmumu 2013/679/ES (4), ar kuru minēto pasākumu (“atkāpes pasākumi”) termiņš tika pagarināts līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums 2007/441/EK tika vēlāk grozīts ar Īstenošanas lēmumu 2010/748/ES (3) un ar Īstenošanas lēmumu 2013/679/ES (4), ar kuru minēto pasākumu (“atkāpes pasākumi”) termiņš tika pagarināts līdz 2016. gada 31. decembrim.

| (3) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2016. gada 31. martā, Itālija lūdza atļauju pagarināt atkāpes pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2016. gada 31. martā, Itālija lūdza atļauju pagarināt atkāpes pasākumus.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2016. gada 22. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Itālijas lūgumu. Komisija 2016. gada 23. jūnija vēstulē paziņoja Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu lūgumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2016. gada 22. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Itālijas lūgumu. Komisija 2016. gada 23. jūnija vēstulē paziņoja Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu lūgumu.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2007/441/EK 6. pantu Itālija iesniedza Komisijai ziņojumu par minētā lēmuma piemērošanu, kurā bija ietverts procentuālā ierobežojuma pārskats. Itālijas sniegtā informācija liecina, ka 40 % atskaitīšanas tiesību ierobežojums joprojām atbilst faktiskajai situācijai saistībā ar attiecīgo transportlīdzekļu izmantošanas attiecību saimnieciskajai darbībai un privātām vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2007/441/EK 6. pantu Itālija iesniedza Komisijai ziņojumu par minētā lēmuma piemērošanu, kurā bija ietverts procentuālā ierobežojuma pārskats. Itālijas sniegtā informācija liecina, ka 40 % atskaitīšanas tiesību ierobežojums joprojām atbilst faktiskajai situācijai saistībā ar attiecīgo transportlīdzekļu izmantošanas attiecību saimnieciskajai darbībai un privātām vajadzībām.

| (6) | Tādēļ būtu jāatļauj Itālijai ierobežotu laikposmu turpināt piemērot atkāpes pasākumus arī turpmāk – līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu jāatļauj Itālijai ierobežotu laikposmu turpināt piemērot atkāpes pasākumus arī turpmāk – līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (7) | Gadījumā, ja Itālijai būs vajadzīgs turpmāks pagarinājums pēc 2019. gada, tai kopā ar pagarinājuma lūgumu ne vēlāk kā 2019. gada 1. aprīlī būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums. |
| --- | --- |

(7)

Gadījumā, ja Itālijai būs vajadzīgs turpmāks pagarinājums pēc 2019. gada, tai kopā ar pagarinājuma lūgumu ne vēlāk kā 2019. gada 1. aprīlī būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums.

| (8) | Atkāpes pasākumu pagarināšana neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpes pasākumu pagarināšana neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN.

| (9) | Tāpēc Lēmums 2007/441/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Lēmums 2007/441/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/441/EK 6. un 7. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Lūgumu pagarināt šajā lēmumā paredzētos pasākumus Komisijai iesniedz līdz 2019. gada 1. aprīlim.

Kopā ar lūgumu pagarināt minētos pasākumus iesniedz arī ziņojumu, kurā ietver pārskatu par procentuālo ierobežojumu, ko piemēro tiesībām atskaitīt PVN par izdevumiem, kuri attiecas uz dažiem mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, ko izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai.

7. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2019. gada 31. decembrī.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 8. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2007/441/EK (2007. gada 18. jūnijs), ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 165, 27.6.2007., 33. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2010/748/ES (2010. gada 29. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/441/EK, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 318, 4.12.2010., 45. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/679/ES (2013. gada 15. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/441/EK, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 316, 27.11.2013., 37. lpp.).

4

---

| 12.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1983

(2014. gada 26. maijs)

par pasākumu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) attiecībā uz Trentino NGN srl. pēc Itālijas izstāšanās no projekta

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2011. gada 24. maijā saņēma sūdzību no trīs galvenajiem alternatīvajiem telesakaru operatoriem, kas darbojas Itālijā (Wind, Fastweb un Vodafone). Izklāstot detalizētus argumentus, tie apgalvoja, ka autonomās Trento provinces (“PAT” vai “province”) uzsāktais projekts NPP infrastruktūras ieviešanai visā provinces teritorijā de facto bija valsts atbalsts Telecom Italia (TI), kas piešķirts, pārkāpjot konkurences noteikumus par platjoslas pamatnostādnēm (2). Konkrēti, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka PAT nebija sniegusi pietiekamu informāciju un nebija ar tiem apspriedusies par provinces projektiem un mērķiem, ka saņēmējs jau bija izvēlēts un ka izvēlētā infrastruktūra, tiklīdz tā būtu uzstādīta, faktiski radītu konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 24. maijā saņēma sūdzību no trīs galvenajiem alternatīvajiem telesakaru operatoriem, kas darbojas Itālijā (Wind, Fastweb un Vodafone). Izklāstot detalizētus argumentus, tie apgalvoja, ka autonomās Trento provinces (“PAT” vai “province”) uzsāktais projekts NPP infrastruktūras ieviešanai visā provinces teritorijā de facto bija valsts atbalsts Telecom Italia (TI), kas piešķirts, pārkāpjot konkurences noteikumus par platjoslas pamatnostādnēm (2). Konkrēti, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka PAT nebija sniegusi pietiekamu informāciju un nebija ar tiem apspriedusies par provinces projektiem un mērķiem, ka saņēmējs jau bija izvēlēts un ka izvēlētā infrastruktūra, tiklīdz tā būtu uzstādīta, faktiski radītu konkurences traucējumus.

Wind

Fastweb

Vodafone

Trento

PAT

de facto

Telecom Italia

TI

2

PAT

| (2) | Pēc informācijas pieprasījuma, kas nosūtīts 2011. gada 22. jūnijā, Itālijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 20. jūlijā, apgalvojot, ka viņu nodoms bija ievērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP), ka viņu pasākums neveidoja valsts atbalstu un līdz ar to nebija nepieciešams panākt atbilstību platjoslas tīklu pamatnostādņu saderības nosacījumiem. 2011. gada 4. novembrī pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas Itālijas iestāžu atbilde tika nodota sūdzības iesniedzējiem, kuri savukārt 2011. gada 29. novembrī, 7. un 16. decembrī iesniedza papildu piezīmes un dokumentus. Laikposmā no 2012. gada janvāra līdz maijam Itālijas iestādes iesniedza vairākus īpašus dokumentus. Laikposmā no 2012. gada februāra līdz maijam papildu informāciju iesniedza arī sūdzības iesniedzēji. Minētajā laikposmā ar katru no ieinteresētajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un telekonferences. |
| --- | --- |

(2)

Pēc informācijas pieprasījuma, kas nosūtīts 2011. gada 22. jūnijā, Itālijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 20. jūlijā, apgalvojot, ka viņu nodoms bija ievērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP), ka viņu pasākums neveidoja valsts atbalstu un līdz ar to nebija nepieciešams panākt atbilstību platjoslas tīklu pamatnostādņu saderības nosacījumiem. 2011. gada 4. novembrī pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas Itālijas iestāžu atbilde tika nodota sūdzības iesniedzējiem, kuri savukārt 2011. gada 29. novembrī, 7. un 16. decembrī iesniedza papildu piezīmes un dokumentus. Laikposmā no 2012. gada janvāra līdz maijam Itālijas iestādes iesniedza vairākus īpašus dokumentus. Laikposmā no 2012. gada februāra līdz maijam papildu informāciju iesniedza arī sūdzības iesniedzēji. Minētajā laikposmā ar katru no ieinteresētajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un telekonferences.

| (3) | Ar 2012. gada 25. jūlija lēmumu (“lēmums par procedūras sākšanu”) Komisija informēja Itāliju par to, ka attiecībā uz minēto projektu tā ir sākusi Līguma 108. panta 2. punktā minēto formālo izmeklēšanas procedūru. Pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2012. gada 25. jūlija lēmumu (“lēmums par procedūras sākšanu”) Komisija informēja Itāliju par to, ka attiecībā uz minēto projektu tā ir sākusi Līguma 108. panta 2. punktā minēto formālo izmeklēšanas procedūru. Pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (4) | 2012. gada 22. un 23. novembra vēstulēs Komisija no Itālijas saņēma piezīmes par lēmumu attiecībā uz procedūras sākšanu. Komisija turklāt saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām: 2012. gada 3. decembrī no Telecom Italia pārstāvjiem un 2012. gada 7. decembrī – no Wind, Fastweb un Vodafone pārstāvjiem. Komisija 2013. gada 29. janvāra vēstulē, tiklīdz bija izņemta konfidenciālā informācija, minētās piezīmes nosūtīja Itālijas iestādēm, kuras savas piezīmes par trešo pušu piezīmēm iesniedza 2013. gada 5. martā. Laikposmā no 2013. gada marta līdz decembrim notika intensīvas apspriedes un viedokļu apmaiņa starp visām ieinteresētajām pusēm (Itālijas iestādes, Telecom Italia, Wind, Fastweb un Vodafone), kā arī ar katru no iesaistītajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un konferences. |
| --- | --- |

(4)

2012. gada 22. un 23. novembra vēstulēs Komisija no Itālijas saņēma piezīmes par lēmumu attiecībā uz procedūras sākšanu. Komisija turklāt saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām: 2012. gada 3. decembrī no Telecom Italia pārstāvjiem un 2012. gada 7. decembrī – no Wind, Fastweb un Vodafone pārstāvjiem. Komisija 2013. gada 29. janvāra vēstulē, tiklīdz bija izņemta konfidenciālā informācija, minētās piezīmes nosūtīja Itālijas iestādēm, kuras savas piezīmes par trešo pušu piezīmēm iesniedza 2013. gada 5. martā. Laikposmā no 2013. gada marta līdz decembrim notika intensīvas apspriedes un viedokļu apmaiņa starp visām ieinteresētajām pusēm (Itālijas iestādes, Telecom Italia, Wind, Fastweb un Vodafone), kā arī ar katru no iesaistītajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un konferences.

Telecom Italia

Wind

Fastweb

Vodafone

Telecom Italia

Wind

Fastweb

Vodafone

| (5) | Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvāra vēstulē informēja Komisiju par PAT nodomu izstāties no projekta. 2014. gada 14. un 20. martā Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju attiecībā uz PAT faktisko izstāšanos no kopuzņēmuma Trentino NGN, jo īpaši attiecībā uz PAT akciju pārdošanu TI, kas notika 2014. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(5)

Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvāra vēstulē informēja Komisiju par PAT nodomu izstāties no projekta. 2014. gada 14. un 20. martā Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju attiecībā uz PAT faktisko izstāšanos no kopuzņēmuma Trentino NGN, jo īpaši attiecībā uz PAT akciju pārdošanu TI, kas notika 2014. gada 28. februārī.

PAT

PAT

Trentino NGN

PAT

TI

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

PASĀKUMA APRAKSTS

| (6) | 2010. gada septembrī PAT izstrādāja stratēģiju nolūkā īstenot mērķi – līdz 2018. gadam nodrošināt 100 % pārklājumu savā teritorijā, pateicoties optisko šķiedru ultraplatjoslas tīklam. Stratēģija paredzēja divu veidu darbības provinces teritorijā, vienu – vidēja ienesīguma reģionam (4), un otru – zema ienesīguma reģionam, savukārt tika izslēgti augsta ienesīguma reģioni. PAT nodoms vidēja ienesīguma reģionos bija izveidot jaunu uzņēmumu Trentino NGN un atvērt to līdzdalībai privātajiem partneriem. PAT nodoms zema ienesīguma reģionos bija izveidot ad hoc valsts atbalstu, ko sagatavotu un par ko paziņotu vēlāk, iespējams, to uzraugot PAT publiskajam uzņēmumam Trentino Network, kas nebija Trentino NGN un kas tolaik bija atbildīgs par citiem pasākumiem, kuri ietilpa PAT vispārējā stratēģijā platjoslas jomā. |
| --- | --- |

(6)

2010. gada septembrī PAT izstrādāja stratēģiju nolūkā īstenot mērķi – līdz 2018. gadam nodrošināt 100 % pārklājumu savā teritorijā, pateicoties optisko šķiedru ultraplatjoslas tīklam. Stratēģija paredzēja divu veidu darbības provinces teritorijā, vienu – vidēja ienesīguma reģionam (4), un otru – zema ienesīguma reģionam, savukārt tika izslēgti augsta ienesīguma reģioni. PAT nodoms vidēja ienesīguma reģionos bija izveidot jaunu uzņēmumu Trentino NGN un atvērt to līdzdalībai privātajiem partneriem. PAT nodoms zema ienesīguma reģionos bija izveidot ad hoc valsts atbalstu, ko sagatavotu un par ko paziņotu vēlāk, iespējams, to uzraugot PAT publiskajam uzņēmumam Trentino Network, kas nebija Trentino NGN un kas tolaik bija atbildīgs par citiem pasākumiem, kuri ietilpa PAT vispārējā stratēģijā platjoslas jomā.

PAT

4

PAT

Trentino NGN

PAT

ad hoc

PAT

Trentino Network

Trentino NGN

PAT

| (7) | Turpmākajos mēnešos notika saziņa starp PAT un dažādiem privātajiem operatoriem, un 2011. gada 8. februārīPAT parakstīja saprašanās memorandu ar TI par kopīga uzņēmuma Trentino NGN (Trentino NGN) izveidi, lai uzstādītu FTTH infrastruktūru vidēja ienesīguma reģionos. Pamatojoties uz šādu sākotnējo vienošanos, PAT uzņēmās piešķirt monetāru ieguldījumu līdz EUR 60 miljonu apmērā Trentino NGN kapitālā, savukārt TI būtu piedalījies, veicot tikai ieguldījumus natūrā, tostarp: 1) tā pasīvā infrastruktūra (kabeļu kanalizācija un stabi) – nekavējoties, un 2) tīkla darbības pārtraukšana esošajā vara kabeļu tīklā – pēc FTTH tīkla darbības sākuma. Tajā pašā gadā saprašanās memorandam pievienojās divi citi privātie mazākuma akcionāri – finanšu pārvaldītājsabiedrība Finanziaria Trentina un neliels interneta pakalpojumu sniedzējs MC-link – katrs no tiem sniedza nelielu finanšu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(7)

Turpmākajos mēnešos notika saziņa starp PAT un dažādiem privātajiem operatoriem, un 2011. gada 8. februārīPAT parakstīja saprašanās memorandu ar TI par kopīga uzņēmuma Trentino NGN (Trentino NGN) izveidi, lai uzstādītu FTTH infrastruktūru vidēja ienesīguma reģionos. Pamatojoties uz šādu sākotnējo vienošanos, PAT uzņēmās piešķirt monetāru ieguldījumu līdz EUR 60 miljonu apmērā Trentino NGN kapitālā, savukārt TI būtu piedalījies, veicot tikai ieguldījumus natūrā, tostarp: 1) tā pasīvā infrastruktūra (kabeļu kanalizācija un stabi) – nekavējoties, un 2) tīkla darbības pārtraukšana esošajā vara kabeļu tīklā – pēc FTTH tīkla darbības sākuma. Tajā pašā gadā saprašanās memorandam pievienojās divi citi privātie mazākuma akcionāri – finanšu pārvaldītājsabiedrība Finanziaria Trentina un neliels interneta pakalpojumu sniedzējs MC-link – katrs no tiem sniedza nelielu finanšu ieguldījumu.

PAT

PAT

TI

Trentino NGN

Trentino NGN

FTTH

PAT

Trentino NGN

TI

FTTH

Finanziaria Trentina

MC-link

| (8) | 2011. gada decembrī uzņēmuma plāns bija gatavs, savukārt Analysys Mason pēc PAT pieprasījuma bija sagatavojis padziļinātās pārbaudes ziņojumu. Tajā pašā laikā tika galīgi definētas attiecīgās akcionāru tiesības un pienākumi un tika precīzāk noteikti ieguldījumi natūrā, ko Trentino NGN veica TI. Pēc dažām diskusijām ar Komisiju un pēc tam, kad tika pabeigts Analysys Mason ekspertu ziņojums par projektu, tika izdarīti grozījumi akcionāru noslēgtajos līgumos. 2012. gada martā Reconta Ernst & Young sagatavoja ekspertu ziņojumu par TI pirmo ieguldījumu natūrā, pamatojoties uz kuru tika ieviesti jauni grozījumi. |
| --- | --- |

(8)

2011. gada decembrī uzņēmuma plāns bija gatavs, savukārt Analysys Mason pēc PAT pieprasījuma bija sagatavojis padziļinātās pārbaudes ziņojumu. Tajā pašā laikā tika galīgi definētas attiecīgās akcionāru tiesības un pienākumi un tika precīzāk noteikti ieguldījumi natūrā, ko Trentino NGN veica TI. Pēc dažām diskusijām ar Komisiju un pēc tam, kad tika pabeigts Analysys Mason ekspertu ziņojums par projektu, tika izdarīti grozījumi akcionāru noslēgtajos līgumos. 2012. gada martā Reconta Ernst & Young sagatavoja ekspertu ziņojumu par TI pirmo ieguldījumu natūrā, pamatojoties uz kuru tika ieviesti jauni grozījumi.

Analysys Mason

PAT

Trentino NGN

TI

Analysys Mason

Reconta Ernst & Young

TI

| (9) | PAT neatkarīgi izveidoja sabiedrību Trentino NGN, kurā minimālais ieguldījuma apjoms bija mazāks par EUR 100 000. Sabiedrībai bija jāpievieno galīgā summa, palielinot akciju kapitālu, kas jāveic pēc līgumu noslēgšanas ar privātajiem akcionāriem. Tika plānots, ka Trentino NGN akcionāru kapitāls tiktu palielināts šādi: PAT ieguldījums būtu bijis EUR 50 miljoni, kas atbilst Finanziaria Trentina daļai 52,2 % apmērā, Finanziaria Trentina ieguldījums – EUR 5 miljonu apmērā (5,2 %), MC-link ieguldījums EUR 1,5 miljoni (1,56 %) (5), savukārt TI, izmantojot neatsaucamas izmantošanas tiesības (indefeasible rights of use), visā provinces teritorijā sniegtu piekļuvi savai pasīvajai infrastruktūrai (kabeļu kanalizācija un stabi), kas tiktu izmantota jaunā tīkla izbūvei (pirmais ieguldījums). Sākotnēji TI pirmais ieguldījums tika novērtēts EUR 39,8 miljonu vērtībā, bet tā kā Ernst & Young ziņojums par šāda ieguldījuma vērtību norādīja uz nedaudz mazāku summu (EUR 39,3 miljoni), līgumā izdarīja grozījumus (galīgais novērtējums – EUR 39,448 miljoni). |
| --- | --- |

(9)

PAT neatkarīgi izveidoja sabiedrību Trentino NGN, kurā minimālais ieguldījuma apjoms bija mazāks par EUR 100 000. Sabiedrībai bija jāpievieno galīgā summa, palielinot akciju kapitālu, kas jāveic pēc līgumu noslēgšanas ar privātajiem akcionāriem. Tika plānots, ka Trentino NGN akcionāru kapitāls tiktu palielināts šādi: PAT ieguldījums būtu bijis EUR 50 miljoni, kas atbilst Finanziaria Trentina daļai 52,2 % apmērā, Finanziaria Trentina ieguldījums – EUR 5 miljonu apmērā (5,2 %), MC-link ieguldījums EUR 1,5 miljoni (1,56 %) (5), savukārt TI, izmantojot neatsaucamas izmantošanas tiesības (indefeasible rights of use), visā provinces teritorijā sniegtu piekļuvi savai pasīvajai infrastruktūrai (kabeļu kanalizācija un stabi), kas tiktu izmantota jaunā tīkla izbūvei (pirmais ieguldījums). Sākotnēji TI pirmais ieguldījums tika novērtēts EUR 39,8 miljonu vērtībā, bet tā kā Ernst & Young ziņojums par šāda ieguldījuma vērtību norādīja uz nedaudz mazāku summu (EUR 39,3 miljoni), līgumā izdarīja grozījumus (galīgais novērtējums – EUR 39,448 miljoni).

PAT

Trentino NGN

Trentino NGN

PAT

Finanziaria Trentina

Finanziaria Trentina

MC-link

5

TI

indefeasible rights of use

TI

Ernst & Young

| (10) | 2012. gada 18. maijā tika izveidots kopuzņēmums Trentino NGN, un visas puses veica pirmos ieguldījumus. PAT pārskaitīja tikai daļu no plānotā monetārā ieguldījuma, t. i., EUR 14,845 miljonus paredzēto EUR 50 miljonu vietā. Līdzīgi, Finanziaria Trentina piešķīra tikai EUR 1,25 miljonus no 5 miljoniem un MC-link EUR 0,375 miljonus no paredzētajiem EUR 1,5 miljoniem. TI piešķīra attiecīgās neatsaucamās tiesības savai pasīvajai infrastruktūrai, kas atbilst EUR 39,448 miljoniem. Tā rezultātā akcionāru struktūra bija šāda: PAT 52,16 %; Telecom Italia 41,07 %; MC-link 1,56 %; Finanziaria Trentina 5,21 %. Laikposmā no 2012. gada 18. maija līdz 2014. gada 28. februārimTrentino NGN akcionāru struktūra bija šāda:








  Akcionārs | Kapitāla daļa % | Parakstītais kapitāls (EUR) | Apmaksātais kapitāls (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PAT | 52,16 | 50 095 000 | 14 845 000 |
| Telecom Italia | 41,07 | 39 448 000 | 39 448 000 |
| MC-link | 1,56 | 1 500 .000 | 375 000 |
| Finanziaria Trentina | 5,21 | 5 000 000 | 1 250 000 |
| Kopā | 100,00 | 96 043 000 | 55 918 000 |

(10)

2012. gada 18. maijā tika izveidots kopuzņēmums Trentino NGN, un visas puses veica pirmos ieguldījumus. PAT pārskaitīja tikai daļu no plānotā monetārā ieguldījuma, t. i., EUR 14,845 miljonus paredzēto EUR 50 miljonu vietā. Līdzīgi, Finanziaria Trentina piešķīra tikai EUR 1,25 miljonus no 5 miljoniem un MC-link EUR 0,375 miljonus no paredzētajiem EUR 1,5 miljoniem. TI piešķīra attiecīgās neatsaucamās tiesības savai pasīvajai infrastruktūrai, kas atbilst EUR 39,448 miljoniem. Tā rezultātā akcionāru struktūra bija šāda: PAT 52,16 %; Telecom Italia 41,07 %; MC-link 1,56 %; Finanziaria Trentina 5,21 %. Laikposmā no 2012. gada 18. maija līdz 2014. gada 28. februārimTrentino NGN akcionāru struktūra bija šāda:

Trentino NGN

PAT

Finanziaria Trentina

MC-link

TI

PAT

Telecom Italia

MC-link

Finanziaria Trentina

Trentino NGN

Akcionārs

Kapitāla daļa %

Parakstītais kapitāls (EUR)

Apmaksātais kapitāls (EUR)

PAT

52,16

50 095 000

14 845 000

Telecom Italia

41,07

39 448 000

39 448 000

MC-link

1,56

1 500 .000

375 000

Finanziaria Trentina

5,21

5 000 000

1 250 000

Kopā

Kopā

100,00

100,00

96 043 000

96 043 000

55 918 000

55 918 000

| (11) | Saskaņā ar akcionāru līgumu tika paredzēts ka 3. gada beigās no brīža, kad veikts pirmais ieguldījums, vai sākot no brīža, kad ir aktivizēti vismaz 16 % no jaunajiem savienojumiem, TI un PAT varēs nolemt pāriet pie “otrā ieguldījuma”TI, t. i., nodot Trentino NGN: 1) pasīvās infrastruktūras īpašumu (attiecībā uz jau piešķirtajām neatsaucamajām tiesībām), kas atrodas vidēja ienesīguma reģionos, kurus apzinājis Trentino NGN, un 2) vara kabeļu tīkla īpašumu, kura darbība būtu jāpārtrauc, lai pabeigtu visu klientu pāreju uz jauno optisko šķiedru tīklu. Sākotnēji ieguldījuma vērtība tika novērtēta EUR 520 apmērā par katru aktīvo vara kabeļu līniju, tostarp TI mazumtirdzniecības līnijas, kā arī līnijas, kas paredzētas operatoriem, kuriem ir atsaistīta piekļuve vietējam tīklam. Šai vērtībai tika pievienoti EUR 2 miljoni, lai tos izmantotu neatsaucamo tiesību pārvēršanai īpašumā, kas attiecas uz kabeļu kanalizāciju un stabiem (t. i., attiecībā uz pirmo ieguldījumu). Otrajā posmā, pateicoties otrajam ieguldījumam, TI būtu ieguvis kontrolpaketi un kontroli pār Trentino NGN, nepieciešamības gadījumā veicot papildu kapitālieguldījumu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar akcionāru līgumu tika paredzēts ka 3. gada beigās no brīža, kad veikts pirmais ieguldījums, vai sākot no brīža, kad ir aktivizēti vismaz 16 % no jaunajiem savienojumiem, TI un PAT varēs nolemt pāriet pie “otrā ieguldījuma”TI, t. i., nodot Trentino NGN: 1) pasīvās infrastruktūras īpašumu (attiecībā uz jau piešķirtajām neatsaucamajām tiesībām), kas atrodas vidēja ienesīguma reģionos, kurus apzinājis Trentino NGN, un 2) vara kabeļu tīkla īpašumu, kura darbība būtu jāpārtrauc, lai pabeigtu visu klientu pāreju uz jauno optisko šķiedru tīklu. Sākotnēji ieguldījuma vērtība tika novērtēta EUR 520 apmērā par katru aktīvo vara kabeļu līniju, tostarp TI mazumtirdzniecības līnijas, kā arī līnijas, kas paredzētas operatoriem, kuriem ir atsaistīta piekļuve vietējam tīklam. Šai vērtībai tika pievienoti EUR 2 miljoni, lai tos izmantotu neatsaucamo tiesību pārvēršanai īpašumā, kas attiecas uz kabeļu kanalizāciju un stabiem (t. i., attiecībā uz pirmo ieguldījumu). Otrajā posmā, pateicoties otrajam ieguldījumam, TI būtu ieguvis kontrolpaketi un kontroli pār Trentino NGN, nepieciešamības gadījumā veicot papildu kapitālieguldījumu.

TI

PAT

TI

Trentino NGN

Trentino NGN

TI

TI

Trentino NGN

| (12) | Visbeidzot saskaņā ar akcionāru līgumu pēc 3 gadiem vai pēc tam, kad tiktu sasniegts mērķis aktivizēt un savienot 43 % līniju, TI būtu tiesības izmantot iegādes tiesības attiecībā uz PAT un MC-link, lai iegādātos to daļas Trentino NGN. Lai piešķirtu TI šādas tiesības, un ja šādas tiesības tiktu izmantotas, TI būtu jāmaksā PAT EUR 6,5 miljoni divās daļās, pirmo daļu gada laikā un otro daļu – divu gadu laikā. Akciju iegādes cena būtu līdzvērtīga ieguldījuma vērtībai, kas ik gadu pieaug par 7,75 %, no kuras atskaitītas izmaksātās dividendes (6). Pārējie divi akcionāri – MC-link un Finanziaria Trentina – varēja izmantot pārdošanas tiesības, pateicoties kurām tie varēja izlemt pārdot TI savu daļu Trentino NGN par cenu, kas atbilst attiecīgajiem ieguldījumiem, kuri pieauguši attiecīgi par 5,5 % un 7 % gadā. |
| --- | --- |

(12)

Visbeidzot saskaņā ar akcionāru līgumu pēc 3 gadiem vai pēc tam, kad tiktu sasniegts mērķis aktivizēt un savienot 43 % līniju, TI būtu tiesības izmantot iegādes tiesības attiecībā uz PAT un MC-link, lai iegādātos to daļas Trentino NGN. Lai piešķirtu TI šādas tiesības, un ja šādas tiesības tiktu izmantotas, TI būtu jāmaksā PAT EUR 6,5 miljoni divās daļās, pirmo daļu gada laikā un otro daļu – divu gadu laikā. Akciju iegādes cena būtu līdzvērtīga ieguldījuma vērtībai, kas ik gadu pieaug par 7,75 %, no kuras atskaitītas izmaksātās dividendes (6). Pārējie divi akcionāri – MC-link un Finanziaria Trentina – varēja izmantot pārdošanas tiesības, pateicoties kurām tie varēja izlemt pārdot TI savu daļu Trentino NGN par cenu, kas atbilst attiecīgajiem ieguldījumiem, kuri pieauguši attiecīgi par 5,5 % un 7 % gadā.

TI

PAT

MC-link

Trentino NGN

TI

ja

TI

PAT

6

MC-link

Finanziaria Trentina

TI

Trentino NGN

| (13) | Turklāt, izmantojot īpašus akcionāru līgumus, TI tika iecelts par Trentino NGN pakalpojumu sniedzēju attiecībā uz tīkla būvniecību, pārvaldību un darbību. Attīstāmais tīkls bija tā sauktais tīkls “no punkta līdz vairākiem punktiem”, un nebija paredzēta ne atsaistīta piekļuve, ne piekļuves pienākumi. Izvēlētajā arhitektūrā bija paredzēts tikai īstenot trīs GPON paralēlos (7) tīklus, no kuriem divi būtu pieejami iespējamajai piešķiršanai citiem operatoriem. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt, izmantojot īpašus akcionāru līgumus, TI tika iecelts par Trentino NGN pakalpojumu sniedzēju attiecībā uz tīkla būvniecību, pārvaldību un darbību. Attīstāmais tīkls bija tā sauktais tīkls “no punkta līdz vairākiem punktiem”, un nebija paredzēta ne atsaistīta piekļuve, ne piekļuves pienākumi. Izvēlētajā arhitektūrā bija paredzēts tikai īstenot trīs GPON paralēlos (7) tīklus, no kuriem divi būtu pieejami iespējamajai piešķiršanai citiem operatoriem.

TI

Trentino NGN

GPON

7

3.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

| (14) | Komisija sāka formālas izmeklēšanas procedūru, jo tai bija pamatotas aizdomas, ka minēto pasākumu varētu uzskatīt par neatbilstīgu principam par tirgus ekonomikas ieguldītāju, un lai pārbaudītu, vai gadījumā, ja atklātu, ka tas ietvēra valsts atbalsta elementus, to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija sāka formālas izmeklēšanas procedūru, jo tai bija pamatotas aizdomas, ka minēto pasākumu varētu uzskatīt par neatbilstīgu principam par tirgus ekonomikas ieguldītāju, un lai pārbaudītu, vai gadījumā, ja atklātu, ka tas ietvēra valsts atbalsta elementus, to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (15) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka PAT iesaistei projektā Trentino NGN bija vairākas īpašības, kas raisīja šaubas par tās atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un iespējamo līdzvērtību (pari passu) starp PAT pasākumu un privāto partneru pasākumiem. Cita starpā šādas šaubas attiecās uz:






  — | projekta kalendāru (šaubas par to, ka PAT no sākuma reaģēja kā ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā un ko virza nevis sabiedriskās politikas mērķi, bet gan ekonomiskie un peļņas gūšanas apsvērumi; Komisijai bija radies iespaids, ka PAT bija izstrādājusi projektu, kura pamatā bija sabiedrisko interešu motīvi, un ka pēc tam tā ar vēsturisko operatoru TI bija izveidojusi kopuzņēmuma projektu, mēģinot projektu padarīt saderīgu ar TEIP vienīgi ex post, ieviešot grozījumus, cita starpā, pēc apspriešanās ar Komisiju un saglabājot nemainīgu iniciatīvas struktūru), |
| --- | --- | --- |

(15)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka PAT iesaistei projektā Trentino NGN bija vairākas īpašības, kas raisīja šaubas par tās atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un iespējamo līdzvērtību (pari passu) starp PAT pasākumu un privāto partneru pasākumiem. Cita starpā šādas šaubas attiecās uz:

PAT

Trentino NGN

pari passu

PAT

—

projekta kalendāru (šaubas par to, ka PAT no sākuma reaģēja kā ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā un ko virza nevis sabiedriskās politikas mērķi, bet gan ekonomiskie un peļņas gūšanas apsvērumi; Komisijai bija radies iespaids, ka PAT bija izstrādājusi projektu, kura pamatā bija sabiedrisko interešu motīvi, un ka pēc tam tā ar vēsturisko operatoru TI bija izveidojusi kopuzņēmuma projektu, mēģinot projektu padarīt saderīgu ar TEIP vienīgi ex post, ieviešot grozījumus, cita starpā, pēc apspriešanās ar Komisiju un saglabājot nemainīgu iniciatīvas struktūru),

PAT

PAT

TI

ex post

| — | privāto struktūru līdzdalību (MC-link un Finanziaria Trentina nesvarīgas daļas un būtiska, bet laika gaitā izstiepta TI līdzdalība), |
| --- | --- |

—

privāto struktūru līdzdalību (MC-link un Finanziaria Trentina nesvarīgas daļas un būtiska, bet laika gaitā izstiepta TI līdzdalība),

MC-link

Finanziaria Trentina

TI

| — | ieguldījumu pārklāšanos (PAT tūlītējs pasākums, TI līdzdalība, kas izstiepta laika gaitā un pakļauta konkrētiem notikumiem/lēmumu pieņemšanas procesiem), |
| --- | --- |

—

ieguldījumu pārklāšanos (PAT tūlītējs pasākums, TI līdzdalība, kas izstiepta laika gaitā un pakļauta konkrētiem notikumiem/lēmumu pieņemšanas procesiem),

PAT

TI

| — | termiņu un nosacījumu līdzvērtību (šaubas par to, vai apstākļi, kādos PAT būtu ieguldījusi kopuzņēmumā, būtu bijuši tādi paši kā privātajiem partneriem, precīzāk – TI; Komisija ir sastapusies ar vairākām neatbilstībām, kas attiecas uz TI ieguldījumu termiņiem un nosacījumiem, TI iespēju iegādāties PAT akcijas un iegūt pilnu kontroli pār Trentino NGN, izmantojot izpirkuma iespēju), |
| --- | --- |

—

termiņu un nosacījumu līdzvērtību (šaubas par to, vai apstākļi, kādos PAT būtu ieguldījusi kopuzņēmumā, būtu bijuši tādi paši kā privātajiem partneriem, precīzāk – TI; Komisija ir sastapusies ar vairākām neatbilstībām, kas attiecas uz TI ieguldījumu termiņiem un nosacījumiem, TI iespēju iegādāties PAT akcijas un iegūt pilnu kontroli pār Trentino NGN, izmantojot izpirkuma iespēju),

PAT

TI

TI

TI

PAT

Trentino NGN

| — | šaubas attiecībā uz TI
   (8) pirmo ieguldījumu (šaubas par TI pirmā ieguldījuma vērtību, kas, šķiet, tika aprēķināta, pamatojoties uz ziņojumiem, pieņēmumiem, prognozēm un finanšu analīzi, ko iesniedza puses un kuras nepārbaudīja ārējie eksperti; šaubas par to, vai privāts ieguldītājs būtu akceptējis to, ka piekļuve noteikumiem pakļautam īpašumam, ko varēja iegūt, noslēdzot reglamentētu tarifu līgumu, dod tiesības uz būtisku līdzdalību kopuzņēmuma pašu kapitālā; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, kā līdzdalību pašu kapitālā būtu piekritis īrēt infrastruktūru, kas pēc tam, veicot iegādi, būtu kļuvusi par īpašumu; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, būtu iegādājies nevajadzīgas infrastruktūras, ņemot vērā, ka neatsaucamo tiesību objekts bija piekļuve TI kabeļiem un stabiem visā provinces teritorijā un ne tikai reģionos, kuros Trentino NGN būtu attīstījis savu tīklu), |
| --- | --- |

—

šaubas attiecībā uz TI
   (8) pirmo ieguldījumu (šaubas par TI pirmā ieguldījuma vērtību, kas, šķiet, tika aprēķināta, pamatojoties uz ziņojumiem, pieņēmumiem, prognozēm un finanšu analīzi, ko iesniedza puses un kuras nepārbaudīja ārējie eksperti; šaubas par to, vai privāts ieguldītājs būtu akceptējis to, ka piekļuve noteikumiem pakļautam īpašumam, ko varēja iegūt, noslēdzot reglamentētu tarifu līgumu, dod tiesības uz būtisku līdzdalību kopuzņēmuma pašu kapitālā; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, kā līdzdalību pašu kapitālā būtu piekritis īrēt infrastruktūru, kas pēc tam, veicot iegādi, būtu kļuvusi par īpašumu; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, būtu iegādājies nevajadzīgas infrastruktūras, ņemot vērā, ka neatsaucamo tiesību objekts bija piekļuve TI kabeļiem un stabiem visā provinces teritorijā un ne tikai reģionos, kuros Trentino NGN būtu attīstījis savu tīklu),

TI

8

TI

TI

Trentino NGN

| — | šaubas attiecībā uz TI
   (9) otro ieguldījumu (šaubas attiecībā uz TI otrā ieguldījuma nākotnes vērtības noteikšanu, kas tika balstīta uz saskaņotu metodoloģiju bez apspriešanās ar ekspertiem; šaubas, vai neatsaucamo tiesību pārvēršanas īpašumā iepriekšējs novērtējums bija saskaņā ar tirgus noteikumiem, īpaši par to, vai tika novērsta pārklāšanās starp pirmā ieguldījuma novērtējumu (īre) un otro ieguldījumu (īpašums), ņemot vērā, ka piešķirtajām tiesībām būtībā bija tas pats objekts; šaubas par īpašuma nodošanas novērtēšanas metodoloģijas piemērotību attiecībā uz visām vara kabeļu tīkla (10) sastāvdaļām, ņemot vērtā tā paaugstinātās apkopes izmaksas, to, ka tīkla darbība tiktu pārtraukta, tiklīdz sāktu funkcionēt optisko šķiedru tīkls un iespējamās alternatīvas ierosinātajai metodoloģijai), |
| --- | --- |

—

šaubas attiecībā uz TI
   (9) otro ieguldījumu (šaubas attiecībā uz TI otrā ieguldījuma nākotnes vērtības noteikšanu, kas tika balstīta uz saskaņotu metodoloģiju bez apspriešanās ar ekspertiem; šaubas, vai neatsaucamo tiesību pārvēršanas īpašumā iepriekšējs novērtējums bija saskaņā ar tirgus noteikumiem, īpaši par to, vai tika novērsta pārklāšanās starp pirmā ieguldījuma novērtējumu (īre) un otro ieguldījumu (īpašums), ņemot vērā, ka piešķirtajām tiesībām būtībā bija tas pats objekts; šaubas par īpašuma nodošanas novērtēšanas metodoloģijas piemērotību attiecībā uz visām vara kabeļu tīkla (10) sastāvdaļām, ņemot vērtā tā paaugstinātās apkopes izmaksas, to, ka tīkla darbība tiktu pārtraukta, tiklīdz sāktu funkcionēt optisko šķiedru tīkls un iespējamās alternatīvas ierosinātajai metodoloģijai),

TI

9

TI

10

| — | šaubas par uzņēmuma plānu un pušu riskiem (šaubas, ko rada būtiskas atšķirības starp valsts iestāžu riskiem un privāto ieguldītāju riskiem, atkarībā no pušu ieguldījumu dažādajiem veidiem un laikposmiem un atšķirībām tiesību un pienākumu līmenī – pēc pirmās pārbaudes, samazināti riski un alternatīvās izmaksas TI, samazinātas esošo darbību izmaksas, jo TI būtu kontrole pār vara kabeļu tīklu, arī pēc tam, kad to piešķīra kopuzņēmumam, jo tas vienlaicīgi būtu iegādājies konkrētu kontroles līmeni pār kopuzņēmumu un pilnīgas kontroles iegādi un peļņas iekšēju sadalījumu, izmantojot iegādes iespējas, ja kopuzņēmums tiktu pasludināts par ienesīgu, savukārt PAT rīcība šķita drīzāk finanšu ieguldītāja rīcība, kas iegulda infrastruktūras uzlabošanas projektā, labākajā gadījumā sagaidot peļņu 7,75 % un EUR 6,5 miljonu apmērā, ja tiktu izmantota pārdošanas iespēja (11); šaubas par to, ka uzņēmējdarbības plāna aprēķini ir precīzi, ņemot vērā pārāk optimistiskas prognozes galīgo lietotāju pieprasījumam un ieņēmumiem, ko rada alternatīvi operatori, kas būtu aktivizējuši visas pieejamās GPON līnijas (12); citi riski: TI varēja nolemt atlikt esošā vara kabeļu tīkla darbības pārtraukšanu, jo nebija nekādu līgumisko noteikumu, kas paredzētu saistības šajā ziņā, kā rezultātā netika laikus sasniegts Trentino NGN rentabilitātes slieksnis; neskaidrības attiecībā uz kopējiem finanšu resursiem, kas nepieciešami, lai pabeigtu tīkla īstenošanu, EUR 150 miljonu apmērā), |
| --- | --- |

—

šaubas par uzņēmuma plānu un pušu riskiem (šaubas, ko rada būtiskas atšķirības starp valsts iestāžu riskiem un privāto ieguldītāju riskiem, atkarībā no pušu ieguldījumu dažādajiem veidiem un laikposmiem un atšķirībām tiesību un pienākumu līmenī – pēc pirmās pārbaudes, samazināti riski un alternatīvās izmaksas TI, samazinātas esošo darbību izmaksas, jo TI būtu kontrole pār vara kabeļu tīklu, arī pēc tam, kad to piešķīra kopuzņēmumam, jo tas vienlaicīgi būtu iegādājies konkrētu kontroles līmeni pār kopuzņēmumu un pilnīgas kontroles iegādi un peļņas iekšēju sadalījumu, izmantojot iegādes iespējas, ja kopuzņēmums tiktu pasludināts par ienesīgu, savukārt PAT rīcība šķita drīzāk finanšu ieguldītāja rīcība, kas iegulda infrastruktūras uzlabošanas projektā, labākajā gadījumā sagaidot peļņu 7,75 % un EUR 6,5 miljonu apmērā, ja tiktu izmantota pārdošanas iespēja (11); šaubas par to, ka uzņēmējdarbības plāna aprēķini ir precīzi, ņemot vērā pārāk optimistiskas prognozes galīgo lietotāju pieprasījumam un ieņēmumiem, ko rada alternatīvi operatori, kas būtu aktivizējuši visas pieejamās GPON līnijas (12); citi riski: TI varēja nolemt atlikt esošā vara kabeļu tīkla darbības pārtraukšanu, jo nebija nekādu līgumisko noteikumu, kas paredzētu saistības šajā ziņā, kā rezultātā netika laikus sasniegts Trentino NGN rentabilitātes slieksnis; neskaidrības attiecībā uz kopējiem finanšu resursiem, kas nepieciešami, lai pabeigtu tīkla īstenošanu, EUR 150 miljonu apmērā),

TI

TI

PAT

11

GPON

12

TI

Trentino NGN

| — | citiem problēmjautājumiem (šaubas par TI izvēli bez konkursa procedūras un par atlīdzību kā Trentino NGN pakalpojumu sniedzējam; šaubas par TI dubulto pozīciju, kas būtu piedalījies kā akcionārs un kā pakalpojumu sniedzējs). |
| --- | --- |

—

citiem problēmjautājumiem (šaubas par TI izvēli bez konkursa procedūras un par atlīdzību kā Trentino NGN pakalpojumu sniedzējam; šaubas par TI dubulto pozīciju, kas būtu piedalījies kā akcionārs un kā pakalpojumu sniedzējs).

TI

Trentino NGN

TI

4.   
  PAT LĒMUMS IZSTĀTIES NO PROJEKTA

PAT

| (16) | Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvārī paziņoja Komisijai, ka PAT bija nolēmusi izstāties no Trentino NGN projekta un to neturpināt, vienojoties ar visām pārējām pusēm, tas ir, TI, MC-link un Finanziaria Trentina. |
| --- | --- |

(16)

Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvārī paziņoja Komisijai, ka PAT bija nolēmusi izstāties no Trentino NGN projekta un to neturpināt, vienojoties ar visām pārējām pusēm, tas ir, TI, MC-link un Finanziaria Trentina.

PAT

Trentino NGN

TI

MC-link

Finanziaria Trentina.

| (17) | Itālijas iestādes 2014. gada 14. martā paziņoja Komisijai, ka PAT bija TI nodevusi savu daļu Trentino NGN par atlīdzību EUR 15 852 435 apmērā, kas atbilst PAT daļējam ieguldījumam naudā Trentino NGN, kas ir EUR 14,845 miljoni, kam pievienoti procenti 3,75 % apmērā. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Trentino NGN patlaban kontrolē TI, savukārt Finanziaria Trentina un MC-link joprojām ir mazākuma akcionāri. |
| --- | --- |

(17)

Itālijas iestādes 2014. gada 14. martā paziņoja Komisijai, ka PAT bija TI nodevusi savu daļu Trentino NGN par atlīdzību EUR 15 852 435 apmērā, kas atbilst PAT daļējam ieguldījumam naudā Trentino NGN, kas ir EUR 14,845 miljoni, kam pievienoti procenti 3,75 % apmērā. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Trentino NGN patlaban kontrolē TI, savukārt Finanziaria Trentina un MC-link joprojām ir mazākuma akcionāri.

PAT

TI

Trentino NGN

PAT daļ

Trentino NGN

Trentino NGN

TI

Finanziaria Trentina

MC-link

| (18) | Itālijas iestādes ir precizējušas, ka, ja Trentino NGN būtu izveidots 2012. gada 18. maijā ar daļējiem ieguldījumiem tā kapitālā, 2012. gada 20. augustā (pēc Komisijas lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu) PAT un citas Trentino NGN puses grozīja līgumu starp akcionāriem, un visas Trentino NGN darbības tika apturētas, gaidot Komisijas sāktās formālās izmeklēšanas rezultātus. Turklāt ieguldījumu pilnais maksājums naudā tika apturēts (tika veikti tikai daļēji maksājumi) attiecībā uz visām ieinteresētajām pusēm. Arī turpmākie akcionāru līgumā paredzētie posmi tika apturēti. Trentino NGN nekad nesāka uzstādīt plānoto FTTH tīklu (nedz arī citus tīklu veidus). |
| --- | --- |

(18)

Itālijas iestādes ir precizējušas, ka, ja Trentino NGN būtu izveidots 2012. gada 18. maijā ar daļējiem ieguldījumiem tā kapitālā, 2012. gada 20. augustā (pēc Komisijas lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu) PAT un citas Trentino NGN puses grozīja līgumu starp akcionāriem, un visas Trentino NGN darbības tika apturētas, gaidot Komisijas sāktās formālās izmeklēšanas rezultātus. Turklāt ieguldījumu pilnais maksājums naudā tika apturēts (tika veikti tikai daļēji maksājumi) attiecībā uz visām ieinteresētajām pusēm. Arī turpmākie akcionāru līgumā paredzētie posmi tika apturēti. Trentino NGN nekad nesāka uzstādīt plānoto FTTH tīklu (nedz arī citus tīklu veidus).

Trentino NGN

PAT

Trentino NGN

Trentino NGN

Trentino NGN

FTTH

| (19) | Trentino NGN veica tikai tādas darbības, lai trešām personām nodrošinātu piekļuvi infrastruktūrai, uz kuru attiecas neatsaucamās tiesības, kā paredzēts regulējošajās saistībās. Attiecībā uz iepriekš minēto, Itālijas iestādes precizēja, ka, tā kā TI bija jāturpina pildīt regulējošās saistības attiecībā pret citiem operatoriem (OLO), pēc tam, kad TI 2012. gada maijā nodeva Trentino NGN neatsaucamās tiesības, kas attiecas uz pasīvo infrastruktūru, daži operatori pieprasīja piekļuvi šādai pasīvajai infrastruktūrai, kas tiem tika piešķirta. Tā rezultātā TI ir veikusi vairākus maksājumus Trentino NGN kā atlīdzību par to, ka Trentino NGN iegādājās pasīvo infrastruktūru, lai apmierinātu OLO piekļuves prasības. Šādu maksājumu summa nepārsniedz EUR 15 000 un veido Trentino NGN gūto ienākumu kopapjomu kopš tā izveides dienas. |
| --- | --- |

(19)

Trentino NGN veica tikai tādas darbības, lai trešām personām nodrošinātu piekļuvi infrastruktūrai, uz kuru attiecas neatsaucamās tiesības, kā paredzēts regulējošajās saistībās. Attiecībā uz iepriekš minēto, Itālijas iestādes precizēja, ka, tā kā TI bija jāturpina pildīt regulējošās saistības attiecībā pret citiem operatoriem (OLO), pēc tam, kad TI 2012. gada maijā nodeva Trentino NGN neatsaucamās tiesības, kas attiecas uz pasīvo infrastruktūru, daži operatori pieprasīja piekļuvi šādai pasīvajai infrastruktūrai, kas tiem tika piešķirta. Tā rezultātā TI ir veikusi vairākus maksājumus Trentino NGN kā atlīdzību par to, ka Trentino NGN iegādājās pasīvo infrastruktūru, lai apmierinātu OLO piekļuves prasības. Šādu maksājumu summa nepārsniedz EUR 15 000 un veido Trentino NGN gūto ienākumu kopapjomu kopš tā izveides dienas.

Trentino NGN

TI

OLO

TI

Trentino NGN

TI

Trentino NGN

Trentino NGN

OLO

Trentino NGN

| (20) | Itālijas iestādes norādīja, ka PAT nav samaksājusi un nemaksās soda naudu par izstāšanos no Trentino NGN projekta. Akcionāru 2011. gada 16. decembra līgumā un tā turpmākajos grozījumos ir ietverti noteikumi, kas attiecas uz lēmumu, kuri ļauj PAT izstāties no Trentino NGN sabiedrības bez sankcijām, arī gadījumā, ja projekts nav pat daļēji izpildīts. |
| --- | --- |

(20)

Itālijas iestādes norādīja, ka PAT nav samaksājusi un nemaksās soda naudu par izstāšanos no Trentino NGN projekta. Akcionāru 2011. gada 16. decembra līgumā un tā turpmākajos grozījumos ir ietverti noteikumi, kas attiecas uz lēmumu, kuri ļauj PAT izstāties no Trentino NGN sabiedrības bez sankcijām, arī gadījumā, ja projekts nav pat daļēji izpildīts.

PAT

Trentino NGN

PAT

Trentino NGN

5.   NOVĒRTĒŠANA

NOVĒRTĒŠANA

| (21) | Pat ja Itālijā tika pieņemti sagatavošanas pasākumi projektam Trentino NGN, jo īpaši izmantojot dažādus līgumus un aktus, kā rezultātā tika izveidots kopuzņēmums un tika veikts minētais PAT daļējais ieguldījuma maksājums naudā (kopā ar daļējiem ieguldījumiem naudā no citu ieinteresēto personu puses un TI ieguldījumu natūrā), projekts šādu posmu nav izturējis. |
| --- | --- |

(21)

Pat ja Itālijā tika pieņemti sagatavošanas pasākumi projektam Trentino NGN, jo īpaši izmantojot dažādus līgumus un aktus, kā rezultātā tika izveidots kopuzņēmums un tika veikts minētais PAT daļējais ieguldījuma maksājums naudā (kopā ar daļējiem ieguldījumiem naudā no citu ieinteresēto personu puses un TI ieguldījumu natūrā), projekts šādu posmu nav izturējis.

Trentino NGN

PAT daļ

TI

| (22) | Attiecībā uz PAT veikto daļējo maksājumu par labu Trentino NGN kapitālam Itālijas iestādes precizēja, ka Trentino NGN visas no saviem akcionāriem naudā saņemtās summas noguldīja (t. i., PAT, MC-link un Finanziaria Trentina finanšu ieguldījumi, no kuriem atskaitītas attiecīgās izmaksas, nodokļi un nodevas) bankas kontā un par tām saņēma procentus ar procentu likmi 2,71 % 2012. gadā, 1,509 % līdz 2013. gada 1. februārim un 1,524 % pēc 2013. gada 1. februāra. Daļējie maksājumi (tostarp PAT maksājumi) Trentino NGN bankas kontā netika skarti. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju PAT2014. gada 28. februārī atguva savu daļējo ieguldījumu naudā, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,75 % apmērā. Itālijas iestādes precizēja, ka saliktie procenti 3,75 % apmērā ir pušu sarunu ceļā panākta risinājuma rezultāts, kas atbilst aptuveni divkāršai Itālijas valsts parādzīmju ar termiņu 2–3 gadi ienesīguma likmei un ir līdzīgs likmei, ko gūst no parādzīmēm, kuru termiņš ir 10 gadi. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz PAT veikto daļējo maksājumu par labu Trentino NGN kapitālam Itālijas iestādes precizēja, ka Trentino NGN visas no saviem akcionāriem naudā saņemtās summas noguldīja (t. i., PAT, MC-link un Finanziaria Trentina finanšu ieguldījumi, no kuriem atskaitītas attiecīgās izmaksas, nodokļi un nodevas) bankas kontā un par tām saņēma procentus ar procentu likmi 2,71 % 2012. gadā, 1,509 % līdz 2013. gada 1. februārim un 1,524 % pēc 2013. gada 1. februāra. Daļējie maksājumi (tostarp PAT maksājumi) Trentino NGN bankas kontā netika skarti. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju PAT2014. gada 28. februārī atguva savu daļējo ieguldījumu naudā, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,75 % apmērā. Itālijas iestādes precizēja, ka saliktie procenti 3,75 % apmērā ir pušu sarunu ceļā panākta risinājuma rezultāts, kas atbilst aptuveni divkāršai Itālijas valsts parādzīmju ar termiņu 2–3 gadi ienesīguma likmei un ir līdzīgs likmei, ko gūst no parādzīmēm, kuru termiņš ir 10 gadi.

PAT

Trentino NGN

Trentino NGN

PAT

MC-link

Finanziaria Trentina

)

PAT

Trentino NGN

PAT

| (23) | PAT veiktā ieguldījuma naudā daļējais maksājums Trentino NGN labā ir valsts līdzekļu pārskaitījums. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, no brīža, kad no 2012. gada 20. augusta tika apturēta projekta Trentino NGN īstenošana, un to, ka 2014. gada 28. februārīPAT faktiski izstājās no projekta un pilnībā atguva savu sākotnējo maksājumu, tostarp pamatotus procentus, Komisija var secināt, ka attiecīgais daļējais maksājums nav radījis ekonomisku priekšrocību Trentino NGN un tā akcionāriem. |
| --- | --- |

(23)

PAT veiktā ieguldījuma naudā daļējais maksājums Trentino NGN labā ir valsts līdzekļu pārskaitījums. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, no brīža, kad no 2012. gada 20. augusta tika apturēta projekta Trentino NGN īstenošana, un to, ka 2014. gada 28. februārīPAT faktiski izstājās no projekta un pilnībā atguva savu sākotnējo maksājumu, tostarp pamatotus procentus, Komisija var secināt, ka attiecīgais daļējais maksājums nav radījis ekonomisku priekšrocību Trentino NGN un tā akcionāriem.

PAT

Trentino NGN

Trentino NGN

PAT

Trentino NGN

| (24) | Attiecībā uz Trentino NGN veiktajām minimālajām darbībām, t. i., darbībām, kuras attiecas uz neatsaucamo tiesību pārdošanu (sk. 19. punktu), jānorāda, ka šādas darbības tiek īstenotas, lai ievērotu reglamentējošās saistības, kuras joprojām piemēro TI, un šķiet, ka tās Trentino NGN vai tā akcionāriem, izņemot TI, nav radījušas ekonomiskas priekšrocības. Šādos apstākļos minētie darījumi nav tādi, lai apšaubītu turpmāko vērtējumu. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz Trentino NGN veiktajām minimālajām darbībām, t. i., darbībām, kuras attiecas uz neatsaucamo tiesību pārdošanu (sk. 19. punktu), jānorāda, ka šādas darbības tiek īstenotas, lai ievērotu reglamentējošās saistības, kuras joprojām piemēro TI, un šķiet, ka tās Trentino NGN vai tā akcionāriem, izņemot TI, nav radījušas ekonomiskas priekšrocības. Šādos apstākļos minētie darījumi nav tādi, lai apšaubītu turpmāko vērtējumu.

Trentino NGN

TI

Trentino NGN

TI,

| (25) | Ņemot vērā šādus apstākļus, Komisija secina, ka projekts nav ticis īstenots un pēc PAT izstāšanās no projekta Trentino NGN formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz šo pasākumu vairs nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā šādus apstākļus, Komisija secina, ka projekts nav ticis īstenots un pēc PAT izstāšanās no projekta Trentino NGN formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz šo pasākumu vairs nav vajadzīga.

PAT

Trentino NGN

6.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (26) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija ir nolēmusi slēgt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru, jo pašreizējās procedūras turpināšanai nav pamata pēc tam, kad Itālijas iestādes (PAT) izstājās no projekta Trentino NGN, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija ir nolēmusi slēgt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru, jo pašreizējās procedūras turpināšanai nav pamata pēc tam, kad Itālijas iestādes (PAT) izstājās no projekta Trentino NGN,

PAT

Trentino NGN

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pēc tam, kad Itālijas iestādes izstājās no projekta Trentino NGN, pašreizējās procedūras turpināšanai vairs nav pamata. Tādēļ Komisija nolēma izbeigt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijai.

Briselē, 2014. gada 26. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  OV C 323, 24.10.2012., 6. lpp.

1

(2)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.), kuras pārskatītas 2013. gadā: “ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (OV C 25, 26.1.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Noteiktās darbības zonas bija pašvaldības, kurās fibre-to-home (FTTH) infrastruktūru instalācijas izmaksas būtu aptuveni EUR 1 000 uz mājsaimniecību, tas ir, 42 pašvaldības un 150 000 mājsaimniecības, kas atbilst 60 % no provinces iedzīvotāju skaita.

4

fibre-to-home

FTTH

(5)  Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka MC-link ieguldīs 1 miljonu euro, kas atbilst 1,6 %, savukārt izmeklēšanas procedūrā Itālijas iestādes noskaidroja, ka pareizais apjoms bija EUR 1,5 miljoni, kas atbilst 1,56 %.

5

MC-link

(6)  Šādas vērtības ir iegūtas, trešo reizi veicot grozījumus 2012. gada 11. maijā parakstītajā akcionāru līgumā. Sākotnējos līgumos bija paredzēts ieguldījums EUR 4,7 miljonu apmērā un gada likme – 7,5 %.

6

(7)  Tas ir tehnoloģiju veids, kas ļauj piegādāt interneta pakalpojumus no viena punkta līdz vairākiem punktiem. Nozares operatoriem, kas bija ieinteresēti sniegt pakalpojumus, būtu jāaktivizē viss tīkls, izmantojot GPON tehnoloģiju.

7

GPON

(8)  Pirmais ieguldījums ir neatsaucamo tiesību nodošana.

8

(9)  Otro ieguldījumu veido divas daļas: 1) neatsaucamo tiesību pārvēršana īpašumā (pirmā ieguldījuma objekts) attiecībā uz telpu ap TI kabeļiem tikai provinces vidēja ienesīguma reģionos (t. i., Trentino NGN darbību reģioni) un 2) vara kabeļu tīkla visu komponentu īpašuma nodošana, ar iespēju pārtraukt šāda tīkla darbību pēc tam, kad visi klienti ir pārgājuši uz jauno optisko šķiedru tīklu.

9

TI

Trentino NGN

(10)  Tobrīd izmantotā metode, lai noteiktu šādu vērtību, tika balstīta uz tīkla aizstāšanas vidējo teorētisko vērtību, ko iegūst no modeļa BU-LRIC, ko izmanto AGCOM, lai noteiktu vietējā tīkla atsaistītās piekļuves maksājumus, t. i., vērtība, kas ir vidējā vērtība visā valsts teritorijā un kas nav aprēķināta speciāli provinces teritorijai.

10

BU-LRIC

AGCOM

(11)  
  PAT sākotnējos aprēķinos kapitāla maksimālais neto ienesīgums tika noteikts 10,5 % apmērā.

11

PAT

(12)  Projekta ietvaros bija paredzēts īstenot 3 paralēlus GPON tīklus, no kuriem Trentino NGN vajadzībām divi nebija vajadzīgi un teorētiski bija paredzēti izīrēšanai, ko veic alternatīvie operatori.

12

GPON

Trentino NGN

---