# Službeni list L 272/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 272 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.7. listopada 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 272

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.7. listopada 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Côte d'Ivoirea, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1776 оd 6. listopada 2016. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima (
  1
  ) | 2 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 33 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1779 оd 6. listopada 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 70 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2016/1780 od 29. rujna 2016. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza, u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu tog Sporazuma | 72 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1781 оd 5. listopada 2016. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu dodavanja unosa za Sveti Petar i Mikelon na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje u Uniju mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6287)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1782 оd 5. listopada 2016. o izmjeni Odluke 2008/185/EZ u pogledu uključivanja Litve na popis država članica u kojima se provodi odobreni nacionalni program kontrole bolesti Aujeszkoga i ažuriranju popisa nacionalnih instituta u Prilogu III.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6288)

   (
  1
  ) | 90 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Côte d'Ivoirea, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1776 оd 6. listopada 2016. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima (
  1
  )

1

2

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

33

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1779 оd 6. listopada 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

70

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2016/1780 od 29. rujna 2016. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza, u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu tog Sporazuma

72

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1781 оd 5. listopada 2016. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu dodavanja unosa za Sveti Petar i Mikelon na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje u Uniju mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6287)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6287)

1

88

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1782 оd 5. listopada 2016. o izmjeni Odluke 2008/185/EZ u pogledu uključivanja Litve na popis država članica u kojima se provodi odobreni nacionalni program kontrole bolesti Aujeszkoga i ažuriranju popisa nacionalnih instituta u Prilogu III.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6288)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6288)

1

90

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 ( SL L 3, 5.1.2005. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 03/sv. 58 od 28. lipnja 2013.) | 96 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 ( SL L 3, 5.1.2005. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 03/sv. 58 od 28. lipnja 2013.)

( SL L 3, 5.1.2005. )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 03/sv. 58 od 28. lipnja 2013.)

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/1

---

Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Côte d'Ivoirea, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane

Europska unija i Republika Côte d'Ivoire obavijestile su o završetku postupaka nužnih za privremenu primjenu prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Côte d'Ivoirea, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1), u skladu s člankom 75. tog Sporazuma. Shodno tomu, od 3. rujna 2016. Sporazum se privremeno primjenjuje između Europske unije i Republike Côte d'Ivoirea.

1

Do početka primjene novog reciprocitetnog zajedničkog režima iz članka 14. stavka 2. Sporazuma obje su se stranke složile da će primjenjivati odredbe sadržane u Prilogu II. Uredbi (EU) 2016/1076 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje.

---

(1)  
  SL L 59, 3.3.2009., str. 1.

1

---

UREDBE

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1776

оd 6. listopada 2016.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 10. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđuju se popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđuju se popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe.

| (2) | Taj se popis može ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), na poticaj Komisije ili nakon podnošenja zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Taj se popis može ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), na poticaj Komisije ili nakon podnošenja zahtjeva.

| (3) | Dana 19. siječnja 2015. podnesen je zahtjev za odobrenje uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima. Zahtjev je potom stavljen na raspolaganje državama članicama u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Dana 19. siječnja 2015. podnesen je zahtjev za odobrenje uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima. Zahtjev je potom stavljen na raspolaganje državama članicama u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1331/2008.

| (4) | Znanstveni odbor za hranu (SCF) Europske unije 2000. ocijenio je sukralozu te utvrdio prihvatljivi dnevni unos (PDU) od 15 mg/kg tjelesne mase na dan (3). |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za hranu (SCF) Europske unije 2000. ocijenio je sukralozu te utvrdio prihvatljivi dnevni unos (PDU) od 15 mg/kg tjelesne mase na dan (3).

| (5) | Uporabom sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima povećava se ukupni intenzitet arome žvakaće gume te se tijekom žvakanja taj intenzitet zadržava dulje nego u slučaju prehrambenih aditiva drugog sastava. Stoga se povećanjem intenziteta i trajanja arome potrošaču pruža bolji ukupni doživljaj žvakanja gume. |
| --- | --- |

(5)

Uporabom sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima povećava se ukupni intenzitet arome žvakaće gume te se tijekom žvakanja taj intenzitet zadržava dulje nego u slučaju prehrambenih aditiva drugog sastava. Stoga se povećanjem intenziteta i trajanja arome potrošaču pruža bolji ukupni doživljaj žvakanja gume.

| (6) | Odobravanje sukraloze u količini od 1 200 mg/kg u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima dovelo bi do povećanja unosa E 955 unutar sljedećih ograničenja: od 0 do 0,1 % PDU-a u slučaju srednje razine potrošnje i od 0 do 4,3 % PDU-a u slučaju visoke razine potrošnje. Smatra se da je ta dodatna izloženost potrošača zanemariva te stoga ne predstavlja sigurnosni rizik. |
| --- | --- |

(6)

Odobravanje sukraloze u količini od 1 200 mg/kg u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima dovelo bi do povećanja unosa E 955 unutar sljedećih ograničenja: od 0 do 0,1 % PDU-a u slučaju srednje razine potrošnje i od 0 do 4,3 % PDU-a u slučaju visoke razine potrošnje. Smatra se da je ta dodatna izloženost potrošača zanemariva te stoga ne predstavlja sigurnosni rizik.

| (7) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) kako bi ažurirala popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, osim ako takvo ažuriranje neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Budući da se odobrenje uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima smatra ažuriranjem tog popisa za koje nije vjerojatno da će imati utjecaj na zdravlje ljudi, nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) kako bi ažurirala popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, osim ako takvo ažuriranje neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Budući da se odobrenje uporabe sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima smatra ažuriranjem tog popisa za koje nije vjerojatno da će imati utjecaj na zdravlje ljudi, nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije.

| (8) | Stoga je primjereno odobriti uporabu sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima u najvećoj dopuštenoj količini od 1 200 mg/kg (potkategorija hrane 5.3.). |
| --- | --- |

(8)

Stoga je primjereno odobriti uporabu sukraloze (E 955) kao pojačivača arome u žvakaćim gumama s dodanim šećerom ili poliolima u najvećoj dopuštenoj količini od 1 200 mg/kg (potkategorija hrane 5.3.).

| (9) | Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (SL L 354, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  Mišljenje Zdravstvenog odbora za hranu o sukralozi (koje je SCF donio 7. rujna 2000.). Dostupno na internetu: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf

3

---

PRILOG

Dio E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Kategorija hrane 5.3., „Žvakaće gume” mijenja se kako slijedi:






  (a) | unosi se sljedeći unos nakon unosa za E 951: | „E 955 | Sukraloza | 1 200 | (12) | samo proizvodi s dodanim šećerom ili poliolima, kao pojačivač arome” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Kategorija hrane 5.3., „Žvakaće gume” mijenja se kako slijedi:

(a)

unosi se sljedeći unos nakon unosa za E 951:

„E 955

Sukraloza

1 200

(12)

samo proizvodi s dodanim šećerom ili poliolima, kao pojačivač arome”

| (b) | bilješka (12) mijenja se kako slijedi:






  „(12) | Ako se E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 i E 961 upotrebljavaju u kombinaciji u žvakaćim gumama, najveća se dopuštena količina svakoga aditiva smanjuje razmjerno.” |
| --- | --- | --- |

(b)

bilješka (12) mijenja se kako slijedi:

„(12)

---

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1777

оd 6. listopada 2016.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 13. veljače 2016. antidampinški ispitni postupak koji se odnosi na uvoz u Europsku uniju („Unija”) plosnatih proizvoda od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće („teška ploča”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (2) („Osnovna uredba”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 13. veljače 2016. antidampinški ispitni postupak koji se odnosi na uvoz u Europsku uniju („Unija”) plosnatih proizvoda od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće („teška ploča”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (2) („Osnovna uredba”).

2

| (2) | Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

3

| (3) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 4. siječnja 2016. podnijela pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje teških ploča u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 4. siječnja 2016. podnijela pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje teških ploča u Uniji.

| (4) | Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

1.2   Evidentiranje

Evidentiranje

| (5) | Nakon što je podnositelj pritužbe podnio zahtjev potkrijepljen potrebnim dokazima, Komisija je 10. kolovoza 2016. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2016/1357 (4) o obveznom evidentiranju uvoza određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine od 11. kolovoza 2016. („Uredba o evidentiranju”). |
| --- | --- |

(5)

Nakon što je podnositelj pritužbe podnio zahtjev potkrijepljen potrebnim dokazima, Komisija je 10. kolovoza 2016. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2016/1357 (4) o obveznom evidentiranju uvoza određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine od 11. kolovoza 2016. („Uredba o evidentiranju”).

4

1.3   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (6) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce i udruženja za koja se zna da se pokretanje postupka na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce i udruženja za koja se zna da se pokretanje postupka na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.

| (7) | Zainteresirane strane dobile su priliku pisanim putem iznijeti svoje stavove o pokretanju ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strane dobile su priliku pisanim putem iznijeti svoje stavove o pokretanju ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (8) | Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Australije, Brazila, Kanade, Indije, Japana, Republike Koreje, Malezije, Meksika, Rusije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Australije, Brazila, Kanade, Indije, Japana, Republike Koreje, Malezije, Meksika, Rusije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država te ih pozvala na sudjelovanje.

| (9) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.

| (10) | Zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o prikladnosti odabrane analogne zemlje i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o prikladnosti odabrane analogne zemlje i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

1.4   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika iz Unije u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika iz Unije u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

1.4.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (12) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujama prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujama prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost.

| (13) | Privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije sa sjedištima u trima različitim državama članicama koji su činili više od 26 % ukupne prodaje teških ploča proizvođača iz Unije koji su odgovorili na ispitivanje reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. |
| --- | --- |

(13)

Privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije sa sjedištima u trima različitim državama članicama koji su činili više od 26 % ukupne prodaje teških ploča proizvođača iz Unije koji su odgovorili na ispitivanje reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak.

| (14) | Podnositelj pritužbe i sâmo društvo u uzorku naveli su da nije primjereno uključiti društvo Metinvest Trametal Spa („Trametal”) u uzorak jer to društvo nije integrirana čeličana nego postrojenje za ponovno valjanje ploča kupljenih od povezanog poduzeća iz Ukrajine te stoga navodno nije reprezentativno za industriju Unije. |
| --- | --- |

(14)

Podnositelj pritužbe i sâmo društvo u uzorku naveli su da nije primjereno uključiti društvo Metinvest Trametal Spa („Trametal”) u uzorak jer to društvo nije integrirana čeličana nego postrojenje za ponovno valjanje ploča kupljenih od povezanog poduzeća iz Ukrajine te stoga navodno nije reprezentativno za industriju Unije.

| (15) | Industriju Unije čine i integrirane čeličane i postrojenja za ponovno valjanje i obje su vrste proizvođača iz Unije među podnositeljima pritužbe. Međutim veliku većinu teških ploča koje proizvodi industrija Unije proizvode integrirane čeličane. |
| --- | --- |

(15)

Industriju Unije čine i integrirane čeličane i postrojenja za ponovno valjanje i obje su vrste proizvođača iz Unije među podnositeljima pritužbe. Međutim veliku većinu teških ploča koje proizvodi industrija Unije proizvode integrirane čeličane.

| (16) | Komisija je osim toga utvrdila da Trametal nabavlja ploče, glavni ulazni materijal koji obično predstavlja približno 70 % ukupnih troškova, od svojeg povezanog društva u Ukrajini. Stoga ta povezanost ima izravan utjecaj posebno na pokazatelje koji se odnose na troškove i profitabilnost te na rezultate i posebnu situaciju povezanog ukrajinskog društva koje isporučuje ploče. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je osim toga utvrdila da Trametal nabavlja ploče, glavni ulazni materijal koji obično predstavlja približno 70 % ukupnih troškova, od svojeg povezanog društva u Ukrajini. Stoga ta povezanost ima izravan utjecaj posebno na pokazatelje koji se odnose na troškove i profitabilnost te na rezultate i posebnu situaciju povezanog ukrajinskog društva koje isporučuje ploče.

| (17) | Komisija međutim primjećuje da je situacija obiju vrsta proizvođača iz Unije – integriranih čeličana i postrojenja za ponovno valjanje – u potpunosti odražena u makroekonomskim pokazateljima opisanima u uvodnim izjavama 105. do 124. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija međutim primjećuje da je situacija obiju vrsta proizvođača iz Unije – integriranih čeličana i postrojenja za ponovno valjanje – u potpunosti odražena u makroekonomskim pokazateljima opisanima u uvodnim izjavama 105. do 124. u nastavku.

| (18) | Međutim zbog razloga navedenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 14. do 16. Komisija privremeno smatra da posebna situacija u kojoj se nalazi Trametal nije reprezentativna za industriju Unije te da ona ne bi trebala utjecati na makroekonomske pokazatelje opisane u uvodnim izjavama 125. do 138. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Međutim zbog razloga navedenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 14. do 16. Komisija privremeno smatra da posebna situacija u kojoj se nalazi Trametal nije reprezentativna za industriju Unije te da ona ne bi trebala utjecati na makroekonomske pokazatelje opisane u uvodnim izjavama 125. do 138. u nastavku.

| (19) | Komisija je tu primjedbu ocijenila opravdanom te je nakon razmatranja dostupnih preliminarnih informacija o šteti zamijenila Trametal u uzorku s društvom Ilsenburger Grobblech GmbH, drugim najvećim proizvođačem iz Unije s obzirom na obujam prodaje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 28. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je tu primjedbu ocijenila opravdanom te je nakon razmatranja dostupnih preliminarnih informacija o šteti zamijenila Trametal u uzorku s društvom Ilsenburger Grobblech GmbH, drugim najvećim proizvođačem iz Unije s obzirom na obujam prodaje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 28. u nastavku.

| (20) | Komisija je 7. ožujka 2016. zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje obavijest u kojoj se objašnjavaju razlozi izmjene uzorka te se navodi popis društava uvrštenih u revidirani uzorak. Ni jedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na konačni uzorak. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 7. ožujka 2016. zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje obavijest u kojoj se objašnjavaju razlozi izmjene uzorka te se navodi popis društava uvrštenih u revidirani uzorak. Ni jedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na konačni uzorak.

1.4.2   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (21) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (22) | Šest uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U uzorak su uključena tri uvoznika. |
| --- | --- |

(22)

Šest uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U uzorak su uključena tri uvoznika.

1.4.3   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

| (23) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.. Uz to, Komisija je zatražila od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.. Uz to, Komisija je zatražila od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

| (24) | Četrnaest proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se postupak odnosi na njih te s nadležnim tijelima NRK-a. Ni jedna primjedba nije zaprimljena te je uzorak stoga potvrđen. |
| --- | --- |

(24)

Četrnaest proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se postupak odnosi na njih te s nadležnim tijelima NRK-a. Ni jedna primjedba nije zaprimljena te je uzorak stoga potvrđen.

1.5   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (25) | Sedam proizvođača izvoznika iz NRK-a navelo je da žele zatražiti pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Međutim, ni jedan nije odgovorio na upitnik i stoga nisu zaprimljeni zahtjevi za pojedinačno ispitivanje. |
| --- | --- |

(25)

Sedam proizvođača izvoznika iz NRK-a navelo je da žele zatražiti pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Međutim, ni jedan nije odgovorio na upitnik i stoga nisu zaprimljeni zahtjevi za pojedinačno ispitivanje.

1.6   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (26) | Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori na upitnik pristigli su od triju proizvođača iz Unije, šest nepovezanih uvoznika, deset korisnika, skupine servisnih centara za čelik, triju proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku i dvaju proizvođača iz različitih analognih zemalja. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori na upitnik pristigli su od triju proizvođača iz Unije, šest nepovezanih uvoznika, deset korisnika, skupine servisnih centara za čelik, triju proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku i dvaju proizvođača iz različitih analognih zemalja.

1.7   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (27) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih strana:






  — | udruženje:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgija; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih strana:

—

udruženje:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgija;

| — | proizvođači iz Unije:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Njemačka |
| --- | --- | --- |

—

proizvođači iz Unije:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Njemačka

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Njemačka |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Njemačka

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Ujedinjena Kraljevina

5

| — | proizvođači izvoznici iz NRK-a:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

proizvođači izvoznici iz NRK-a:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

| — | proizvođač iz analogne zemlje






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australija. |
| --- | --- | --- |

—

proizvođač iz analogne zemlje

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australija.

1.8   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (28) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. studenoga 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). |
| --- | --- |

(28)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. studenoga 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).

| (29) | Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(29)

Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (30) | Predmetni proizvod čine plosnati proizvodi od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 i ex 7225 99 00 („teška ploča”) podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(30)

Predmetni proizvod čine plosnati proizvodi od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 i ex 7225 99 00 („teška ploča”) podrijetlom iz NRK-a.

| (31) | Teške ploče upotrebljavaju se za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda, te u brodogradnji, mostogradnji i zgradarstvu. |
| --- | --- |

(31)

Teške ploče upotrebljavaju se za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda, te u brodogradnji, mostogradnji i zgradarstvu.

2.2   Istovjetan proizvod

Istovjetan proizvod

| (32) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:






  (a) | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(32)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:

(a)

predmetni proizvod;

| (b) | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Australije; |
| --- | --- |

(b)

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Australije;

| (c) | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (33) | Komisija je stoga privremeno odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je stoga privremeno odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

2.3   Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda

Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda

| (34) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opseg proizvoda preširoko definiran. Tvrdila je posebice da bi opseg proizvoda trebao biti ograničen na tzv. „teške ploče široke potrošnje”, dok bi „posebne teške ploče” trebale biti izuzete iz definicije proizvoda. Njezini navodi temelje se prvenstveno na dva argumenta. |
| --- | --- |

(34)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opseg proizvoda preširoko definiran. Tvrdila je posebice da bi opseg proizvoda trebao biti ograničen na tzv. „teške ploče široke potrošnje”, dok bi „posebne teške ploče” trebale biti izuzete iz definicije proizvoda. Njezini navodi temelje se prvenstveno na dva argumenta.

| (35) | Kao prvo, ona navodi da se informacije navedene u pritužbi poglavito odnose na „teške ploče široke potrošnje”, koje čine većinu izvoza iz NRK-a. Kao drugo, navodi da je opseg proizvoda širi nego definicija istovjetnog proizvoda iz članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Kao prvo, ona navodi da se informacije navedene u pritužbi poglavito odnose na „teške ploče široke potrošnje”, koje čine većinu izvoza iz NRK-a. Kao drugo, navodi da je opseg proizvoda širi nego definicija istovjetnog proizvoda iz članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

| (36) | Komisija u tom pogledu napominje da je u fazi pritužbe potrebno pružiti samo dovoljno dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi. Stoga u toj fazi nije potrebno pružiti informacije o cjelovitom opsegu proizvoda. Ograničavanje analize na najprodavanije izvezene vrste proizvoda ne znači da je potrebno ograničiti definiciju proizvoda na tu vrstu proizvoda. |
| --- | --- |

(36)

Komisija u tom pogledu napominje da je u fazi pritužbe potrebno pružiti samo dovoljno dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi. Stoga u toj fazi nije potrebno pružiti informacije o cjelovitom opsegu proizvoda. Ograničavanje analize na najprodavanije izvezene vrste proizvoda ne znači da je potrebno ograničiti definiciju proizvoda na tu vrstu proizvoda.

| (37) | Kao drugo, člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe predviđeno je da istovjetan proizvod mora biti identičan ili vrlo sličan proizvodu koji se razmatra. To se, međutim, ne odnosi na definiciju proizvoda koji se razmatra kao takvu. Različite vrste proizvoda koji se razmatra trebaju imati tek jednaka osnovna svojstva, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 32. |
| --- | --- |

(37)

Kao drugo, člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe predviđeno je da istovjetan proizvod mora biti identičan ili vrlo sličan proizvodu koji se razmatra. To se, međutim, ne odnosi na definiciju proizvoda koji se razmatra kao takvu. Različite vrste proizvoda koji se razmatra trebaju imati tek jednaka osnovna svojstva, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 32.

| (38) | Parametri po kojima se „posebne teške ploče” navodno razlikuju od teških ploča široke potrošnje jesu kemijski sastav, mehanički/tehnološki sastav, spremnost za isporuku, debljina te certificiranje i pregled za potrebe brodogradnje. |
| --- | --- |

(38)

Parametri po kojima se „posebne teške ploče” navodno razlikuju od teških ploča široke potrošnje jesu kemijski sastav, mehanički/tehnološki sastav, spremnost za isporuku, debljina te certificiranje i pregled za potrebe brodogradnje.

| (39) | Nijedan od tih parametara ne odnosi se na osnovna svojstva proizvoda, osim debljine. Strana tvrdi da bi svi proizvodi deblji od 50,8 mm trebali biti izuzeti iz opsega proizvoda. Jedini argument koji je strana iznijela u prilog ograničenja debljine jest da je pritužba navodno bila usmjerena samo na teške ploče debljine manje od 50,8 mm jer su dokazi prima facie iz jednog priloga pritužbi u pogledu izračuna dampinga ograničeni na takve proizvode. |
| --- | --- |

(39)

Nijedan od tih parametara ne odnosi se na osnovna svojstva proizvoda, osim debljine. Strana tvrdi da bi svi proizvodi deblji od 50,8 mm trebali biti izuzeti iz opsega proizvoda. Jedini argument koji je strana iznijela u prilog ograničenja debljine jest da je pritužba navodno bila usmjerena samo na teške ploče debljine manje od 50,8 mm jer su dokazi prima facie iz jednog priloga pritužbi u pogledu izračuna dampinga ograničeni na takve proizvode.

prima facie

| (40) | Međutim, jasno je da definicija proizvoda iz pritužbe obuhvaća i proizvode debljine veće od 50,8 mm jer definicija proizvoda ne sadržava gornju granicu debljine. Kao što je prethodno navedeno, to što dokazi prima facie o dampingu obuhvaćaju isključivo najčešće izvezene vrste proizvoda ne znači da je definicija proizvoda ograničena na te vrste. |
| --- | --- |

(40)

Međutim, jasno je da definicija proizvoda iz pritužbe obuhvaća i proizvode debljine veće od 50,8 mm jer definicija proizvoda ne sadržava gornju granicu debljine. Kao što je prethodno navedeno, to što dokazi prima facie o dampingu obuhvaćaju isključivo najčešće izvezene vrste proizvoda ne znači da je definicija proizvoda ograničena na te vrste.

prima facie

| (41) | Komisija je stoga privremeno zaključila da neće mijenjati definiciju proizvoda. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je stoga privremeno zaključila da neće mijenjati definiciju proizvoda.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

3.1.1   Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (42) | Kao što je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, ako proizvođač izvoznik iz NRK-a zadovolji kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te mu se stoga dodijeli MET, Komisija nakon toga utvrđuje uobičajenu vrijednosti za to društvo u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. |
| --- | --- |

(42)

Kao što je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, ako proizvođač izvoznik iz NRK-a zadovolji kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te mu se stoga dodijeli MET, Komisija nakon toga utvrđuje uobičajenu vrijednosti za to društvo u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6.

| (43) | Komisija je poslala obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima u uzorku kako bi oni mogli podnijeti zahtjev za dodjelu MET-a. Nije dodijeljen nijedan MET jer niti jedno poduzeće nije dostavilo obrazac. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je poslala obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima u uzorku kako bi oni mogli podnijeti zahtjev za dodjelu MET-a. Nije dodijeljen nijedan MET jer niti jedno poduzeće nije dostavilo obrazac.

3.1.2   Analogna zemlja

Analogna zemlja

| (44) | Uobičajena vrijednost je stoga određena na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom kako je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja. |
| --- | --- |

(44)

Uobičajena vrijednost je stoga određena na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom kako je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja.

| (45) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je predvidjelaSjedinjene Američke Države kao analognu zemlju te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Ni jedna primjedba nije zaprimljena. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je predvidjelaSjedinjene Američke Države kao analognu zemlju te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Ni jedna primjedba nije zaprimljena.

| (46) | Upitnici su poslani svim poznatim proizvođačima teških ploča iz zemalja prethodno navedenih u uvodnoj izjavi 8., a zaprimljena su dva odgovora: jedan od proizvođača iz Australije, a drugi proizvođača iz Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

(46)

Upitnici su poslani svim poznatim proizvođačima teških ploča iz zemalja prethodno navedenih u uvodnoj izjavi 8., a zaprimljena su dva odgovora: jedan od proizvođača iz Australije, a drugi proizvođača iz Sjedinjenih Američkih Država.

| (47) | Proizvođač iz SAD-a pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu SAD-a. |
| --- | --- |

(47)

Proizvođač iz SAD-a pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu SAD-a.

| (48) | Proizvođač iz SAD-a obavijestio je Komisiju u svojem odgovoru na upitnik da se u SAD-u obično ne primjenjuje carinska pristojba na uvoz teških ploča. Na uvoz iz NRK-a primjenjuju se antidampinške pristojbe, dok se na uvoz iz Indije, Indonezije i Republike Koreje primjenjuju i antidampinške i antisubvencijske pristojbe. |
| --- | --- |

(48)

Proizvođač iz SAD-a obavijestio je Komisiju u svojem odgovoru na upitnik da se u SAD-u obično ne primjenjuje carinska pristojba na uvoz teških ploča. Na uvoz iz NRK-a primjenjuju se antidampinške pristojbe, dok se na uvoz iz Indije, Indonezije i Republike Koreje primjenjuju i antidampinške i antisubvencijske pristojbe.

| (49) | Na domaćem tržištu SAD-a djeluje sedam proizvođača iz SAD-a, dok tržišni udio uvoza iz Republike Koreje, Njemačke, Francuske i Kanade iznosi 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Na domaćem tržištu SAD-a djeluje sedam proizvođača iz SAD-a, dok tržišni udio uvoza iz Republike Koreje, Njemačke, Francuske i Kanade iznosi 20 %.

| (50) | Proizvođač iz Australije pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu Australije i o tome da je jedini proizvođač u Australiji. Međutim, tržišni udio uvoza u Australiju iznosi 35 %. Antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na uvoz iz NRK-a, Indonezije, Japana, Republike Koreje i Tajvana niske su, dok se na neka društva uopće ne primjenjuju. |
| --- | --- |

(50)

Proizvođač iz Australije pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu Australije i o tome da je jedini proizvođač u Australiji. Međutim, tržišni udio uvoza u Australiju iznosi 35 %. Antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na uvoz iz NRK-a, Indonezije, Japana, Republike Koreje i Tajvana niske su, dok se na neka društva uopće ne primjenjuju.

| (51) | Domaće tržište Australije može se smatrati konkurentnijim zbog većeg tržišnog udjela uvoza i nižih pristojbi na izvoz. |
| --- | --- |

(51)

Domaće tržište Australije može se smatrati konkurentnijim zbog većeg tržišnog udjela uvoza i nižih pristojbi na izvoz.

| (52) | Komisija je zato u ovoj fazi zaključila da je Australija bila primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je zato u ovoj fazi zaključila da je Australija bila primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

3.1.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (53) | Podaci dobiveni od proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Podaci dobiveni od proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

| (54) | Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (55) | Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(55)

Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (56) | Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu analogne zemlje proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuje bila je reprezentativna. |
| --- | --- |

(56)

Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu analogne zemlje proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuje bila je reprezentativna.

| (57) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje proizvođači izvoznici u uzorku prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje proizvođači izvoznici u uzorku prodaju za izvoz u Uniju.

| (58) | Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača iz analogne zemlje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je bila identična ili usporediva s vrstom proizvoda koje svaki proizvođač izvoznik iz NRK-a u uzorku prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača iz analogne zemlje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je bila identična ili usporediva s vrstom proizvoda koje svaki proizvođač izvoznik iz NRK-a u uzorku prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (59) | Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku. |
| --- | --- |

(59)

Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku.

| (60) | Komisija je utvrdila da su neke vrste proizvoda bile reprezentativne na toj osnovi, dok druge nisu ili zbog malih količina ili jer proizvođač izvoznik iz analogne zemlje nije prodavao izvezenu vrstu proizvoda na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je utvrdila da su neke vrste proizvoda bile reprezentativne na toj osnovi, dok druge nisu ili zbog malih količina ili jer proizvođač izvoznik iz analogne zemlje nije prodavao izvezenu vrstu proizvoda na domaćem tržištu.

| (61) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (62) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (1) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(62)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(1)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (2) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(2)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (63) | U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(63)

U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (64) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (1) | ako obujam profitabilne prodaje te vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste; ili |
| --- | --- | --- |

(64)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(1)

ako obujam profitabilne prodaje te vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste; ili

| (2) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (65) | Ako proizvođač iz analogne zemlje neku vrstu proizvoda nije na domaćem tržištu prodao u reprezentativnim količinama ili je uopće nije prodao ili ju je u cijelosti prodao s gubitkom, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Ako proizvođač iz analogne zemlje neku vrstu proizvoda nije na domaćem tržištu prodao u reprezentativnim količinama ili je uopće nije prodao ili ju je u cijelosti prodao s gubitkom, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (66) | Za svaku vrstu proizvoda koji se na domaćem tržištu nije prodavao u reprezentativnim količinama uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za svaku od tih vrsta njihovu prosječnom trošku proizvodnje. |
| --- | --- |

(66)

Za svaku vrstu proizvoda koji se na domaćem tržištu nije prodavao u reprezentativnim količinama uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za svaku od tih vrsta njihovu prosječnom trošku proizvodnje.

| (67) | Za vrste proizvoda koji uopće nisu prodani ili su u cijelosti prodani s gubitkom na domaćem tržištu, uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu prosječnom trošku proizvodnje svake vrste. |
| --- | --- |

(67)

Za vrste proizvoda koji uopće nisu prodani ili su u cijelosti prodani s gubitkom na domaćem tržištu, uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu prosječnom trošku proizvodnje svake vrste.

| (68) | U slučaju da vrsta proizvoda uopće nije prodana na domaćem tržištu analogne zemlje, troškovi proizvodnje izračunani su na temelju troška najsličnije jeftinije vrste. |
| --- | --- |

(68)

U slučaju da vrsta proizvoda uopće nije prodana na domaćem tržištu analogne zemlje, troškovi proizvodnje izračunani su na temelju troška najsličnije jeftinije vrste.

3.2   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (69) | Izvozna cijena svakog proizvođača izvoznika provjerena je tijekom posjeta radi provjere. Ako je izvoz u Uniju izvršen izravno prvim nezavisnim kupcima ili putem povezanog društva za trgovinu, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Izvozna cijena svakog proizvođača izvoznika provjerena je tijekom posjeta radi provjere. Ako je izvoz u Uniju izvršen izravno prvim nezavisnim kupcima ili putem povezanog društva za trgovinu, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (70) | Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku izvozio je teške ploče putem povezanog uvoznika iz Unije. Izvozna cijena te prodaje izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku izvozio je teške ploče putem povezanog uvoznika iz Unije. Izvozna cijena te prodaje izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.

3.3   Usporedba

Usporedba

| (71) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost za proizvođače iz analogne zemlje i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost za proizvođače iz analogne zemlje i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (72) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove povezane s prijevozom, manipuliranjem, utovarom i popratnim troškovima, neizravnim porezima, provizijama, troškovima kredita i bankovnim pristojbama. |
| --- | --- |

(72)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove povezane s prijevozom, manipuliranjem, utovarom i popratnim troškovima, neizravnim porezima, provizijama, troškovima kredita i bankovnim pristojbama.

| (73) | Za one proizvođače izvoznike u uzorku koji su prodavali u Uniju putem povezanih društava za trgovinu s funkcijama sličnima onima agenata koji posluju na temelju provizije izvršena je prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Za one proizvođače izvoznike u uzorku koji su prodavali u Uniju putem povezanih društava za trgovinu s funkcijama sličnima onima agenata koji posluju na temelju provizije izvršena je prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe.

3.4   Dampinške marže

Dampinške marže

| (74) | Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (75) | Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a (troškovi osiguranja i vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

  Tablica 1.


  Uzorak dampinških marži







  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a (troškovi osiguranja i vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Uzorak dampinških marži

Uzorak dampinških marži

Društvo

Privremena dampinška marža

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji su izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji su izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe.

| (77) | Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a koji su izvan uzorka, iznosi 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a koji su izvan uzorka, iznosi 125,5 %.

| (78) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

| (79) | Komisija je prvo utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a. Razina suradnje temelji se na obujmu izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izraženom kao postotak ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz NRK-a u Uniju. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je prvo utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a. Razina suradnje temelji se na obujmu izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izraženom kao postotak ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz NRK-a u Uniju.

| (80) | Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 87 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila dampinšku maržu za sva ostala društva temeljiti na razini društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu. |
| --- | --- |

(80)

Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 87 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila dampinšku maržu za sva ostala društva temeljiti na razini društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu.

| (81) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

  Tablica 2.


  Sve dampinške marže







  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Ostala društva izvan uzorka koja surađuju | 125,5 % |
| Sva ostala društva | 127,6 % |

(81)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Sve dampinške marže

Sve dampinške marže

Društvo

Privremena dampinška marža

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Ostala društva izvan uzorka koja surađuju

125,5 %

Sva ostala društva

127,6 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (82) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 30 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 30 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (83) | Dvadeset i šest ih je surađivalo u odabiru uzorka. Ti proizvođači iz Unije koji surađuju predstavljaju oko 94 % ukupne industrijske proizvodnje Unije i ukupne prodaje industrije Unije istovjetnog proizvoda u ispitnom razdoblju. |
| --- | --- |

(83)

Dvadeset i šest ih je surađivalo u odabiru uzorka. Ti proizvođači iz Unije koji surađuju predstavljaju oko 94 % ukupne industrijske proizvodnje Unije i ukupne prodaje industrije Unije istovjetnog proizvoda u ispitnom razdoblju.

| (84) | Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je oko 10,3 milijuna tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih dostupnih informacija o industriji Unije kao što su pritužbe, provjereni odgovori na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni podnesci Eurofera. |
| --- | --- |

(84)

Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je oko 10,3 milijuna tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih dostupnih informacija o industriji Unije kao što su pritužbe, provjereni odgovori na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni podnesci Eurofera.

| (85) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 1., tri proizvođača iz Unije koji predstavljaju otprilike 28,5 % ukupne prodaje industrije Unije i ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka odabrana su za uzorak. |
| --- | --- |

(85)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 1., tri proizvođača iz Unije koji predstavljaju otprilike 28,5 % ukupne prodaje industrije Unije i ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka odabrana su za uzorak.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (86) | Komisija je odredila potrošnju u Uniji na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu i provjerenih podataka o prodaji industrije Unije. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je odredila potrošnju u Uniji na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu i provjerenih podataka o prodaji industrije Unije.

| (87) | Potrošnja teških ploča u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u EU-u (u metričkim tonama) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(87)

Potrošnja teških ploča u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Ukupna potrošnja u EU-u (u metričkim tonama)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (88) | Potrošnja u Uniji povećala se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Analiza na godišnjoj razini pokazuje početni pad od 6 % između 2012. i 2013. te posljedični oporavak u 2014. i razdoblju ispitnog postupka od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona. |
| --- | --- |

(88)

Potrošnja u Uniji povećala se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Analiza na godišnjoj razini pokazuje početni pad od 6 % između 2012. i 2013. te posljedični oporavak u 2014. i razdoblju ispitnog postupka od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona.

| (89) | Vlastita je upotreba proizvođača iz Unije neznatna jer čini manje od 0,5 % potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji štete stoga se procjenjuju za cijelo tržište Unije, uključujući količine koje su za vlastite potrebe upotrijebili proizvođači iz Unije. |
| --- | --- |

(89)

Vlastita je upotreba proizvođača iz Unije neznatna jer čini manje od 0,5 % potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji štete stoga se procjenjuju za cijelo tržište Unije, uključujući količine koje su za vlastite potrebe upotrijebili proizvođači iz Unije.

4.3   Obujam i tržišni udjeli uvoza

Obujam i tržišni udjeli uvoza

| (90) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 3. prethodno navedene uvodne izjave 87.

| (91) | Uvoz teških ploča u Uniju razvijao se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza (u metričkim tonama) i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a (u metričkim tonama) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Tržišni udjeli NRK-a | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(91)

Uvoz teških ploča u Uniju razvijao se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza (u metričkim tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u metričkim tonama) i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Obujam uvoza iz NRK-a (u metričkim tonama)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Tržišni udjeli NRK-a

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (92) | Obujam uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za 231 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon pada od 16 % između 2012. i 2013., uvoz iz NRK-a zabilježio je znatan porast od 85 postotnih bodova u 2014., dok se u razdoblju ispitnog postupka dodatno povećao za 162 postotna boda. |
| --- | --- |

(92)

Obujam uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za 231 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon pada od 16 % između 2012. i 2013., uvoz iz NRK-a zabilježio je znatan porast od 85 postotnih bodova u 2014., dok se u razdoblju ispitnog postupka dodatno povećao za 162 postotna boda.

| (93) | Početno smanjenje uvoza iz NRK-a između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Tržište Unije doživjelo je nakon 2013. dinamičan porast za više od 1 milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Taj je rast gotovo u potpunosti pokriven uvozom iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

(93)

Početno smanjenje uvoza iz NRK-a između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Tržište Unije doživjelo je nakon 2013. dinamičan porast za više od 1 milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Taj je rast gotovo u potpunosti pokriven uvozom iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona tijekom tog razdoblja.

| (94) | Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se za više od tri puta s 4,6 % u 2012. na 14,4 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(94)

Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se za više od tri puta s 4,6 % u 2012. na 14,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.3.1   Uvozne cijene iz NRK-a i sniženje cijena

Uvozne cijene iz NRK-a i sniženje cijena

| (95) | Komisija je utvrdila uvozne cijene na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna uvozna cijena teških ploča u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cijena uvoza iz NRK-a | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Izvor: Eurostat |

(95)

Komisija je utvrdila uvozne cijene na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna uvozna cijena teških ploča u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Cijena uvoza iz NRK-a

647

539

488

460

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (96) | Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo je do neprekinutog smanjenja sa 647 EUR/tona 2012. na 460 EUR/tona. |
| --- | --- |

(96)

Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo je do neprekinutog smanjenja sa 647 EUR/tona 2012. na 460 EUR/tona.

| (97) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  (1) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(97)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

(1)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (2) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF-a na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda triju proizvođača iz NRK-a u uzorku za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF-a uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(2)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF-a na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda triju proizvođača iz NRK-a u uzorku za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF-a uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (98) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa triju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(98)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa triju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (99) | Na temelju prethodno navedenog utvrđeno je da su zbog dampinškog uvoza iz NRK-a cijene industrije Unije u prosjeku snižene za 29 %. |
| --- | --- |

(99)

Na temelju prethodno navedenog utvrđeno je da su zbog dampinškog uvoza iz NRK-a cijene industrije Unije u prosjeku snižene za 29 %.

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (100) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(100)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (101) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. |
| --- | --- |

(101)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

| (102) | Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, troškove rada, rast, produktivnost, visinu dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga) na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije te na dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat). Makroekonomski podaci odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, troškove rada, rast, produktivnost, visinu dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga) na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije te na dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat). Makroekonomski podaci odnosili su se na sve proizvođače iz Unije.

| (103) | Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (prosječnu jediničnu prodajnu cijenu, jedinični trošak, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala) na temelju primjereno provjerenih podataka sadržanih u odgovorima na upitnike proizvođača iz Unije i dostupnih službenih statističkih podataka (Eurostat). Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (prosječnu jediničnu prodajnu cijenu, jedinični trošak, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala) na temelju primjereno provjerenih podataka sadržanih u odgovorima na upitnike proizvođača iz Unije i dostupnih službenih statističkih podataka (Eurostat). Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku.

| (104) | Komisija napominje da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku suspendirao proizvodnju teških ploča u prosincu 2015. Ta suspenzija nema učinka ni na koji pokazatelj štete jer je do nje došlo na samom kraju razdoblja ispitnog postupka te se utvrdilo da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(104)

Komisija napominje da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku suspendirao proizvodnju teških ploča u prosincu 2015. Ta suspenzija nema učinka ni na koji pokazatelj štete jer je do nje došlo na samom kraju razdoblja ispitnog postupka te se utvrdilo da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (105) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Iskorištenost kapaciteta | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(105)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Obujam proizvodnje (u tonama)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Proizvodni kapacitet (u tonama)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Iskorištenost kapaciteta

69 %

63 %

66 %

62 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (106) | Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju smanjio za 12 %. Nakon smanjenja od 12 % između 2012. i 2013., obujam proizvodnje blago se povećao za 5 postotnih bodova u 2014., dok se u 2015. vratio na razinu iz 2013. smanjivši se za 5 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(106)

Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju smanjio za 12 %. Nakon smanjenja od 12 % između 2012. i 2013., obujam proizvodnje blago se povećao za 5 postotnih bodova u 2014., dok se u 2015. vratio na razinu iz 2013. smanjivši se za 5 postotnih bodova.

| (107) | Početno smanjenje obujma proizvodnje između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako se potrošnja povećala za 11 %, odnosno više od milijun tona, proizvodnja industrije Unije samo se privremeno blago povećala u 2014. te se ponovno vratila na nisku razinu iz 2013. tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(107)

Početno smanjenje obujma proizvodnje između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako se potrošnja povećala za 11 %, odnosno više od milijun tona, proizvodnja industrije Unije samo se privremeno blago povećala u 2014. te se ponovno vratila na nisku razinu iz 2013. tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (108) | Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu proizvodnje industrije Unije odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe, koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. |
| --- | --- |

(108)

Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu proizvodnje industrije Unije odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe, koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada.

| (109) | Na temelju toga proizvodni kapacitet umjereno se smanjio za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je tržište tijekom istog razdoblja poraslo za 6 %. |
| --- | --- |

(109)

Na temelju toga proizvodni kapacitet umjereno se smanjio za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je tržište tijekom istog razdoblja poraslo za 6 %.

| (110) | Budući da smanjenje količine proizvodnje premašuje smanjenje proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(110)

Budući da smanjenje količine proizvodnje premašuje smanjenje proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

| (111) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Tržišni udio industrije Unije | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(111)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Tržišni udio industrije Unije

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (112) | Obujam prodaje industrije Unije smanjio za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 7 % između 2012. i 2013. i dodatnog pada u 2014. za 2 postotna boda, obujam prodaje blago se povećao za 2 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(112)

Obujam prodaje industrije Unije smanjio za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 7 % između 2012. i 2013. i dodatnog pada u 2014. za 2 postotna boda, obujam prodaje blago se povećao za 2 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (113) | Slično razvoju količine proizvodnje, početno smanjenje količine prodaje između 2012. i 2013. bilo je uzrokovano smanjenjem potrošnje na tržištu Unije kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je potrošnja Unije porasla za više od milijun tona, količina prodaje industrije Unije ostala je na niskoj razini iz 2013. |
| --- | --- |

(113)

Slično razvoju količine proizvodnje, početno smanjenje količine prodaje između 2012. i 2013. bilo je uzrokovano smanjenjem potrošnje na tržištu Unije kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je potrošnja Unije porasla za više od milijun tona, količina prodaje industrije Unije ostala je na niskoj razini iz 2013.

| (114) | Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja jer se količina prodaje smanjila za 7 % na tržištu koje je poraslo za 5 %. |
| --- | --- |

(114)

Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja jer se količina prodaje smanjila za 7 % na tržištu koje je poraslo za 5 %.

4.4.2.3   Zaposlenost i produktivnost

| (115) | Zaposlenost i produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika (zaposleni na puno radno vrijeme/ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Produktivnost (tona/EPRV) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(115)

Zaposlenost i produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Broj zaposlenika (zaposleni na puno radno vrijeme/ekvivalent punog radnog vremena (EPRV))

22 622

20 920

19 688

18 722

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Produktivnost (tona/EPRV)

521

495

554

553

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (116) | Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjila se u razmatranom razdoblju za 17 %. Do smanjenja je došlo zbog dvaju glavnih razloga:






  — | smanjenja obujma proizvodnje za 12 % uzrokovanog rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a; |
| --- | --- | --- |

(116)

Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjila se u razmatranom razdoblju za 17 %. Do smanjenja je došlo zbog dvaju glavnih razloga:

—

smanjenja obujma proizvodnje za 12 % uzrokovanog rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a;

| — | napora industrije Unije da smanji troškove proizvodnje i poveća učinkovitosti u pogledu rastuće konkurencije dampinškog uvoza iz NRK-a. Ti su napori doveli do povećanja učinkovitosti za 6 %. |
| --- | --- |

—

napora industrije Unije da smanji troškove proizvodnje i poveća učinkovitosti u pogledu rastuće konkurencije dampinškog uvoza iz NRK-a. Ti su napori doveli do povećanja učinkovitosti za 6 %.

| (117) | Komisija napominje da se potrošnja na tržištu Unije povećala za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije mogla bi stoga u nedostatku povećanog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a održati zaposlenost jer bi se tim povećanjem učinkovitosti zadovoljila povećana potražnja. |
| --- | --- |

(117)

Komisija napominje da se potrošnja na tržištu Unije povećala za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije mogla bi stoga u nedostatku povećanog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a održati zaposlenost jer bi se tim povećanjem učinkovitosti zadovoljila povećana potražnja.

4.4.2.4   Troškovi rada

| (118) | Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po EPRV-u (ekvivalent punog radnog vremena) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po EPRV-u (EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(118)

Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po EPRV-u (ekvivalent punog radnog vremena)

Prosječni troškovi rada po EPRV-u (ekvivalent punog radnog vremena)

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Prosječni troškovi rada po EPRV-u (EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (119) | Prosječan trošak rada po zaposleniku povećao se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja zbog znatnog smanjenja radne snage, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 115. Ustvari, iako se određeni dio povećanog troška rada odnosi na obvezna povećanja plaća u okviru kolektivnog ugovora, povećanje je poglavito uzrokovano troškovima smanjenja radne snage i radnih sati. Takvi troškovi obuhvaćaju otpremnine u slučaju otkaza i više troškove nastale kod rada s nepunim radnim vremenom zbog opadajuće proizvodnje uzrokovane količinama dampinškog uvoza koje se stalno povećavaju. |
| --- | --- |

(119)

Prosječan trošak rada po zaposleniku povećao se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja zbog znatnog smanjenja radne snage, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 115. Ustvari, iako se određeni dio povećanog troška rada odnosi na obvezna povećanja plaća u okviru kolektivnog ugovora, povećanje je poglavito uzrokovano troškovima smanjenja radne snage i radnih sati. Takvi troškovi obuhvaćaju otpremnine u slučaju otkaza i više troškove nastale kod rada s nepunim radnim vremenom zbog opadajuće proizvodnje uzrokovane količinama dampinškog uvoza koje se stalno povećavaju.

4.4.2.5   Rast

| (120) | Potrošnja u Uniji prvotno se smanjila za 6 %, odnosno gotovo 600 000 tona između 2012. i 2013. Početno smanjenje imalo je negativan učinak na količine prodaje i proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(120)

Potrošnja u Uniji prvotno se smanjila za 6 %, odnosno gotovo 600 000 tona između 2012. i 2013. Početno smanjenje imalo je negativan učinak na količine prodaje i proizvodnje industrije Unije.

| (121) | Situacija se promijenila između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja u Uniji doživjela je dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog dinamičnog rasta. Zapravo, količine proizvodnje i prodaje ostale su na veoma niskim razinama iz 2013. Rast tržišta Unije u potpunosti je apsorbiran rastućim količinama jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 91. |
| --- | --- |

(121)

Situacija se promijenila između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja u Uniji doživjela je dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog dinamičnog rasta. Zapravo, količine proizvodnje i prodaje ostale su na veoma niskim razinama iz 2013. Rast tržišta Unije u potpunosti je apsorbiran rastućim količinama jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 91.

4.4.2.6   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (122) | Dampinške marže svih proizvođača izvoznika iz NRK-a premašivale su 100 %. Utjecaj visine tih veoma visokih dampinških marži na industriju Unije bio je ozbiljan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(122)

Dampinške marže svih proizvođača izvoznika iz NRK-a premašivale su 100 %. Utjecaj visine tih veoma visokih dampinških marži na industriju Unije bio je ozbiljan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a.

| (123) | Vijeće je 2000. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od nelegiranog čelika podrijetlom iz NRK-a, Kine, Indije i Rumunjske. Tim je mjerama obuhvaćen opseg proizvoda koji je veoma sličan onome iz ispitivanja koje je u tijeku. Te su mjere prestale važiti 11. kolovoza 2005. |
| --- | --- |

(123)

Vijeće je 2000. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od nelegiranog čelika podrijetlom iz NRK-a, Kine, Indije i Rumunjske. Tim je mjerama obuhvaćen opseg proizvoda koji je veoma sličan onome iz ispitivanja koje je u tijeku. Te su mjere prestale važiti 11. kolovoza 2005.

| (124) | Industrija Unije postigla je profitabilnost koja premašuje ciljnu dobit, kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 221. Komisija stoga privremeno zaključuje da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(124)

Industrija Unije postigla je profitabilnost koja premašuje ciljnu dobit, kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 221. Komisija stoga privremeno zaključuje da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (125) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prodajne cijene u Uniji | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Izvor: Provjereni odgovori na upitnik |

(125)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Prosječna cijena (EUR/tona)

821

691

658

617

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

836

784

705

680

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

Izvor:

| (126) | Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku doživjele su stalan pad od 25 %, dok je prosječni jedinični trošak proizvodnje doživio stalan pad od 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodajne cijene smanjivale su se brže od jediničnog troška proizvodnje, od kojeg su u prosjeku stalno bile niže. |
| --- | --- |

(126)

Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku doživjele su stalan pad od 25 %, dok je prosječni jedinični trošak proizvodnje doživio stalan pad od 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodajne cijene smanjivale su se brže od jediničnog troška proizvodnje, od kojeg su u prosjeku stalno bile niže.

| (127) | Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena i znatno smanjiti svoje prodajne cijene. To smanjenje cijena znatno premašuje smanjenje njihova troška proizvodnje, do kojeg je došlo poglavito zbog smanjenja cijena sirovina tijekom razmatranog razdoblja i povećanja učinkovitosti postignutog smanjenjem radne snage, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 115. |
| --- | --- |

(127)

Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena i znatno smanjiti svoje prodajne cijene. To smanjenje cijena znatno premašuje smanjenje njihova troška proizvodnje, do kojeg je došlo poglavito zbog smanjenja cijena sirovina tijekom razmatranog razdoblja i povećanja učinkovitosti postignutog smanjenjem radne snage, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 115.

4.4.3.2   Zalihe

| (128) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Izvor: Provjereni odgovori na upitnik |

(128)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Završne zalihe (u tonama)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

9 %

10 %

10 %

12 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

Izvor:

| (129) | Razina završnih zaliha triju proizvođača iz Unije u uzorku doživjela je stalno povećanje od 26 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, njihove razine završnih zaliha kao postotak proizvodnje također su doživjele stalno povećanje od 35 %. |
| --- | --- |

(129)

Razina završnih zaliha triju proizvođača iz Unije u uzorku doživjela je stalno povećanje od 26 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, njihove razine završnih zaliha kao postotak proizvodnje također su doživjele stalno povećanje od 35 %.

| (130) | Do povećanja zaliha došlo je poglavito zbog toga što se usprkos pokušaju industrije Unije da spriječi pad obujma proizvodnje obujam prodaje smanjio još brže jer industrija Unije uopće nije imala koristi od rasta tržišta zbog rastućeg obujma jeftinog dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(130)

Do povećanja zaliha došlo je poglavito zbog toga što se usprkos pokušaju industrije Unije da spriječi pad obujma proizvodnje obujam prodaje smanjio još brže jer industrija Unije uopće nije imala koristi od rasta tržišta zbog rastućeg obujma jeftinog dampinškog uvoza.

4.4.3.3   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (131) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (132) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Novčani tok
  (u tisućama EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Ulaganja
  (u tisućama EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Povrat ulaganja | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Izvor: Provjereni odgovori na upitnik |

(132)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Novčani tok

(u tisućama EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Ulaganja

(u tisućama EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Povrat ulaganja

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

Izvor:

| (133) | Profitabilnost se smanjila za 758 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon što su ostvarili dobit od 1,6 % u 2012., proizvođači iz Unije u uzorku poslovali su s gubitkom u svim sljedećim godinama. |
| --- | --- |

(133)

Profitabilnost se smanjila za 758 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon što su ostvarili dobit od 1,6 % u 2012., proizvođači iz Unije u uzorku poslovali su s gubitkom u svim sljedećim godinama.

| (134) | Iako je na ozbiljan gubitak od 12,2 % u 2013. utjecala posebno niska potražnja te godine, znatan pritisak cijene i obujma kojemu je bila izložena industrija Unije izazvan rastućim uvozom iz NRK-a tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka onemogućio je industriji Unije da ostvari korist od dinamičnog rasta potrošnje u Uniji za 11 postotnih bodova. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 93., taj je rast gotovo u potpunosti apsorbiran dampinškim uvozom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(134)

Iako je na ozbiljan gubitak od 12,2 % u 2013. utjecala posebno niska potražnja te godine, znatan pritisak cijene i obujma kojemu je bila izložena industrija Unije izazvan rastućim uvozom iz NRK-a tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka onemogućio je industriji Unije da ostvari korist od dinamičnog rasta potrošnje u Uniji za 11 postotnih bodova. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 93., taj je rast gotovo u potpunosti apsorbiran dampinškim uvozom iz NRK-a.

| (135) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok smanjio se za 226 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 310 % između 2012. i 2013., na koji je utjecala posebno niska potražnja te godine, novčani tok se poboljšao i postao blago pozitivan u 2014. Međutim, negativni trend nastavio se u razdoblju ispitnog postupka, za vrijeme kojeg je novčani tok ponovno postao izrazito negativan. |
| --- | --- |

(135)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok smanjio se za 226 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 310 % između 2012. i 2013., na koji je utjecala posebno niska potražnja te godine, novčani tok se poboljšao i postao blago pozitivan u 2014. Međutim, negativni trend nastavio se u razdoblju ispitnog postupka, za vrijeme kojeg je novčani tok ponovno postao izrazito negativan.

| (136) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja smanjio se za 282 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon znatnog smanjenja od 397 % između 2012. i 2013. na koje je utjecala posebno niska potražnja te godine, povrat ulaganja blago se poboljšao u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, iako je i dalje ostao negativan. |
| --- | --- |

(136)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja smanjio se za 282 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon znatnog smanjenja od 397 % između 2012. i 2013. na koje je utjecala posebno niska potražnja te godine, povrat ulaganja blago se poboljšao u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, iako je i dalje ostao negativan.

| (137) | Posljedično je industrija Unije smanjila razinu svojih ulaganja za 31 % u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja ulaganja između 2012. i 2013. za 7 %, industrija Unije bila je primorana smanjiti ulaganja u 2014. za 26 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka za dodatnih 12 postotnih bodova. Kako pokazuje tablica 6. iz prethodno navedene uvodne izjave 105., ta ulaganja nisu iskorištena za povećanje proizvodnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(137)

Posljedično je industrija Unije smanjila razinu svojih ulaganja za 31 % u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja ulaganja između 2012. i 2013. za 7 %, industrija Unije bila je primorana smanjiti ulaganja u 2014. za 26 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka za dodatnih 12 postotnih bodova. Kako pokazuje tablica 6. iz prethodno navedene uvodne izjave 105., ta ulaganja nisu iskorištena za povećanje proizvodnog kapaciteta.

| (138) | Sposobnost prikupljanja kapitala na koju su utjecali gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja naposljetku je dovela do zaustavljanja poslovanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(138)

Sposobnost prikupljanja kapitala na koju su utjecali gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja naposljetku je dovela do zaustavljanja poslovanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku.

4.4.4   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (139) | Razmatrano razdoblje može se podijeliti na dva zasebna razdoblja: od 2012. do 2013. i od 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(139)

Razmatrano razdoblje može se podijeliti na dva zasebna razdoblja: od 2012. do 2013. i od 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka.

| (140) | Proizvodnja Unije je u početku, odnosno između 2012. i 2013., doživjela znatno smanjenje od 6 %. To smanjenje potrošnje imalo je negativan učinak na mnogo pokazatelja štete, kao što su obujam prodaje i prodajne cijene, proizvodnju, kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost, produktivnost, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja. |
| --- | --- |

(140)

Proizvodnja Unije je u početku, odnosno između 2012. i 2013., doživjela znatno smanjenje od 6 %. To smanjenje potrošnje imalo je negativan učinak na mnogo pokazatelja štete, kao što su obujam prodaje i prodajne cijene, proizvodnju, kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost, produktivnost, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja.

| (141) | Potrošnja je posljedično doživjela dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog rasta koji je u cijelosti bio apsorbiran rastućim obujmom dampinškog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(141)

Potrošnja je posljedično doživjela dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog rasta koji je u cijelosti bio apsorbiran rastućim obujmom dampinškog uvoza iz NRK-a.

| (142) | Doista, u tom kontekstu povećane potrošnje Unije, industrija Unije nije uspjela povećati obujam prodaje ili obujam proizvodnje, dok se iskorištenost kapaciteta čak blago smanjila na rastućem tržištu. |
| --- | --- |

(142)

Doista, u tom kontekstu povećane potrošnje Unije, industrija Unije nije uspjela povećati obujam prodaje ili obujam proizvodnje, dok se iskorištenost kapaciteta čak blago smanjila na rastućem tržištu.

| (143) | Pokušaji da se zadrže razine proizvodnje uzrokovali su povećanje zaliha za 24 postotna boda. Tržišni udio industrije Unije također se smanjio za 9,3 postotna boda zbog uvoza iz NRK-a, koji je istodobno povećao svoj tržišni udio za 10,3 postotna boda. Jedinične prodajne cijene smanjile su se za 9 postotnih bodova, dok je trošak proizvodnje pao za 13 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(143)

Pokušaji da se zadrže razine proizvodnje uzrokovali su povećanje zaliha za 24 postotna boda. Tržišni udio industrije Unije također se smanjio za 9,3 postotna boda zbog uvoza iz NRK-a, koji je istodobno povećao svoj tržišni udio za 10,3 postotna boda. Jedinične prodajne cijene smanjile su se za 9 postotnih bodova, dok je trošak proizvodnje pao za 13 postotnih bodova.

| (144) | To je dovelo do blagog poboljšanja financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, koji su svejedno ostali u velikoj mjeri negativni tijekom tog razdoblja. Zaposlenost se smanjila za 9 postotnih bodova, dok je industrija Unije uspjela povećati produktivnost za 11 postotnih bodova. Nadalje, industrija Unije morala je smanjiti ulaganja za 38 postotnih bodova u svjetlu trajno negativne profitabilnosti i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(144)

To je dovelo do blagog poboljšanja financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, koji su svejedno ostali u velikoj mjeri negativni tijekom tog razdoblja. Zaposlenost se smanjila za 9 postotnih bodova, dok je industrija Unije uspjela povećati produktivnost za 11 postotnih bodova. Nadalje, industrija Unije morala je smanjiti ulaganja za 38 postotnih bodova u svjetlu trajno negativne profitabilnosti i povrata ulaganja.

| (145) | Ukupno gledano, industrija Unije kao cjelina smanjila je svoju proizvodnju i poduzela konkretne mjere radi poboljšanja učinkovitosti u vidu smanjenja radne snage i proizvodnog kapaciteta te je uspjela znatno smanjiti svoje troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(145)

Ukupno gledano, industrija Unije kao cjelina smanjila je svoju proizvodnju i poduzela konkretne mjere radi poboljšanja učinkovitosti u vidu smanjenja radne snage i proizvodnog kapaciteta te je uspjela znatno smanjiti svoje troškove proizvodnje.

| (146) | Unatoč tim mjerama koje je industrija Unije poduzela tijekom razmatranog razdoblja kako bi poboljšala svoje ukupne rezultate, njezino gospodarsko i financijsko stanje znatno se pogoršalo jer su se od 2013. nadalje počeli akumulirati gubici. |
| --- | --- |

(146)

Unatoč tim mjerama koje je industrija Unije poduzela tijekom razmatranog razdoblja kako bi poboljšala svoje ukupne rezultate, njezino gospodarsko i financijsko stanje znatno se pogoršalo jer su se od 2013. nadalje počeli akumulirati gubici.

| (147) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(147)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (148) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije.

| (149) | Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: žestoko tržišno natjecanje izazvano problemima s potražnjom na tržištu Unije, niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišno natjecanje vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: žestoko tržišno natjecanje izazvano problemima s potražnjom na tržištu Unije, niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišno natjecanje vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje.

5.1   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (150) | Prodajne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se za 25 % sa 647 EUR/tona u 2012. na 460 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio sa 4,6 % u 2012. na 14,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(150)

Prodajne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se za 25 % sa 647 EUR/tona u 2012. na 460 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio sa 4,6 % u 2012. na 14,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (151) | Pad potražnje negativno je utjecao na rezultate industrije Unije između 2012. i 2013., a naknadni gotovo stalni rast uvoza po veoma sniženim cijenama iz NRK-a imao je jasan negativan utjecaj na rezultate industrije Unije. |
| --- | --- |

(151)

Pad potražnje negativno je utjecao na rezultate industrije Unije između 2012. i 2013., a naknadni gotovo stalni rast uvoza po veoma sniženim cijenama iz NRK-a imao je jasan negativan utjecaj na rezultate industrije Unije.

| (152) | Doista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove smanjujući broj zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije bila prisiljena dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela, čak i nauštrb profitabilnosti. |
| --- | --- |

(152)

Doista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove smanjujući broj zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije bila prisiljena dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela, čak i nauštrb profitabilnosti.

| (153) | Nadalje, iako je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014., obujam uvoza dodatno se povećao, a cijene su u razdoblju ispitnog postupka dodatno pale, što je dovelo do dodatnog smanjenja cijena i profitabilnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(153)

Nadalje, iako je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014., obujam uvoza dodatno se povećao, a cijene su u razdoblju ispitnog postupka dodatno pale, što je dovelo do dodatnog smanjenja cijena i profitabilnosti industrije Unije.

| (154) | Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva i veoma znatan višak kapaciteta industrije čelika u NRK-u naveli su kineske proizvođače čelika da višak proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta (6) a tržište Unije privlačno je izvozno odredište. |
| --- | --- |

(154)

Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva i veoma znatan višak kapaciteta industrije čelika u NRK-u naveli su kineske proizvođače čelika da višak proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta (6) a tržište Unije privlačno je izvozno odredište.

6

| (155) | Doista, velik broj ostalih tradicionalno važnih izvoznih tržišta uveo je ili razmatra uvođenje mjera protiv proizvoda od čelika iz NRK-a, uključujući teške ploče (7), jer se nepoštenim uvozom umjetno obaraju cijene, što dovodi do nepoželjnog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(155)

Doista, velik broj ostalih tradicionalno važnih izvoznih tržišta uveo je ili razmatra uvođenje mjera protiv proizvoda od čelika iz NRK-a, uključujući teške ploče (7), jer se nepoštenim uvozom umjetno obaraju cijene, što dovodi do nepoželjnog tržišnog natjecanja.

7

| (156) | Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, tržište Unije postalo je jedno od najprivlačnijih odredišta dampinškog uvoza iz NRK-a, na štetu industrije Unije. |
| --- | --- |

(156)

Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, tržište Unije postalo je jedno od najprivlačnijih odredišta dampinškog uvoza iz NRK-a, na štetu industrije Unije.

| (157) | Taj je zaključak potkrijepljen najnovijim statističkim podacima Eurostata o uvozu koji pokazuju da je uvoz iz NRK-a dodatno narastao od završetka razdoblja ispitnog postupka. Obujam uvoza za razdoblje od ožujka do svibnja 2016. povećao se za otprilike 15 % u usporedbi s obujmom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, dok se prosječna cijena tog uvoza nastavila smanjivati za otprilike 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Taj je zaključak potkrijepljen najnovijim statističkim podacima Eurostata o uvozu koji pokazuju da je uvoz iz NRK-a dodatno narastao od završetka razdoblja ispitnog postupka. Obujam uvoza za razdoblje od ožujka do svibnja 2016. povećao se za otprilike 15 % u usporedbi s obujmom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, dok se prosječna cijena tog uvoza nastavila smanjivati za otprilike 30 %.

5.2   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1   Žestoka konkurencija izazvana problemima s potražnjom na tržištu Unije

Žestoka konkurencija izazvana problemima s potražnjom na tržištu Unije

| (158) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da šteta nanesena industriji Unije nije bila izazvana uvozom iz NRK-a, nego problemima s potražnjom na tržištu Unije. Tvrdila je da iako se potražnja u Uniji oporavila 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, 2012. je bila 32 % ispod vršne razine iz 2007., dok je 2014. bila 17 % ispod navodno „normalne” godine 2004. |
| --- | --- |

(158)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da šteta nanesena industriji Unije nije bila izazvana uvozom iz NRK-a, nego problemima s potražnjom na tržištu Unije. Tvrdila je da iako se potražnja u Uniji oporavila 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, 2012. je bila 32 % ispod vršne razine iz 2007., dok je 2014. bila 17 % ispod navodno „normalne” godine 2004.

| (159) | Ta slabost potražnje navodno je dovela do žestokog tržišnog natjecanja u pogledu ograničenih količina potrebnih na tržištu, što je prodajne cijene u Uniji izložilo jakom pritisku. |
| --- | --- |

(159)

Ta slabost potražnje navodno je dovela do žestokog tržišnog natjecanja u pogledu ograničenih količina potrebnih na tržištu, što je prodajne cijene u Uniji izložilo jakom pritisku.

| (160) | Međutim, to žestoko tržišno natjecanje uzrokovano navodnim problemima s potražnjom nije negativno utjecalo na sposobnost izvoznika iz NRK-a da prodaju sve veće količine teških ploča po dampinškim cijenama na tržištu Unije, čime su povećali svoj tržišni udio sa 4,6 % na 14,4 % i uzrokovali gotovo jednak gubitak tržišnog udjela industrije Unije te izložili industriju Unije znatnom cjenovnom pritisku, što je dovelo do njezine negativne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(160)

Međutim, to žestoko tržišno natjecanje uzrokovano navodnim problemima s potražnjom nije negativno utjecalo na sposobnost izvoznika iz NRK-a da prodaju sve veće količine teških ploča po dampinškim cijenama na tržištu Unije, čime su povećali svoj tržišni udio sa 4,6 % na 14,4 % i uzrokovali gotovo jednak gubitak tržišnog udjela industrije Unije te izložili industriju Unije znatnom cjenovnom pritisku, što je dovelo do njezine negativne profitabilnosti.

| (161) | Iako su problemi s potražnjom na početku imali znatan negativni učinak na rezultate industrije Unije u 2013., žestoko tržišno natjecanje na tržištu Unije uzrokovao je poglavito dampinški uvoz iz NRK-a, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupak. |
| --- | --- |

(161)

Iako su problemi s potražnjom na početku imali znatan negativni učinak na rezultate industrije Unije u 2013., žestoko tržišno natjecanje na tržištu Unije uzrokovao je poglavito dampinški uvoz iz NRK-a, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupak.

| (162) | Doista, industrija Unije mogla je imati koristi od oporavka tržišta 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tome ju je spriječilo znatno povećanje uvoza iz NRK-a koje se povećalo više od tri puta tijekom tih dvaju godina i osvojilo znatan tržišni udio na štetu industrije Unije. |
| --- | --- |

(162)

Doista, industrija Unije mogla je imati koristi od oporavka tržišta 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tome ju je spriječilo znatno povećanje uvoza iz NRK-a koje se povećalo više od tri puta tijekom tih dvaju godina i osvojilo znatan tržišni udio na štetu industrije Unije.

| (163) | Komisija stoga zaključuje da problemi s potražnjom nisu glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete nanesene industriji Unije. |
| --- | --- |

(163)

Komisija stoga zaključuje da problemi s potražnjom nisu glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete nanesene industriji Unije.

5.2.2   Niska iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

Niska iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

| (164) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je šteta nanesena industriji Unije bila također uzrokovana niskom iskorištenosti kapaciteta do koje je došlo zbog znatnih viškova kapaciteta proizvođača iz Unije. Ona tvrdi da je već 2012., kada je uvoz iz NRK-a bio na relativno niskoj razini, iskorištenost kapaciteta bila veoma niska i da industrija Unije nije u skladu s time smanjila svoje kapacitete. |
| --- | --- |

(164)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je šteta nanesena industriji Unije bila također uzrokovana niskom iskorištenosti kapaciteta do koje je došlo zbog znatnih viškova kapaciteta proizvođača iz Unije. Ona tvrdi da je već 2012., kada je uvoz iz NRK-a bio na relativno niskoj razini, iskorištenost kapaciteta bila veoma niska i da industrija Unije nije u skladu s time smanjila svoje kapacitete.

| (165) | Međutim, potražnja u Uniji posljedično se znatno povećala, posebno 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je premašila potražnju iz 2012. za 6 %. Da nije bilo snažno rastućih količina dampinškog uvoza iz NRK-a, ta povećana potražnja dovela bi do povećanog iskorištavanja kapaciteta industrije Unije, pogotovo jer su smanjili svoj proizvodni kapacitet za 2 % na rastućem tržištu. |
| --- | --- |

(165)

Međutim, potražnja u Uniji posljedično se znatno povećala, posebno 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je premašila potražnju iz 2012. za 6 %. Da nije bilo snažno rastućih količina dampinškog uvoza iz NRK-a, ta povećana potražnja dovela bi do povećanog iskorištavanja kapaciteta industrije Unije, pogotovo jer su smanjili svoj proizvodni kapacitet za 2 % na rastućem tržištu.

| (166) | Komisija je stoga zaključila da je niska iskorištenost kapaciteta, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, poglavito uzrokovana snažno rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je stoga zaključila da je niska iskorištenost kapaciteta, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, poglavito uzrokovana snažno rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a.

5.2.3   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

| (167) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Osim NRK-a, uvozilo se većinom iz Ukrajine i Rusije. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje Unije kako je prethodno navedeno u tablici 3. iz uvodne izjave 87. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Osim NRK-a, uvozilo se većinom iz Ukrajine i Rusije. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje Unije kako je prethodno navedeno u tablici 3. iz uvodne izjave 87.

| (168) | Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

  Tablica 13.


  Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama) i tržišni udjeli | | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | Obujam uvoza (metričke tone) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Tržišni udio | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Prosječna cijena | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Rusija | Obujam uvoza (metričke tone) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Tržišni udio | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Prosječna cijena | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Ukupno sve treće zemlje, osim NRK-a | Obujam uvoza (metričke tone) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Tržišni udio | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Prosječna cijena | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Izvor: Eurostat |

(168)

Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama) i tržišni udjeli

Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama) i tržišni udjeli

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Ukrajina

Obujam uvoza (metričke tone)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Tržišni udio

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Prosječna cijena

574

477

470

451

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Rusija

Obujam uvoza (metričke tone)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Tržišni udio

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Prosječna cijena

513

461

446

412

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Ukupno sve treće zemlje, osim NRK-a

Obujam uvoza (metričke tone)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Tržišni udio

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Prosječna cijena

621

516

505

505

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (169) | Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan za vrijeme razmatranog razdoblja, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan za vrijeme razmatranog razdoblja, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 214 %.

| (170) | Nadalje, tržišni udio Ukrajine i Rusije samo se blago povećao tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio Ukrajine narastao je sa 4,7 % na 6,2 %, a Rusije sa 1,7 % na 2,4 % i to samo na štetu ostalih zemalja uvoznica osim NRK-a. |
| --- | --- |

(170)

Nadalje, tržišni udio Ukrajine i Rusije samo se blago povećao tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio Ukrajine narastao je sa 4,7 % na 6,2 %, a Rusije sa 1,7 % na 2,4 % i to samo na štetu ostalih zemalja uvoznica osim NRK-a.

| (171) | U kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 5 % i smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za 10 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja to znači da je uvoz iz NRK-a preuzeo tržišni udio isključivo industrije Unije. |
| --- | --- |

(171)

U kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 5 % i smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za 10 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja to znači da je uvoz iz NRK-a preuzeo tržišni udio isključivo industrije Unije.

| (172) | Uslijed toga, uvoz iz NRK-a sudjeluje u ukupnom uvozu u Uniju tijekom razmatranog razdoblja s otprilike 54 %, dok na uvoz iz Ukrajine otpada 23 %, a Rusije 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Uslijed toga, uvoz iz NRK-a sudjeluje u ukupnom uvozu u Uniju tijekom razmatranog razdoblja s otprilike 54 %, dok na uvoz iz Ukrajine otpada 23 %, a Rusije 9 %.

| (173) | Prosječna uvozna cijena iz ostalih trećih zemalja smanjila se mnogo sporije nego uvozna cijena iz NRK-a. Ona se smanjila za 19 %, dok se uvozna cijena iz NRK-a smanjila za 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Prosječna uvozna cijena iz ostalih trećih zemalja smanjila se mnogo sporije nego uvozna cijena iz NRK-a. Ona se smanjila za 19 %, dok se uvozna cijena iz NRK-a smanjila za 29 %.

| (174) | Iako su uvozne cijene iz Ukrajine i Rusije u prosjeku i dalje tek malo niže od uvoznih cijena iz NRK-a, one su se smanjile mnogo sporije nego uvozne cijene iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Te cijene također nisu nužno izravno usporedive jer na prosječnu cijenu utječe različit asortiman proizvoda. |
| --- | --- |

(174)

Iako su uvozne cijene iz Ukrajine i Rusije u prosjeku i dalje tek malo niže od uvoznih cijena iz NRK-a, one su se smanjile mnogo sporije nego uvozne cijene iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Te cijene također nisu nužno izravno usporedive jer na prosječnu cijenu utječe različit asortiman proizvoda.

| (175) | Nadalje, obujmi uvoza posebno iz Ukrajine i Rusije ili općenito iz svih ostalih trećih zemalja nisu se povećali u toliko znatnoj mjeri poput onoga iz NRK-a. Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za gotovo milijun tona tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza iz Ukrajine povećao za otprilike 160 000 tona, iz Rusije za otprilike 75 000 tona te iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu) za otprilike 90 000 tona. |
| --- | --- |

(175)

Nadalje, obujmi uvoza posebno iz Ukrajine i Rusije ili općenito iz svih ostalih trećih zemalja nisu se povećali u toliko znatnoj mjeri poput onoga iz NRK-a. Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za gotovo milijun tona tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza iz Ukrajine povećao za otprilike 160 000 tona, iz Rusije za otprilike 75 000 tona te iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu) za otprilike 90 000 tona.

| (176) | Na temelju gore navedenog i s obzirom na mnogo manji obujam uvoza iz Ukrajine i Rusije u usporedbi s onim iz NRK-a može se donijeti zaključak da uvoz iz te dvije zemlje nije nanosio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(176)

Na temelju gore navedenog i s obzirom na mnogo manji obujam uvoza iz Ukrajine i Rusije u usporedbi s onim iz NRK-a može se donijeti zaključak da uvoz iz te dvije zemlje nije nanosio štetu industriji Unije.

| (177) | Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu), čiji je tržišni udio neznatno porastao za 1 postotni bod, u prosjeku je skuplji od uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(177)

Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu), čiji je tržišni udio neznatno porastao za 1 postotni bod, u prosjeku je skuplji od uvoza iz NRK-a.

| (178) | Komisija stoga zaključuje da uvoz teških ploča iz trećih zemalja nije glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te se njime ne prekida uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije. |
| --- | --- |

(178)

Komisija stoga zaključuje da uvoz teških ploča iz trećih zemalja nije glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te se njime ne prekida uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije.

5.2.4   Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

| (179) | Obujam i prosječna izvozna cijena izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Izvozni rezultati | 2012. | 2013. | 2014. | RIP (2015.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza nepovezanim kupcima (industrija Unije) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)

  (Proizvođači u uzorku) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik |

(179)

Obujam i prosječna izvozna cijena izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 14.

Tablica 14.

Izvozni rezultati

Izvozni rezultati

2012.

2013.

2014.

RIP (2015.)

Obujam izvoza nepovezanim kupcima (industrija Unije)

industrija Unije

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)

(Proizvođači u uzorku)

(Proizvođači u uzorku)

1 002

831

814

764

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

Izvor:

| (180) | Obujam izvoza nepovezanim kupcima izvan Unije smanjio se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 28 % između 2012. i 2013., povećao se u 2014. za 25 postotnih bodova da bi ponovno pao za 15 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(180)

Obujam izvoza nepovezanim kupcima izvan Unije smanjio se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 28 % između 2012. i 2013., povećao se u 2014. za 25 postotnih bodova da bi ponovno pao za 15 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (181) | Kad je riječ o cijenama, one su doživjele znatan pad od 24 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s padom cijena na tržištu Unije (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Kad je riječ o cijenama, one su doživjele znatan pad od 24 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s padom cijena na tržištu Unije (– 25 %).

| (182) | Sveukupno, izvozni rezultati industrije Unije u velikoj mjeri odražavaju njezine rezultate na tržištu Unije. Međutim, industriji Unije je tržište Unije znatno važnije od izvoznih tržišta. Prodaja na tržištu Unije je tijekom razmatranog razdoblja bila oko četiri puta veća nego izvozna prodaja. |
| --- | --- |

(182)

Sveukupno, izvozni rezultati industrije Unije u velikoj mjeri odražavaju njezine rezultate na tržištu Unije. Međutim, industriji Unije je tržište Unije znatno važnije od izvoznih tržišta. Prodaja na tržištu Unije je tijekom razmatranog razdoblja bila oko četiri puta veća nego izvozna prodaja.

| (183) | Komisija stoga smatra da izvozni rezultati industrije Unije zbog ograničene važnosti te izvozne prodaje ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije. |
| --- | --- |

(183)

Komisija stoga smatra da izvozni rezultati industrije Unije zbog ograničene važnosti te izvozne prodaje ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije.

5.2.5   Tržišno natjecanje između vertikalno integriranih proizvođača iz Unije i postrojenja za ponovno valjanje iz Unije

Tržišno natjecanje između vertikalno integriranih proizvođača iz Unije i postrojenja za ponovno valjanje iz Unije

| (184) | Jedna zainteresirana strana navela je da profitnu maržu vertikalno integriranih proizvođača iz Unije ugrožavaju niže cijene postrojenja za ponovno valjanje iz Unije, koje su navodno od 6 do 9 % niže od onih vertikalno integriranih proizvođača. |
| --- | --- |

(184)

Jedna zainteresirana strana navela je da profitnu maržu vertikalno integriranih proizvođača iz Unije ugrožavaju niže cijene postrojenja za ponovno valjanje iz Unije, koje su navodno od 6 do 9 % niže od onih vertikalno integriranih proizvođača.

| (185) | Postrojenje za ponovno valjanje jest društvo koje ne proizvodi vlastiti ulazni materijal, odnosno čelične ploče. Svi proizvođači iz Unije u uzorku vertikalno su integrirani jer proizvode vlastite čelične ploče. |
| --- | --- |

(185)

Postrojenje za ponovno valjanje jest društvo koje ne proizvodi vlastiti ulazni materijal, odnosno čelične ploče. Svi proizvođači iz Unije u uzorku vertikalno su integrirani jer proizvode vlastite čelične ploče.

| (186) | Komisija napominje u tom pogledu da su cijene dampinškog uvoza iz NRK-a prosječno bile niže za 29 % od cijena industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 99. Na osnovi toga, cijene dampinškog uvoza iz NRK-a svejedno bi bile barem 20 % niže od cijena postrojenja za ponovno valjanje iz Unije. |
| --- | --- |

(186)

Komisija napominje u tom pogledu da su cijene dampinškog uvoza iz NRK-a prosječno bile niže za 29 % od cijena industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 99. Na osnovi toga, cijene dampinškog uvoza iz NRK-a svejedno bi bile barem 20 % niže od cijena postrojenja za ponovno valjanje iz Unije.

| (187) | Ista je strana također navela da se količina koju proizvode postrojenja za ponovno valjanje u Uniji smanjuje jer mnoga od njih ovise o isporuci čeličnih ploča iz Ukrajine. Te su se isporuke iz Ukrajine smanjile zbog nestašice u snabdijevanju tijekom razmatranog razdoblja, ali to smanjenje isporuka nije nadoknadila proizvodnja ostalih proizvođača iz Unije usprkos njihove niske iskorištenosti kapaciteta. |
| --- | --- |

(187)

Ista je strana također navela da se količina koju proizvode postrojenja za ponovno valjanje u Uniji smanjuje jer mnoga od njih ovise o isporuci čeličnih ploča iz Ukrajine. Te su se isporuke iz Ukrajine smanjile zbog nestašice u snabdijevanju tijekom razmatranog razdoblja, ali to smanjenje isporuka nije nadoknadila proizvodnja ostalih proizvođača iz Unije usprkos njihove niske iskorištenosti kapaciteta.

| (188) | U tom pogledu, strana nije pružila dokaze da proizvođači iz Unije nisu bili zainteresirani ili voljni isporučiti te dodatne količine. Stoga je jasno da su posebno kupci osjetljivi na cijenu zamijenili proizvode industrije Unije s još jeftinijim dampinškim uvozom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(188)

U tom pogledu, strana nije pružila dokaze da proizvođači iz Unije nisu bili zainteresirani ili voljni isporučiti te dodatne količine. Stoga je jasno da su posebno kupci osjetljivi na cijenu zamijenili proizvode industrije Unije s još jeftinijim dampinškim uvozom iz NRK-a.

| (189) | Komisija stoga zaključuje da je smanjenje količina cjenovno umjerenih teških ploča koje su proizvela postrojenja za ponovno valjanje iz Unije imalo veoma ograničeni utjecaj na smanjenje profitabilnosti vertikalno integriranih proizvođača iz Unije. Također zaključuje da se njihova profitabilnost smanjila poglavito zbog znatno jeftinijeg dampinškog uvoza iz NRK-a, čija se količina također znatno povećala. |
| --- | --- |

(189)

Komisija stoga zaključuje da je smanjenje količina cjenovno umjerenih teških ploča koje su proizvela postrojenja za ponovno valjanje iz Unije imalo veoma ograničeni utjecaj na smanjenje profitabilnosti vertikalno integriranih proizvođača iz Unije. Također zaključuje da se njihova profitabilnost smanjila poglavito zbog znatno jeftinijeg dampinškog uvoza iz NRK-a, čija se količina također znatno povećala.

5.3   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (190) | Privremeno je utvrđena uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(190)

Privremeno je utvrđena uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a.

| (191) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

| (192) | Privremeno je utvrđeno da ostali utvrđeni čimbenici poput žestokog tržišnog natjecanja uzrokovanog problemima s potražnjom, niske iskorištenosti kapaciteta, uvoza iz trećih zemalja, rezultata izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišnog natjecanja vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu, čak ni kada se u obzir uzme njihov mogući kombinirani učinak. |
| --- | --- |

(192)

Privremeno je utvrđeno da ostali utvrđeni čimbenici poput žestokog tržišnog natjecanja uzrokovanog problemima s potražnjom, niske iskorištenosti kapaciteta, uvoza iz trećih zemalja, rezultata izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišnog natjecanja vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu, čak ni kada se u obzir uzme njihov mogući kombinirani učinak.

| (193) | Privremeno smanjenje potrošnje u 2013. moglo je u određenoj mjeri doprinijeti šteti u toj godini, ali industrija Unije bi zasigurno imala koristi od rasta tržišta u sljedećim godinama da nije bilo stalno rastućeg obujma dampinškog uvoza pri sve nižim cijenama. Točnije, obujam prodaje bi se oporavio, prodajne cijene ne bi pale na tako niske razine i bila bi ostvarena veća profitabilnost. |
| --- | --- |

(193)

Privremeno smanjenje potrošnje u 2013. moglo je u određenoj mjeri doprinijeti šteti u toj godini, ali industrija Unije bi zasigurno imala koristi od rasta tržišta u sljedećim godinama da nije bilo stalno rastućeg obujma dampinškog uvoza pri sve nižim cijenama. Točnije, obujam prodaje bi se oporavio, prodajne cijene ne bi pale na tako niske razine i bila bi ostvarena veća profitabilnost.

| (194) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu veza. |
| --- | --- |

(194)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu veza.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (195) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(195)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (196) | Industrija unije nalazi se u 14 država članica (Austriji, Belgiji, Češkoj, Danskoj, Finskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj, Rumunjskoj, Sloveniji, Španjolskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini), a tijekom razmatranog razdoblja na poslovima u vezi s teškim pločama bilo je izravno zaposleno otprilike 20 000 radnika. |
| --- | --- |

(196)

Industrija unije nalazi se u 14 država članica (Austriji, Belgiji, Češkoj, Danskoj, Finskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj, Rumunjskoj, Sloveniji, Španjolskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini), a tijekom razmatranog razdoblja na poslovima u vezi s teškim pločama bilo je izravno zaposleno otprilike 20 000 radnika.

| (197) | U ispitnom postupku surađivalo je 26 proizvođača iz Unije. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(197)

U ispitnom postupku surađivalo je 26 proizvođača iz Unije. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom.

| (198) | Komisija očekuje da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Rezultat toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju. |
| --- | --- |

(198)

Komisija očekuje da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Rezultat toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju.

| (199) | Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Komisija podsjeća da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije u uzorku, poput profitabilnosti i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(199)

Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Komisija podsjeća da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije u uzorku, poput profitabilnosti i povrata ulaganja.

| (200) | Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili barem neštetnu razinu kako bi se svim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim. |
| --- | --- |

(200)

Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili barem neštetnu razinu kako bi se svim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.

| (201) | Komisija stoga privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. Bilo kakvim uvođenjem antidampinških pristojbi omogućilo bi se industriji Unije da se oporavi od učinaka utvrđenog štetnog dampinga. |
| --- | --- |

(201)

Komisija stoga privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. Bilo kakvim uvođenjem antidampinških pristojbi omogućilo bi se industriji Unije da se oporavi od učinaka utvrđenog štetnog dampinga.

6.2   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (202) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 22., u ispitnom postupku surađivalo je šest uvoznika, od kojih je troje uključeno u uzorak. Jedan uvoznik iz uzorka podržava mjere, dok se dva uvoznika iz uzorka protive nametanju mjera. Ostala tri uvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak nisu izrazili mišljenje. |
| --- | --- |

(202)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 22., u ispitnom postupku surađivalo je šest uvoznika, od kojih je troje uključeno u uzorak. Jedan uvoznik iz uzorka podržava mjere, dok se dva uvoznika iz uzorka protive nametanju mjera. Ostala tri uvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak nisu izrazili mišljenje.

| (203) | Ispitnim postupkom pokazalo se da povećanje cijena uzrokovano nametnutim mjerama ne bi imalo izravan utjecaj na nepovezane uvoznike. Teške ploče čine 20 % njihova poslovanja ili manje. |
| --- | --- |

(203)

Ispitnim postupkom pokazalo se da povećanje cijena uzrokovano nametnutim mjerama ne bi imalo izravan utjecaj na nepovezane uvoznike. Teške ploče čine 20 % njihova poslovanja ili manje.

| (204) | Nadalje, većina uvoznika prodaje robu koja potječe iz raznih izvora, uključujući industriju Unije. Nema naznaka da uvoznici ne bi mogli nastaviti zadovoljavati potrebe kupaca u slučaju nametanja mjera. |
| --- | --- |

(204)

Nadalje, većina uvoznika prodaje robu koja potječe iz raznih izvora, uključujući industriju Unije. Nema naznaka da uvoznici ne bi mogli nastaviti zadovoljavati potrebe kupaca u slučaju nametanja mjera.

| (205) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera neće imati znatne negativne učinke na interes uvoznika iz Unije. |
| --- | --- |

(205)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera neće imati znatne negativne učinke na interes uvoznika iz Unije.

6.3   Interes korisnika

Interes korisnika

| (206) | Glavni krajnji korisnici teških ploča jesu industrije za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda te brodogradnja, mostogradnja i zgradarstvo. |
| --- | --- |

(206)

Glavni krajnji korisnici teških ploča jesu industrije za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda te brodogradnja, mostogradnja i zgradarstvo.

| (207) | Sedam korisnika i tri dobavljača/servisnih centara za čelik dostavili su svoje odgovore na upitnik. Međutim, četiri su se odgovora pokazala veoma manjkavima, a samo dva su bila protiv nametanja mjera. Komisija međutim ne može smatrati te podneske reprezentativnima zbog sljedećih razloga:






  — | korisnici sudjeluju u potrošnji u Uniji sa samo 0,3 % |
| --- | --- | --- |

(207)

Sedam korisnika i tri dobavljača/servisnih centara za čelik dostavili su svoje odgovore na upitnik. Međutim, četiri su se odgovora pokazala veoma manjkavima, a samo dva su bila protiv nametanja mjera. Komisija međutim ne može smatrati te podneske reprezentativnima zbog sljedećih razloga:

—

korisnici sudjeluju u potrošnji u Uniji sa samo 0,3 %

| — | dva korisnika koji se protive nametanju mjera uopće ne uvoze iz NRK-a, pa bi u najgorem slučaju bili neizravno pogođeni tim mjerama. |
| --- | --- |

—

dva korisnika koji se protive nametanju mjera uopće ne uvoze iz NRK-a, pa bi u najgorem slučaju bili neizravno pogođeni tim mjerama.

| (208) | Komisija dodatno napominje da bi pristojbe trebale doprinositi stalnoj sigurnosti opskrbe na tržištu Unije. Bez pristojbi neki bi proizvođači iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji. |
| --- | --- |

(208)

Komisija dodatno napominje da bi pristojbe trebale doprinositi stalnoj sigurnosti opskrbe na tržištu Unije. Bez pristojbi neki bi proizvođači iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

| (209) | Doista, jedan proizvođač u uzorku morao je suspendirati proizvodnju teških ploča na kraju razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 104. |
| --- | --- |

(209)

Doista, jedan proizvođač u uzorku morao je suspendirati proizvodnju teških ploča na kraju razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 104.

| (210) | Nadalje, razina mjera dovest će do uspostave jednakih uvjeta za sve proizvođače iz Unije i trećih zemalja, što će možda omogućiti proizvođačima iz Unije da nastave proizvoditi teške ploče. |
| --- | --- |

(210)

Nadalje, razina mjera dovest će do uspostave jednakih uvjeta za sve proizvođače iz Unije i trećih zemalja, što će možda omogućiti proizvođačima iz Unije da nastave proizvoditi teške ploče.

| (211) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da uvođenje mjera neće imati neproporcionalno negativan utjecaj na korisnike. |
| --- | --- |

(211)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da uvođenje mjera neće imati neproporcionalno negativan utjecaj na korisnike.

6.4   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (212) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da će se uvođenjem mjera pridonijeti oporavku industrije Unije i omogućiti povećana ulaganja kako bi se proizvođači teških ploča iz Unije bolje opremili za budućnost i kako bi se povećala njihova konkurentnost. |
| --- | --- |

(212)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da će se uvođenjem mjera pridonijeti oporavku industrije Unije i omogućiti povećana ulaganja kako bi se proizvođači teških ploča iz Unije bolje opremili za budućnost i kako bi se povećala njihova konkurentnost.

| (213) | U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ne bude li pristojbi, dodatni bi proizvođači teških ploča iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje teških ploča i otpustiti stotine zaposlenika čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji. |
| --- | --- |

(213)

U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ne bude li pristojbi, dodatni bi proizvođači teških ploča iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje teških ploča i otpustiti stotine zaposlenika čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

| (214) | Utjecaj mjera na nekoliko ostalih strana u Uniji koje su se javile ne može se smatrati znatnim. U dokumentaciji ne postoji ništa iz čega bi se vidjelo da bi mogući utjecaj na dionike koji se nisu javili bio veći od pozitivnog učinka mjera na industriju Unije. Očekuje se da će krajnji korisnici i potrošači imati koristi od poštenog konkurentnog tržišta, uključujući lokalni izvor opskrbe kojim će se zadovoljiti njihove potrebe i zahtjevi. Cijena će i dalje biti glavni odlučujući čimbenik, ali na pravednoj osnovi. |
| --- | --- |

(214)

Utjecaj mjera na nekoliko ostalih strana u Uniji koje su se javile ne može se smatrati znatnim. U dokumentaciji ne postoji ništa iz čega bi se vidjelo da bi mogući utjecaj na dionike koji se nisu javili bio veći od pozitivnog učinka mjera na industriju Unije. Očekuje se da će krajnji korisnici i potrošači imati koristi od poštenog konkurentnog tržišta, uključujući lokalni izvor opskrbe kojim će se zadovoljiti njihove potrebe i zahtjevi. Cijena će i dalje biti glavni odlučujući čimbenik, ali na pravednoj osnovi.

| (215) | Komisija u ovoj fazi ispitnog postupka zaključuje da ne postoje uvjerljivi razlozi zbog kojih uvođenje privremenih mjera za uvoz teških ploča podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(215)

Komisija u ovoj fazi ispitnog postupka zaključuje da ne postoje uvjerljivi razlozi zbog kojih uvođenje privremenih mjera za uvoz teških ploča podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (216) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(216)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

7.1   Razina uklanjanja štete

Razina uklanjanja štete

| (217) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(217)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (218) | Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru. |
| --- | --- |

(218)

Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

| (219) | Kako bi utvrdila tu dobit koja bi mogla biti ostvarena uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dostavljanje podataka o profitabilnosti prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije od 2006. do razdoblja ispitnog postupka. Ti su podaci dostavljeni i odgovarajuće provjereni. |
| --- | --- |

(219)

Kako bi utvrdila tu dobit koja bi mogla biti ostvarena uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dostavljanje podataka o profitabilnosti prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije od 2006. do razdoblja ispitnog postupka. Ti su podaci dostavljeni i odgovarajuće provjereni.

| (220) | Profitabilnost industrije Unije bila je negativna između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je dobit u 2012. bila blago pozitivna (1,6 %), već tada je prisutnost dampinškog uvoza iz NRK-a bila znatna pa je ta profitna marža bila znatno niža od profitne marže ostvarene prethodnih godina. |
| --- | --- |

(220)

Profitabilnost industrije Unije bila je negativna između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je dobit u 2012. bila blago pozitivna (1,6 %), već tada je prisutnost dampinškog uvoza iz NRK-a bila znatna pa je ta profitna marža bila znatno niža od profitne marže ostvarene prethodnih godina.

| (221) | Profitna marža ostvarena 2011. iznosila je 7,9 %, što je više od profitnih marži iz 2009. i 2010., odnosno u najtežim godinama financijske krize, ali niže od profitnih marži iz 2006. i 2008., odnosno prije njezina početka. Nadalje, riječ je o najnovijim dostupnim pouzdanim podacima za razdoblje u kojem se uvoz iz NRK-a u Uniju još nije odvijao u znatnim količinama. Komisija stoga smatra da je tu profitnu maržu moguće razumno ostvariti uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(221)

Profitna marža ostvarena 2011. iznosila je 7,9 %, što je više od profitnih marži iz 2009. i 2010., odnosno u najtežim godinama financijske krize, ali niže od profitnih marži iz 2006. i 2008., odnosno prije njezina početka. Nadalje, riječ je o najnovijim dostupnim pouzdanim podacima za razdoblje u kojem se uvoz iz NRK-a u Uniju još nije odvijao u znatnim količinama. Komisija stoga smatra da je tu profitnu maržu moguće razumno ostvariti uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja.

| (222) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a. |
| --- | --- |

(222)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a.

| (223) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 76. do 80.). |
| --- | --- |

(223)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 76. do 80.).

7.2   Privremene mjere

Privremene mjere

| (224) | Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(224)

Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (225) | Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:








  Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Privremena pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Ostala društva koja surađuju | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Sva ostala društva | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Privremena pristojba

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Ostala društva koja surađuju

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Sva ostala društva

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Stope antidampinške pristojbe za svako pojedinačno društvo navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza iz ovog ispitnog postupka. Stoga su one odražavale stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. |
| --- | --- |

(226)

Stope antidampinške pristojbe za svako pojedinačno društvo navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza iz ovog ispitnog postupka. Stoga su one odražavale stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava.

| (227) | Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. On ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(227)

Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. On ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (228) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (8). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(228)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (8). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

8

| (229) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(229)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

8.   EVIDENTIRANJE

EVIDENTIRANJE

| (230) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 5., Komisija je uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2016/1357 uvjetovala evidentiranjem. |
| --- | --- |

(230)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 5., Komisija je uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2016/1357 uvjetovala evidentiranjem.

| (231) | To je određeno radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe. Trebalo bi prestati s evidentiranjem uvoza. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(231)

To je određeno radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe. Trebalo bi prestati s evidentiranjem uvoza. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.

9.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (232) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(232)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (233) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(233)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba za uvoz plosnatih proizvoda od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 i ex 7225 99 00 (oznake TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) i podrijetlom su iz Narodne Republike Kine.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

| Društvo | Stopa privremene pristojbe | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu | 70,6 % | |
| Sva ostala društva | 73,7 % | C999 |

Društvo

Stopa privremene pristojbe

Dodatna oznaka TARIC

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

70,6 %

Sva ostala društva

73,7 %

C999

3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

| (c) | zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) br. 2016/1036 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

1.   Carinskim se tijelima nalaže da obustave evidenciju uvoza uspostavljenu u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1357.

2.   Podaci prikupljeni o proizvodima koji su uneseni najviše 90 dana prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe čuvaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera ili završetka ovog postupka.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 zamijenila je 20. srpnja 2016. Uredba (EU) br. 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.). Ona se dalje u tekstu naziva „Osnovnom uredbom”.

2

(3)  
  SL C 58, 13.2.2016., str. 20.

3

(4)  
  SL L 215, 10.8.2016., str. 23.

4

(5)  Tata Steel prodao je 11. travnja 2016. Greybull Capitalu društvo Long Products Europe koje se bavi i proizvodnjom teških ploča, čime je nastao British Steel.

5

(6)  Vidjeti npr. Komunikaciju Komisije „Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi” (COM(2016) 155 final od 16. ožujka 2016.)

6

(7)  Treće zemlje koje su uvele mjere trgovinske zaštite za teške ploče iz NRK-a uključuju Australiju, Brazil, Kanadu, Indoneziju, Maleziju, Meksiko, Tajland i SAD.

7

(8)  
  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

8

---

PRILOG

Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Ime | Grad | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Unutrašnja Mongolija | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Ime

Grad

Dodatna oznaka TARIC

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Unutrašnja Mongolija

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/33

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1778

оd 6. listopada 2016.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), posebno njezin članak 7. stavak 4.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Dana 4. siječnja 2016. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) podnijela je zahtjev u ime proizvođača koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj prijetnji materijalne štete, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(1)

Dana 4. siječnja 2016. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) podnijela je zahtjev u ime proizvođača koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj prijetnji materijalne štete, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

| (2) | Nakon tog zahtjeva podnesenog 13. veljače 2016., Europska komisija („Komisija”) pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih plosnatih valjanih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EU) 2009/1225 (2) („Osnovna uredba”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(2)

Nakon tog zahtjeva podnesenog 13. veljače 2016., Europska komisija („Komisija”) pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih plosnatih valjanih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EU) 2009/1225 (2) („Osnovna uredba”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

2

3

| (3) | Komisija je naknadno pokrenula i sljedeća dva ispitna postupka:






  (a) | Dana 13. svibnja 2016. (4) antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine; |
| --- | --- | --- |

(3)

Komisija je naknadno pokrenula i sljedeća dva ispitna postupka:

(a)

Dana 13. svibnja 2016. (4) antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine;

4

| (b) | Dana 7. srpnja 2016. (5) antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine. |
| --- | --- |

(b)

Dana 7. srpnja 2016. (5) antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine.

5

1.2.   Evidentiranje

Evidentiranje

| (4) | Dana 5. travnja 2016. podnositelj zahtjeva podnio je zahtjev za evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Dana 2. lipnja 2016. podnositelj zahtjeva ažurirao je zahtjev pružanjem novijih financijskih podataka, ali ga je 11. kolovoza 2016. povukao. |
| --- | --- |

(4)

Dana 5. travnja 2016. podnositelj zahtjeva podnio je zahtjev za evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Dana 2. lipnja 2016. podnositelj zahtjeva ažurirao je zahtjev pružanjem novijih financijskih podataka, ali ga je 11. kolovoza 2016. povukao.

1.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (5) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a, uvoznike, dobavljače i korisnike te trgovce i udruženja koja su joj poznata i za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a, uvoznike, dobavljače i korisnike te trgovce i udruženja koja su joj poznata i za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje.

| (6) | Zainteresirane strane dobile su priliku pismeno iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Saslušanje je omogućeno svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strane dobile su priliku pismeno iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Saslušanje je omogućeno svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša.

1.4.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (7) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će odabrati privremeni uzorak proizvođača iz Unije zbog njihova velikog broja. Komisija je nakon toga uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujma proizvodnje i prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu pokrivenost. Obavijestila je ta privremeno odabrana društva i podnositelja zahtjeva. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će odabrati privremeni uzorak proizvođača iz Unije zbog njihova velikog broja. Komisija je nakon toga uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujma proizvodnje i prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu pokrivenost. Obavijestila je ta privremeno odabrana društva i podnositelja zahtjeva. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak.

| (9) | Jedan je privremeno odabrani proizvođač iz Unije obavijestio Komisiju da neće moći surađivati. Osim toga, talijansko Udruženje proizvođača željeza i čelika (Federacciai) i Eurofer napomenuli su da južna Europa nije bila zastupljena u privremenom uzorku. Kako bi osigurala bolju zemljopisnu pokrivenost, Komisija je zamijenila proizvođača iz Unije koji je odlučio ne surađivati proizvođačem iz Unije iz južne Europe. |
| --- | --- |

(9)

Jedan je privremeno odabrani proizvođač iz Unije obavijestio Komisiju da neće moći surađivati. Osim toga, talijansko Udruženje proizvođača željeza i čelika (Federacciai) i Eurofer napomenuli su da južna Europa nije bila zastupljena u privremenom uzorku. Kako bi osigurala bolju zemljopisnu pokrivenost, Komisija je zamijenila proizvođača iz Unije koji je odlučio ne surađivati proizvođačem iz Unije iz južne Europe.

| (10) | Posljedično, konačni se uzorak sastojao od pet proizvođača iz Unije koji se nalaze u pet različitih država članica. Konačni uzorak čini više od 45 % proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Posljedično, konačni se uzorak sastojao od pet proizvođača iz Unije koji se nalaze u pet različitih država članica. Konačni uzorak čini više od 45 % proizvodnje u Uniji.

1.4.2.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

| (11) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (12) | Četiri su uvoznika dostavila tražene podatke. Stoga odabir uzorka nije bio potreban i svima su im poslani upitnici za uvoznike. |
| --- | --- |

(12)

Četiri su uvoznika dostavila tražene podatke. Stoga odabir uzorka nije bio potreban i svima su im poslani upitnici za uvoznike.

| (13) | Međutim, iako je Komisija s njima kontaktirala u nastojanju prikupljanja relevantnih podataka, niti jedan nepovezani uvoznik nije dostavio potpune odgovore na upitnik za potrebe ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(13)

Međutim, iako je Komisija s njima kontaktirala u nastojanju prikupljanja relevantnih podataka, niti jedan nepovezani uvoznik nije dostavio potpune odgovore na upitnik za potrebe ovog ispitnog postupka.

1.4.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

| (14) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak za NRK, Komisija je od proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak za NRK, Komisija je od proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

| (15) | Trinaest skupina proizvođača izvoznika iz NRK dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je predložila uzorak od tri skupine društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Pozvala je sve proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a da komentiraju predloženi uzorak. |
| --- | --- |

(15)

Trinaest skupina proizvođača izvoznika iz NRK dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je predložila uzorak od tri skupine društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Pozvala je sve proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a da komentiraju predloženi uzorak.

| (16) | Jedan proizvođač izvoznik, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), tvrdio je da treba biti uključen u uzorak stoga što, za razliku od odabranih proizvođača izvoznika, proizvodi alatni čelik i brzorezni čelik. Smatrali su da bi, ukoliko se njihov proizvod uzme u obzir kao predmetni proizvod, uzorak bio reprezentativniji i da bi ga trebalo uvrstiti. |
| --- | --- |

(16)

Jedan proizvođač izvoznik, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), tvrdio je da treba biti uključen u uzorak stoga što, za razliku od odabranih proizvođača izvoznika, proizvodi alatni čelik i brzorezni čelik. Smatrali su da bi, ukoliko se njihov proizvod uzme u obzir kao predmetni proizvod, uzorak bio reprezentativniji i da bi ga trebalo uvrstiti.

| (17) | Taj je zahtjev odbačen. Tiangong Tools izvozi samo male količine određene vrste proizvoda u Uniju. Stoga uvrštenje tog proizvođača izvoznika u uzorak ne bi uzorak činilo reprezentativnijim. Komisija je nadalje razmotrila pitanje reprezentativnosti unutar konteksta obujma proizvodnje. |
| --- | --- |

(17)

Taj je zahtjev odbačen. Tiangong Tools izvozi samo male količine određene vrste proizvoda u Uniju. Stoga uvrštenje tog proizvođača izvoznika u uzorak ne bi uzorak činilo reprezentativnijim. Komisija je nadalje razmotrila pitanje reprezentativnosti unutar konteksta obujma proizvodnje.

| (18) | Sukladno tome, Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak tri skupine proizvođača izvoznika. Uzorkovani proizvođači izvoznici čine 57 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju iz NRK-a i 58 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju od strane kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju. |
| --- | --- |

(18)

Sukladno tome, Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak tri skupine proizvođača izvoznika. Uzorkovani proizvođači izvoznici čine 57 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju iz NRK-a i 58 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju od strane kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.

1.5.   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (19) | Samo je jedan proizvođač izvoznik, Tiangong Tools, zatražio individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe i dostavio odgovore na upitnik u tu svrhu. Komisija je preliminarno prihvatila taj zahtjev i provjerila dostavljene podatke na licu mjesta. |
| --- | --- |

(19)

Samo je jedan proizvođač izvoznik, Tiangong Tools, zatražio individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe i dostavio odgovore na upitnik u tu svrhu. Komisija je preliminarno prihvatila taj zahtjev i provjerila dostavljene podatke na licu mjesta.

| (20) | Međutim, ispitni postupak pokazao je da to društvo proizvodi i izvozi u Uniju samo alatni čelik i brzorezni čelik. Budući da je Komisija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (29) do (35) u nastavku, odlučila privremeno isključiti alatni čelik i brzorezni čelik iz obujma ovog ispitnog postupka, privremena dampinška marža nije utvrđena za Tiangong Tools. Bez obzira na to, ukoliko Komisija promijeni svoju odluku glede obujma proizvoda u konačnoj fazi, zahtjev za individualno ispitivanje ovog proizvođača izvoznika ponovno će se razmotriti. |
| --- | --- |

(20)

Međutim, ispitni postupak pokazao je da to društvo proizvodi i izvozi u Uniju samo alatni čelik i brzorezni čelik. Budući da je Komisija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (29) do (35) u nastavku, odlučila privremeno isključiti alatni čelik i brzorezni čelik iz obujma ovog ispitnog postupka, privremena dampinška marža nije utvrđena za Tiangong Tools. Bez obzira na to, ukoliko Komisija promijeni svoju odluku glede obujma proizvoda u konačnoj fazi, zahtjev za individualno ispitivanje ovog proizvođača izvoznika ponovno će se razmotriti.

1.6.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (21) | Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se zna da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore na upitnik dostavili su Eurofer, pet proizvođača iz Unije i s njima povezani servisni centri za čelik, jedan korisnik, tri skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se zna da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore na upitnik dostavili su Eurofer, pet proizvođača iz Unije i s njima povezani servisni centri za čelik, jedan korisnik, tri skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje.

1.7.   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (22) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, posljedične prijetnje štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava / sljedećeg udruženja: | Udruženje proizvođača iz Unije:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgija |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, posljedične prijetnje štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava / sljedećeg udruženja:

Udruženje proizvođača iz Unije:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgija

| | Proizvođači iz Unije:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Njemačka |
| --- | --- | --- |

Proizvođači iz Unije:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Njemačka

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska

| — | Tata Steel UK Ltd, Port Talbot, Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Port Talbot, Ujedinjena Kraljevina

| — | ArcelorMittal France S.A., Francuska, koje posjeduje sljedeća društva kćeri:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francuska |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Francuska, koje posjeduje sljedeća društva kćeri:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francuska

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francuska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francuska

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Španjolska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Španjolska

| | Korisnik:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija |
| --- | --- | --- |

Korisnik:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija

| | Proizvođači izvoznici u NRK-u i povezani trgovci:






  — | Grupa Benxi Iron & Steel:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, pokrajina Liaoning, NRK |
| --- | --- | --- | --- |

Proizvođači izvoznici u NRK-u i povezani trgovci:

—

Grupa Benxi Iron & Steel:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, pokrajina Liaoning, NRK

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

| — | Grupa Jiangsu Yonggang Co., Ltd.






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK |
| --- | --- | --- |

—

Grupa Jiangsu Yonggang Co., Ltd.

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong

| — | Xinsha International PTE, Ltd., Singapur |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE, Ltd., Singapur

| — | Grupa Hebei Iron and Steel (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- | --- |

—

Grupa Hebei Iron and Steel (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan, prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan, prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. podružnica Chengde, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. podružnica Chengde, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

| — | Grupa Handan Iron and Steel Import and Export Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Grupa Handan Iron and Steel Import and Export Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE, Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE, Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Grupa Hebei Iron and Steel (Šangaj) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan i prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Grupa Hebei Iron and Steel (Šangaj) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan i prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

| — | Grupa Tangshan Iron and Steel Co., Ltd., prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Grupa Tangshan Iron and Steel Co., Ltd., prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Sinobiz Holdings Limited (Britanski Djevičanski otoci), prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (Britanski Djevičanski otoci), prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

| — | Chengde Steel Logistics Co., Ltd, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co., Ltd, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

| — | Duferco SA, Lugano, Švicarska |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Švicarska

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, okrug Danbei, grad Danyang, pokrajina Jiangsu, NRK |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, okrug Danbei, grad Danyang, pokrajina Jiangsu, NRK

| | Povezani uvoznici iz Unije:






  — | Grupa Benxi Iron and Steel Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka |
| --- | --- | --- |

Povezani uvoznici iz Unije:

—

Grupa Benxi Iron and Steel Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija

| | Proizvođač iz analogne zemlje:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, SAD |
| --- | --- | --- |

Proizvođač iz analogne zemlje:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, SAD

1.8.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (23) | Ispitnim postupkom usmjerenim na damping i štetu pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete pokriveno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(23)

Ispitnim postupkom usmjerenim na damping i štetu pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete pokriveno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (24) | Predmetni proizvod jesu određeni plosnato valjani proizvodi od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni.
  Predmetni proizvod ne uključuje:






  — | proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima, |
| --- | --- | --- |

(24)

Predmetni proizvod jesu određeni plosnato valjani proizvodi od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni.

Predmetni proizvod ne uključuje:

—

proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

| — | proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika (6), |
| --- | --- |

—

proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika (6),

6

| — | proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više, i |
| --- | --- |

—

proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više, i

| — | proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više, |
| --- | --- |

—

proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više,

Predmetni proizvod je trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 i 7226 91 99 i podrijetlom je iz NRK-a.

| (25) | Toplovaljani plosnati proizvodi od čelika proizvode se postupkom toplog valjanja; to je postupak oblikovanja metala prilikom kojeg se topli metal povlači kroz jedan ili više pari toplih valjaka kako bi mu se smanjila debljina i kako bi se debljina učinila jednolikom, pri čemu je temperatura metala iznad njegove temperature rekristalizacije. Isporučiti se mogu u različitim oblicima: u kolutima (podmazani ili nepodmazani, dekapirani ili ne), rezani u limene ploče ili uske trake. |
| --- | --- |

(25)

Toplovaljani plosnati proizvodi od čelika proizvode se postupkom toplog valjanja; to je postupak oblikovanja metala prilikom kojeg se topli metal povlači kroz jedan ili više pari toplih valjaka kako bi mu se smanjila debljina i kako bi se debljina učinila jednolikom, pri čemu je temperatura metala iznad njegove temperature rekristalizacije. Isporučiti se mogu u različitim oblicima: u kolutima (podmazani ili nepodmazani, dekapirani ili ne), rezani u limene ploče ili uske trake.

| (26) | Dva su glavna načina uporabe toplovaljanjih plosnatih proizvoda od čelika. Prvo, oni su osnovni materijal za proizvodnju raznih proizvoda od čelika na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih (7) plosnatih i prevučenih proizvoda od čelika. Drugo, industrijski proizvedene hladnovaljane plosnate proizvode od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove. |
| --- | --- |

(26)

Dva su glavna načina uporabe toplovaljanjih plosnatih proizvoda od čelika. Prvo, oni su osnovni materijal za proizvodnju raznih proizvoda od čelika na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih (7) plosnatih i prevučenih proizvoda od čelika. Drugo, industrijski proizvedene hladnovaljane plosnate proizvode od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove.

7

2.2.   Istovjetan proizvod

Istovjetan proizvod

| (27) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:






  (a) | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(27)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:

(a)

predmetni proizvod;

| (b) | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i SAD-a; |
| --- | --- |

(b)

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i SAD-a;

| (c) | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (28) | Komisija je stoga u ovoj fazi odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je stoga u ovoj fazi odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu obujma proizvoda

Tvrdnje u pogledu obujma proizvoda

| (29) | Prvo, jedan proizvođač izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) i jedan uvoznik povezan s jednim drugim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a (Duferco S.A.) zatražili su da se određene vrste toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika, koji se u industriji nazivaju alatni čelik i brzorezni čelik, isključe iz obujma proizvoda. Smatrali su da alatni čelik i brzorezni čelik imaju bitno različita svojstva, različite cijene, različit tehnički opis i načine uporabe. |
| --- | --- |

(29)

Prvo, jedan proizvođač izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) i jedan uvoznik povezan s jednim drugim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a (Duferco S.A.) zatražili su da se određene vrste toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika, koji se u industriji nazivaju alatni čelik i brzorezni čelik, isključe iz obujma proizvoda. Smatrali su da alatni čelik i brzorezni čelik imaju bitno različita svojstva, različite cijene, različit tehnički opis i načine uporabe.

| (30) | Rasprava s tim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a, održana je 21. travnja 2016. u prisutnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nadalje, 22. lipnja 2016., održana je rasprava s uvoznikom u pogledu njegova zahtjeva za isključenje proizvoda. |
| --- | --- |

(30)

Rasprava s tim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a, održana je 21. travnja 2016. u prisutnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nadalje, 22. lipnja 2016., održana je rasprava s uvoznikom u pogledu njegova zahtjeva za isključenje proizvoda.

| (31) | Podnositelj zahtjeva smatrao je da te tvrdnje nisu osnovane i da postoji rizik od zaobilaženja propisa u slučaju da Komisija prihvati te tvrdnje. |
| --- | --- |

(31)

Podnositelj zahtjeva smatrao je da te tvrdnje nisu osnovane i da postoji rizik od zaobilaženja propisa u slučaju da Komisija prihvati te tvrdnje.

| (32) | Komisija je utvrdila da zaista postoje velike fizičke i kemijske razlike između vrsta predmetnog proizvoda koje nisu alatni čelik i brzorezni čelik s jedne strane i alatnog čelika i brzoreznog čelika s druge strane. Postoji nekoliko kemijskih elemenata (8) prirodno prisutnih u alatnom čeliku i brzoreznom čeliku, a koji se ne nalaze u predmetnom proizvodu. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je utvrdila da zaista postoje velike fizičke i kemijske razlike između vrsta predmetnog proizvoda koje nisu alatni čelik i brzorezni čelik s jedne strane i alatnog čelika i brzoreznog čelika s druge strane. Postoji nekoliko kemijskih elemenata (8) prirodno prisutnih u alatnom čeliku i brzoreznom čeliku, a koji se ne nalaze u predmetnom proizvodu.

8

| (33) | Nadalje, postoje razlike u postupku proizvodnje, različiti načini uporabe i bitne razlike u cijeni između alatnog čelika i brzoreznog čelika s jedne strane i ostalih vrsta predmetnog proizvoda s druge strane. Na primjer, alatni čelik i brzorezni čelik, za razliku od ostalih vrsta predmetnog proizvoda, koriste se za obradu, strojnu obradu, ekstrudiranje, rezanje, otiskivanje i bušenje drugih materijala, a što nije konvencionalan način uporabe drugih vrsta predmetnog proizvoda. Nadalje, proizvodnja alatnog čelika slijedi drugačiji proizvodni postupak, pri kojemu se specifična svojstva postižu u svim fazama proizvodnog postupka. Ta razlika u proizvodnom postupku čini postupak za proizvodnju alatnog čelika i brzoreznog čelika skupljim, što također u određenoj mjeri objašnjava razliku u prodajnoj cijeni u usporedbi s drugim vrstama predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(33)

Nadalje, postoje razlike u postupku proizvodnje, različiti načini uporabe i bitne razlike u cijeni između alatnog čelika i brzoreznog čelika s jedne strane i ostalih vrsta predmetnog proizvoda s druge strane. Na primjer, alatni čelik i brzorezni čelik, za razliku od ostalih vrsta predmetnog proizvoda, koriste se za obradu, strojnu obradu, ekstrudiranje, rezanje, otiskivanje i bušenje drugih materijala, a što nije konvencionalan način uporabe drugih vrsta predmetnog proizvoda. Nadalje, proizvodnja alatnog čelika slijedi drugačiji proizvodni postupak, pri kojemu se specifična svojstva postižu u svim fazama proizvodnog postupka. Ta razlika u proizvodnom postupku čini postupak za proizvodnju alatnog čelika i brzoreznog čelika skupljim, što također u određenoj mjeri objašnjava razliku u prodajnoj cijeni u usporedbi s drugim vrstama predmetnog proizvoda.

| (34) | Uvoz alatnog čelika i brzoreznog čelika čini, u pogledu obujma, 1,25 % ukupnog uvoza iz NRK-a u 2015. Nadalje, alatni čelik i brzorezni čelik označeni su različitim, specifičnim oznakama KN. |
| --- | --- |

(34)

Uvoz alatnog čelika i brzoreznog čelika čini, u pogledu obujma, 1,25 % ukupnog uvoza iz NRK-a u 2015. Nadalje, alatni čelik i brzorezni čelik označeni su različitim, specifičnim oznakama KN.

| (35) | Stoga je Komisija privremeno isključila alatni čelik i brzorezni čelik, upozoravajući nacionalna carinska tijela o mogućim rizicima od zaobilaženja propisa. |
| --- | --- |

(35)

Stoga je Komisija privremeno isključila alatni čelik i brzorezni čelik, upozoravajući nacionalna carinska tijela o mogućim rizicima od zaobilaženja propisa.

| (36) | Drugo, 5. kolovoza 2016., jedan je talijanski korisnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, tvrdio da slijedeće vrste predmetnog proizvoda trebaju biti isključene iz obujma proizvoda: intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima. Razlog zahtjevu za isključenje ovih vrsta proizvoda uglavnom je kako slijedi:






  (a) | ove vrste proizvoda imaju znatno različita svojstva, različite načine uporabe i cijene u odnosu na sve ostale vrste predmetnog proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(36)

Drugo, 5. kolovoza 2016., jedan je talijanski korisnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, tvrdio da slijedeće vrste predmetnog proizvoda trebaju biti isključene iz obujma proizvoda: intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima. Razlog zahtjevu za isključenje ovih vrsta proizvoda uglavnom je kako slijedi:

(a)

ove vrste proizvoda imaju znatno različita svojstva, različite načine uporabe i cijene u odnosu na sve ostale vrste predmetnog proizvoda;

| (b) | ti proizvodi nisu zamjenjivi drugim vrstama predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

ti proizvodi nisu zamjenjivi drugim vrstama predmetnog proizvoda.

| (37) | Isti je korisnik također zatražio da se vrste proizvoda koje se koriste za hladno valjanje isključe na temelju njihove daljnje uporabe na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(37)

Isti je korisnik također zatražio da se vrste proizvoda koje se koriste za hladno valjanje isključe na temelju njihove daljnje uporabe na kraju proizvodnog lanca.

| (38) | Što se tiče zahtjeva za isključenje proizvoda za intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima iz predmetnog proizvoda, Komisija je utvrdila da nije dokazano da ovi proizvodi imaju različita svojstva i različite načine uporabe. Osim toga, konačni detaljan zahtjev za zahtjev za isključenje proizvoda stigao je u vrlo kasnoj fazi postupka. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila taj zahtjev, ali će dodatno istražiti tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(38)

Što se tiče zahtjeva za isključenje proizvoda za intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima iz predmetnog proizvoda, Komisija je utvrdila da nije dokazano da ovi proizvodi imaju različita svojstva i različite načine uporabe. Osim toga, konačni detaljan zahtjev za zahtjev za isključenje proizvoda stigao je u vrlo kasnoj fazi postupka. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila taj zahtjev, ali će dodatno istražiti tu tvrdnju.

| (39) | Što se tiče vrste proizvoda koji se koriste za ponovno valjanje, to je jedan od glavnih načina uporabe predmetnog proizvoda, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (26). Različit način uporabe sam po sebi nije razlog za isključenje. Osim toga, isključenje ovih vrsta proizvoda dovelo bi do isključenja većine svih uvoznih vrsta predmetnog proizvoda, osim složenog, ako ne i nemogućeg administrativnog praćenja kako bi se predmetni proizvod izdvojio između onih koji se koriste za ponovno valjanje i onih koji se ne koriste u tu svrhu. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila i taj zahtjev. |
| --- | --- |

(39)

Što se tiče vrste proizvoda koji se koriste za ponovno valjanje, to je jedan od glavnih načina uporabe predmetnog proizvoda, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (26). Različit način uporabe sam po sebi nije razlog za isključenje. Osim toga, isključenje ovih vrsta proizvoda dovelo bi do isključenja većine svih uvoznih vrsta predmetnog proizvoda, osim složenog, ako ne i nemogućeg administrativnog praćenja kako bi se predmetni proizvod izdvojio između onih koji se koriste za ponovno valjanje i onih koji se ne koriste u tu svrhu. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila i taj zahtjev.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (40) | Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. Osnovne uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te im se može odobriti tretman tržišnog gospodarstva. Međutim, niti jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju nije se prijavio za taj tretman. |
| --- | --- |

(40)

Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. Osnovne uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te im se može odobriti tretman tržišnog gospodarstva. Međutim, niti jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju nije se prijavio za taj tretman.

| (41) | Stoga se uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe morala utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”). |
| --- | --- |

(41)

Stoga se uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe morala utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).

| (42) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je predložila korištenje treće zemlje s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima koji su joj poznati u 11 zemalja s tržišnim gospodarstvom navedenim u Obavijesti o pokretanju postupka (9) i u drugih osam zemalja za koje su postojale naznake o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda, točnije u Argentinu, Australiju, Egipat, Iran, Japan, Južnu Afriku, Republiku Koreju i Tajvan. Ukupno se kontaktiralo sa 62 proizvođača u 19 potencijalnih analognih zemalja. Međutim, samo je jedno društvo u SAD-u (ArcelorMittal SAD) izrazilo spremnost na suradnju i poslalo odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(42)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je predložila korištenje treće zemlje s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima koji su joj poznati u 11 zemalja s tržišnim gospodarstvom navedenim u Obavijesti o pokretanju postupka (9) i u drugih osam zemalja za koje su postojale naznake o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda, točnije u Argentinu, Australiju, Egipat, Iran, Japan, Južnu Afriku, Republiku Koreju i Tajvan. Ukupno se kontaktiralo sa 62 proizvođača u 19 potencijalnih analognih zemalja. Međutim, samo je jedno društvo u SAD-u (ArcelorMittal SAD) izrazilo spremnost na suradnju i poslalo odgovore na upitnik.

9

| (43) | SAD se smatra odgovarajućim analognim tržištem, budući da se radi o otvorenom tržištu s deset domaćih proizvođača istovjetnog proizvoda, a uvoz iz drugih zemalja čini više od 10 % ukupne potrošnje. Stoga, i s obzirom na to da je samo jedan proizvođač iz SAD-a izrazio svoju spremnost na suradnju, SAD je privremeno izabran kao odgovarajuća analogna zemlja. |
| --- | --- |

(43)

SAD se smatra odgovarajućim analognim tržištem, budući da se radi o otvorenom tržištu s deset domaćih proizvođača istovjetnog proizvoda, a uvoz iz drugih zemalja čini više od 10 % ukupne potrošnje. Stoga, i s obzirom na to da je samo jedan proizvođač iz SAD-a izrazio svoju spremnost na suradnju, SAD je privremeno izabran kao odgovarajuća analogna zemlja.

| (44) | Zainteresirane strane pozvane su da komentiraju ovaj odabir. Budući da niti jedan komentar nije primljen, SAD je odabran kao analogna zemlja. |
| --- | --- |

(44)

Zainteresirane strane pozvane su da komentiraju ovaj odabir. Budući da niti jedan komentar nije primljen, SAD je odabran kao analogna zemlja.

| (45) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima u SAD-u bila reprezentativna. Utvrđeno je da je proizvođač koji surađuje prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu u usporedbi s predmetnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici iz NRK-a uključeni u uzorak. |
| --- | --- |

(45)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima u SAD-u bila reprezentativna. Utvrđeno je da je proizvođač koji surađuje prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu u usporedbi s predmetnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici iz NRK-a uključeni u uzorak.

| (46) | Komisija je zatim ispitala može li se za tu prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinila tako da je utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrani su profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje proizvođača iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je zatim ispitala može li se za tu prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinila tako da je utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrani su profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje proizvođača iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (47) | Za one vrste proizvoda za koje je više od 80 % obujma prodaje dotične vrste na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne. |
| --- | --- |

(47)

Za one vrste proizvoda za koje je više od 80 % obujma prodaje dotične vrste na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.

| (48) | Kad je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili kad je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(48)

Kad je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili kad je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (49) | Što se tiče vrste proizvoda koji nisu bili profitabilni, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, koristeći troškove proizvodnje proizvođača iz SAD-a i dodajući im prodajne, opće i administrativne troškove i dobiti za profitabilne vrste proizvoda proizvođača iz SAD-a. |
| --- | --- |

(49)

Što se tiče vrste proizvoda koji nisu bili profitabilni, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, koristeći troškove proizvodnje proizvođača iz SAD-a i dodajući im prodajne, opće i administrativne troškove i dobiti za profitabilne vrste proizvoda proizvođača iz SAD-a.

| (50) | Neke se vrste proizvoda proizvedene u analognoj zemlji nisu mogle usporediti s onim vrstama proizvoda koji se izvoze iz NRK-a u Uniju, jer ih proizvođač iz SAD-a ne prodaje. Stoga se uobičajena vrijednost za neodgovarajuće vrste proizvoda morala izračunati u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju proizvodnih troškova proizvođača iz analogne zemlje. Komisija je uzela u obzir te troškove najsličnijeg proizvoda te ih je uskladila za troškove preinaka (prorezivanje i rezanje) koje su bile potrebne kako bi se osigurala primjerena usporedba. Komisija je zatim dodala razuman iznos za prodajne, opće i administrativne troškove (7 % – 13 %) na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju, kako je predviđeno u članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Na kraju je dodala razuman iznos dobiti (10 % – 15 %) koristeći prosječnu profitnu maržu za prodaju profitabilnih proizvoda. |
| --- | --- |

(50)

Neke se vrste proizvoda proizvedene u analognoj zemlji nisu mogle usporediti s onim vrstama proizvoda koji se izvoze iz NRK-a u Uniju, jer ih proizvođač iz SAD-a ne prodaje. Stoga se uobičajena vrijednost za neodgovarajuće vrste proizvoda morala izračunati u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju proizvodnih troškova proizvođača iz analogne zemlje. Komisija je uzela u obzir te troškove najsličnijeg proizvoda te ih je uskladila za troškove preinaka (prorezivanje i rezanje) koje su bile potrebne kako bi se osigurala primjerena usporedba. Komisija je zatim dodala razuman iznos za prodajne, opće i administrativne troškove (7 % – 13 %) na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju, kako je predviđeno u članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Na kraju je dodala razuman iznos dobiti (10 % – 15 %) koristeći prosječnu profitnu maržu za prodaju profitabilnih proizvoda.

3.2.   Izvozne cijene

Izvozne cijene

| (51) | Proizvođači izvoznici uključeni u uzorak izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava. |
| --- | --- |

(51)

Proizvođači izvoznici uključeni u uzorak izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava.

| (52) | Za izravnu prodaju, izvozne cijene temeljile su se na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama za predmetni proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Za izravnu prodaju, izvozne cijene temeljile su se na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama za predmetni proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (53) | Za transakcije prilikom kojih je proizvođač izvoznik izvozio predmetni proizvod u Uniju preko povezanih društava koja su djelovala kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put prodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U takvim je slučajevima cijena usklađena za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje. |
| --- | --- |

(53)

Za transakcije prilikom kojih je proizvođač izvoznik izvozio predmetni proizvod u Uniju preko povezanih društava koja su djelovala kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put prodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U takvim je slučajevima cijena usklađena za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje.

3.3.   Usporedba

Usporedba

| (54) | Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih cijena franko tvornica proizvođača izvoznika uključenih u uzorak s domaćim prodajnim cijenama proizvođača iz analogne zemlje ili izračunanom uobičajenom vrijednosti, prema potrebi. |
| --- | --- |

(54)

Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih cijena franko tvornica proizvođača izvoznika uključenih u uzorak s domaćim prodajnim cijenama proizvođača iz analogne zemlje ili izračunanom uobičajenom vrijednosti, prema potrebi.

| (55) | Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(55)

Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

| (56) | Na temelju toga, prilagodbe su se, gdje je to bilo primjereno, izvršile za prijevoz, osiguranje, rukovanje, utovar i sporedne troškove (4 %), bankovne troškove (0,02 %), kreditne troškove (0,05 %), naknade (0,6 %) i neizravno oporezivanje (4 %). |
| --- | --- |

(56)

Na temelju toga, prilagodbe su se, gdje je to bilo primjereno, izvršile za prijevoz, osiguranje, rukovanje, utovar i sporedne troškove (4 %), bankovne troškove (0,02 %), kreditne troškove (0,05 %), naknade (0,6 %) i neizravno oporezivanje (4 %).

3.4.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (57) | Za proizvođače izvoznike uključene u uzorak, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u SAD-u uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom njoj odgovarajuće vrste proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Za proizvođače izvoznike uključene u uzorak, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u SAD-u uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom njoj odgovarajuće vrste proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (58) | Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, utvrđena je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža izračunana kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike uključene u uzorak. |
| --- | --- |

(58)

Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, utvrđena je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža izračunana kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike uključene u uzorak.

| (59) | Što se tiče svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a, Komisija je utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Ona je izmjerena procjenom udjela obujma izvoza proizvođača koji surađuju u Uniju u ukupnom izvozu iz dotične zemlje u Uniju. |
| --- | --- |

(59)

Što se tiče svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a, Komisija je utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Ona je izmjerena procjenom udjela obujma izvoza proizvođača koji surađuju u Uniju u ukupnom izvozu iz dotične zemlje u Uniju.

| (60) | Razina suradnje je visoka. Temeljem toga, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju uključene u uzorak. |
| --- | --- |

(60)

Razina suradnje je visoka. Temeljem toga, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju uključene u uzorak.

| (61) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 1.


  Dampinške marže, NRK







  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Grupa Hebei Iron & Steel | 95,0 % |
| Grupa Jiangsu Shagang | 106,9 % |
| Ostala društva koja surađuju | 100,1 % |
| Sva ostala društva | 106,9 % |

(61)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 1.

Tablica 1.

Dampinške marže, NRK

Dampinške marže, NRK

Društvo

Privremena dampinška marža

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Grupa Hebei Iron & Steel

95,0 %

Grupa Jiangsu Shagang

106,9 %

Ostala društva koja surađuju

100,1 %

Sva ostala društva

106,9 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (62) | Unutar Unije 17 društava dostavilo je podatke o proizvodnji i prodaji tijekom ispitivanja reprezentativnosti i navelo da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodili istovjetni proizvod. Na temelju dostupnih podataka iz zahtjeva, tih 17 društava predstavlja oko 90 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(62)

Unutar Unije 17 društava dostavilo je podatke o proizvodnji i prodaji tijekom ispitivanja reprezentativnosti i navelo da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodili istovjetni proizvod. Na temelju dostupnih podataka iz zahtjeva, tih 17 društava predstavlja oko 90 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (63) | Osim tih 17 društava, postojalo je još pet drugih društava koja su proizvodila istovjetan proizvod tijekom ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(63)

Osim tih 17 društava, postojalo je još pet drugih društava koja su proizvodila istovjetan proizvod tijekom ispitnog postupka.

| (64) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 74,7 milijuna tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su podaci iz zahtjeva i podaci od svih poznatih proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (10), za uvrštenje u uzorak odabrano je pet proizvođača iz Unije koji su predstavljali 45 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. To je reprezentativni uzorak. |
| --- | --- |

(64)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 74,7 milijuna tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su podaci iz zahtjeva i podaci od svih poznatih proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (10), za uvrštenje u uzorak odabrano je pet proizvođača iz Unije koji su predstavljali 45 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. To je reprezentativni uzorak.

| (65) | Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se navodi kao „industrija Unije”. |
| --- | --- |

(65)

Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se navodi kao „industrija Unije”.

| (66) | Poslovni model proizvođača iz Unije i stupanj njihove vertikalne integracije različiti su. Bez obzira na to, industrija Unije može se općenito okarakterizirati kao industrija s visokim stupnjem vertikalne integracije, kao što je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi (68) u nastavku. |
| --- | --- |

(66)

Poslovni model proizvođača iz Unije i stupanj njihove vertikalne integracije različiti su. Bez obzira na to, industrija Unije može se općenito okarakterizirati kao industrija s visokim stupnjem vertikalne integracije, kao što je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi (68) u nastavku.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (67) | Kao što je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi (24), predmetni proizvod obuhvaćen je različitim oznakama KN, uključujući i određene oznake KN ex. Kako se ne bi podcijenila potrošnja u Uniji i zbog očiglednog marginalnog utjecaja tih oznaka na ukupnu potrošnju, za izračun potrošnje u Uniji uzet je u obzir cjelokupni obujam uvoza oznaka KN ex. |
| --- | --- |

(67)

Kao što je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi (24), predmetni proizvod obuhvaćen je različitim oznakama KN, uključujući i određene oznake KN ex. Kako se ne bi podcijenila potrošnja u Uniji i zbog očiglednog marginalnog utjecaja tih oznaka na ukupnu potrošnju, za izračun potrošnje u Uniji uzet je u obzir cjelokupni obujam uvoza oznaka KN ex.

| (68) | Budući da je industrija u Uniji uglavnom vertikalno integrirana, a predmetni proizvod se smatra osnovnim materijalom za proizvodnju raznih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda, vlastita unutarnja potrošnja analizirana je odvojeno od potrošnje na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(68)

Budući da je industrija u Uniji uglavnom vertikalno integrirana, a predmetni proizvod se smatra osnovnim materijalom za proizvodnju raznih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda, vlastita unutarnja potrošnja analizirana je odvojeno od potrošnje na slobodnom tržištu.

| (69) | Za analizu štete važno je razlikovati tržište za vlastitu potrošnju od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za vlastitu potrošnju nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom, a cijene prijenosa utvrđuju se unutar skupine u skladu s raznim cjenovnim politikama. Nasuprot tome, uvoz predmetnog proizvoda izravna je konkurencija proizvodnji namijenjenoj slobodnom tržištu, a cijene su cijene na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(69)

Za analizu štete važno je razlikovati tržište za vlastitu potrošnju od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za vlastitu potrošnju nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom, a cijene prijenosa utvrđuju se unutar skupine u skladu s raznim cjenovnim politikama. Nasuprot tome, uvoz predmetnog proizvoda izravna je konkurencija proizvodnji namijenjenoj slobodnom tržištu, a cijene su cijene na slobodnom tržištu.

| (70) | Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost istovjetnog proizvoda te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena tržištu za vlastitu potrošnju ili slobodnom tržištu. Komisija je utvrdila da je oko 60 % ukupne proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno za vlastitu upotrebu. |
| --- | --- |

(70)

Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost istovjetnog proizvoda te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena tržištu za vlastitu potrošnju ili slobodnom tržištu. Komisija je utvrdila da je oko 60 % ukupne proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno za vlastitu upotrebu.

4.2.1.   Vlastita potrošnja na tržištu Unije

Vlastita potrošnja na tržištu Unije

| (71) | Komisija je utvrdila vlastitu potrošnju u Uniji na temelju vlastite upotrebe i prodaje za vlastitu upotrebu svih poznatih proizvođača u Uniji. Na temelju toga, potrošnja za vlastite potrebe u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 2


  Vlastita potrošnja na tržištu Unije (u tonama) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja za vlastite potrebe | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik |

(71)

Komisija je utvrdila vlastitu potrošnju u Uniji na temelju vlastite upotrebe i prodaje za vlastitu upotrebu svih poznatih proizvođača u Uniji. Na temelju toga, potrošnja za vlastite potrebe u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 2

Tablica 2

Vlastita potrošnja na tržištu Unije (u tonama)

Vlastita potrošnja na tržištu Unije (u tonama)

2012.

2013.

2014.

RIP

Potrošnja za vlastite potrebe

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

Izvor:

| (72) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja za vlastite potrebe u Uniji na tržištu Unije povećala se za oko 4 %. To je povećanje uglavnom posljedica rasta tržišta za vlastitu potrošnju, uključujući tržište dijelova za proizvodnju, na primjer za automobilsku industriju. |
| --- | --- |

(72)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja za vlastite potrebe u Uniji na tržištu Unije povećala se za oko 4 %. To je povećanje uglavnom posljedica rasta tržišta za vlastitu potrošnju, uključujući tržište dijelova za proizvodnju, na primjer za automobilsku industriju.

4.2.2.   Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji

Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji

| (73) | Komisija je potrošnju na slobodnom tržištu u Uniji utvrdila na temelju (a) prodaje na tržištu Unije svih poznatih proizvođača iz Unije i (b) uvoza u Uniju iz svih trećih zemalja kako ga je iskazao Eurostat, čime je uzela u obzir podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju u dotičnoj zemlji. Temeljem toga, potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Potrošnja na slobodnom tržištu (u tonama) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja na slobodnom tržištu | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indeks (2012. = 100) | 100. | 103. | 106. | 112. |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik |

(73)

Komisija je potrošnju na slobodnom tržištu u Uniji utvrdila na temelju (a) prodaje na tržištu Unije svih poznatih proizvođača iz Unije i (b) uvoza u Uniju iz svih trećih zemalja kako ga je iskazao Eurostat, čime je uzela u obzir podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju u dotičnoj zemlji. Temeljem toga, potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Potrošnja na slobodnom tržištu (u tonama)

Potrošnja na slobodnom tržištu (u tonama)

2012.

2013.

2014.

RIP

Potrošnja na slobodnom tržištu

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100.

100.

103.

103.

106.

106.

112.

112.

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

Izvor:

| (74) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se za oko 12 %. Razlog povećanju uglavnom je posljedica gospodarskog oporavka industrije na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(74)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se za oko 12 %. Razlog povećanju uglavnom je posljedica gospodarskog oporavka industrije na kraju proizvodnog lanca.

4.3.   Uvoz iz dotične zemlje

Uvoz iz dotične zemlje

4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

| (75) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje na slobodnom tržištu Unije kako je prethodno iskazano u tablici 73. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje na slobodnom tržištu Unije kako je prethodno iskazano u tablici 73.

| (76) | Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Tržišni udio NRK-a | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Izvor: Eurostat |

(76)

Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

RIP

Obujam uvoza iz NRK-a

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Tržišni udio NRK-a

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (77) | Prethodna tablica pokazuje da se u apsolutnim brojkama uvoz iz dotične zemlje znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, tijekom razmatranog razdoblja ukupni tržišni udio uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za više od pet puta. |
| --- | --- |

(77)

Prethodna tablica pokazuje da se u apsolutnim brojkama uvoz iz dotične zemlje znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, tijekom razmatranog razdoblja ukupni tržišni udio uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za više od pet puta.

4.3.2.   Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

| (78) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena dampinškog uvoza | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Izvor: Eurostat |

(78)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2012.

2013.

2014.

RIP

Prosječna cijena dampinškog uvoza

600

505

463

404

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (79) | Prosječne cijene uvoza smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja smanjenje prosječne jedinične cijene dampinškog uvoza iznosilo je oko 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Prosječne cijene uvoza smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja smanjenje prosječne jedinične cijene dampinškog uvoza iznosilo je oko 33 %.

| (80) | Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda pet proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na slobodnom tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda pet proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na slobodnom tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda proizvođača koji surađuju iz dotične zemlje za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda proizvođača koji surađuju iz dotične zemlje za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (81) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osnovne prilagodbe odnosile su se na troškove dostave (koje variraju od 2,7 % do 6,3 % po proizvođaču iz Unije uključenom u uzorak) i popuste (koje variraju između od 0,1 % do 19,5 %). Budući da niti jedan nepovezani uvoznik nije istupio u ovom slučaju, dodan je trošak nakon uvoza u iznosu od 7 EUR po toni i ta je prilagodba uzeta u obzir u ispitnom postupku u vezi određenih hladnovaljanih plosnatih proizvoda od čelika (10). Procijenilo se da je to najprikladniji način s obzirom na činjenicu da je predmetni proizvod iz tekućeg ispitnog postupka u mnogim pogledima sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (221). |
| --- | --- |

(81)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osnovne prilagodbe odnosile su se na troškove dostave (koje variraju od 2,7 % do 6,3 % po proizvođaču iz Unije uključenom u uzorak) i popuste (koje variraju između od 0,1 % do 19,5 %). Budući da niti jedan nepovezani uvoznik nije istupio u ovom slučaju, dodan je trošak nakon uvoza u iznosu od 7 EUR po toni i ta je prilagodba uzeta u obzir u ispitnom postupku u vezi određenih hladnovaljanih plosnatih proizvoda od čelika (10). Procijenilo se da je to najprikladniji način s obzirom na činjenicu da je predmetni proizvod iz tekućeg ispitnog postupka u mnogim pogledima sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (221).

10

| (82) | Na temelju gore navedenog utvrđeno je da dampinški uvoz iz NRK-a snižava cijene industrije Unije u rasponu od 2,7 % do 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

Na temelju gore navedenog utvrđeno je da dampinški uvoz iz NRK-a snižava cijene industrije Unije u rasponu od 2,7 % do 5,6 %.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (83) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(83)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (84) | Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, zalihe, rast, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže) ocijenjeni su na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, zalihe, rast, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže) ocijenjeni su na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat).

| (85) | Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i troškovi proizvodnje) provedena je na razini proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Ocjena se temeljila na njihovim propisno provjerenim podacima. |
| --- | --- |

(85)

Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i troškovi proizvodnje) provedena je na razini proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Ocjena se temeljila na njihovim propisno provjerenim podacima.

| (86) | Kako bi što potpunije opisala stanje industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za ukupnu proizvodnju predmetnog proizvoda i odredila je li proizvodnja bila namijenjena za vlastitu upotrebu ili za slobodno tržište. Za određene pokazatelje štete za industriju Unije Komisija je odvojeno analizirala podatke o slobodnom tržištu i tržištu za vlastite potreba te izradila usporednu analizu. Ti su čimbenici sljedeći: prodaja, tržišni udio, jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost i novčani tok. Međutim, ostale gospodarske pokazatelje moglo se smisleno ispitati samo u odnosu na cjelokupnu djelatnost, uključujući i vlastitu potrošnju industrije Unije, jer ti gospodarski pokazatelji ovise o cjelokupnoj djelatnosti, bez obzira na to je li proizvodnja namijenjena za vlastitu potrošnju ili za prodaju na slobodnom tržištu. Ti su čimbenici sljedeći: proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, povrat ulaganja, zaposlenost, produktivnost, zalihe i troškovi rada. Za utvrđivanje cjelovite slike štete za industriju Unije opravdano je za te čimbenike izraditi analizu cjelokupne industrije Unije jer se predmetni podaci ne mogu razdvojiti na prodaju za vlastite potrebe i slobodnu prodaju. |
| --- | --- |

(86)

Kako bi što potpunije opisala stanje industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za ukupnu proizvodnju predmetnog proizvoda i odredila je li proizvodnja bila namijenjena za vlastitu upotrebu ili za slobodno tržište. Za određene pokazatelje štete za industriju Unije Komisija je odvojeno analizirala podatke o slobodnom tržištu i tržištu za vlastite potreba te izradila usporednu analizu. Ti su čimbenici sljedeći: prodaja, tržišni udio, jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost i novčani tok. Međutim, ostale gospodarske pokazatelje moglo se smisleno ispitati samo u odnosu na cjelokupnu djelatnost, uključujući i vlastitu potrošnju industrije Unije, jer ti gospodarski pokazatelji ovise o cjelokupnoj djelatnosti, bez obzira na to je li proizvodnja namijenjena za vlastitu potrošnju ili za prodaju na slobodnom tržištu. Ti su čimbenici sljedeći: proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, povrat ulaganja, zaposlenost, produktivnost, zalihe i troškovi rada. Za utvrđivanje cjelovite slike štete za industriju Unije opravdano je za te čimbenike izraditi analizu cjelokupne industrije Unije jer se predmetni podaci ne mogu razdvojiti na prodaju za vlastite potrebe i slobodnu prodaju.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

| (87) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Iskorištenost kapaciteta | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik |

(87)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2012.

2013.

2014.

RIP

Obujam proizvodnje (u tonama)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Proizvodni kapacitet (u tonama)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Iskorištenost kapaciteta

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

Izvor:

| (88) | Tijekom razmatranog razdoblja, obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 2 %, unatoč činjenici da je jedan talijanski proizvođač znatno smanjio proizvodnju tijekom istog razdoblja (– 3 milijuna tona). |
| --- | --- |

(88)

Tijekom razmatranog razdoblja, obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 2 %, unatoč činjenici da je jedan talijanski proizvođač znatno smanjio proizvodnju tijekom istog razdoblja (– 3 milijuna tona).

| (89) | Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Proizvodni kapacitet smanjio se tijekom razmatranog razdoblja zbog obustave proizvodnje u Belgiji i Italiji. |
| --- | --- |

(89)

Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Proizvodni kapacitet smanjio se tijekom razmatranog razdoblja zbog obustave proizvodnje u Belgiji i Italiji.

| (90) | Povećanje stope korištenja kapaciteta posljedica je blagog povećanja obujma proizvodnje, uglavnom potaknutog povećanjem proizvoda za vlastitu potrošnju (+ 4 %) i proizvoda za slobodnu potrošnju (+ 12 %) i to unatoč znatnom smanjenju obujma proizvodnje od strane uglavnom jednog talijanskog proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(90)

Povećanje stope korištenja kapaciteta posljedica je blagog povećanja obujma proizvodnje, uglavnom potaknutog povećanjem proizvoda za vlastitu potrošnju (+ 4 %) i proizvoda za slobodnu potrošnju (+ 12 %) i to unatoč znatnom smanjenju obujma proizvodnje od strane uglavnom jednog talijanskog proizvođača iz Unije.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (91) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio na slobodnom tržištu razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio (slobodno tržište) | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje (u tonama) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Tržišni udio | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat |

(91)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio na slobodnom tržištu razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio (slobodno tržište)

Obujam prodaje i tržišni udio (slobodno tržište)

2012.

2013.

2014.

RIP

Obujam prodaje (u tonama)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Tržišni udio

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat

Izvor:

| (92) | Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, to jest između 27 i 28 milijuna tona. |
| --- | --- |

(92)

Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, to jest između 27 i 28 milijuna tona.

| (93) | Tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio industrije Unije u smislu potrošnje Unije smanjio se za više od 9 postotnih bodova, dakle sa 86,8 % na 77,7 %. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije bilo je znatno veće od blagog povećanja njezine prodaje na slobodnom tržištu Unije. |
| --- | --- |

(93)

Tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio industrije Unije u smislu potrošnje Unije smanjio se za više od 9 postotnih bodova, dakle sa 86,8 % na 77,7 %. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije bilo je znatno veće od blagog povećanja njezine prodaje na slobodnom tržištu Unije.

| (94) | Kad je riječ o tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji, obujam za vlastite potrebe i tržišni udio u razmatranom razdoblju razvijali su se na sljedeći način:

  Tablica 8.


  Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije i tržišni udio | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije (u tonama) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Ukupna proizvodnja industrije Unije (u tonama) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Postotak obujma za vlastite potrebe u usporedbi s ukupnom proizvodnjom | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat |

(94)

Kad je riječ o tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji, obujam za vlastite potrebe i tržišni udio u razmatranom razdoblju razvijali su se na sljedeći način:

Tablica 8.

Tablica 8.

Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije i tržišni udio

Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije i tržišni udio

2012.

2013.

2014.

RIP

Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije (u tonama)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Ukupna proizvodnja industrije Unije (u tonama)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Postotak obujma za vlastite potrebe u usporedbi s ukupnom proizvodnjom

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat

Izvor:

| (95) | Tijekom razmatranog razdoblja obujam za vlastite potrebe (koji se sastoji od vlastite uporabe i prodaje za vlastite potrebe na tržištu Unije) industrije Unije na tržištu Unije povećao se za 4 %, s oko 40,7 milijuna tona u 2011. na 42,2 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(95)

Tijekom razmatranog razdoblja obujam za vlastite potrebe (koji se sastoji od vlastite uporabe i prodaje za vlastite potrebe na tržištu Unije) industrije Unije na tržištu Unije povećao se za 4 %, s oko 40,7 milijuna tona u 2011. na 42,2 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (96) | Udio na tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji (izražen kao postotak ukupne proizvodnje) ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, u rasponu od 55,7 % do 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Udio na tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji (izražen kao postotak ukupne proizvodnje) ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, u rasponu od 55,7 % do 56,7 %.

4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

| (97) | Zaposlenost je izračunana uzimajući u obzir samo zaposlenike koji izravno rade na istovjetnom proizvodu u različitim čeličanama proizvođača iz Unije. Taj postupak osigurao je točne podatke koji se relativno lako mogu utvrditi. |
| --- | --- |

(97)

Zaposlenost je izračunana uzimajući u obzir samo zaposlenike koji izravno rade na istovjetnom proizvodu u različitim čeličanama proizvođača iz Unije. Taj postupak osigurao je točne podatke koji se relativno lako mogu utvrditi.

| (98) | Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zaposlenost i produktivnost | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika
  (Zaposlenje na puno radno vrijeme po zaposleniku) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik |

(98)

Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2012.

2013.

2014.

RIP

Broj zaposlenika

(Zaposlenje na puno radno vrijeme po zaposleniku)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

Izvor:

| (99) | Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjena je u razmatranom razdoblju kako bi se smanjili troškovi proizvodnje i poboljšala učinkovitost, a sve zbog rasta konkurencije od uvoza iz NRK-a i drugog uvoza na tržištu. To je dovelo do smanjenja radne snage za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, bez uzimanja u obzir bilo kojeg neizravnog zaposlenja. Stoga se, s obzirom na blagi rast obujma proizvodnje (+ 2 %) tijekom razmatranog razdoblja, produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, povećala znatno više (+ 7 %) nego što je smanjena stvarna proizvodnja. Iz toga je vidljivo da je industrija Unije bila spremna prilagoditi se promjenjivim uvjetima na tržištu kako bi ostala konkurentna. |
| --- | --- |

(99)

Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjena je u razmatranom razdoblju kako bi se smanjili troškovi proizvodnje i poboljšala učinkovitost, a sve zbog rasta konkurencije od uvoza iz NRK-a i drugog uvoza na tržištu. To je dovelo do smanjenja radne snage za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, bez uzimanja u obzir bilo kojeg neizravnog zaposlenja. Stoga se, s obzirom na blagi rast obujma proizvodnje (+ 2 %) tijekom razmatranog razdoblja, produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, povećala znatno više (+ 7 %) nego što je smanjena stvarna proizvodnja. Iz toga je vidljivo da je industrija Unije bila spremna prilagoditi se promjenjivim uvjetima na tržištu kako bi ostala konkurentna.

4.4.2.4.   Zalihe

| (100) | Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik |

(100)

Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2012.

2013.

2014.

RIP

Završne zalihe (u tonama)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

Izvor:

| (101) | Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha blago je smanjena. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda proizvodi industrija Unije na temelju posebnih narudžbi korisnika. Stoga se zalihe ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Kao što se vidi iz prethodno navedenog, taj je pokazatelj ostao relativno stabilan na oko 3,5 % do 4 % obujma proizvodnje. |
| --- | --- |

(101)

Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha blago je smanjena. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda proizvodi industrija Unije na temelju posebnih narudžbi korisnika. Stoga se zalihe ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Kao što se vidi iz prethodno navedenog, taj je pokazatelj ostao relativno stabilan na oko 3,5 % do 4 % obujma proizvodnje.

4.4.2.5.   Visina dampinške marže

| (102) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje. |
| --- | --- |

(102)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

de minimis

4.4.2.6.   Rast

| (103) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije (na slobodnom tržištu) smanjila se za oko 12 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao stabilan. Stoga je industrija Unije zabilježila gubitak tržišnog udjela, za razliku od tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje koji se znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(103)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije (na slobodnom tržištu) smanjila se za oko 12 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao stabilan. Stoga je industrija Unije zabilježila gubitak tržišnog udjela, za razliku od tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje koji se znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (104) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije na slobodnom tržištu u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cijena (EUR/tona) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak |

(104)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije na slobodnom tržištu u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji

Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji

2012.

2013.

2014.

RIP

Prodajna cijena (EUR/tona)

553

498

471

427

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

572

511

469

431

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Izvor:

| (105) | U prethodnoj tablici prikazana su kretanja jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u usporedbi s odgovarajućim troškovima proizvodnje. Prodajne su cijene u prosjeku bile niže od jediničnog troška proizvodnje osim 2014. kada se tržište počelo oporavljati i tržišni je udio uvoza iz NRK-a bio niži nego u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(105)

U prethodnoj tablici prikazana su kretanja jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u usporedbi s odgovarajućim troškovima proizvodnje. Prodajne su cijene u prosjeku bile niže od jediničnog troška proizvodnje osim 2014. kada se tržište počelo oporavljati i tržišni je udio uvoza iz NRK-a bio niži nego u razdoblju ispitnog postupka.

| (106) | U 2012. i 2013., posljedice dužničke krize u europodručju, uz pad potražnje čelika u 2012., negativno su utjecale i na uspješnost industrije Unije. U 2014. i u prvoj polovini 2015. industrija Unije počela se oporavljati kao posljedica povećanih napora da ostane konkurentna, posebno povećanjem produktivnosti radne snage industrije Unije, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (99), što je imalo za posljedicu poboljšanje produktivnosti i bolju iskorištenost kapaciteta. |
| --- | --- |

(106)

U 2012. i 2013., posljedice dužničke krize u europodručju, uz pad potražnje čelika u 2012., negativno su utjecale i na uspješnost industrije Unije. U 2014. i u prvoj polovini 2015. industrija Unije počela se oporavljati kao posljedica povećanih napora da ostane konkurentna, posebno povećanjem produktivnosti radne snage industrije Unije, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (99), što je imalo za posljedicu poboljšanje produktivnosti i bolju iskorištenost kapaciteta.

| (107) | Unatoč tim naporima, troškovi proizvodnje ostali su uglavnom veći od smanjenih prodajnih cijena, te su proizvođači iz Unije, kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, slijedili silazno kretanje cijena i znatno smanjili svoje prodajne cijene, osobito tijekom 2015. Budući da je predmetni proizvod roba široke potrošnje, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena. |
| --- | --- |

(107)

Unatoč tim naporima, troškovi proizvodnje ostali su uglavnom veći od smanjenih prodajnih cijena, te su proizvođači iz Unije, kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, slijedili silazno kretanje cijena i znatno smanjili svoje prodajne cijene, osobito tijekom 2015. Budući da je predmetni proizvod roba široke potrošnje, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena.

| (108) | Među proizvođačima uključenima u uzorak, određeni hladnovaljani plosnati proizvodi od čelika za vlastitu potrošnju prenosili su se ili isporučivali po transfernim cijenama za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca uz primjenu različitih politika određivanja cijena (troškovi, dodatni troškovi, tržišna cijena). Zato se iz kretanja cijena u vlastitoj potrošnji ne može donijeti nikakav smislen zaključak. |
| --- | --- |

(108)

Među proizvođačima uključenima u uzorak, određeni hladnovaljani plosnati proizvodi od čelika za vlastitu potrošnju prenosili su se ili isporučivali po transfernim cijenama za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca uz primjenu različitih politika određivanja cijena (troškovi, dodatni troškovi, tržišna cijena). Zato se iz kretanja cijena u vlastitoj potrošnji ne može donijeti nikakav smislen zaključak.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (109) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Prosječni trošak rada po zaposleniku | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak |

(109)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Prosječni trošak rada po zaposleniku

Prosječni trošak rada po zaposleniku

2012.

2013.

2014.

RIP

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Izvor:

| (110) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku povećala se za 4 %. |
| --- | --- |

(110)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku povećala se za 4 %.

4.4.3.3.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (111) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji na slobodnom tržištu (% prodajnog prometa) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Novčani tok ('000 EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Ulaganja ('000 EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Povrat ulaganja | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak |

(111)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2012.

2013.

2014.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji na slobodnom tržištu (% prodajnog prometa)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Novčani tok ('000 EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Ulaganja ('000 EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Povrat ulaganja

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Izvor:

| (112) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto gubitka prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na slobodnom tržištu u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto gubitka prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na slobodnom tržištu u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (113) | Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost se razvijala negativno: gubici su nastajali tijekom sve tri godine, osim 2014. Dok su gubici u 2012. i 2013. djelomično povezani s posljedicama dužničke krize u europodručju (uz pad potražnje čelika u 2012.), proizvođači iz Unije mogli su se djelomično oporaviti tijekom 2014. i u prvoj polovini 2015. |
| --- | --- |

(113)

Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost se razvijala negativno: gubici su nastajali tijekom sve tri godine, osim 2014. Dok su gubici u 2012. i 2013. djelomično povezani s posljedicama dužničke krize u europodručju (uz pad potražnje čelika u 2012.), proizvođači iz Unije mogli su se djelomično oporaviti tijekom 2014. i u prvoj polovini 2015.

| (114) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje u neto novčanom toku u mnogočemu je variralo tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostalo ukupno pozitivno, ponajviše zbog negotovinskih troškova kao što je amortizacija. |
| --- | --- |

(114)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje u neto novčanom toku u mnogočemu je variralo tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostalo ukupno pozitivno, ponajviše zbog negotovinskih troškova kao što je amortizacija.

| (115) | Budući da je povrat ulaganja ostao ukupno negativan tijekom svih godina, osim 2014., industrija Unije smanjila je razinu svojih ulaganja za 13 % između 2012. i 2015. Na sposobnost prikupljanja kapitala utjecali su gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja, što je vidljivo iz smanjenja ulaganja. |
| --- | --- |

(115)

Budući da je povrat ulaganja ostao ukupno negativan tijekom svih godina, osim 2014., industrija Unije smanjila je razinu svojih ulaganja za 13 % između 2012. i 2015. Na sposobnost prikupljanja kapitala utjecali su gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja, što je vidljivo iz smanjenja ulaganja.

| (116) | Naposljetku, tablica u nastavku sadrži analizu 2015. po tromjesečju budući da je podnositelj zahtjeva u svom zahtjevu naveo da je u drugoj polovini 2015. došlo do znatnog pogoršanja. Podaci u tablici zaista potvrđuju znatno pogoršanje u drugoj polovini 2015. u pogledu profitabilnosti i neto prodajne vrijednosti, a uslijed daljnjeg smanjenja prodajnih cijena na slobodnom tržištu Unije.

  Tablica 14.


  Profitabilnost po tromjesečju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak










  Tromjesečje 2015. | Profitabilnost (gubitak) društava po tromjesečju (milijuna EUR) | Neto prodajna cijena po toni | Neto prodaja na slobodnom tržištu
  (milijuna EUR) | Postotak profitabilnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prvo | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Drugo | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Treće | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Četvrto | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Ukupno | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak |

(116)

Naposljetku, tablica u nastavku sadrži analizu 2015. po tromjesečju budući da je podnositelj zahtjeva u svom zahtjevu naveo da je u drugoj polovini 2015. došlo do znatnog pogoršanja. Podaci u tablici zaista potvrđuju znatno pogoršanje u drugoj polovini 2015. u pogledu profitabilnosti i neto prodajne vrijednosti, a uslijed daljnjeg smanjenja prodajnih cijena na slobodnom tržištu Unije.

Tablica 14.

Tablica 14.

Profitabilnost po tromjesečju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Profitabilnost po tromjesečju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Tromjesečje 2015.

Profitabilnost (gubitak) društava po tromjesečju (milijuna EUR)

Neto prodajna cijena po toni

Neto prodaja na slobodnom tržištu

(milijuna EUR)

Postotak profitabilnosti

Prvo

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Drugo

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Treće

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Četvrto

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Ukupno

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Izvor:

4.4.4.   Zaključak o materijalnoj šteti

Zaključak o materijalnoj šteti

| (117) | S jedne strane, industrija Unije kao cjelina mogla je blago povećati svoj proizvodni obujam (unatoč znatnom smanjenju proizvodnje od strane uglavnom jednog od glavnih talijanskog proizvođača) i poboljšati stopu iskorištenosti kapaciteta zbog povećanja u potrošnji za vlastite potrebe i slobodnoj potrošnji. Ona je također poduzela konkretne korake za poboljšanje učinkovitosti čvrsto se držeći troškova proizvodnje (uglavnom sirovina) i povećanjem proizvodnje po zaposleniku. Kao rezultat toga, proizvodni troškovi smanjili su se za 25 %. Osim toga, njezin novčani tok ostao je pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Proizvođači iz Unije uključeni u uzorak još uvijek su mogli ulagati od oko 250 do 330 milijuna EUR godišnje u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(117)

S jedne strane, industrija Unije kao cjelina mogla je blago povećati svoj proizvodni obujam (unatoč znatnom smanjenju proizvodnje od strane uglavnom jednog od glavnih talijanskog proizvođača) i poboljšati stopu iskorištenosti kapaciteta zbog povećanja u potrošnji za vlastite potrebe i slobodnoj potrošnji. Ona je također poduzela konkretne korake za poboljšanje učinkovitosti čvrsto se držeći troškova proizvodnje (uglavnom sirovina) i povećanjem proizvodnje po zaposleniku. Kao rezultat toga, proizvodni troškovi smanjili su se za 25 %. Osim toga, njezin novčani tok ostao je pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Proizvođači iz Unije uključeni u uzorak još uvijek su mogli ulagati od oko 250 do 330 milijuna EUR godišnje u razmatranom razdoblju.

| (118) | S druge strane, unatoč naporima industrije Unije u razmatranom razdoblju poduzetih u svrhu poboljšanja njezine ukupne uspješnosti, drugi su pokazatelji štete pokazali pogoršanje stanja na slobodnom tržištu. Osim 2014. i početka 2015., kada se industrija Unije počela blago oporavljati, gubici su nastajali tijekom cijelog razmatranog razdoblja i dosegli neodrživu razinu u drugoj polovini 2015. Zaista, unatoč činjenici da je obujam prodaje ostao relativno stabilan na slobodnom tržištu Unije, industrija Unije izgubila je udio na tržištu i morala je smanjiti ulaganja zbog negativnog povratka ulaganja. |
| --- | --- |

(118)

S druge strane, unatoč naporima industrije Unije u razmatranom razdoblju poduzetih u svrhu poboljšanja njezine ukupne uspješnosti, drugi su pokazatelji štete pokazali pogoršanje stanja na slobodnom tržištu. Osim 2014. i početka 2015., kada se industrija Unije počela blago oporavljati, gubici su nastajali tijekom cijelog razmatranog razdoblja i dosegli neodrživu razinu u drugoj polovini 2015. Zaista, unatoč činjenici da je obujam prodaje ostao relativno stabilan na slobodnom tržištu Unije, industrija Unije izgubila je udio na tržištu i morala je smanjiti ulaganja zbog negativnog povratka ulaganja.

| (119) | Zbog svega prethodno navedenog, u ovoj je fazi zaključeno da gore navedeni podaci pokazuju da je industrija Unije bila u lošem stanju na kraju razdoblja ispitnog postupka, ali ne do te mjere da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(119)

Zbog svega prethodno navedenog, u ovoj je fazi zaključeno da gore navedeni podaci pokazuju da je industrija Unije bila u lošem stanju na kraju razdoblja ispitnog postupka, ali ne do te mjere da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   PRIJETNJA ŠTETE

PRIJETNJA ŠTETE

5.1.   Uvod

Uvod

| (120) | U analizi prijetnje materijalne štete industriji Unije, u skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom Osnovne odredbe, u nastavku se razmatraju čimbenici kao što su:






  i. | znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza; |
| --- | --- | --- |

(120)

U analizi prijetnje materijalne štete industriji Unije, u skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom Osnovne odredbe, u nastavku se razmatraju čimbenici kao što su:

i.

znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza;

| ii. | dostatni slobodno raspoloživi kapaciteti proizvođača izvoznika na strani izvoznika, odnosno neminovan i znatan rast kapaciteta koji ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta dampinškog izvoza u Uniju, vodeći pritom računa o raspoloživosti drugih izvoznih tržišta koja mogu prihvatiti dodatne izvoze; |
| --- | --- |

ii.

dostatni slobodno raspoloživi kapaciteti proizvođača izvoznika na strani izvoznika, odnosno neminovan i znatan rast kapaciteta koji ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta dampinškog izvoza u Uniju, vodeći pritom računa o raspoloživosti drugih izvoznih tržišta koja mogu prihvatiti dodatne izvoze;

| iii. | ulaze li uvozni proizvodi po cijenama koje bi u znatnoj mjeri mogle sniziti cijene ili spriječiti rast cijena do kojega bi inače došlo, te koje bi vjerojatno povećale potražnju za daljnjim uvozom, te; |
| --- | --- |

iii.

ulaze li uvozni proizvodi po cijenama koje bi u znatnoj mjeri mogle sniziti cijene ili spriječiti rast cijena do kojega bi inače došlo, te koje bi vjerojatno povećale potražnju za daljnjim uvozom, te;

| iv. | razina zaliha. |
| --- | --- |

iv.

razina zaliha.

| (121) | Kao što se riječima „kao što je” u članku 3. stavku 9. drugom podstavku navodi, uz ta četiri čimbenika mogu se analizirati i drugi čimbenici za određivanje prijetnje štete. Posebice, Komisija dodatno analizira čimbenike poput profitabilnosti i količine narudžbi za koje joj stoje na raspolaganju podaci iz razdoblja ispitnog postupka i nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(121)

Kao što se riječima „kao što je” u članku 3. stavku 9. drugom podstavku navodi, uz ta četiri čimbenika mogu se analizirati i drugi čimbenici za određivanje prijetnje štete. Posebice, Komisija dodatno analizira čimbenike poput profitabilnosti i količine narudžbi za koje joj stoje na raspolaganju podaci iz razdoblja ispitnog postupka i nakon razdoblja ispitnog postupka.

| (122) | S obzirom na razmatrano razdoblje, Komisija je ponovno pregledala podatke prikupljene za razdoblje od 2012. do 2015., budući da je razumijevanje sadašnjeg stanja industrije Unije potrebno kako bi se moglo utvrditi postoji li prijetnja štete industriji Unije (11). Nakon toga provela je prognostičku analizu svih čimbenika. Osim toga, bila je u mogućnosti prikupiti podatke o dampinškom uvozu, kapacitetu NRK-a i uvoznim cijenama za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., kako bi potvrdila prognoze ili ih učinila nevažećim, kako je propisano od strane Suda (12). Međutim sveobuhvatni podaci o profitabilnost i količinama narudžbi nisu bili dostupni za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., a samo djelomični podaci bili su dostupni za razdoblje do kraja ožujka 2016. Sveobuhvatni podaci o razini zaliha nisu bili su dostupni za razdoblje do kraja lipnja 2016., posebice za industriju Unije. Bez obzira na to, ovi će podaci biti ažurirani nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, analizirat će se i drugi čimbenici. U ovoj fazi, podaci o profitabilnosti, količinama narudžbi i razini zaliha bili su najbolji dostupni podaci. |
| --- | --- |

(122)

S obzirom na razmatrano razdoblje, Komisija je ponovno pregledala podatke prikupljene za razdoblje od 2012. do 2015., budući da je razumijevanje sadašnjeg stanja industrije Unije potrebno kako bi se moglo utvrditi postoji li prijetnja štete industriji Unije (11). Nakon toga provela je prognostičku analizu svih čimbenika. Osim toga, bila je u mogućnosti prikupiti podatke o dampinškom uvozu, kapacitetu NRK-a i uvoznim cijenama za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., kako bi potvrdila prognoze ili ih učinila nevažećim, kako je propisano od strane Suda (12). Međutim sveobuhvatni podaci o profitabilnost i količinama narudžbi nisu bili dostupni za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., a samo djelomični podaci bili su dostupni za razdoblje do kraja ožujka 2016. Sveobuhvatni podaci o razini zaliha nisu bili su dostupni za razdoblje do kraja lipnja 2016., posebice za industriju Unije. Bez obzira na to, ovi će podaci biti ažurirani nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, analizirat će se i drugi čimbenici. U ovoj fazi, podaci o profitabilnosti, količinama narudžbi i razini zaliha bili su najbolji dostupni podaci.

11

12

| (123) | Naposljetku, člankom 3. stavkom 9. prvim podstavkom drugom rečenicom Osnovne odredbe, zahtijeva se da promjena okolnosti mora biti jasno predviđena i neminovna. |
| --- | --- |

(123)

Naposljetku, člankom 3. stavkom 9. prvim podstavkom drugom rečenicom Osnovne odredbe, zahtijeva se da promjena okolnosti mora biti jasno predviđena i neminovna.

5.2.   Prijetnja štete

Prijetnja štete

5.2.1.   Znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza

Znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza

| (124) | Uvoz iz dotične zemlje znatno je porastao sa 246 720 na 1 519 304 tona od 2012. do razdoblja ispitnog postupka, kao što je prethodno prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (76). Takav se uvoz dosljedno odvijao i dosljedno snižavao cijene. Znatno povećanje tržišnog udjela tog dampinškog uvoza iz NRK-a (+ 550 %) potvrđuje da razvoj tog uvoza nije bio samo posljedica povećanja potražnje (+ 12 %). Proizvođači izvoznici iz NRK-a prodiru na novo tržište i stječu tržišne udjele jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. Obujam uvoza iz NRK-a dodatno se povećao (za 8,5 %) u prvoj polovini 2016. (773 275 tona) (izvor: Eurostat), u usporedbi s prvom polovinom 2015. (712 390 tona). Dostupni podaci pokazuju ne samo da se dampinški uvoz iz NRK-a znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja, nego i da to kretanje nije zaustavljeno ili preusmjereno u suprotnom pravcu tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(124)

Uvoz iz dotične zemlje znatno je porastao sa 246 720 na 1 519 304 tona od 2012. do razdoblja ispitnog postupka, kao što je prethodno prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (76). Takav se uvoz dosljedno odvijao i dosljedno snižavao cijene. Znatno povećanje tržišnog udjela tog dampinškog uvoza iz NRK-a (+ 550 %) potvrđuje da razvoj tog uvoza nije bio samo posljedica povećanja potražnje (+ 12 %). Proizvođači izvoznici iz NRK-a prodiru na novo tržište i stječu tržišne udjele jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. Obujam uvoza iz NRK-a dodatno se povećao (za 8,5 %) u prvoj polovini 2016. (773 275 tona) (izvor: Eurostat), u usporedbi s prvom polovinom 2015. (712 390 tona). Dostupni podaci pokazuju ne samo da se dampinški uvoz iz NRK-a znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja, nego i da to kretanje nije zaustavljeno ili preusmjereno u suprotnom pravcu tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka.

5.2.2.   Dostatni raspoloživi kapacitet

Dostatni raspoloživi kapacitet

5.2.2.1.   Kapacitet u NRK-u (sirovi čelik i istovjetni proizvod)

| (125) | Što se tiče kapaciteta sirovog čelika NRK-a, dostupni podaci pokazuju da se kapacitet čelika NRK-a vrlo brzo povećava već dugo vremena. Dok je NRK činio više od 25,6 % ukupne svjetske proizvodnje sirovog čelika u 2004. (13), gotovo je udvostručio svoju stvarnu proizvodnju i činio više od 50,3 % u 2015. U tom pogledu, u Komunikaciji Komisije o čeliku navodi se sljedeće: „(...) neiskorišteni proizvodni kapacitet u pojedinim trećim zemljama, prije svega u Kini, drastično se povećao. Samo u NRK-u višak kapaciteta procijenjen je na oko 350 milijuna tona, što je gotovo dvostruko više od godišnje proizvodnje Unije. (14)” |
| --- | --- |

(125)

Što se tiče kapaciteta sirovog čelika NRK-a, dostupni podaci pokazuju da se kapacitet čelika NRK-a vrlo brzo povećava već dugo vremena. Dok je NRK činio više od 25,6 % ukupne svjetske proizvodnje sirovog čelika u 2004. (13), gotovo je udvostručio svoju stvarnu proizvodnju i činio više od 50,3 % u 2015. U tom pogledu, u Komunikaciji Komisije o čeliku navodi se sljedeće: „(...) neiskorišteni proizvodni kapacitet u pojedinim trećim zemljama, prije svega u Kini, drastično se povećao. Samo u NRK-u višak kapaciteta procijenjen je na oko 350 milijuna tona, što je gotovo dvostruko više od godišnje proizvodnje Unije. (14)”

13

14

| (126) | U tom pogledu, OECD je procijenio da je kapacitet proizvodnje čelika u NRK-u iznosio 1 140 milijuna tona (15) u 2014., a izračunalo se da je stvarna proizvodnja u NRK-u iznosila 822,8 milijuna tona (16). Posljedično, dostupni višak kapaciteta u NRK-u je sigurno veći od 300 milijuna tona. |
| --- | --- |

(126)

U tom pogledu, OECD je procijenio da je kapacitet proizvodnje čelika u NRK-u iznosio 1 140 milijuna tona (15) u 2014., a izračunalo se da je stvarna proizvodnja u NRK-u iznosila 822,8 milijuna tona (16). Posljedično, dostupni višak kapaciteta u NRK-u je sigurno veći od 300 milijuna tona.

15

16

| (127) | Takav višak kapaciteta također nije u skladu sa potražnjom istovjetnog proizvoda u NRK-u ili u drugim zemljama. Uistinu, postoji usporavanje rasta potražnje na svjetskim tržištima i razlika između kapaciteta i potražnje se povećava, prema nedavnom istraživanju OECD-a (17). |
| --- | --- |

(127)

Takav višak kapaciteta također nije u skladu sa potražnjom istovjetnog proizvoda u NRK-u ili u drugim zemljama. Uistinu, postoji usporavanje rasta potražnje na svjetskim tržištima i razlika između kapaciteta i potražnje se povećava, prema nedavnom istraživanju OECD-a (17).

17

| (128) | Činjenica da dotična zemlja ima golemi višak kapaciteta čelika nije opovrgnuta od strane nadležnih tijela NRK-a: Prvo, Državno vijeće NRK-a izdalo je 1. veljače 2016.„Mišljenje o rješenju viška kapaciteta za industriju čelika”, kojim se utvrđuje cjelokupni pristup NRK-a odlučnijem rješavanju viška kapaciteta u kineskoj industriji čelika. Mjere bi, između ostalog, bile smanjenje kapaciteta sirovog čelika za 100 – 150 milijuna tona tijekom pet godina i stroga zabrana novog proizvodnog kapaciteta. Drugo, Udruženje proizvođača željeza i čelika NRK-a (CISA) u svom podnesku također spominje da su „u posljednjih nekoliko godina vlasi NRK-a i Udruženje proizvođača čelika NRK-a poduzeli učinkovite mjere (...) Od 2011. NRK aktivno djeluje na uklanjanju zastarjelih kapaciteta i na jačanju mjera za uštedu energije (18).” |
| --- | --- |

(128)

Činjenica da dotična zemlja ima golemi višak kapaciteta čelika nije opovrgnuta od strane nadležnih tijela NRK-a: Prvo, Državno vijeće NRK-a izdalo je 1. veljače 2016.„Mišljenje o rješenju viška kapaciteta za industriju čelika”, kojim se utvrđuje cjelokupni pristup NRK-a odlučnijem rješavanju viška kapaciteta u kineskoj industriji čelika. Mjere bi, između ostalog, bile smanjenje kapaciteta sirovog čelika za 100 – 150 milijuna tona tijekom pet godina i stroga zabrana novog proizvodnog kapaciteta. Drugo, Udruženje proizvođača željeza i čelika NRK-a (CISA) u svom podnesku također spominje da su „u posljednjih nekoliko godina vlasi NRK-a i Udruženje proizvođača čelika NRK-a poduzeli učinkovite mjere (...) Od 2011. NRK aktivno djeluje na uklanjanju zastarjelih kapaciteta i na jačanju mjera za uštedu energije (18).”

18

| (129) | Međutim, nedavno je izviješteno o nedosljednostima između prethodno navedene najave smanjivanja kapaciteta od strane NRK-a u razdoblju nakon ispitnog postupka i stvarnog stanja, kako slijedi:






  — | Postoje izvješća da dotična zemlja pati od fenomena „zombi” čeličana (19): To su čeličane za koje se oduvijek govori da umiru, ali zapravo nikada ne umru. |
| --- | --- | --- |

(129)

Međutim, nedavno je izviješteno o nedosljednostima između prethodno navedene najave smanjivanja kapaciteta od strane NRK-a u razdoblju nakon ispitnog postupka i stvarnog stanja, kako slijedi:

—

Postoje izvješća da dotična zemlja pati od fenomena „zombi” čeličana (19): To su čeličane za koje se oduvijek govori da umiru, ali zapravo nikada ne umru.

19

| — | Jedan je drugi izvor također izvijestio da je 41 visoka peć ponovno otvorena, a novija izvješća čak pokazuju da više je od 50 milijuna tona kapaciteta čelika kapaciteta ponovno pokrenuto u NRK-u od početka 2016. godine (20). |
| --- | --- |

—

Jedan je drugi izvor također izvijestio da je 41 visoka peć ponovno otvorena, a novija izvješća čak pokazuju da više je od 50 milijuna tona kapaciteta čelika kapaciteta ponovno pokrenuto u NRK-u od početka 2016. godine (20).

20

| — | Svjetsko udruženje za čelik dalo je sljedeću izjavu glede svjetske proizvodnje sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016.: „
  Svjetska proizvodnja sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016. godine iznosila je 794,8 Mt, što predstavlja smanjenje od – 1,9 % u usporedbi s istim razdobljem 2015. (...) Svjetska proizvodnja čelika (...) smanjena je za – 6,1 % u EU-28 (...) Proizvodnja sirovog čelika u NRK-u za mjesec lipanj 2016. godine iznosila je 69,5 Mt, što predstavlja povećanje od 1.7 % u usporedbi s lipnjem 2015. (...)
   (21)
  ” |
| --- | --- |

—

Svjetsko udruženje za čelik dalo je sljedeću izjavu glede svjetske proizvodnje sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016.: „
  Svjetska proizvodnja sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016. godine iznosila je 794,8 Mt, što predstavlja smanjenje od – 1,9 % u usporedbi s istim razdobljem 2015. (...) Svjetska proizvodnja čelika (...) smanjena je za – 6,1 % u EU-28 (...) Proizvodnja sirovog čelika u NRK-u za mjesec lipanj 2016. godine iznosila je 69,5 Mt, što predstavlja povećanje od 1.7 % u usporedbi s lipnjem 2015. (...)
   (21)
  ”

Svjetska proizvodnja sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016. godine iznosila je 794,8 Mt, što predstavlja smanjenje od – 1,9 % u usporedbi s istim razdobljem 2015. (...) Svjetska proizvodnja čelika (...) smanjena je za – 6,1 % u EU-28 (...) Proizvodnja sirovog čelika u NRK-u za mjesec lipanj 2016. godine iznosila je 69,5 Mt, što predstavlja povećanje od 1.7 % u usporedbi s lipnjem 2015. (...)

21

| (130) | Naposljetku, Komisija je analizirala obećanja i obveze nadležnih tijela NRK-a, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (128). Unatoč tim najavama početkom 2016., rezultati još uvijek nisu ostvareni. |
| --- | --- |

(130)

Naposljetku, Komisija je analizirala obećanja i obveze nadležnih tijela NRK-a, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (128). Unatoč tim najavama početkom 2016., rezultati još uvijek nisu ostvareni.

| (131) | Posljedično, smatra se da je pitanje viška kapaciteta u čeličnoj industriji u NRK-u poznato široj javnosti, a to su priznala i nadležna tijela NRK-a. |
| --- | --- |

(131)

Posljedično, smatra se da je pitanje viška kapaciteta u čeličnoj industriji u NRK-u poznato široj javnosti, a to su priznala i nadležna tijela NRK-a.

| (132) | Procjenjuje se da istovjetni proizvod predstavlja veliki dio ukupne proizvodnje sirovog čelika iz sljedećeg razloga: Godine 2013. ukupna je proizvodnja sirovog čelika u NRK-u iznosila 822 000 milijuna tona, a 2014. iznosila je 822 698 milijuna tona; ukupna proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u 2013. iznosila je 311 564 milijuna tona (odnosno oko 37,9 % ukupne proizvodnje sirovog čelika), a 2014. iznosila je 317 387 milijuna tona (odnosno oko 38,6 % ukupne proizvodnje sirovog čelika) (22). Dakle, prethodni podaci o sirovom čeliku su i dobar pokazatelj viška kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u. |
| --- | --- |

(132)

Procjenjuje se da istovjetni proizvod predstavlja veliki dio ukupne proizvodnje sirovog čelika iz sljedećeg razloga: Godine 2013. ukupna je proizvodnja sirovog čelika u NRK-u iznosila 822 000 milijuna tona, a 2014. iznosila je 822 698 milijuna tona; ukupna proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u 2013. iznosila je 311 564 milijuna tona (odnosno oko 37,9 % ukupne proizvodnje sirovog čelika), a 2014. iznosila je 317 387 milijuna tona (odnosno oko 38,6 % ukupne proizvodnje sirovog čelika) (22). Dakle, prethodni podaci o sirovom čeliku su i dobar pokazatelj viška kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u.

22

| (133) | Drugo, upućuje se na tablicu u uvodnoj izjavi (185), gdje je stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u uspoređena sa stvarnom proizvodnjom drugih zemalja za 2014. i 2013. Ta tablica pokazuje, na primjer, da je 2014. godine stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u (317,4 milijuna tona) oko 5 puta veća od ukupnog zbroja proizvodnje u Rusiji, Ukrajini, Iranu i Brazilu zajedno (57,4 milijuna tona). To je pokazatelj golemog proizvodnog kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u. |
| --- | --- |

(133)

Drugo, upućuje se na tablicu u uvodnoj izjavi (185), gdje je stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u uspoređena sa stvarnom proizvodnjom drugih zemalja za 2014. i 2013. Ta tablica pokazuje, na primjer, da je 2014. godine stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u (317,4 milijuna tona) oko 5 puta veća od ukupnog zbroja proizvodnje u Rusiji, Ukrajini, Iranu i Brazilu zajedno (57,4 milijuna tona). To je pokazatelj golemog proizvodnog kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u.

| (134) | Treće, ispitni je postupak potvrdio da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači izvoznici iz NRK-a imali prosječni učinak, po stopi iskorištenosti kapaciteta od 65 %. To iznosi više od 14 milijuna metričkih tona slobodno raspoloživog kapaciteta predmetnog proizvoda od strane samo tri društva. To je još jedan pokazatelj rezervnog kapaciteta istovjetnog proizvoda. Pod pretpostavkom sličnih omjera kod drugih proizvođača toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika iz NRK-a, može se zaključiti da postoji visok ukupni rezervni kapacitet toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u. |
| --- | --- |

(134)

Treće, ispitni je postupak potvrdio da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači izvoznici iz NRK-a imali prosječni učinak, po stopi iskorištenosti kapaciteta od 65 %. To iznosi više od 14 milijuna metričkih tona slobodno raspoloživog kapaciteta predmetnog proizvoda od strane samo tri društva. To je još jedan pokazatelj rezervnog kapaciteta istovjetnog proizvoda. Pod pretpostavkom sličnih omjera kod drugih proizvođača toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika iz NRK-a, može se zaključiti da postoji visok ukupni rezervni kapacitet toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u.

| (135) | Nadalje, tržište Unije je otvoreno tržište s velikim brojem uvoznih proizvoda iz nekoliko zemalja, kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (177). Kao što je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a izvoze na tržište Unije uglavnom od 2012. nadalje i brzo stječu udjele na tržištu jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. To dokazuje da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan u razmatranom razdoblju za proizvođače izvoznike iz NRK-a te je kao takav pokazatelj privlačnosti tržišta Unije za proizvođače izvoznike iz NRK-a i iz drugih zemalja. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje, tržište Unije je otvoreno tržište s velikim brojem uvoznih proizvoda iz nekoliko zemalja, kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (177). Kao što je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a izvoze na tržište Unije uglavnom od 2012. nadalje i brzo stječu udjele na tržištu jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. To dokazuje da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan u razmatranom razdoblju za proizvođače izvoznike iz NRK-a te je kao takav pokazatelj privlačnosti tržišta Unije za proizvođače izvoznike iz NRK-a i iz drugih zemalja.

5.2.2.2.   Apsorpcijski kapacitet trećih zemalja

| (136) | U skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom slovom (b) Osnovne odredbe, Komisija je analizirala raspoloživost drugih izvoznih tržišta za proizvođače izvoznike iz NRK-a da apsorbiraju sve dodatne izvozne proizvode. |
| --- | --- |

(136)

U skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom slovom (b) Osnovne odredbe, Komisija je analizirala raspoloživost drugih izvoznih tržišta za proizvođače izvoznike iz NRK-a da apsorbiraju sve dodatne izvozne proizvode.

| (137) | Proizvođačima izvoznicima iz NRK-a postaje sve teže pristupiti nekim (većim) izvoznim tržištima zbog mjera trgovinske obrane (zemlje kao što su SAD, Malezija, Indija i Meksiko) i/ili ispitnih postupaka (zemlje kao što je Tajland) ili zbog povećanih carinskih naknada (J). |
| --- | --- |

(137)

Proizvođačima izvoznicima iz NRK-a postaje sve teže pristupiti nekim (većim) izvoznim tržištima zbog mjera trgovinske obrane (zemlje kao što su SAD, Malezija, Indija i Meksiko) i/ili ispitnih postupaka (zemlje kao što je Tajland) ili zbog povećanih carinskih naknada (J).

| (138) | Statistički podaci o izvozu – za 2015. i za prvih šest mjeseci 2016. – kao uzorak (23) oznaka KN za istovjetni proizvod – ipak pokazuju status quo u obujamu izvoza iz NRK-a u ostatak svijeta. |
| --- | --- |

(138)

Statistički podaci o izvozu – za 2015. i za prvih šest mjeseci 2016. – kao uzorak (23) oznaka KN za istovjetni proizvod – ipak pokazuju status quo u obujamu izvoza iz NRK-a u ostatak svijeta.

23

status quo

| (139) | Prvo, ako se ti podaci promatraju na godišnjoj razini i usporede s 2015., dotična zemlja izvozila je otprilike iste količine tijekom prvih šest mjeseci 2016., Bez obzira na to, prosječna jedinična prodajna cijena bila je niža tijekom prvih 6 mjeseci 2016. u odnosu na 2015. Drugo, gubitak tržišnog udjela u nekim zemljama (kao što su Indonezija i Vijetnam) tijekom prvih šest mjeseci 2016. godine u odnosu na 2015. kompenziran je porastom tržišnog udjela u drugim zemljama (poput Bangladeša i Demokratske Narodne Republike Koreje), Komisija je stoga zaključila da je malo vjerojatno da će treće zemlje same apsorbirati goleme količine slobodno raspoloživog kapaciteta iz NRK-a. Čak i ako trenutno postoji status quo glede izvoza iz NRK-a u ostale treće zemlje, privlačno tržište Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (135), vjerojatno će i dalje biti među prvim metama dampinškog izvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(139)

Prvo, ako se ti podaci promatraju na godišnjoj razini i usporede s 2015., dotična zemlja izvozila je otprilike iste količine tijekom prvih šest mjeseci 2016., Bez obzira na to, prosječna jedinična prodajna cijena bila je niža tijekom prvih 6 mjeseci 2016. u odnosu na 2015. Drugo, gubitak tržišnog udjela u nekim zemljama (kao što su Indonezija i Vijetnam) tijekom prvih šest mjeseci 2016. godine u odnosu na 2015. kompenziran je porastom tržišnog udjela u drugim zemljama (poput Bangladeša i Demokratske Narodne Republike Koreje), Komisija je stoga zaključila da je malo vjerojatno da će treće zemlje same apsorbirati goleme količine slobodno raspoloživog kapaciteta iz NRK-a. Čak i ako trenutno postoji status quo glede izvoza iz NRK-a u ostale treće zemlje, privlačno tržište Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (135), vjerojatno će i dalje biti među prvim metama dampinškog izvoza iz NRK-a.

status quo

5.2.2.3.   Apsorpcijski kapacitet NRK-a

| (140) | Ni u NRK-u ne postoji dostatan apsorpcijski kapacitet. Domaća potražnja čelika u NRK-u se smanjuje: Prema Svjetskom udruženju za čelik, očekivalo se da će se potražnja čelika u NRK-u smanjiti za – 3,5 % u 2015. i – 2,0 % u 2016., nakon vrhunca potražnje u 2013. (24). Međutim, te su brojke kasnije prilagođene od strane iste organizacije, kako slijedi: „očekuje se da će smanjenje potražnje čelika u NRK-u biti – 4,0 % u 2016., nakon čega će uslijediti – 3,0 % u 2017. To ukazuje na potražnju od 626,1 Mt čelika (15 % manje nego u 2013.) za 2017., što predstavlja smanjenje na 41,9 % svjetske uporabe čelika s 47,9 % u 2009. i 44,8 % u 2015.” (25). |
| --- | --- |

(140)

Ni u NRK-u ne postoji dostatan apsorpcijski kapacitet. Domaća potražnja čelika u NRK-u se smanjuje: Prema Svjetskom udruženju za čelik, očekivalo se da će se potražnja čelika u NRK-u smanjiti za – 3,5 % u 2015. i – 2,0 % u 2016., nakon vrhunca potražnje u 2013. (24). Međutim, te su brojke kasnije prilagođene od strane iste organizacije, kako slijedi: „očekuje se da će smanjenje potražnje čelika u NRK-u biti – 4,0 % u 2016., nakon čega će uslijediti – 3,0 % u 2017. To ukazuje na potražnju od 626,1 Mt čelika (15 % manje nego u 2013.) za 2017., što predstavlja smanjenje na 41,9 % svjetske uporabe čelika s 47,9 % u 2009. i 44,8 % u 2015.” (25).

24

25

5.2.2.4.   Zaključak o kapacitetu

| (141) | Zaključno, vjerojatno je da će znatne količine postojećeg golemog viška kapaciteta čelika, uključujući i istovjetni proizvod, i dalje biti usmjerene na tržište Unije. Trenutni višak kapaciteta i nedovoljna mogućnost apsorpcije od strane trećih zemalja ili samog NRK-a ukazuju na vjerojatnost znatno povećanog izvoza iz NRK-a u Uniju gdje se pokazalo da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(141)

Zaključno, vjerojatno je da će znatne količine postojećeg golemog viška kapaciteta čelika, uključujući i istovjetni proizvod, i dalje biti usmjerene na tržište Unije. Trenutni višak kapaciteta i nedovoljna mogućnost apsorpcije od strane trećih zemalja ili samog NRK-a ukazuju na vjerojatnost znatno povećanog izvoza iz NRK-a u Uniju gdje se pokazalo da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan tijekom razmatranog razdoblja.

5.2.3.   Razina cijena uvoza

Razina cijena uvoza

| (142) | Tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (78), prosječne uvozne cijene iz dotične zemlje smanjene su za 33 %, sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni u 2015. |
| --- | --- |

(142)

Tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (78), prosječne uvozne cijene iz dotične zemlje smanjene su za 33 %, sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni u 2015.

| (143) | Tablica u nastavku uspoređuje prosječnu jediničnu uvoznu cijenu proizvoda iz NRK-a s jediničnim prodajnim cijenama pet proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak:

  Tablica 15.


  Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u odnosu na cijene uvoza iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja | Vidjeti uvodnu izjavu | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cijena 5 proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak (EUR/tona) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Prosječna cijena uvoza iz NRK-a prema Eurostat-u
  (EUR/tona) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| (EUR/tona) | | 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak i Eurostat |

(143)

Tablica u nastavku uspoređuje prosječnu jediničnu uvoznu cijenu proizvoda iz NRK-a s jediničnim prodajnim cijenama pet proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak:

Tablica 15.

Tablica 15.

Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u odnosu na cijene uvoza iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja

Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u odnosu na cijene uvoza iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja

Vidjeti uvodnu izjavu

2012.

2013.

2014.

RIP

Prodajna cijena 5 proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak (EUR/tona)

(104)

553

498

471

427

Prosječna cijena uvoza iz NRK-a prema Eurostat-u

(EUR/tona)

(78)

600

505

463

404

(EUR/tona)

47

– 7

- 8

- 23

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak i Eurostat

Izvor:

| (144) | Prosječne cijene proizvođača iz NRK-a bile su znatno više nego cijene proizvođača iz Unije u 2012. Međutim, u 2015., cijene uvoza iz NRK-a postale su znatno niže (404 EUR po toni) od cijena industrije Unije (427 EUR po toni) To je potvrđeno analizom smanjenja cijena u prethodnoj uvodnoj izjavi (82). |
| --- | --- |

(144)

Prosječne cijene proizvođača iz NRK-a bile su znatno više nego cijene proizvođača iz Unije u 2012. Međutim, u 2015., cijene uvoza iz NRK-a postale su znatno niže (404 EUR po toni) od cijena industrije Unije (427 EUR po toni) To je potvrđeno analizom smanjenja cijena u prethodnoj uvodnoj izjavi (82).

| (145) | Tablica u nastavku pokazuje daljnji stalni pad jediničnih cijena iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka, od siječnja do lipnja 2016. pri ulasku na tržište Unije.

  Tablica 16.


  Uvozne cijene proizvoda iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka












  Prosječne uvozne cijene proizvoda iz NRK-a
  (EUR/tona) | siječanj 2016. | veljača 2016. | ožujak 2016. | travanj 2016. | svibanj 2016. | lipanj 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Izvor: Eurostat |

(145)

Tablica u nastavku pokazuje daljnji stalni pad jediničnih cijena iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka, od siječnja do lipnja 2016. pri ulasku na tržište Unije.

Tablica 16.

Tablica 16.

Uvozne cijene proizvoda iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka

Uvozne cijene proizvoda iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka

Prosječne uvozne cijene proizvoda iz NRK-a

(EUR/tona)

siječanj 2016.

veljača 2016.

ožujak 2016.

travanj 2016.

svibanj 2016.

lipanj 2016.

326

318

313

303

299

308

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (146) | Utvrđeno je da je negativan učinak niskih cijena uvoza iz NRK-a dvojak:






  i. | s jedne strane, znatna razlika u cijenama vjerojatno će (dodatno) uzrokovati pomak prema tom dampinškom uvozu, jer će korisnici vjerojatno kupovati veće količine proizvoda koji se prodaju po niskim cijenama; |
| --- | --- | --- |

(146)

Utvrđeno je da je negativan učinak niskih cijena uvoza iz NRK-a dvojak:

i.

s jedne strane, znatna razlika u cijenama vjerojatno će (dodatno) uzrokovati pomak prema tom dampinškom uvozu, jer će korisnici vjerojatno kupovati veće količine proizvoda koji se prodaju po niskim cijenama;

| ii. | s druge strane, kupci će vjerojatno koristiti postojanje takvih niskih cijena na tržištu kao pregovarački alat za sniženje cijena koje nude proizvođači iz Unije i drugi izvori, čime će uzrokovati dodatno smanjenje, kako obujma, tako i cijena. Ovi učinci mogu biti dovedeni u pitanje u situacijama u kojima razlike u cijeni nisu znatne, ali u ovom slučaju, i s obzirom na utvrđeno smanjenje cijena, očekuje se da će posljedična šteta za industriju Unije biti ozbiljna. |
| --- | --- |

ii.

s druge strane, kupci će vjerojatno koristiti postojanje takvih niskih cijena na tržištu kao pregovarački alat za sniženje cijena koje nude proizvođači iz Unije i drugi izvori, čime će uzrokovati dodatno smanjenje, kako obujma, tako i cijena. Ovi učinci mogu biti dovedeni u pitanje u situacijama u kojima razlike u cijeni nisu znatne, ali u ovom slučaju, i s obzirom na utvrđeno smanjenje cijena, očekuje se da će posljedična šteta za industriju Unije biti ozbiljna.

5.2.4.   Razina zaliha

Razina zaliha

| (147) | Komisija je smatrala da taj čimbenik nije od posebne važnosti za analizu jer zalihe obično čuvaju trgovci (veletrgovci), a ne baš proizvođači. Osim toga, proizvođači iz Unije uglavnom proizvode po narudžbi, što im omogućuje da drže svoje razine zaliha što je moguće nižima. Bez obzira na to, analizirala je taj čimbenik koji je izričito spomenut u članku 3. stavku 9., drugom podstavku Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu (120)). |
| --- | --- |

(147)

Komisija je smatrala da taj čimbenik nije od posebne važnosti za analizu jer zalihe obično čuvaju trgovci (veletrgovci), a ne baš proizvođači. Osim toga, proizvođači iz Unije uglavnom proizvode po narudžbi, što im omogućuje da drže svoje razine zaliha što je moguće nižima. Bez obzira na to, analizirala je taj čimbenik koji je izričito spomenut u članku 3. stavku 9., drugom podstavku Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu (120)).

| (148) | Padajuće razine zaliha zabilježene su kako u NRK-u tako i na tržištu Unije (26) na kraju razdoblja ispitnog postupka. To se može objasniti u okviru smanjenja cijena u 2015. i 2016., kako slijedi: ako proizvođač ili trgovac očekuje da će cijene rasti, trebao bi popunjavati zalihe vrlo brzo očekujući ostvarenje proporcionalno veće dobiti kada cijene porastu. |
| --- | --- |

(148)

Padajuće razine zaliha zabilježene su kako u NRK-u tako i na tržištu Unije (26) na kraju razdoblja ispitnog postupka. To se može objasniti u okviru smanjenja cijena u 2015. i 2016., kako slijedi: ako proizvođač ili trgovac očekuje da će cijene rasti, trebao bi popunjavati zalihe vrlo brzo očekujući ostvarenje proporcionalno veće dobiti kada cijene porastu.

26

| (149) | Komisija nije bila u mogućnosti pronaći sveobuhvatne podatke o zalihama iz razdoblja nakon ispitnog postupka, unatoč zahtjevima i vlastitim istraživanjima. Bez obzira na to, utvrdila je da su razine zaliha predmetnog proizvoda bile prilično niske u Uniji početkom 2016. godine: Na primjer, u Njemačkoj, „prema Njemačkom udruženju distributera čelika (BDS), na kraju prošle godine zalihe plosnatog čelika pale su na najnižu razinu od prosinca 2003. godine. Najnoviji podaci pokazuju određeni napredak, ali sa zalihama plosnatog čelika od 1,4 milijuna tona u veljači, ostali su 7 % niži u odnosu na isto razdoblje prošle godine (27).” |
| --- | --- |

(149)

Komisija nije bila u mogućnosti pronaći sveobuhvatne podatke o zalihama iz razdoblja nakon ispitnog postupka, unatoč zahtjevima i vlastitim istraživanjima. Bez obzira na to, utvrdila je da su razine zaliha predmetnog proizvoda bile prilično niske u Uniji početkom 2016. godine: Na primjer, u Njemačkoj, „prema Njemačkom udruženju distributera čelika (BDS), na kraju prošle godine zalihe plosnatog čelika pale su na najnižu razinu od prosinca 2003. godine. Najnoviji podaci pokazuju određeni napredak, ali sa zalihama plosnatog čelika od 1,4 milijuna tona u veljači, ostali su 7 % niži u odnosu na isto razdoblje prošle godine (27).”

27

| (150) | U NRK-u su zalihe čelika u skladištima 40 velikih gradova u NRK-u navodno smanjene na 8,86 tona krajem lipnja 2016. s 9,47 tona krajem svibnja 2016., u odnosu na 12,86 tona krajem lipnja 2015. godine. Tijekom svibnja 2016., zalihe čelika u 80 velikih gradova u NRK-u iznosile su 14,17 tona, u odnosu na 16,71 tona krajem svibnja 2015. (28). |
| --- | --- |

(150)

U NRK-u su zalihe čelika u skladištima 40 velikih gradova u NRK-u navodno smanjene na 8,86 tona krajem lipnja 2016. s 9,47 tona krajem svibnja 2016., u odnosu na 12,86 tona krajem lipnja 2015. godine. Tijekom svibnja 2016., zalihe čelika u 80 velikih gradova u NRK-u iznosile su 14,17 tona, u odnosu na 16,71 tona krajem svibnja 2015. (28).

28

| (151) | Zaključno, zalihe čelika smanjuju se kako tijekom kraja razdoblja ispitnog postupka tako u razdoblju nakon ispitnog postupka. Iako taj čimbenik nije nije presudan u analizi, mogao bi ukazati na mogući daljnji pad cijena koji pojačava prijetnju štete. |
| --- | --- |

(151)

Zaključno, zalihe čelika smanjuju se kako tijekom kraja razdoblja ispitnog postupka tako u razdoblju nakon ispitnog postupka. Iako taj čimbenik nije nije presudan u analizi, mogao bi ukazati na mogući daljnji pad cijena koji pojačava prijetnju štete.

5.2.5.   Ostali elementi: Profitabilnost i količine narudžbi u Uniji od strane industrije Unije.

Ostali elementi: Profitabilnost i količine narudžbi u Uniji od strane industrije Unije.

| (152) | Industriji Unije potrebni su održivi dobici. Prema tome, ovaj pokazatelj štete je vrlo važan. Količine narudžbi su potvrđene obveze od strane kupaca koji pokazuju evoluciju prodaje industrije Unije u narednim mjesecima. Komisija je bila u mogućnosti prikupiti i analizirati podatke o dobiti i količinama narudžbi za razdoblje ispitnog postupka i razdoblje nakon ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(152)

Industriji Unije potrebni su održivi dobici. Prema tome, ovaj pokazatelj štete je vrlo važan. Količine narudžbi su potvrđene obveze od strane kupaca koji pokazuju evoluciju prodaje industrije Unije u narednim mjesecima. Komisija je bila u mogućnosti prikupiti i analizirati podatke o dobiti i količinama narudžbi za razdoblje ispitnog postupka i razdoblje nakon ispitnog postupka.

| (153) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (113), proizvođači iz Unije počeli su se blago oporavljati tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015. u smislu profitabilnosti. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (116), u drugoj polovini 2015., profitabilnost Unije postala je stvaranje gubitaka, a gubici su dosegli neodržive razine od – 10 % u četvrtom tromjesečju razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(153)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (113), proizvođači iz Unije počeli su se blago oporavljati tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015. u smislu profitabilnosti. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (116), u drugoj polovini 2015., profitabilnost Unije postala je stvaranje gubitaka, a gubici su dosegli neodržive razine od – 10 % u četvrtom tromjesečju razdoblja ispitnog postupka.

| (154) | Za razdoblje nakon ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti za cijelu industriju Unije još nisu bili dostupni. No podaci o profitabilnosti prikupljeni su za podnositelja zahtjeva, i predstavljali su oko 90 % ukupne proizvodnje u industriji Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62). Ovi podaci će se ažurirati nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, također će se analizirati i ostali čimbenici. U ovoj fazi ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti i količini narudžbi bili su najbolji dostupni podaci. |
| --- | --- |

(154)

Za razdoblje nakon ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti za cijelu industriju Unije još nisu bili dostupni. No podaci o profitabilnosti prikupljeni su za podnositelja zahtjeva, i predstavljali su oko 90 % ukupne proizvodnje u industriji Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62). Ovi podaci će se ažurirati nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, također će se analizirati i ostali čimbenici. U ovoj fazi ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti i količini narudžbi bili su najbolji dostupni podaci.

| (155) | Kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (145), cijene izvoza iz NRK-a dodatno su smanjene tijekom prve polovine 2016. i bile su ispod troškova proizvodnje proizvođača Unije. To pokazuje agresivno određivanje cijena od strane NRK-a na tržištu Unije, koje proizvođači iz Unije neće u budućnosti moći održavati. To je potvrđeno u tablici u nastavku koja pruža podatke podnositelja zahtjeva o profitabilnosti. Ispitnim postupkom utvrđeno je daljnje pogoršanje profitabilnosti za podnositelja zahtjeva.

  Tablica 17.


  Evolucija profitabilnosti i količine narudžbi podnositelja zahtjeva











  Opis | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | travanj 2015.– ožujak 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | od – 3 do – 5 % | od – 5 % do – 7 % |
| Količina narudžbi | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Izvor: Eurofer |

(155)

Kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (145), cijene izvoza iz NRK-a dodatno su smanjene tijekom prve polovine 2016. i bile su ispod troškova proizvodnje proizvođača Unije. To pokazuje agresivno određivanje cijena od strane NRK-a na tržištu Unije, koje proizvođači iz Unije neće u budućnosti moći održavati. To je potvrđeno u tablici u nastavku koja pruža podatke podnositelja zahtjeva o profitabilnosti. Ispitnim postupkom utvrđeno je daljnje pogoršanje profitabilnosti za podnositelja zahtjeva.

Tablica 17.

Tablica 17.

Evolucija profitabilnosti i količine narudžbi podnositelja zahtjeva

Evolucija profitabilnosti i količine narudžbi podnositelja zahtjeva

Opis

2012.

2013.

2014.

2015.

travanj 2015.– ožujak 2016.

Profitabilnost

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

od – 3 do – 5 %

od – 5 % do – 7 %

Količina narudžbi

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Izvor: Eurofer

Izvor:

5.2.6.   Predvidljivost i neminovnost promjena u okolnostima

Predvidljivost i neminovnost promjena u okolnostima

| (156) | Članak 3. stavak 9. Osnovne uredbe propisuje da „promjena u okolnostima koje bi stvorila stanje u kojem bi damping mogao dovesti do štete mora biti jasno predviđena i neminovna.” |
| --- | --- |

(156)

Članak 3. stavak 9. Osnovne uredbe propisuje da „promjena u okolnostima koje bi stvorila stanje u kojem bi damping mogao dovesti do štete mora biti jasno predviđena i neminovna.”

| (157) | Svi prethodno spomenuti čimbenici su analizirani i potvrđeni u odnosu na razdoblje ispitnog postupka. Konkretno, profitabilnost proizvođača Unije koji su uključeni u uzorak dosegla je neodrživu razinu od – 10 % u 4. tromjesečju 2015., kada se pritisak NRK-a najviše osjetio. Nadalje, podaci iz razdoblja nakon ispitnog razdoblja pokazali su da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. godine nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Ako se ovo kretanje nastavi, krhko stanje u industriji Unije uskoro će se pretvoriti u materijalnu štetu. Na temelju podataka za razdoblje ispitnog postupka, Komisija je zaključila da postoji jasno predviđena i neminovna promjena u okolnostima na kraju razdoblja ispitnog postupka, koji će stvoriti situaciju u kojoj će damping uzrokovati štetu. |
| --- | --- |

(157)

Svi prethodno spomenuti čimbenici su analizirani i potvrđeni u odnosu na razdoblje ispitnog postupka. Konkretno, profitabilnost proizvođača Unije koji su uključeni u uzorak dosegla je neodrživu razinu od – 10 % u 4. tromjesečju 2015., kada se pritisak NRK-a najviše osjetio. Nadalje, podaci iz razdoblja nakon ispitnog razdoblja pokazali su da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. godine nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Ako se ovo kretanje nastavi, krhko stanje u industriji Unije uskoro će se pretvoriti u materijalnu štetu. Na temelju podataka za razdoblje ispitnog postupka, Komisija je zaključila da postoji jasno predviđena i neminovna promjena u okolnostima na kraju razdoblja ispitnog postupka, koji će stvoriti situaciju u kojoj će damping uzrokovati štetu.

5.3.   Zaključak o prijetnji štete

Zaključak o prijetnji štete

| (158) | Dok se industrija Unije oporavljala tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015., gotovo svi pokazatelji štete počeli su dramatično padati tijekom druge polovine 2015. Ispitni postupak pokazao je da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Predviđanje industrije Unije glede buduće profitabilnosti i budućih prodaja je negativno i može se potvrditi (vidjeti tablicu 17. u uvodnoj izjavi (155)) Pad prodaje i niže/negativne marže najvjerojatnije će dovesti do velikih gubitaka, izgubljenih narudžbi i smanjenja broja radnih mjesta. Kao rezultat toga, svi čimbenici procijenjeni u okviru članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, posebno znatna stopa rasta dampinškog uvoza u 2015. (nastavljena u 2016.) po dodatno smanjenim cijenama, golem višak kapaciteta u NRK-u i negativna kretanja u profitabilnost industrije Unije, ukazuju na isti smjer. |
| --- | --- |

(158)

Dok se industrija Unije oporavljala tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015., gotovo svi pokazatelji štete počeli su dramatično padati tijekom druge polovine 2015. Ispitni postupak pokazao je da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Predviđanje industrije Unije glede buduće profitabilnosti i budućih prodaja je negativno i može se potvrditi (vidjeti tablicu 17. u uvodnoj izjavi (155)) Pad prodaje i niže/negativne marže najvjerojatnije će dovesti do velikih gubitaka, izgubljenih narudžbi i smanjenja broja radnih mjesta. Kao rezultat toga, svi čimbenici procijenjeni u okviru članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, posebno znatna stopa rasta dampinškog uvoza u 2015. (nastavljena u 2016.) po dodatno smanjenim cijenama, golem višak kapaciteta u NRK-u i negativna kretanja u profitabilnost industrije Unije, ukazuju na isti smjer.

| (159) | U pogledu ove analize, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka postojala prijetnja jasno predvidive i iminentne štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(159)

U pogledu ove analize, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka postojala prijetnja jasno predvidive i iminentne štete industriji Unije.

6.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (160) | U skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li prijetnja materijalne štete industriji Unije posljedica postojećeg dampinškog uvoza iz dotične zemlje. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prijetiti štetom industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće prijetnje štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz NRK-a, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: gospodarska kriza i smanjenje potražnje čelika, cijena sirovina koja uzrokuje smanjenje prodajnih cijena, uvoz iz ostalih trećih zemalja, uspješnost izvozne prodaje proizvođača Unije i tvrdnja da jedan proizvođač iz Unije sam šteti industriji Unije. |
| --- | --- |

(160)

U skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li prijetnja materijalne štete industriji Unije posljedica postojećeg dampinškog uvoza iz dotične zemlje. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prijetiti štetom industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće prijetnje štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz NRK-a, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: gospodarska kriza i smanjenje potražnje čelika, cijena sirovina koja uzrokuje smanjenje prodajnih cijena, uvoz iz ostalih trećih zemalja, uspješnost izvozne prodaje proizvođača Unije i tvrdnja da jedan proizvođač iz Unije sam šteti industriji Unije.

6.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (161) | Prosječne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka (– 33 %). Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,79 %) do razdoblja ispitnog postupka (4,32 %). Konkretno, tijekom razdoblja ispitnog postupka, u odnosu na prethodne godine došlo je do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(161)

Prosječne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka (– 33 %). Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,79 %) do razdoblja ispitnog postupka (4,32 %). Konkretno, tijekom razdoblja ispitnog postupka, u odnosu na prethodne godine došlo je do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a.

| (162) | Iako su pad potražnje čelika i posljedice dužničke krize u europodručju negativno utjecali na uspješnost industrije Unije u 2012. i 2013., industrija Unije mogla se blago oporaviti u 2014. Međutim, posebno od druge polovine 2015. nadalje, stalni rast uvoza iz dotične zemlje po sniženim cijenama imao je jasan negativan utjecaj na uspješnost industrije Unije. Zaista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove u 2015. povećanjem produktivnosti, uključujući poneko smanjenje broja zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije morala dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela. Kao rezultat toga, dok je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014. i prvoj polovini 2015., to se kretanje potpuno preokrenulo od druge polovine 2015. nadalje: obujam uvoza iz NRK-a nadalje se povećao i kineske cijene još su se više smanjile, a cijene industrije Unije i profitabilnost Unije pale su još niže. |
| --- | --- |

(162)

Iako su pad potražnje čelika i posljedice dužničke krize u europodručju negativno utjecali na uspješnost industrije Unije u 2012. i 2013., industrija Unije mogla se blago oporaviti u 2014. Međutim, posebno od druge polovine 2015. nadalje, stalni rast uvoza iz dotične zemlje po sniženim cijenama imao je jasan negativan utjecaj na uspješnost industrije Unije. Zaista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove u 2015. povećanjem produktivnosti, uključujući poneko smanjenje broja zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije morala dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela. Kao rezultat toga, dok je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014. i prvoj polovini 2015., to se kretanje potpuno preokrenulo od druge polovine 2015. nadalje: obujam uvoza iz NRK-a nadalje se povećao i kineske cijene još su se više smanjile, a cijene industrije Unije i profitabilnost Unije pale su još niže.

| (163) | S obzirom na vremensku podudarnost između sve više razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale s jedne strane te gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije posljedica kojih su bili daljnji gubici s druge strane, osobito od druge polovine 2015. nadalje, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz imao negativan učinak na stanje u industriji Unije. |
| --- | --- |

(163)

S obzirom na vremensku podudarnost između sve više razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale s jedne strane te gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije posljedica kojih su bili daljnji gubici s druge strane, osobito od druge polovine 2015. nadalje, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz imao negativan učinak na stanje u industriji Unije.

| (164) | Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva NRK-a i vrlo znatan višak kapaciteta kineske industrije čelika naveli su proizvođače čelika iz NRK-a da višak svoje proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta, a tržište Unije privlačno je izvozno odredište. Zaista, neka druga tradicionalno važna izvozna tržišta uvela su mjere protiv čeličnih proizvoda iz NRK-a, uključujući toplovaljane plosnate proizvode od čelika. |
| --- | --- |

(164)

Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva NRK-a i vrlo znatan višak kapaciteta kineske industrije čelika naveli su proizvođače čelika iz NRK-a da višak svoje proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta, a tržište Unije privlačno je izvozno odredište. Zaista, neka druga tradicionalno važna izvozna tržišta uvela su mjere protiv čeličnih proizvoda iz NRK-a, uključujući toplovaljane plosnate proizvode od čelika.

| (165) | Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, vjerojatno je da je tržište Unije postalo jedno od najprivlačnijih odredišta za dampinški uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a, na štetu industrije Unije. Taj zaključak potvrđuju:






  — | Eurostatovi statistički podaci o uvozu koji pokazuju da je razina uvoza iz NRK-a i dalje znatna nakon kraja razdoblja ispitnog postupka; |
| --- | --- | --- |

(165)

Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, vjerojatno je da je tržište Unije postalo jedno od najprivlačnijih odredišta za dampinški uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a, na štetu industrije Unije. Taj zaključak potvrđuju:

—

Eurostatovi statistički podaci o uvozu koji pokazuju da je razina uvoza iz NRK-a i dalje znatna nakon kraja razdoblja ispitnog postupka;

| — | oslabljena domaća potražnja čelika u NRK-u. |
| --- | --- |

—

oslabljena domaća potražnja čelika u NRK-u.

6.2.   Učinci ostalih čimbenika

Učinci ostalih čimbenika

6.2.1.   Gospodarska kriza

Gospodarska kriza

| (166) | Pad potražnje čelika, uglavnom u 2012. i u razdoblju nakon dužničke krize u europodručju negativno su utjecali na uspješnost industrije čelika u Uniji u 2012. i 2013. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (106), Komisija je prepoznala negativan učinak. Međutim, također je primijećeno da se industrija Unije počela oporavljati tijekom 2014. i 2015. |
| --- | --- |

(166)

Pad potražnje čelika, uglavnom u 2012. i u razdoblju nakon dužničke krize u europodručju negativno su utjecali na uspješnost industrije čelika u Uniji u 2012. i 2013. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (106), Komisija je prepoznala negativan učinak. Međutim, također je primijećeno da se industrija Unije počela oporavljati tijekom 2014. i 2015.

| (167) | Dakle, s jedne strane, iako je dužnička kriza u europodručju utjecala na industriju Unije, i to tijekom godina 2012. i 2013., tržište se blago oporavilo od njezinih učinaka relativno stabilnom potražnjom, čak i u porastu, na tržištu Unije od 2013. godine nadalje. Kao rezultat toga, iako je između 2014. i 2015. Unija mogla imati veće koristi od oporavka tržišta, u tome ju je spriječilo daljnje povećanje uvoza iz NRK-a. Jeftin se uvoz iz NRK-a postupno povećavao i zauzimao tržišne udjele na štetu industrije Unije. Stalni pritisak uvoza počeo se u potpunosti osjećati od druge polovine 2015. |
| --- | --- |

(167)

Dakle, s jedne strane, iako je dužnička kriza u europodručju utjecala na industriju Unije, i to tijekom godina 2012. i 2013., tržište se blago oporavilo od njezinih učinaka relativno stabilnom potražnjom, čak i u porastu, na tržištu Unije od 2013. godine nadalje. Kao rezultat toga, iako je između 2014. i 2015. Unija mogla imati veće koristi od oporavka tržišta, u tome ju je spriječilo daljnje povećanje uvoza iz NRK-a. Jeftin se uvoz iz NRK-a postupno povećavao i zauzimao tržišne udjele na štetu industrije Unije. Stalni pritisak uvoza počeo se u potpunosti osjećati od druge polovine 2015.

| (168) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da je dužnička kriza u europodručju imala negativan utjecaj uglavnom tijekom godina 2012. i 2013. u razmatranom razdoblju i prije razdoblja ispitnog postupka. Međutim, to nije doprinijelo prijetnji štete na kraju 2015. godine. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da je dužnička kriza u europodručju imala negativan utjecaj uglavnom tijekom godina 2012. i 2013. u razmatranom razdoblju i prije razdoblja ispitnog postupka. Međutim, to nije doprinijelo prijetnji štete na kraju 2015. godine.

6.2.2.   Smanjenje troškova glavnih sirovina (željezne rude, koksnog ugljena i metalnog otpada) za predmetni proizvod/istovjetni proizvod

Smanjenje troškova glavnih sirovina (željezne rude, koksnog ugljena i metalnog otpada) za predmetni proizvod/istovjetni proizvod

| (169) | Jedna zainteresirana strana tvrdila da cijene predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda slijede jedinstveno svjetsko kretanje cijena i zapravo odražavaju smanjenje cijene željezne rude. Prema tome, nije izvoz iz NRK-a već svjetsko kretanje to koje je vršilo pritisak na cijene i uzrokovalo posljedičnu prijetnju štete. |
| --- | --- |

(169)

Jedna zainteresirana strana tvrdila da cijene predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda slijede jedinstveno svjetsko kretanje cijena i zapravo odražavaju smanjenje cijene željezne rude. Prema tome, nije izvoz iz NRK-a već svjetsko kretanje to koje je vršilo pritisak na cijene i uzrokovalo posljedičnu prijetnju štete.

| (170) | Komisija je analizirala razvoj cijena sirovina za toplovaljane plosnate proizvode od čelika za razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(170)

Komisija je analizirala razvoj cijena sirovina za toplovaljane plosnate proizvode od čelika za razmatrano razdoblje.

| (171) | Prvo, na utvrđenim tržištima čelika, kao što je tržište Unije, domaći proizvođači se natječu s mnogo uvoznih izvora kao što je prikazano u tablici 18. u uvodnoj izjavi (177) u nastavku, što dovodi do sve većeg pritiska na cijene, a time i do erozije cijena. |
| --- | --- |

(171)

Prvo, na utvrđenim tržištima čelika, kao što je tržište Unije, domaći proizvođači se natječu s mnogo uvoznih izvora kao što je prikazano u tablici 18. u uvodnoj izjavi (177) u nastavku, što dovodi do sve većeg pritiska na cijene, a time i do erozije cijena.

| (172) | Drugo, iako je NRK među zemljama s najvećom potrošnjom čelika na svijetu, ima znatan višak kapaciteta. Proizvođači iz NRK-a su stoga potaknuti da izvoze svoj višak proizvodnje po niskim cijenama na njima najprivlačnija tržišta, uključujući tržište Unije. Dakle, kretanje cijena sirovina nije jedini čimbenik koji utječe na svjetske cijene. |
| --- | --- |

(172)

Drugo, iako je NRK među zemljama s najvećom potrošnjom čelika na svijetu, ima znatan višak kapaciteta. Proizvođači iz NRK-a su stoga potaknuti da izvoze svoj višak proizvodnje po niskim cijenama na njima najprivlačnija tržišta, uključujući tržište Unije. Dakle, kretanje cijena sirovina nije jedini čimbenik koji utječe na svjetske cijene.

| (173) | Treće, priznato je da su cijene za glavne sirovine (željeznu rudu, koksni ugljen i metalni otpad) za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika znatno pala u razdoblju između 2012. i 2015., kako slijedi:






  — | cijena željezne rude smanjila se s oko 141 USD po MT na 56 USD po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 60 %; |
| --- | --- | --- |

(173)

Treće, priznato je da su cijene za glavne sirovine (željeznu rudu, koksni ugljen i metalni otpad) za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika znatno pala u razdoblju između 2012. i 2015., kako slijedi:

—

cijena željezne rude smanjila se s oko 141 USD po MT na 56 USD po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 60 %;

| — | cijena metalnog otpada od rušenja objekata pala je s oko 327 EUR po MT na 159 EUR po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 51 %; |
| --- | --- |

—

cijena metalnog otpada od rušenja objekata pala je s oko 327 EUR po MT na 159 EUR po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 51 %;

| — | cijena koksnog ugljena spuštena je od oko 252 USD po MT na 121 dolara po MT (– 52 %). |
| --- | --- |

—

cijena koksnog ugljena spuštena je od oko 252 USD po MT na 121 dolara po MT (– 52 %).

| (174) | Međutim, kada se analiziraju proizvodni troškovi najvećeg proizvođača iz Unije uključenog u uzorak, proizlazi da je utjecaj tog pada cijena sirovina znatno niža od spomenute evolucije cijena. Evolucija pokazuje prosječne vrijednosti i ne odražava troškove proizvođača iz Unije koji također ovise o kvaliteti, količini i ugovorenim odnosima. Na primjer, podaci u pogledu tri prethodno navedene sirovine čine oko 60 % ukupnih proizvodnih troškova jednog velikog proizvođača u 2012., ali još uvijek čine 50 % njegovih ukupnih proizvodnih troškova u 2015. To pokazuje da ne postoji izravna korelacija između pada cijena sirovina i smanjenja troškova proizvodnje za toplovaljane plosnate proizvode od čelika. |
| --- | --- |

(174)

Međutim, kada se analiziraju proizvodni troškovi najvećeg proizvođača iz Unije uključenog u uzorak, proizlazi da je utjecaj tog pada cijena sirovina znatno niža od spomenute evolucije cijena. Evolucija pokazuje prosječne vrijednosti i ne odražava troškove proizvođača iz Unije koji također ovise o kvaliteti, količini i ugovorenim odnosima. Na primjer, podaci u pogledu tri prethodno navedene sirovine čine oko 60 % ukupnih proizvodnih troškova jednog velikog proizvođača u 2012., ali još uvijek čine 50 % njegovih ukupnih proizvodnih troškova u 2015. To pokazuje da ne postoji izravna korelacija između pada cijena sirovina i smanjenja troškova proizvodnje za toplovaljane plosnate proizvode od čelika.

| (175) | Nadalje, proizvodni troškovi unutar industrije Unije ukupno su smanjeni za 25 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu (104)), što je posljedica ne samo niže cijene sirovina nego i povećanja učinkovitosti postignutog od strane proizvođača iz Unije. Osim toga, prosječne uvozne cijene smanjene su za veći postotak, odnosno za 33 % u odnosu na isto razdoblje (vidjeti uvodne izjave (78) i (79)). |
| --- | --- |

(175)

Nadalje, proizvodni troškovi unutar industrije Unije ukupno su smanjeni za 25 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu (104)), što je posljedica ne samo niže cijene sirovina nego i povećanja učinkovitosti postignutog od strane proizvođača iz Unije. Osim toga, prosječne uvozne cijene smanjene su za veći postotak, odnosno za 33 % u odnosu na isto razdoblje (vidjeti uvodne izjave (78) i (79)).

| (176) | U primjerenim tržišnim uvjetima industrija Unije mogla je održati razine svojih prodajnih cijena tako što bi iskoristila dobit od smanjenih troškova i ponovno ostvarila profitabilnost. Međutim, proizvođači iz Unije morali su slijediti kretanje cijena na tržištu Unije, a cijene su pale. Tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači iz Unije čak su morali prodavati po cijenama nižim od proizvodnih troškova, iako su već bili uspjeli znatno smanjiti svoje proizvodne troškove. |
| --- | --- |

(176)

U primjerenim tržišnim uvjetima industrija Unije mogla je održati razine svojih prodajnih cijena tako što bi iskoristila dobit od smanjenih troškova i ponovno ostvarila profitabilnost. Međutim, proizvođači iz Unije morali su slijediti kretanje cijena na tržištu Unije, a cijene su pale. Tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači iz Unije čak su morali prodavati po cijenama nižim od proizvodnih troškova, iako su već bili uspjeli znatno smanjiti svoje proizvodne troškove.

6.2.3.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (177) | Obujam uvoza i tržišni udio (u obujmu ukupnog uvoza) iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 18.


  Obujmi, jedinične cijene i tržišni udjeli iz trećih zemalja | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZIL |
| Obujam uvoza iz Brazila | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Jedinične cijene uvoza iz Brazila | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Tržišni udio | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAN |
| Obujam uvoza iz Irana | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Jedinične cijene uvoza iz Irana | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Tržišni udio | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RUSIJA |
| Obujam uvoza iz Rusije | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Jedinične cijene uvoza iz Rusije | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Tržišni udio | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SRBIJA |
| Obujam uvoza iz Srbije | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Jedinične cijene uvoza iz Srbije | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Tržišni udio | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAJINA |
| Obujam uvoza iz Ukrajine | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Jedinične cijene uvoza iz Ukrajine | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Tržišni udio | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Izvor: Eurostat |

(177)

Obujam uvoza i tržišni udio (u obujmu ukupnog uvoza) iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 18.

Tablica 18.

Obujmi, jedinične cijene i tržišni udjeli iz trećih zemalja

Obujmi, jedinične cijene i tržišni udjeli iz trećih zemalja

2012.

2013.

2014.

RIP

BRAZIL

Obujam uvoza iz Brazila

69 457

41 895

108 973

580 525

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Jedinične cijene uvoza iz Brazila

515

461

433

386

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Tržišni udio

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAN

Obujam uvoza iz Irana

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Jedinične cijene uvoza iz Irana

499

454

415

369

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Tržišni udio

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RUSIJA

Obujam uvoza iz Rusije

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Jedinične cijene uvoza iz Rusije

500

448

431

387

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Tržišni udio

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SRBIJA

Obujam uvoza iz Srbije

156 894

155 055

211 835

427 558

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Jedinične cijene uvoza iz Srbije

523

468

442

400

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Tržišni udio

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAJINA

Obujam uvoza iz Ukrajine

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Jedinične cijene uvoza iz Ukrajine

478

429

415

370

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Tržišni udio

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (178) | Kao što je navedeno u tablici u uvodnoj izjavi (76), uvoz iz NRK-a povećao se 516 % u razmatranom razdoblju. Iako je stopa rasta tijekom razmatranog razdoblja bio je još viša za Brazil (+ 736 %) i Iran (+ 952 %), njihove razine uvoza (580 525 tona iz Brazila, a 1 015 088 tona iz Irana) bile su znatno niže od uvoza iz NRK-a u apsolutnim brojkama (1 519 304 tona iz NRK-a) tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(178)

Kao što je navedeno u tablici u uvodnoj izjavi (76), uvoz iz NRK-a povećao se 516 % u razmatranom razdoblju. Iako je stopa rasta tijekom razmatranog razdoblja bio je još viša za Brazil (+ 736 %) i Iran (+ 952 %), njihove razine uvoza (580 525 tona iz Brazila, a 1 015 088 tona iz Irana) bile su znatno niže od uvoza iz NRK-a u apsolutnim brojkama (1 519 304 tona iz NRK-a) tijekom razmatranog razdoblja.

| (179) | Nadalje, uspoređujući apsolutne brojke glede izvoza, primijećeno je da je dotična zemlja bila drugi najveći izvoznik na tržište Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka nakon Rusije. Uvoz iz Rusije (29) mogao je doprinijeti prijetnji štete, ali nije prekinuo uzročnu vezu iz sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(179)

Nadalje, uspoređujući apsolutne brojke glede izvoza, primijećeno je da je dotična zemlja bila drugi najveći izvoznik na tržište Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka nakon Rusije. Uvoz iz Rusije (29) mogao je doprinijeti prijetnji štete, ali nije prekinuo uzročnu vezu iz sljedećih razloga.

29

| (180) | Prvo, stopa rasta NRK-a u razmatranom razdoblju (+ 516 %) je puno veća od stope rasta Rusije (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Prvo, stopa rasta NRK-a u razmatranom razdoblju (+ 516 %) je puno veća od stope rasta Rusije (+ 28 %).

| (181) | Drugo, NRK uklonila je razlike s Rusijom koja je izvozila samo malo više, odnosno 773 686 tona (izvor: Eurostat) u prvoj polovini 2016. u odnosu na količinu od 773 275 tona (izvor: Eurostat) iz NRK-a u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(181)

Drugo, NRK uklonila je razlike s Rusijom koja je izvozila samo malo više, odnosno 773 686 tona (izvor: Eurostat) u prvoj polovini 2016. u odnosu na količinu od 773 275 tona (izvor: Eurostat) iz NRK-a u istom razdoblju.

| (182) | Treće, višak kapaciteta Rusije nije toliko znatan kao višak kapaciteta koji postoji u NRK-u, kao što je prikazano u tablici u nastavku:

  Tablica 19.


  Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)











  Zemlja | Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014. | Proizvodnja sirovog čelika u 2013. | Proizvodnja sirovog čelika u 2014. | Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013. | Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| NRK | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()


  Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. () |

(182)

Treće, višak kapaciteta Rusije nije toliko znatan kao višak kapaciteta koji postoji u NRK-u, kao što je prikazano u tablici u nastavku:

Tablica 19.

Tablica 19.

Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

Zemlja

Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014.

Proizvodnja sirovog čelika u 2013.

Proizvodnja sirovog čelika u 2014.

Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013.

Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014.

Rusija

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

NRK

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()

Izvor podataka o kapacitetu:

Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. ()

| (183) | Čak i ako se prethodne brojke glede kapaciteta odnose isključivo na sirovi čelik, pa čak i pod vrlo malo vjerojatnom pretpostavkom da će se sav sirovi čelik u Rusiji koristiti za proizvodnju istovjetnog proizvoda, višak kapaciteta Rusije čak je i u tom malo vjerojatnom scenariju daleko ispod viška kapaciteta NRK-a. |
| --- | --- |

(183)

Čak i ako se prethodne brojke glede kapaciteta odnose isključivo na sirovi čelik, pa čak i pod vrlo malo vjerojatnom pretpostavkom da će se sav sirovi čelik u Rusiji koristiti za proizvodnju istovjetnog proizvoda, višak kapaciteta Rusije čak je i u tom malo vjerojatnom scenariju daleko ispod viška kapaciteta NRK-a.

| (184) | Nadalje, Komisija je zatim procijenila cijene i tržišne udjele uvoza iz trećih zemalja. Primijećeno je da je uvoz istovjetnog proizvoda iz nekih drugih zemalja kao što su Iran, Rusija i Ukrajina, izvršen po cijenama koje su niže čak i od uvoza iz dotične zemlje. Međutim, kada se analiziraju kretanja i obujmi uvoza jasno je da je razina uvoza iz Irana bila znatno niže od razine uvoza iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka, te da se obujam uvoza iz Rusije i Ukrajine zaista povećao tijekom razmatranog razdoblja, ali mnogo sporijim tempom nego uvoz iz NRK-a. Također, za razliku od NRK-a, uvozni proizvodi iz Rusije i Ukrajine izgubili su znatan udio u ukupnim količinama uvoza u Uniju u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(184)

Nadalje, Komisija je zatim procijenila cijene i tržišne udjele uvoza iz trećih zemalja. Primijećeno je da je uvoz istovjetnog proizvoda iz nekih drugih zemalja kao što su Iran, Rusija i Ukrajina, izvršen po cijenama koje su niže čak i od uvoza iz dotične zemlje. Međutim, kada se analiziraju kretanja i obujmi uvoza jasno je da je razina uvoza iz Irana bila znatno niže od razine uvoza iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka, te da se obujam uvoza iz Rusije i Ukrajine zaista povećao tijekom razmatranog razdoblja, ali mnogo sporijim tempom nego uvoz iz NRK-a. Također, za razliku od NRK-a, uvozni proizvodi iz Rusije i Ukrajine izgubili su znatan udio u ukupnim količinama uvoza u Uniju u razmatranom razdoblju.

| (185) | Naposljetku, Komisija je usporedila stvarnu proizvodnju od strane trećih zemalja s proizvodnjom u dotičnoj zemlji što je pokazalo da NRK nadmašuje sve ostale zemlje kako u proizvodnji istovjetnog proizvoda tako i u kapacitetu sirovog čelika.

  Tablica 20.


  Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)












  Zemlja | Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014. (1) | Proizvodnja sirovog čelika u 2013. | Proizvodnja sirovog čelika u 2014. (2) | Teoretski višak kapaciteta u 2014. (1) | Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013. | Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| NRK | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukrajina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iran | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazil | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()


  Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. () |

(185)

Naposljetku, Komisija je usporedila stvarnu proizvodnju od strane trećih zemalja s proizvodnjom u dotičnoj zemlji što je pokazalo da NRK nadmašuje sve ostale zemlje kako u proizvodnji istovjetnog proizvoda tako i u kapacitetu sirovog čelika.

Tablica 20.

Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

Zemlja

Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014. (1)

Proizvodnja sirovog čelika u 2013.

Proizvodnja sirovog čelika u 2014. (2)

Teoretski višak kapaciteta u 2014. (1)

Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013.

Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014.

Rusija

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

NRK

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukrajina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iran

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazil

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()

Izvor podataka o kapacitetu:

Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. ()

| (186) | Prethodno navedene brojke glede proizvodnje istovjetnog proizvoda pokazuju da dotična zemlja naveliko nadmašuje sve druge zemlje izvoznice. Nadalje, prethodno navedene brojke glede sirovog čelika također pokazuju da samo NRK ima takav golem višak kapaciteta. |
| --- | --- |

(186)

Prethodno navedene brojke glede proizvodnje istovjetnog proizvoda pokazuju da dotična zemlja naveliko nadmašuje sve druge zemlje izvoznice. Nadalje, prethodno navedene brojke glede sirovog čelika također pokazuju da samo NRK ima takav golem višak kapaciteta.

| (187) | U skladu s tim, Komisija je utvrdila da NRK predstavlja prijetnju neminovne štete industriji Unije. Kao što je ranije spomenuto, ova prijetnja štete postala je još realnija, s obzirom na ukupni učinak smanjenja potražnje čelika u NRK-u, i činjenice da NRK-u postupno postaje sve teže pristupiti nekim drugim izvoznim tržištima. Kao rezultat toga, jedan dio obujma iz NRK-a u bliskoj će budućnosti vjerojatno i dalje biti usmjerena prema Uniji. |
| --- | --- |

(187)

U skladu s tim, Komisija je utvrdila da NRK predstavlja prijetnju neminovne štete industriji Unije. Kao što je ranije spomenuto, ova prijetnja štete postala je još realnija, s obzirom na ukupni učinak smanjenja potražnje čelika u NRK-u, i činjenice da NRK-u postupno postaje sve teže pristupiti nekim drugim izvoznim tržištima. Kao rezultat toga, jedan dio obujma iz NRK-a u bliskoj će budućnosti vjerojatno i dalje biti usmjerena prema Uniji.

| (188) | Međutim, također je vjerojatno da je uvoz iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine doprinio prijetnji materijalne štete. Bez obzira na to, osnovna proizvodnja, uvozna kretanja i precizni obujmi uvoza u apsolutnim brojkama nisu takvog razmjera da bi mogli prekinuti uzročnu vezu između sve većeg i sve jačeg dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(188)

Međutim, također je vjerojatno da je uvoz iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine doprinio prijetnji materijalne štete. Bez obzira na to, osnovna proizvodnja, uvozna kretanja i precizni obujmi uvoza u apsolutnim brojkama nisu takvog razmjera da bi mogli prekinuti uzročnu vezu između sve većeg i sve jačeg dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje štete industriji Unije.

6.2.4.   Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

| (189) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

  Tablica 21


  Obujmi izvoza nepovezanim kupcima od strane proizvođača iz Unije uključenih u Uzorak | 2012. | 2013. | 2014. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza nepovezanim kupcima | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak |

(189)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

Tablica 21

Tablica 21

Obujmi izvoza nepovezanim kupcima od strane proizvođača iz Unije uključenih u Uzorak

Obujmi izvoza nepovezanim kupcima od strane proizvođača iz Unije uključenih u Uzorak

2012.

2013.

2014.

RIP

Obujam izvoza nepovezanim kupcima

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Prosječna cijena (EUR/tona)

516

463

459

391

Indeks (2011. = 100)

Indeks (2011. = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

Izvor:

| (190) | Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Što se tiče cijena, znatno su pale za – 24 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(190)

Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Što se tiče cijena, znatno su pale za – 24 % u razmatranom razdoblju.

| (191) | Izvozna prodaja iznosila je ne više od 4 % ukupne proizvodnje Unije i 22 % ukupne prodaje nepovezanim kupcima u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, pad izvoznih cijena slijedio je, u smislu postotaka, isto kretanje kao i prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Dakle, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je uspješnost izvozne prodaje proizvođača iz Unije doprinijela slabom stanju u industriji. Međutim, ovaj čimbenik nije prekinuo uzročnu vezu između dampinškog uvoza i prijetnje materijalne štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(191)

Izvozna prodaja iznosila je ne više od 4 % ukupne proizvodnje Unije i 22 % ukupne prodaje nepovezanim kupcima u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, pad izvoznih cijena slijedio je, u smislu postotaka, isto kretanje kao i prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Dakle, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je uspješnost izvozne prodaje proizvođača iz Unije doprinijela slabom stanju u industriji. Međutim, ovaj čimbenik nije prekinuo uzročnu vezu između dampinškog uvoza i prijetnje materijalne štete industriji Unije.

6.2.5.   Posebno stanje jednog talijanskog proizvođača

Posebno stanje jednog talijanskog proizvođača

| (192) | Jedna zainteresirana strana tvrdila da jedan talijanski proizvođač potencijalno uzrokuje štetu industriji Unije. Navela je da taj talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu na štetu drugih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, moguće „do te mjere da prekine uzročnu vezu (...)”. Također je tvrdila da se stvarna proizvodnja talijanskog proizvođača znatno smanjila u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(192)

Jedna zainteresirana strana tvrdila da jedan talijanski proizvođač potencijalno uzrokuje štetu industriji Unije. Navela je da taj talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu na štetu drugih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, moguće „do te mjere da prekine uzročnu vezu (...)”. Također je tvrdila da se stvarna proizvodnja talijanskog proizvođača znatno smanjila u razmatranom razdoblju.

| (193) | Prvo, definicija i analiza industrije Unije temelji se na cjelokupnoj industriju Unije, uključujući i talijanskog proizvođača. Unatoč činjenici da je ovaj talijanski proizvođač učinkovito i znatno smanjio svoju razinu proizvodnje u razmatranom razdoblju, ukupna razina proizvodnje u industriji Unije (vidjeti uvodnu izjavu (87)) porasla je za 2 %. Posljedično, kao ravnoteža, svi ostali proizvođači iz Unije povećali su svoju proizvodnju u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(193)

Prvo, definicija i analiza industrije Unije temelji se na cjelokupnoj industriju Unije, uključujući i talijanskog proizvođača. Unatoč činjenici da je ovaj talijanski proizvođač učinkovito i znatno smanjio svoju razinu proizvodnje u razmatranom razdoblju, ukupna razina proizvodnje u industriji Unije (vidjeti uvodnu izjavu (87)) porasla je za 2 %. Posljedično, kao ravnoteža, svi ostali proizvođači iz Unije povećali su svoju proizvodnju u razmatranom razdoblju.

| (194) | Drugo, navod da talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu još uvijek je pod istragom Komisije do 2017. Pokretanje ispitnog postupka ne prejudicira ishod postupka Posljedično, ne može se još ništa zaključiti u vezi ove tvrdnje. Bez obzira na to, Komisija je primijetila da su prodajne cijene ovog talijanskog proizvođača bile niže od prosječne prodajne cijene u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ako je talijanski proizvođač je imao znatan utjecaj na prodajne cijene u Uniji, moglo bi se očekivati da su prosječne cijene u Uniji porasle nakon smanjenja njegove proizvodnje. Međutim, to nije bio slučaj. |
| --- | --- |

(194)

Drugo, navod da talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu još uvijek je pod istragom Komisije do 2017. Pokretanje ispitnog postupka ne prejudicira ishod postupka Posljedično, ne može se još ništa zaključiti u vezi ove tvrdnje. Bez obzira na to, Komisija je primijetila da su prodajne cijene ovog talijanskog proizvođača bile niže od prosječne prodajne cijene u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ako je talijanski proizvođač je imao znatan utjecaj na prodajne cijene u Uniji, moglo bi se očekivati da su prosječne cijene u Uniji porasle nakon smanjenja njegove proizvodnje. Međutim, to nije bio slučaj.

| (195) | Treće, činjenica da su određeni proizvođači iz Unije uspješniji na tržištu Unije nego drugi može biti posljedica raznih čimbenika, ali to ne utječe na privremenu zaključak da industrija Unije kao cjelina pati od dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(195)

Treće, činjenica da su određeni proizvođači iz Unije uspješniji na tržištu Unije nego drugi može biti posljedica raznih čimbenika, ali to ne utječe na privremenu zaključak da industrija Unije kao cjelina pati od dampinškog uvoza.

| (196) | Stoga je Komisija u ovoj fazi zaključila da posebno stanje jednog talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije. |
| --- | --- |

(196)

Stoga je Komisija u ovoj fazi zaključila da posebno stanje jednog talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije.

6.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (197) | Uzročna veza privremeno je uspostavljena između dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje materijalne štete industriji Unije. Postoji jasna vremenska podudarnost između oštrog povećanja posebice razine dampinškog uvoza na kontinuirano smanjivanje prodajne cijene iz NRK-a i smanjenja uspješnosti Unije, posebice od druge polovine 2015. nadalje. Industrija Unije nije imala drugog izbora nego slijediti razinu cijena postavljenu od strane dampinškog uvoza kako bi izbjegla daljnje smanjenje tržišnog udjela. To je dovelo do stanja gubitka koje bi se moglo dodatno pogoršati. |
| --- | --- |

(197)

Uzročna veza privremeno je uspostavljena između dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje materijalne štete industriji Unije. Postoji jasna vremenska podudarnost između oštrog povećanja posebice razine dampinškog uvoza na kontinuirano smanjivanje prodajne cijene iz NRK-a i smanjenja uspješnosti Unije, posebice od druge polovine 2015. nadalje. Industrija Unije nije imala drugog izbora nego slijediti razinu cijena postavljenu od strane dampinškog uvoza kako bi izbjegla daljnje smanjenje tržišnog udjela. To je dovelo do stanja gubitka koje bi se moglo dodatno pogoršati.

| (198) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza koje je uzrokovalo prijetnju materijalne štete za industriju Unije kao cjeline na kraju razdoblja ispitnog postupka. Stanje talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije. Ostali utvrđeni čimbenici kao što je gospodarska kriza, cijena sirovina, uvoz iz trećih zemalja i prodajna uspješnost proizvođača iz Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu između prijetnje materijalne štete i dampinškog uvoza iz NRK-a. Na temelju prethodno navedenog, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka uzrokovao prijetnju materijalne štete industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza iz NRK-a koji su istovremeno imali utjecaj na stanje u industriju Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza koje je uzrokovalo prijetnju materijalne štete za industriju Unije kao cjeline na kraju razdoblja ispitnog postupka. Stanje talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije. Ostali utvrđeni čimbenici kao što je gospodarska kriza, cijena sirovina, uvoz iz trećih zemalja i prodajna uspješnost proizvođača iz Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu između prijetnje materijalne štete i dampinškog uvoza iz NRK-a. Na temelju prethodno navedenog, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka uzrokovao prijetnju materijalne štete industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza iz NRK-a koji su istovremeno imali utjecaj na stanje u industriju Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (199) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Posebno je uzela u obzir potrebu za uklanjanjem učinaka štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i za ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(199)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Posebno je uzela u obzir potrebu za uklanjanjem učinaka štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i za ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (200) | Industrija Unije nalazi se u nekoliko država članica (Ujedinjena Kraljevina, Francuska, Njemačka, Slovačka, Italija, Slovenija, Luksemburg, Grčka, Belgija, Poljska, Nizozemska, Austrija, Finska, Švedska, Portugal, Mađarska i Španjolska), a na poslovima povezanima s hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika izravno je zaposleno približno 18 000 zaposlenika. |
| --- | --- |

(200)

Industrija Unije nalazi se u nekoliko država članica (Ujedinjena Kraljevina, Francuska, Njemačka, Slovačka, Italija, Slovenija, Luksemburg, Grčka, Belgija, Poljska, Nizozemska, Austrija, Finska, Švedska, Portugal, Mađarska i Španjolska), a na poslovima povezanima s hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika izravno je zaposleno približno 18 000 zaposlenika.

| (201) | U ispitnom postupku surađivalo je sedamnaest proizvođača. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kao što je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije pokazala neke znakove štete tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, poput profitabilnosti. Oni su iskusili pogoršanje svog stanja, posebno od druge polovine 2015. nadalje te je dampinški uvoz na njih negativno utjecao, uzrokujući prijetnju štete koja je postala neminovna na kraju razdoblja ispitnog postupka |
| --- | --- |

(201)

U ispitnom postupku surađivalo je sedamnaest proizvođača. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kao što je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije pokazala neke znakove štete tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, poput profitabilnosti. Oni su iskusili pogoršanje svog stanja, posebno od druge polovine 2015. nadalje te je dampinški uvoz na njih negativno utjecao, uzrokujući prijetnju štete koja je postala neminovna na kraju razdoblja ispitnog postupka

| (202) | Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili neštetnu razinu kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u okolnostima poštene trgovine. U nedostatku mjera, vrlo je vjerojatno da će se prijetnja štete ostvariti i da će doći do daljnjeg pogoršanja za gospodarsko stanje industrije Unije. Negativni poslovni rezultati segmenta toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika imali bi utjecaj na segmente na kraju i na početku proizvodnog lanca mnogih proizvođača iz Unije jer je iskorištenost kapaciteta u tim segmentima usko povezana s proizvodnjom proizvoda koji je predmet ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(202)

Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili neštetnu razinu kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u okolnostima poštene trgovine. U nedostatku mjera, vrlo je vjerojatno da će se prijetnja štete ostvariti i da će doći do daljnjeg pogoršanja za gospodarsko stanje industrije Unije. Negativni poslovni rezultati segmenta toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika imali bi utjecaj na segmente na kraju i na početku proizvodnog lanca mnogih proizvođača iz Unije jer je iskorištenost kapaciteta u tim segmentima usko povezana s proizvodnjom proizvoda koji je predmet ispitnog postupka.

| (203) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(203)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

7.2.   Interes uvoznika

Interes uvoznika

| (204) | Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (11) do (13), nijedan nepovezani uvoznik nije ispunio upitnik niti Komisiji dostavio elemente koji pokazuju do koje mjere bi uvoznici bili oštećeni uvođenjem mjera. Stoga i uzimajući u obzir da, osim NRK-a, mnoge druge zemlje izvoze u Uniju, Europska komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera vjerojatno ne bi bilo u interesu uvoznika. |
| --- | --- |

(204)

Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (11) do (13), nijedan nepovezani uvoznik nije ispunio upitnik niti Komisiji dostavio elemente koji pokazuju do koje mjere bi uvoznici bili oštećeni uvođenjem mjera. Stoga i uzimajući u obzir da, osim NRK-a, mnoge druge zemlje izvoze u Uniju, Europska komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera vjerojatno ne bi bilo u interesu uvoznika.

7.3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (205) | Industrijski proizvedene toplovaljani plosnati proizvodi od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove. |
| --- | --- |

(205)

Industrijski proizvedene toplovaljani plosnati proizvodi od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove.

| (206) | Samo je jedan korisnik iz Italije (Marcegaglia Carbon SPA) koji uvozi iz dotične zemlje i proizvodi, između ostalog, cijevi i proizvode od čelika na kraju proizvodnog lanca, dostavio odgovore na upitnik. Predmetni proizvod/istovjetni proizvod predstavlja predmetni trošak za tog korisnika. |
| --- | --- |

(206)

Samo je jedan korisnik iz Italije (Marcegaglia Carbon SPA) koji uvozi iz dotične zemlje i proizvodi, između ostalog, cijevi i proizvode od čelika na kraju proizvodnog lanca, dostavio odgovore na upitnik. Predmetni proizvod/istovjetni proizvod predstavlja predmetni trošak za tog korisnika.

| (207) | Taj talijanski korisnik naveo je da bi uvođenje mjera na uvoz iz dotične zemlje dovelo do stanja u kojem on više ne bi imao pristup pouzdanoj opskrbi predmetnim proizvodom na tržištu Unije, posebno visoko kvalitetnim kolutima koji se koriste za ponovno valjanje. Naveo je da 88 % ukupne proizvodnje Unije čini samo 16 društava koji su u vlasništvu osam velikih grupa, pri čemu se najveći dio proizvodnje (oko 70 %) koristi na tržištu za vlastite potrebe. Kao posljedica toga, navodno proizvođači iz Unije, kao rezultat njihova još relativno visokog tržišnog udjela mogu vršiti snažan pritisak i na tržište predmetnog proizvoda kao i na tržište na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(207)

Taj talijanski korisnik naveo je da bi uvođenje mjera na uvoz iz dotične zemlje dovelo do stanja u kojem on više ne bi imao pristup pouzdanoj opskrbi predmetnim proizvodom na tržištu Unije, posebno visoko kvalitetnim kolutima koji se koriste za ponovno valjanje. Naveo je da 88 % ukupne proizvodnje Unije čini samo 16 društava koji su u vlasništvu osam velikih grupa, pri čemu se najveći dio proizvodnje (oko 70 %) koristi na tržištu za vlastite potrebe. Kao posljedica toga, navodno proizvođači iz Unije, kao rezultat njihova još relativno visokog tržišnog udjela mogu vršiti snažan pritisak i na tržište predmetnog proizvoda kao i na tržište na kraju proizvodnog lanca.

| (208) | Prvo, Komisija je istaknula da cilj antidampinških pristojbi nije zatvoriti tržište Unije za nijedan uvozni proizvod, nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu uklanjanjem učinaka štetnog dampinga. Zbog toga se ne očekuje da će doći kraj uvozu iz NRK-a, nego da će se nastaviti ali po nedampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(208)

Prvo, Komisija je istaknula da cilj antidampinških pristojbi nije zatvoriti tržište Unije za nijedan uvozni proizvod, nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu uklanjanjem učinaka štetnog dampinga. Zbog toga se ne očekuje da će doći kraj uvozu iz NRK-a, nego da će se nastaviti ali po nedampinškim cijenama.

| (209) | Drugo, Komisija je utvrdila da korisnik ne ovisi isključivo o uvozu iz NRK-a, nego da je predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka kupovao i od proizvođača iz Unije, kao i od drugih proizvođača iz trećih zemalja, osim dotične zemlje. |
| --- | --- |

(209)

Drugo, Komisija je utvrdila da korisnik ne ovisi isključivo o uvozu iz NRK-a, nego da je predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka kupovao i od proizvođača iz Unije, kao i od drugih proizvođača iz trećih zemalja, osim dotične zemlje.

| (210) | Treće, čak i ako se cijene predmetnog proizvoda iz NRK-a povećaju za oko 30 %, to će imati samo učinak od 3 % proizvodnog troška ovog talijanskog korisnika. Takav se učinak smatra nebitnim. |
| --- | --- |

(210)

Treće, čak i ako se cijene predmetnog proizvoda iz NRK-a povećaju za oko 30 %, to će imati samo učinak od 3 % proizvodnog troška ovog talijanskog korisnika. Takav se učinak smatra nebitnim.

| (211) | Četvrto, budući da se očekuje da će se uvoz iz dotične zemlje kao i iz drugih zemalja nastaviti nakon uvođenja antidampinških pristojbi, a budući da još uvijek postoje kao takvi alternativni izvori nabave, tvrdnja da bi uvođenje antidampinških pristojbi rezultiralo time da industrija Unije bude u mogućnosti vršiti jak pritisak na cijene je neutemeljena. Industrija Unije sastoji se od 23 proizvođača koji korisnicima pružaju širok spektar ponude već unutar Unije, uz mogućnost uvoza iz ostalih trećih zemalja koje proizvode i izvoze istovjetni proizvod. Dakle, u ovoj fazi Komisija je odbacila tvrdnju da bi uvođenje mjera dovelo do nestašice opskrbe predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(211)

Četvrto, budući da se očekuje da će se uvoz iz dotične zemlje kao i iz drugih zemalja nastaviti nakon uvođenja antidampinških pristojbi, a budući da još uvijek postoje kao takvi alternativni izvori nabave, tvrdnja da bi uvođenje antidampinških pristojbi rezultiralo time da industrija Unije bude u mogućnosti vršiti jak pritisak na cijene je neutemeljena. Industrija Unije sastoji se od 23 proizvođača koji korisnicima pružaju širok spektar ponude već unutar Unije, uz mogućnost uvoza iz ostalih trećih zemalja koje proizvode i izvoze istovjetni proizvod. Dakle, u ovoj fazi Komisija je odbacila tvrdnju da bi uvođenje mjera dovelo do nestašice opskrbe predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda.

| (212) | S obzirom na moguće negativne učinke na tržišno natjecanje na tržištu Unije, istina je da pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj uniji nameću strože standarde ponašanja na društva koja imaju znatan udio na tržištu. Međutim, u konačnici nadležna tijela za zaštitu tržišnog natjecanja trebaju utvrditi postoji li vladajući položaj i je li zlouporabljen. |
| --- | --- |

(212)

S obzirom na moguće negativne učinke na tržišno natjecanje na tržištu Unije, istina je da pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj uniji nameću strože standarde ponašanja na društva koja imaju znatan udio na tržištu. Međutim, u konačnici nadležna tijela za zaštitu tržišnog natjecanja trebaju utvrditi postoji li vladajući položaj i je li zlouporabljen.

| (213) | S obzirom na gore navedeno, u ovoj fazi se zaključuje da bi uvođenje mjera bilo protiv interesa korisnika, ali ne bi imalo nerazmjerno negativan učinak na njih. Posebice, u obzir je uzet širok spektar ponude koja je dostupna na tržištu, te činjenica da je istraga pokazala da je utjecaj mjera na trošak korisnika koji je istupio manje znatan nego što je navedeno. |
| --- | --- |

(213)

S obzirom na gore navedeno, u ovoj fazi se zaključuje da bi uvođenje mjera bilo protiv interesa korisnika, ali ne bi imalo nerazmjerno negativan učinak na njih. Posebice, u obzir je uzet širok spektar ponude koja je dostupna na tržištu, te činjenica da je istraga pokazala da je utjecaj mjera na trošak korisnika koji je istupio manje znatan nego što je navedeno.

7.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (214) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera doprinijelo oporavku industrije Unije u smislu profitabilnosti. Uvođenje mjera dozvolilo bi proizvođačima iz Unije da vrše potrebna ulaganja te istraživanja i razvoj kako bi upotpunili svoju opremu za toplovaljane plosnate proizvode od čelika i povećale svoju konkurentnost. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera doprinijelo oporavku industrije Unije u smislu profitabilnosti. Uvođenje mjera dozvolilo bi proizvođačima iz Unije da vrše potrebna ulaganja te istraživanja i razvoj kako bi upotpunili svoju opremu za toplovaljane plosnate proizvode od čelika i povećale svoju konkurentnost.

| (215) | U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ako se ne uvedu mjere, prijetnja neminovne štete na kraju razdoblja ispitnog postupka vjerojatno će se ostvariti. Neki proizvođači toplovaljanog plosnatog čelika u Uniji mogli bi biti primorani zatvoriti/smanjiti svoju djelatnost glede proizvodnje toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika i otpustiti zaposlenike, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji. |
| --- | --- |

(215)

U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ako se ne uvedu mjere, prijetnja neminovne štete na kraju razdoblja ispitnog postupka vjerojatno će se ostvariti. Neki proizvođači toplovaljanog plosnatog čelika u Uniji mogli bi biti primorani zatvoriti/smanjiti svoju djelatnost glede proizvodnje toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika i otpustiti zaposlenike, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

| (216) | Što se tiče interesa nepovezanih uvoznika i korisnika, Komisija je u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera na predloženi razini imalo samo ograničen utjecaj. Točnije, cijene, njihova profitabilnost i zaposlenost u korisnikovoj industriji ne bi bili nerazmjerno pogođeni. Dakle, uvođenje mjera na predloženoj razini ima samo ograničeni utjecaj na cijene u lancu opskrbe i na uspješnost korisnika. Tom određenom razinom mjera stvorit će se ravnopravni uvjeti na tržištu, a ipak dozvoliti uvoz iz predmetnih zemalja po primjerenim cijenama. |
| --- | --- |

(216)

Što se tiče interesa nepovezanih uvoznika i korisnika, Komisija je u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera na predloženi razini imalo samo ograničen utjecaj. Točnije, cijene, njihova profitabilnost i zaposlenost u korisnikovoj industriji ne bi bili nerazmjerno pogođeni. Dakle, uvođenje mjera na predloženoj razini ima samo ograničeni utjecaj na cijene u lancu opskrbe i na uspješnost korisnika. Tom određenom razinom mjera stvorit će se ravnopravni uvjeti na tržištu, a ipak dozvoliti uvoz iz predmetnih zemalja po primjerenim cijenama.

| (217) | Važući i uravnotežujući snažne interese u važnoj industriji Unije koji se moraju zaštiti od nepoštenih praksi, s jedne strane, i ograničeni mogući učinci mjera na nepovezane uvoznike i korisnike, koji će i dalje imati koristi od široke lepeze ponude u Uniji, s druge strane, Komisija je u ovoj fazi zaključila da nema uvjerljivih razloga da nije u interesu Unije uvesti mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje. |
| --- | --- |

(217)

Važući i uravnotežujući snažne interese u važnoj industriji Unije koji se moraju zaštiti od nepoštenih praksi, s jedne strane, i ograničeni mogući učinci mjera na nepovezane uvoznike i korisnike, koji će i dalje imati koristi od široke lepeze ponude u Uniji, s druge strane, Komisija je u ovoj fazi zaključila da nema uvjerljivih razloga da nije u interesu Unije uvesti mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje.

8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (218) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, prijetnje štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da se ostvari neminovna prijetnja materijalne štete koju bi industriji Unije uzrokovao dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(218)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, prijetnje štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da se ostvari neminovna prijetnja materijalne štete koju bi industriji Unije uzrokovao dampinški uvoz.

8.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (219) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila prijetnja materijalne štete. Prema sudskoj praksi, ciljana cijena je cijena na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza. U praksi donošenja odluka Komisije, ciljana cijena se obično izračunava tako da se utvrde troškovi proizvodnje istovjetnog proizvoda dodajući mu profitnu maržu na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(219)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila prijetnja materijalne štete. Prema sudskoj praksi, ciljana cijena je cijena na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza. U praksi donošenja odluka Komisije, ciljana cijena se obično izračunava tako da se utvrde troškovi proizvodnje istovjetnog proizvoda dodajući mu profitnu maržu na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza.

| (220) | Što se tiče određivanja ciljne dobiti, Komisija je najprije analizirala prijedlog podnositelja zahtjeva, koji je ciljao na 12,9 %, preuzetih iz prethodne odluke Komisije o istom proizvodu (30). Međutim, ovaj nalaz datira iz 2000., a podaci od prije više od 15 godina ne mogu se više smatrati reprezentativnim s obzirom na tehnološke i financijske promjene s kojima se industrija Unije od tada suočila. |
| --- | --- |

(220)

Što se tiče određivanja ciljne dobiti, Komisija je najprije analizirala prijedlog podnositelja zahtjeva, koji je ciljao na 12,9 %, preuzetih iz prethodne odluke Komisije o istom proizvodu (30). Međutim, ovaj nalaz datira iz 2000., a podaci od prije više od 15 godina ne mogu se više smatrati reprezentativnim s obzirom na tehnološke i financijske promjene s kojima se industrija Unije od tada suočila.

30

| (221) | Komisija se zatim se okrenula podacima o profitabilnosti u 2008., koju je smatrala najreprezentativnijom godinom za proizvod na kraju proizvodnog lanca, točnije za hladnovaljane proizvode od čelika (31) Proizvod koji je predmet sadašnjeg ispitnog postupka umnogočemu je sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika (hladnovaljani proizvodi) iz sljedećih razloga:






  (a) | Za oba proizvoda (željezne rude i koksnog ugljena) određene slitine predstavljaju najveći dio njihova proizvodnog troška te su podvrgnuti sličnim postupcima (visoka peć, topla valjaonica). |
| --- | --- | --- |

(221)

Komisija se zatim se okrenula podacima o profitabilnosti u 2008., koju je smatrala najreprezentativnijom godinom za proizvod na kraju proizvodnog lanca, točnije za hladnovaljane proizvode od čelika (31) Proizvod koji je predmet sadašnjeg ispitnog postupka umnogočemu je sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika (hladnovaljani proizvodi) iz sljedećih razloga:

31

(a)

Za oba proizvoda (željezne rude i koksnog ugljena) određene slitine predstavljaju najveći dio njihova proizvodnog troška te su podvrgnuti sličnim postupcima (visoka peć, topla valjaonica).

| (b) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (26), predmetni proizvod je osnovni materijal za proizvodnju različitih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (26), predmetni proizvod je osnovni materijal za proizvodnju različitih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda.

Na temelju toga Komisija je ustanovila profitnu maržu od 14,4 %.

| (222) | Međutim, različiti elementi u tom slučaju koji se odnose na štetni damping iz Kine i Rusije nisu prisutni u sadašnjem slučaju, u kojem je Komisija je utvrdila prijetnju štete od izvoza iz NRK-a, što uključuje prognostičku analizu. Konkretno, u tom slučaju, uvoz po niskim cijenama iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka odvijao se tijekom razdoblja od četiri godine prije razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(222)

Međutim, različiti elementi u tom slučaju koji se odnose na štetni damping iz Kine i Rusije nisu prisutni u sadašnjem slučaju, u kojem je Komisija je utvrdila prijetnju štete od izvoza iz NRK-a, što uključuje prognostičku analizu. Konkretno, u tom slučaju, uvoz po niskim cijenama iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka odvijao se tijekom razdoblja od četiri godine prije razdoblja ispitnog postupka.

| (223) | Komisija je zatim pokušala odrediti ciljani profit simulirajući kako se oporavak industrije Unije iz recesije izazvane gospodarskom i financijskom krizom u 2009. godini mogao razvijati da nije bio prekinut od strane velike količine uvoznik proizvoda iz NRK-a koji su smanjivali cijene. U svrhu ove vježbe, oslonila se na novije podatke i na prognostičku analizu podnesenu OECD-ovom Odboru za čelik u prosincu 2013. U studiji pod nazivom „Polaganje temelja za financijski zdravu industriju” stručno mišljenje razmotrilo je profitabilnost svjetske industrije čelika u posljednjih nekoliko godina i dugoročno održiv prag profitabilnosti. Konkretno, ova studija iznijela argumente u prilog 17 % globalne prosječne EBITDA marže (dobit prije kamata, poreza i amortizacije) (32). Izvješće također ukazuje na prosjek od 7 % investicijskih troškova i prosječnu cijenu duga od 3 %. Komisija je umanjila ova dva navoda i postigla razinu od 7 % za dobit prije poreza (EBT). U nedostatku bilo kakvih drugih pouzdanih podatka, izjednačila je te brojke određene za industriju čelika kao cjelinu s predmetnim proizvodom, budući da toplovaljani plosnati proizvodi od čelika čine veliki udio u proizvodnji sirovog čelika. |
| --- | --- |

(223)

Komisija je zatim pokušala odrediti ciljani profit simulirajući kako se oporavak industrije Unije iz recesije izazvane gospodarskom i financijskom krizom u 2009. godini mogao razvijati da nije bio prekinut od strane velike količine uvoznik proizvoda iz NRK-a koji su smanjivali cijene. U svrhu ove vježbe, oslonila se na novije podatke i na prognostičku analizu podnesenu OECD-ovom Odboru za čelik u prosincu 2013. U studiji pod nazivom „Polaganje temelja za financijski zdravu industriju” stručno mišljenje razmotrilo je profitabilnost svjetske industrije čelika u posljednjih nekoliko godina i dugoročno održiv prag profitabilnosti. Konkretno, ova studija iznijela argumente u prilog 17 % globalne prosječne EBITDA marže (dobit prije kamata, poreza i amortizacije) (32). Izvješće također ukazuje na prosjek od 7 % investicijskih troškova i prosječnu cijenu duga od 3 %. Komisija je umanjila ova dva navoda i postigla razinu od 7 % za dobit prije poreza (EBT). U nedostatku bilo kakvih drugih pouzdanih podatka, izjednačila je te brojke određene za industriju čelika kao cjelinu s predmetnim proizvodom, budući da toplovaljani plosnati proizvodi od čelika čine veliki udio u proizvodnji sirovog čelika.

32

| (224) | Zaključno, Komisija je u ovoj fazi privremeno utvrdila da se ciljna dobit od 7 % može koristiti za izračunavanje marže prijetnje štete za industriju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u Uniji, ali će dodatno istražiti jesu li na raspolaganju precizniji podaci glede predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(224)

Zaključno, Komisija je u ovoj fazi privremeno utvrdila da se ciljna dobit od 7 % može koristiti za izračunavanje marže prijetnje štete za industriju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u Uniji, ali će dodatno istražiti jesu li na raspolaganju precizniji podaci glede predmetnog proizvoda.

8.2.   Privremene mjere

Privremene mjere

| (225) | Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(225)

Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (226) | Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:








  Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Grupa Hebei Iron & Steel | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Grupa Jiangsu Shagang | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Ostala društva koja surađuju | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Sva ostala društva | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Privremena antidampinška pristojba

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Grupa Hebei Iron & Steel

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Grupa Jiangsu Shagang

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Ostala društva koja surađuju

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Sva ostala društva

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza navedenog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje kojeg proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda kojeg proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati ni jednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(227)

Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza navedenog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje kojeg proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda kojeg proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati ni jednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe.

| (228) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (33). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne podatke, uključujući: izmjenu u aktivnostima društva povezanim s proizvodnjom; domaću i izvoznu prodaju povezanu s, na primjer, promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano. |
| --- | --- |

(228)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (33). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne podatke, uključujući: izmjenu u aktivnostima društva povezanim s proizvodnjom; domaću i izvoznu prodaju povezanu s, na primjer, promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.

33

| (229) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(229)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

9.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (230) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(230)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (231) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(231)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Privremena antidampinška pristojba nametnuta je na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni.

Predmetni proizvod ne uključuje:

| — | proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima, |
| --- | --- |

—

proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

| — | proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika, |
| --- | --- |

—

proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika,

| — | proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više i |
| --- | --- |

—

proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više i

| — | proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više, ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više, |
| --- | --- |

—

proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više, ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više,

Predmetni je proizvod trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191090), 7226 91 91 i 7226 91 99 i podrijetlom je iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode trgovačka društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

| Zemlja | Društvo | Stopa privremene pristojbe | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| NRK | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Grupa Handan Iron & Steel, Han-Bao Co., Ltd., Handan | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Chengde | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I. | 18,0 % | Vidjeti Prilog |
| Sva ostala društva | 22,6 % | C999 |

Zemlja

Društvo

Stopa privremene pristojbe

Dodatna oznaka TARIC

NRK

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Grupa Handan Iron & Steel, Han-Bao Co., Ltd., Handan

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Chengde

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

18,0 %

Vidjeti Prilog

Sva ostala društva

22,6 %

C999

3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) koji je prodan za izvoz u Europsku uniju i koji je naveden na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [dotična zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” U slučaju da se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji i

| (c) | zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Od 20. srpnja 2016. ta je uredba zamijenjena Uredbom (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (kodificirana verzija).

2

(3)  
  SL C 58, 13.2.2016., str. 9.

3

(4)  
  SL C 172, 13.5.2016., str. 29. Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

4

(5)  
  SL C 246/08, 7.7.2016., str. 7., Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine.

5

(6)  Ovi proizvodi nisu uključeni na temelju zahtjeva za isključenje proizvoda (vidjeti od uvodne izjave (29) nadalje).

6

(7)  Postupak hladnog valjanja definira se kao povlačenje limene ploče ili trake, prethodno toplovaljanih i dekapiranih, kroz hladne valjke, odnosno na temperaturi nižoj od one na kojoj se metal omekšava.

7

(8)  Ti su kemijski elementi, između ostalog: tungsten/volfram, molibden, krom i vanadij.

8

(9)  Kanada, Južna Afrika, Tajland, Indija, Malezija, Meksiko, Vijetnam, Turska, Rusija, Ukrajina i Brazil.

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 SL L 210, 4.8.2016., str. 20.

10

(11)  Svjetska trgovinska organizacija, WT/DS132 / R, 28. siječnja 2000., „Meksiko – antidampinški ispitni postupak u vezi s kukuruznim sokom s visokim udjelom fruktoze (SHTF) iz SAD-a” - Izvješće posebne skupine, uvodna izjava 7,140., stranica 214. Posebna skupina Svjetske trgovinske organizacije izjavila je sljedeće: „Kako bi se zaključilo da postoji prijetnja materijalne štete domaćoj industriji kojoj očito trenutno nije nanijeta šteta, unatoč učincima dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, potrebno je razumjeti trenutno pozadinsko stanje u industriji. Sama činjenica da će se dampinški uvoz povećati, te da će imati negativne učinke na cijene, ne upućuje, ipso facto, na zaključak da će domaćoj industriji biti nanijeta šteta – ako je industrija u vrlo dobrom stanju, ili ako postoje drugi čimbenici, dampinški uvoz ne mora predstavljati prijetnju štete
  ”

11

ne upućuje, ipso facto, na zaključak da će domaćoj industriji biti nanijeta šteta

ako je industrija u vrlo dobrom stanju, ili ako postoje drugi čimbenici, dampinški uvoz ne mora predstavljati prijetnju štete

(12)  Presuda Suda Europske unije od 7. travnja 2016., predmet broj C-186, uvodna izjava 72., kojom se potvrđuje presuda Općeg suda od 29. siječnja 2014. u predmetu T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd. protiv Vijeća Europske unije.

12

(13)  Svjetski čelik u brojkama 2015., Svjetsko udruženje za čelik, str. 14., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

(14)  COM(2016) 155 final, Bruxelles, 16.3.2016., Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci, Čelik: Očuvanje održivih radnih mjesta i održivog rasta u Europi, str. 2.

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC (2015.)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

(16)  Svjetsko udruženje za čelik, Svjetski čelik u brojkama 2016., tablica „Zemlje s najvećom proizvodnjom čelika u 2014. i 2015.”, str. 9., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  OECD-ova Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije (2015.) „Višak kapaciteta u svjetskoj industriji čelika: trenutno stanje i putevi naprijed”, Technology and Industry Policy Papers, br. 18, OECD Publishing, stranice 5. i 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

(18)  Podnesak Dentonsa u ime Udruženja proizvođača željeza i čelika NRK-a (CISA) i njegovih članova, Komentari na antidampinški postupak u vezi uvoza određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, 21. ožujka 2016., stavak 24., stranica 7.

18

(19)  Reuters, novinski članak, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut

(20)  Reuters, novinski članak, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China

(21)  Proizvodnja sirovog čelika u lipnju 2016. godine, Svjetsko udruženje za čelik, Centar za medije, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

(22)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranici 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

(23)  Uzorak se sastojao od 679.4 milijuna tona izvoza istovjetnog proizvoda iz NRK-a za 2015. godinu, i od 343.8 milijuna tona izvoza istovjetnog proizvoda iz NRK-a za prvih 6 mjeseci 2016. godine.

23

(24)  Prospekt kratkog raspona Svjetskog udruženja za čelik za razdoblje 2014. – 2015., Svjetsko udruženje za čelik, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Vidjeti također uvodnu izjavu (103) glede blagog smanjenja zaliha proizvođača iz Unije uključenih u uzorak kao postotka proizvodnje.

25

(26)  Vidjeti i uvodnu izjavu (100) glede blagog smanjenja zaliha proizvođača iz Unije uključenih u uzorak kao postotka proizvodnje.

26

(27)  
  European steel producers on the offensive, but will price increases stick?, članak, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

European steel producers on the offensive, but will price increases stick?,

(28)  Svjetsko udruženje za čelik, Kineska industrija čelika, mjesečno ažuriranje članova Svjetskog udruženja za čelik, broj 115., lipanj 2016.

28

(29)  Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (3), 7. srpnja 2016. Komisija je pokrenula ispitni postupak o uvozu istog proizvoda podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Međutim, početak ne prejudicira ishod ispitnog postupka.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC (2015)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

(*2)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranicama 1. and 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC (2015)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

(*4)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranicama 1. and 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  Vidjeti Odluku Komisije br. 284/2000/EZUČ od 4. veljače 2000. kojom se uvodi konačna kompenzacijska pristojba na uvoz određenih plosnatih valjanih proizvoda od željeza ili nelegiranog čelika, širine 600 mm ili veće, koji nisu platirani niti prevučeni, samo toplovaljani i dalje neobrađeni, podrijetlom iz Indije i Tajvana i kojom se prihvaćaju angažmani ponuđeni od strane određenih proizvođača izvoznika i završava postupak koji se odnosi na uvoz podrijetlom iz Južnoafričke Republike, SL L 31, 2000, str. 44., st. 338.

30

(31)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1328 od 29. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 210, 2016., str. 1., uvodna izjava 156.

31

(32)  McKinsey & Company, Postavljanje temelja za financijski zdravu industriju, sastanak OECD-ovog Odbora za čelik 5. prosinca 2013. godine, str. 7.

32

(33)  
  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

33

---

PRILOG

| Zemlja | Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| NRK | Angang Steel Company Limited | C150 |
| NRK | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| NRK | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| NRK | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| NRK | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| NRK | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| NRK | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| NRK | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| NRK | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| NRK | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Zemlja

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

NRK

Angang Steel Company Limited

C150

NRK

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

NRK

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

NRK

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

NRK

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

NRK

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

NRK

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

NRK

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

NRK

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

NRK

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/70

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1779

оd 6. listopada 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/72

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/1780

od 29. rujna 2016.

o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza, u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu tog Sporazuma

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza (1) („Sporazum”) osniva se Zajednički odbor („Zajednički odbor”). Navedenim se člankom posebno predviđa da Zajednički odbor nadzire provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza (1) („Sporazum”) osniva se Zajednički odbor („Zajednički odbor”). Navedenim se člankom posebno predviđa da Zajednički odbor nadzire provedbu Sporazuma.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) predviđeni su postupci i uvjeti za izdavanje viza za tranzit kroz državno područje ili za planirani boravak na državnom području država članica koji ne prelazi 90 dana tijekom bilo kojeg razdoblja od 180 dana. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) predviđeni su postupci i uvjeti za izdavanje viza za tranzit kroz državno područje ili za planirani boravak na državnom području država članica koji ne prelazi 90 dana tijekom bilo kojeg razdoblja od 180 dana.

| (3) | Zajedničke smjernice potrebne su kako bi se osiguralo da diplomatske misije i konzularne službe država članica u potpunosti usklađeno provode Sporazum te kako bi se razjasnio odnos između odredaba Sporazuma i odredaba zakonodavstva stranaka Sporazuma koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

Zajedničke smjernice potrebne su kako bi se osiguralo da diplomatske misije i konzularne službe država članica u potpunosti usklađeno provode Sporazum te kako bi se razjasnio odnos između odredaba Sporazuma i odredaba zakonodavstva stranaka Sporazuma koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

| (4) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma.

| (5) | Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (3); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(5)

Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (3); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (6) | Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (4); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(6)

Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (4); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (7) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza, u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu tog Sporazuma, temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. rujna 2016.

Za Vijeće

Predsjednik

P. ŽIGA

---

(1)  
  SL L 52, 25.2.2011., str. 34.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

4

---

NACRT

ODLUKA br. .../... ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG SPORAZUMOM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I GRUZIJE O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA

od ...

u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica za provedbu tog Sporazuma

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza (1) („Sporazum”), a posebno njegov članak 12.,

budući da je Sporazum stupio na snagu 1. ožujka 2011.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Zajedničke smjernice za provedbu Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza utvrđene se u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u ...

Za Europsku uniju

Za Gruziju

---

(1)  
  SL L 52, 25.2.2011., str. 34.

1

PRILOG

ZAJEDNIČKE SMJERNICE ZA PROVEDBU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I GRUZIJE O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA

Svrha je Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza („Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. ožujka 2011., pojednostavljenje, na temelju uzajamnosti, postupaka za izdavanje viza za planirani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za državljane Gruzije.

Sporazumom se utvrđuju, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća prava i obveze radi pojednostavljenja postupaka za izdavanje viza za državljane Gruzije.

Cilj je ovih Smjernica, koje je donio Zajednički odbor osnovan člankom 12. Sporazuma („Zajednički odbor”), osigurati da diplomatske misije i konzularne službe država članica Unije („države članice”) usklađeno provode Sporazum. Ove Smjernice nisu dio Sporazuma i stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju snažno se preporučuje da ih se dosljedno pridržava pri provedbi Sporazuma.

Ove Smjernice namjerava se ažurirati s obzirom na iskustva stečena u provedbi Sporazuma i pod nadležnošću Zajedničkog odbora.

Kako bi se osigurala trajna i usklađena provedba Sporazuma i u skladu s Poslovnikom Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza, stranke su se sporazumjele o tome da između formalnih sastanaka Zajedničkog odbora održavaju neformalne kontakte kako bi se bavile hitnim pitanjima. O tim pitanjima i neformalnim kontaktima bit će podnesena detaljna izvješća na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza.

I.   OPĆA PITANJA

1.1   Svrha i područje primjene

Člankom 1. stavkom 1. Sporazuma propisuje se sljedeće:

„1.   Svrha ovog Sporazuma je pojednostavljenje izdavanja viza za planirani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za državljane Gruzije.”.

Sporazum se primjenjuje na sve državljane Gruzije koji podnesu zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, bez obzira na zemlju u kojoj borave.

Sporazum se ne primjenjuje na osobe bez državljanstva koje imaju boravišnu dozvolu koju je izdala Gruzija. Na tu se kategoriju osoba primjenjuju pravila vizne pravne stečevine Unije.

Člankom 1. stavkom 2. Sporazuma propisuje se sljedeće:

„2.   Ako Gruzija ponovno uvede obvezu pribavljanja vize za državljane svih država članica ili određene kategorije državljana svih država članica, ista pojednostavljenja dodijeljena državljanima Gruzije na temelju ovog Sporazuma automatski će se, na temelju uzajamnosti, primjenjivati na dotične građane Unije.”.

Od 1. lipnja 2006. svi građani Unije i osobe bez državljanstva koje imaju boravišnu dozvolu koju je izdala neka država članica izuzeti su od obveze pribavljanja vize kada putuju u Gruziju na razdoblje od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana ili kada prelaze preko državnog područja Gruzije.

Kako bi se izbjeglo diskriminirajuće postupanje prema državljanima jedne ili više država članica ili prema određenim kategorijama tih državljana od strane Gruzije, Unija je u izjavi priloženoj Sporazumu objavila namjeru da suspendira primjenu Sporazuma ako Gruzija ponovno uvede obvezu pribavljanja vize za državljane jedne ili više država članica ili za određene kategorije tih državljana.

1.2   Područje primjene Sporazuma

Člankom 2. Sporazuma propisuje se sljedeće:

„1.   Pojednostavljenje viznih postupaka iz ovog Sporazuma primjenjuju se na državljane Gruzije samo ako oni nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju zakona i propisa Unije ili država članica, ovog Sporazuma ili drugih međunarodnih sporazuma.

2.   Nacionalno pravo Gruzije ili država članica ili pravo Unije primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, kao što su odbijanje izdavanja vize, priznavanje putnih isprava, dokazivanje dovoljnih sredstava za život i odbijanje ulaska i mjere protjerivanja.”.

Sporazumom se, ne dovodeći u pitanje njegov članak 10., ne utječe na postojeća pravila o obvezama posjedovanja vize ili o izuzećima od obveze posjedovanja vize. Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) državama članicama dopušta se da od obveze pribavljanja vize izuzmu, među ostalim kategorijama osoba,civilne posade zrakoplova i plovila. Od kada je pridruživanje Švicarske schengenskom prostoru, 13. prosinca 2008., i Lihtenštajna, 7. ožujka 2011., počelo proizvoditi učinke, boravišne dozvole koje su izdale Švicarska i Lihtenštajn priznaju se kao jednakovrijedne schengenskim tranzitnim vizama i vizama za kratkotrajni boravak.

1

Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća („Zakonik o vizama”) (2) primjenjuje se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput određivanja države članice schengenskog prostora nadležne za obradu zahtjeva za izdavanje vize, obrazloženja odbijanja izdavanja vize, prava žalbe protiv negativne odluke i općeg pravila o osobnom razgovoru s podnositeljem zahtjeva za vizu. Osim toga, schengenska pravila i, prema potrebi, nacionalno pravo nastavljaju se primjenjivati i na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput priznavanja putnih isprava, dokaza o dostatnim sredstvima za uzdržavanje, odbijanja ulaska na državno područje države članice i mjera protjerivanja. U tom pogledu potrebno je pružati točne informacije o tim pitanjima (3).

2

3

Čak i ako su uvjeti predviđeni u Sporazumu ispunjeni, na primjer, u slučaju kada je podnositelj zahtjeva za vizu podnio dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja za kategorije predviđene u članku 4., izdavanje vize i dalje može biti odbijeno ako uvjeti utvrđeni u članku 6. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Zakonik o schengenskim granicama”) nisu ispunjeni, odnosno ako osoba nema valjanu putnu ispravu, ako je izdano upozorenje u Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), ako se smatra da osoba predstavlja prijetnju za javni poredak, unutarnju sigurnost itd.

4

Ostale fleksibilnosti pri izdavanju viza predviđene Zakonikom o vizama i dalje se primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s duljim rokom važenja (do pet godina) mogu se izdati za sve kategorije osoba osim onih navedenih u članku 5. Sporazuma ako su ispunjeni uvjeti predviđeni u čl. 24. Zakonika o vizama. Jednako tako, odredbe sadržane u članku 16. stavcima 5. i 6. Zakonika o vizama kojima se dopušta oslobođenje od vizne pristojbe ili umanjenje vizne pristojbe nastavit će se primjenjivati.

1.3   Vrste viza obuhvaćene područjem primjene Sporazuma

Člankom 3. točkom (d) Sporazuma „viza” se definira kao „dozvola koju je izdala država članica s ciljem prelaska preko državnog područja država članica ili namjeravanog boravka na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana od datuma prvog ulaska na državno područje država članica;”.

Pojednostavljenja predviđena Sporazumom primjenjuju se i na jedinstvene vize i na vize s ograničenom prostornom valjanošću izdane u svrhu provoza ili kratkotrajnog boravka.

1.4   Izračun duljine boravka odobrenog vizom, a posebno pitanje kako odrediti šestomjesečno razdoblje

Uredbom (EU) br. 610/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) definiran je iznova pojam kratkotrajnog boravka. Trenutačna definicija kratkotrajnog boravka glasi kako slijedi: „ne više od 90 dana tijekom bilo kojeg razdoblja od 180 dana, koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje prethodi svakom danu boravka”. Ta definicija stupila je na snagu 18. listopada 2013. i sadržana je u Zakoniku o schengenskim granicama.

5

Dan ulaska računat će se kao prvi dan boravka na državnom području država članica, a dan izlaska računat će se kao posljednji dan boravka na državnom području država članica. Pojam „bilo kojeg” podrazumijeva primjenu „pomičnog” referentnog razdoblja od 180 dana, uzimajući u obzir svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo je li i dalje ispunjen zahtjev u pogledu boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dopušta novi boravak u trajanju do 90 dana.

Primjer izračuna boravka na temelju aktualne definicije:

Osoba koja posjeduje vizu za višekratni ulazak u trajanju od jedne godine (18.4.2010. – 18.4.2011.) prvi put ulazi 19.4.2010. i ostaje tri dana. Zatim ponovno ulazi 18.6.2010. i ostaje 86 dana. Kakvo je stanje na određene datume? Kada će ta osoba ponovno smjeti ući?

Dana 11.9.2010.: u posljednjih 180 dana (16.3.2010. – 11.9.2010.) osoba je ostala tri dana (19.4.2010. – 21.4.2010.) plus 86 dana (18.6.2010. – 11.9.2010.) = 89 dana = nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još jedan dan.

Od 16.10.2010.: osoba može ući i boraviti još tri dana (dana 16.10.2010. boravak na dan 19.4.2010. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); dana 17.10.2010. boravak na dan 20.4.2010. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana itd.).

Od 15.12.2010.: osoba može ući i boraviti još 86 dana (dana 15.12.2010. boravak na dan 18.6.2010. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); dana 16.12.2010. boravak na dan 19.6.2010. postaje nevažan itd.).

1.5   Stanje u odnosu na države članice koje su pristupile Uniji 2004. i 2007., a koje još nisu u potpunosti integrirane u schengenski prostor, države članice koje ne sudjeluju u zajedničkoj viznoj politici Unije i pridružene zemlje

Samo Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska još ne provode u potpunosti schengensku pravnu stečevinu. Te će države članice nastaviti izdavati nacionalne vize čija je valjanost ograničena na njihovo vlastito državno područje. Nakon što te države članice budu u potpunosti provodile schengensku pravnu stečevinu, nastavit će s primjenom Sporazuma.

Nacionalno pravo i dalje se primjenjuje na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom do datuma kada te države članice započnu s potpunom provedbom schengenske pravne stečevine. Od tog datuma, schengenska pravila i/ili nacionalno pravo primjenjivat će se na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska ovlašteni su priznavati boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak koje su izdale države članice schengenskog prostora i pridružene zemlje za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području (6).

6

U skladu s člankom 21. Konvencije o provedbi schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Ekonomske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (7), sve države članice schengenskog prostora moraju priznati vize za dugotrajni boravak i boravišne dozvole koje su te države izdale kao važeće za kratkotrajne boravke na njihovim državnim područjima. Za ulazak i kratkotrajni boravak države članice schengenskog prostora prihvaćaju boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja, a i pridružene zemlje njihove.

7

Sporazum se ne primjenjuje na Dansku, Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu, ali sadržava zajedničke izjave o tome da je poželjno da te države članice s Gruzijom sklope bilateralne sporazume o pojednostavljenju izdavanja viza.

Iako su pridružene schengenskom prostoru, Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska nisu obuhvaćeni Sporazumom.

1.6   Sporazum i bilateralni sporazumi

Člankom 13. Sporazuma propisuje se da:

„Ovaj Sporazum od stupanja na snagu ima prvenstvo pred odredbama bilo kojeg bilateralnog ili multilateralnog sporazuma ili aranžmana sklopljenog između pojedinih država članica i Gruzije, u mjeri u kojoj odredbe potonjih sporazuma ili aranžmana pokrivaju pitanja koja uređuje ovaj Sporazum.”.

Od datuma stupanja na snagu Sporazuma, odredbe bilateralnih sporazuma koji su na snazi između država članica i Gruzije o pitanjima obuhvaćenima Sporazumom prestale su se primjenjivati. U skladu s pravom Unije, države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih sporazuma i Sporazuma.

Ako bi neka država članica sklopila bilateralni sporazum ili aranžman s Gruzijom o pitanjima koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput, primjerice, predviđanja izuzeća od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica, to bi se izuzeće nastavilo primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma.

Sljedeće su države članice sklopile bilateralni sporazum s Gruzijom kojim se predviđa izuzeće od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica: Bugarska, Cipar, Latvija, Mađarska, Rumunjska i Slovačka.

Izuzeće od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica, koje je odobrila neka država članica, primjenjuje se samo na putovanje na državnom području te države članice, a ne za putovanje u druge države članice schengenskog prostora.

1.7   Zajednička izjava o usklađivanju informacija o postupcima za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i isprava koje se dostavljaju prilikom podnošenja zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak

Sporazumu je priložena Zajednička izjava u kojoj se upućuje na obvezu stranaka da osiguraju dosljedne i ujednačene informacije za državljane Gruzije o pristupu diplomatskim misijama i konzularnim službama država članica te o postupcima i uvjetima za podnošenje zahtjeva za izdavanje viza i o važenju izdanih viza. Te informacije dostupne su na internetskim stranicama Delegacije Europske unije u Gruziji: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Člankom 47. Zakonika o vizama utvrđuje se obveza središnjih tijela i konzulata država članica u pogledu pružanja javnosti svih važnih informacija u vezi sa zahtjevom za vizu.

Od diplomatskih misija i konzularnih službi država članica traži se da šire te informacije u najvećoj mogućoj mjeri (na informacijskim pločama konzulata, letcima, internetskim stranicama itd.) te da šire i precizne informacije o uvjetima za izdavanje viza, predstavništvima država članica u Gruziji te o svojem popisu potrebne popratne dokumentacije.

1.8   Informacije koje gruzijska tijela pružaju o Sporazumu

Kako bi se državljanima Gruzije pružile točne informacije o prednostima Sporazuma te o diplomatskim i konzularnim službama država članica u kojima se mogu podnijeti zahtjevi za izdavanje vize, Ministarstvo vanjskih poslova Gruzije osiguralo je posebnu poveznicu na kojoj su dostupne te informacije. Adresa internetske stranice:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   POSEBNE ODREDBE

2.1   Pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu

Pojednostavljenja navedena u nastavku, povezana s viznom pristojbom, trajanjem postupaka obrade zahtjeva za izdavanje vize i produljenjem vize u iznimnim okolnostima primjenjuju se na sve podnositelje zahtjeva za vizu, uključujući turiste.

2.1.1   Vizna pristojba

Člankom 6. stavkom 1. prvim podstavkom Sporazuma predviđa se sljedeće:

„1.   Pristojba za obradu zahtjevâ za izdavanje vize za državljane Gruzije iznosi 35,00 eura.”.

U skladu s člankom 6. stavkom 1. Sporazuma pristojba za obradu zahtjeva za izdavanje vize iznosi 35 EUR. Ta pristojba primjenjuje se na sve gruzijske podnositelje zahtjeva za vizu (uključujući turiste) i odnosi se na vize za kratkotrajni boravak, neovisno o broju ulazaka.

Člankom 6. stavkom 2. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„2.   Kada države članice surađuju s vanjskim pružateljem usluga, može se zaračunati dodatna usluga. Pristojba za uslugu treba biti razmjerna troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne smije biti viša od 30,00 eura. Dotična(-e) država(-e) članica(-e) zadržava(ju) mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve izravno u njezinim/njihovim konzulatima.”.

Kada je riječ o modalitetima suradnje s vanjskim pružateljima usluga, u članku 43. Zakonika o vizama navode se detaljne informacije o njihovim zadaćama.

Člankom 6. stavkom 3. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„3.   Pristojbe za obradu zahtjeva za izdavanje vize ne naplaćuju se sljedećim kategorijama državljana:

| (a) | umirovljenicima;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojem umirovljeničkom statusu. Oslobođenje od pristojbe nije opravdano u slučajevima u kojima je svrha putovanja plaćena djelatnost.); |
| --- | --- |

(a)

umirovljenicima;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojem umirovljeničkom statusu. Oslobođenje od pristojbe nije opravdano u slučajevima u kojima je svrha putovanja plaćena djelatnost.);

| „(b) | djeci mlađoj od 12 godina;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojoj dobi.); |
| --- | --- |

„(b)

djeci mlađoj od 12 godina;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojoj dobi.);

| „(c) | članovima nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ove kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze gruzijskih tijela kojima se potvrđuje njihov položaj.); |
| --- | --- |

„(c)

članovima nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ove kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze gruzijskih tijela kojima se potvrđuje njihov položaj.);

| „(d) | osobama s posebnim potrebama i osobama koje ih prate, ako je potrebno;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, trebalo bi predočiti dokaze o tome da oba podnositelja zahtjeva za vizu pripadaju ovoj kategoriji.).
  Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti „gruzijsku potvrdu o invaliditetu” (prvog ili drugog stupnja) koju je izdalo gruzijsko Ministarstvo zdravstva, rada i socijalnih pitanja ili potvrdu koju su izdale javne ili privatne bolnice ili klinike. U slučajevima u kojima je invaliditet podnositelja zahtjeva za vizu očit (slijepe osobe, osobe bez jedne noge), prihvatljivo je vizualno utvrđivanje invaliditeta u konzularnoj službi. U načelu, od osoba u pratnji invalida ne zahtijevaju se dodatni dokumenti.
  U opravdanim slučajevima zahtjev za izdavanje vize može podnijeti predstavnik ili skrbnik osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

„(d)

osobama s posebnim potrebama i osobama koje ih prate, ako je potrebno;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, trebalo bi predočiti dokaze o tome da oba podnositelja zahtjeva za vizu pripadaju ovoj kategoriji.).

Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti „gruzijsku potvrdu o invaliditetu” (prvog ili drugog stupnja) koju je izdalo gruzijsko Ministarstvo zdravstva, rada i socijalnih pitanja ili potvrdu koju su izdale javne ili privatne bolnice ili klinike. U slučajevima u kojima je invaliditet podnositelja zahtjeva za vizu očit (slijepe osobe, osobe bez jedne noge), prihvatljivo je vizualno utvrđivanje invaliditeta u konzularnoj službi. U načelu, od osoba u pratnji invalida ne zahtijevaju se dodatni dokumenti.

U opravdanim slučajevima zahtjev za izdavanje vize može podnijeti predstavnik ili skrbnik osobe s invaliditetom.

| „(e) | bliskim srodnicima – bračnom drugu, djeci (uključujući posvojenu), roditeljima (uključujući skrbnike), djedovima i bakama ili unucima – koji posjećuju državljane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica;”.
  Člankom 6. stvakom 3. točkom (e) Sporazuma uređuje se situacija gruzijskih bliskih srodnika koji putuju u države članice u posjet državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica. |
| --- | --- |

„(e)

bliskim srodnicima – bračnom drugu, djeci (uključujući posvojenu), roditeljima (uključujući skrbnike), djedovima i bakama ili unucima – koji posjećuju državljane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica;”.

Člankom 6. stvakom 3. točkom (e) Sporazuma uređuje se situacija gruzijskih bliskih srodnika koji putuju u države članice u posjet državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica.

| „(f) | članovima službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva upućenog Gruziji sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije; |
| --- | --- |

„(f)

članovima službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva upućenog Gruziji sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;

| (g) | đacima, studentima i postdiplomskim studentima i učiteljima koji ih prate, a koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući programe razmjene i aktivnosti povezane sa školom; |
| --- | --- |

(g)

đacima, studentima i postdiplomskim studentima i učiteljima koji ih prate, a koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući programe razmjene i aktivnosti povezane sa školom;

| (h) | novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svome članstvu u profesionalnoj novinarskoj ili medijskoj organizaciji); |
| --- | --- |

(h)

novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;” (Napomena: Kako bi iskoristili oslobođenje od pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svome članstvu u profesionalnoj novinarskoj ili medijskoj organizaciji);

| „(i) | sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;” (Napomena: navijači se neće smatrati osobama u pratnji); |
| --- | --- |

„(i)

sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;” (Napomena: navijači se neće smatrati osobama u pratnji);

| „(j) | predstavnicima organizacija civilnog društva koji putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, među ostalim u okviru programa razmjene; |
| --- | --- |

„(j)

predstavnicima organizacija civilnog društva koji putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, među ostalim u okviru programa razmjene;

| (k) | osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene; |
| --- | --- |

(k)

osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene;

| (l) | osobama koje su podnijele dokaze o potrebi svog putovanja iz humanitarnih razloga, među ostalim zbog hitnog liječenja i osobama koje prate takve osobe, ili zbog prisustvovanja sahrani bliskog srodnika ili posjete teško bolesnom bliskom srodniku.”. |
| --- | --- |

(l)

osobama koje su podnijele dokaze o potrebi svog putovanja iz humanitarnih razloga, među ostalim zbog hitnog liječenja i osobama koje prate takve osobe, ili zbog prisustvovanja sahrani bliskog srodnika ili posjete teško bolesnom bliskom srodniku.”.

Prethodno navedene kategorije osoba oslobođene su od pristojbe. Osim toga, od pristojbe se također oslobađa u skladu s člankom 16. stavkom 4. Zakonika o vizama.

Kako je navedeno u članku 16. stavku 6. Zakonika o vizama: „u pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa, kao i interesa u području vanjske politike, razvojne politike i drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.”.

U članku 16. stavku 7. Zakonika o vizama predviđa se da se vizna pristojba naplaćuje u eurima, u nacionalnoj valuti treće zemlje ili u valuti koja se uobičajeno koristi u trećoj zemlji u kojoj je podnesen zahtjev, te se ne vraća osim u slučaju kada zahtjev nije dopušten ili kada konzulat nije nadležan.

Ako se pristojba naplaćuje u valuti koja nije euro, svota vizne pristojbe naplaćena u toj valuti utvrđivat će se i redovito prilagođavati na temelju referentnog deviznog tečaja za euro koji određuje Europska središnja banka. Naplaćena svota može se zaokružiti na više, a konzulati će u okviru schengenske suradnje na lokalnoj razini osigurati da naplaćuju slične pristojbe.

Kako bi se izbjegle neusklađenosti koje bi mogle dovesti to trgovanja vizama, diplomatske misije i konzularne službe država članica u Gruziji trebale bi osigurati slične vizne pristojbe za sve gruzijske podnositelje zahtjeva za vizu kada se one naplaćuju u stranim valutama.

U skladu s člankom 16. stavkom 8. Zakonika o vizama gruzijskim se podnositeljima zahtjeva za vizu izdaje potvrda o uplaćenoj viznoj pristojbi.

2.1.2   Trajanje postupaka za obradu zahtjeva za izdavanje vize

Člankom 7. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„1.   Diplomatske misije i konzularne službe država članica odlučuju o zahtjevu za izdavanje vize u roku od 10 kalendarskih dana počevši od datuma primitka zahtjeva i dokumenata koji se zahtijevaju za izdavanje vize.

2.   Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize može se produljiti do 30 kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno daljnje razmatranje zahtjeva.

3.   Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize može se skratiti na 2 radna dana ili manje u hitnim slučajevima.”.

Odluka o zahtjevu za izdavanje vize donijet će se, u načelu, u roku od 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva za izdavanje vize koji je dopušten.

To se razdoblje može produljiti do 30 kalendarskih dana ako je potrebno daljnje razmatranje, npr. radi savjetovanja sa središnjim tijelima.

Svi navedeni rokovi počinju teći tek kada je predmet zahtjeva za izdavanje vizu potpun, tj. od datuma primitka zahtjeva za izdavanje vize i popratne dokumentacije.

Za diplomatske misije i konzularne službe država članice koje imaju sustav zakazivanja termina sastanaka, razdoblje potrebno za dobivanje termina sastanka ne uračunava se u vrijeme obrade. Opća pravila utvrđena u članku 9. Zakonika o vizama primjenjuju se na ovo pitanje i ostale praktične upute za podnošenje zahtjeva za izdavanje vize. Posebice, u slučaju kada je za podnošenje zahtjeva za izdavanje vize potrebno zakazati sastanak, taj će se sastanak u pravilu održati u roku od dva tjedna od datuma kada je zatražen.

Pri zakazivanju sastanka trebalo bi uzeti u obzir moguću hitnost koju je istaknuo podnositelj zahtjeva za vizu. Odluku o skraćivanju razdoblja donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize, kako je definirano u članku 7. stavku 3. Sporazuma, donosi konzularni službenik.

U skladu s Priručnikom za obradu zahtjeva za izdavanje vize i izmjenu izdanih viza (dio 2. točka 3.2.2.), trebalo bi prilagoditi kapacitete konzulata država članica u Gruziji za obradu zahtjevâ za izdavanje vize kako bi se poštovao rok od dva tjedna za zakazivanje termina predviđen u Zakoniku o vizama, uključujući u razdobljima u kojima je povećan broj podnesenih zahtjeva.

U opravdanim hitnim slučajevima (kada zahtjev za izdavanje vize nije mogao biti podnesen ranije zbog razloga koje podnositelj zahtjeva za vizu nije mogao predvidjeti) termin za podnošenje zahtjeva (u skladu s člankom 9. stavkom 3. Zakonika o vizama) trebalo bi dati odmah ili bi trebalo dopustiti izravan pristup radi predaje zahtjeva za izdavanje vize.

Osim toga, konzulat može odlučiti uspostaviti ubrzani postupak za podnošenje zahtjevâ za izdavanje vize kako bi primio određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu.

2.1.3   Produljenje vize u iznimnim okolnostima

Člankom 9. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„Vrijeme važenja i/ili trajanja boravka na temelju vize izdane državljaninu Gruzije produljuje se ako nadležno tijelo države članice smatra da je imatelj vize podnio dokaz o višoj sili ili humanitarnim razlozima koji ga sprečavaju da napusti državno područje država članica prije isteka vremena važenja ili trajanja boravka na temelju vize. Takvo je produljenje besplatno.”.

U odnosu na mogućnost produljenja važenja vize u slučajevima opravdanih osobnih razloga, kada nositelj vize nije u mogućnosti napustiti područje države članice do datuma navedenog na naljepnici vize, odredbe članka 33. Zakonika o vizama primjenjivat će se sve dok su u skladu sa Sporazumom. Međutim, u skladu sa Sporazumom produljenje vize besplatno je u slučaju više sile ili humanitarnih razloga.

2.2   Pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjevâ za vizu

2.2.1   Dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja

Za kategorije osoba navedene u članku 4. stavku 1. Sporazuma tražit će se samo navedene dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja. Kako je navedeno u članku 4. stavku 3. Sporazuma neće se tražiti druga opravdanja, pozivi ili potvrde u vezi sa svrhom putovanja. Međutim, to ne znači oslobođenje od opće obveze osobnog pojavljivanja radi podnošenja zahtjeva za izdavanje vize i popratnih dokumenata koji se odnose na sredstva za uzdržavanje, što ostaje nepromijenjeno.

Ako u pojedinačnim slučajevima i dalje bude postojala sumnja u vjerodostojnost dokumenta kojim se dokazuje svrha putovanja, podnositelja zahtjeva za vizu može se pozvati na dodatan detaljni razgovor u veleposlanstvo/konzulat, gdje se podnositelja zahtjeva za vizu može ispitati u pogledu stvarne svrhe posjeta ili njegove namjere povratka (u skladu s člankom 21. stavkom 8. Zakonika o vizama). U takvim pojedinačnim slučajevima podnositelj zahtjeva za vizu može predati dodatne dokumente ili ih iznimno može zatražiti konzularni službenik. Zajednički odbor pomno će pratiti to pitanje.

Na kategorije osoba koje se ne spominju u članku 4. stavku 1. Sporazuma (npr. turisti) i dalje se primjenjuju opća pravila u pogledu dokumentacije kojom se dokazuje svrha putovanja. Isto vrijedi za dokumente o suglasnosti roditelja za putovanje djece mlađe od 18 godina.

Schengenska pravila i nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, kao što su priznavanje putnih isprava i jamstava u pogledu povratka i dostatnih sredstava za uzdržavanje.

U načelu, uz zahtjev za izdavanje vize priložit će se izvornik zahtjeva, potvrde, dokumenta ili pisma koje se zahtijeva u članku 4. stavku 1. Sporazuma. Međutim, konzulat može započeti s obradom zahtjeva za izdavanje vize na temelju telefaksa ili preslikâ zahtjeva, potvrde, dokumenta ili pisma. Ipak, konzulat može zatražiti izvornik dokumenta u slučaju podnošenja prvog zahtjeva za izdavanje vize, a zatražit će ga u pojedinačnim slučajevima u kojima postoji sumnja.

Člankom 4. stavkom 1. Sporazuma predviđa se:

„1.   Za sljedeće kategorije državljana Gruzije sljedeći su dokumenti dostatni za opravdavanje svrhe njihova putovanja u drugu stranku:

| (a) | za bliske srodnike – bračnog druga, djecu (uključujući posvojenu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake, unuke – koji su u posjetu državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica:






  — | pisani zahtjev domaćina;”. |
| --- | --- | --- |

(a)

za bliske srodnike – bračnog druga, djecu (uključujući posvojenu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake, unuke – koji su u posjetu državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica:

—

pisani zahtjev domaćina;”.

Člankom 4. stavkom 1. točkom (a) uređuje se situacija gruzijskih bliskih srodnika koji putuju u države članice u posjet državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica. To pojednostavljenje ne primjenjuje se na građane Unije koji žive u Uniji i koji pozivaju gruzijske srodnike.

Nadležno tijelo mora dokazati vjerodostojnost potpisa pozivatelja u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje boravka.

Također je potrebno dokazati zakoniti boravak pozivatelja te obiteljsku vezu; primjerice, uz pisani zahtjev domaćina treba predati preslike dokumenata kojima se objašnjava njegov status, kao što je preslika boravišne dozvole, te dokumenta kojim se potvrđuju obiteljske veze.

Ta se odredba primjenjuje i na srodnike osoblja diplomatskih misija i konzulata koji putuju na državno područje država članica u posjet obitelji u trajanju od najviše 90 dana, osim potrebe dokazivanja zakonitog boravka i obiteljskih veza.

| „(b) | za članove službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva Gruziji sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije:






  — | pismo gruzijskog tijela kojim se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva član izaslanstva koje putuje na državno područje država članica kako bi sudjelovalo na navedenim događajima, popraćen primjerkom službenog poziva;”. |
| --- | --- | --- |

„(b)

za članove službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva Gruziji sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije:

—

pismo gruzijskog tijela kojim se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva član izaslanstva koje putuje na državno područje država članica kako bi sudjelovalo na navedenim događajima, popraćen primjerkom službenog poziva;”.

Ime podnositelja zahtjeva za vizu mora biti navedeno u dopisu nadležnog tijela kojim se potvrđuje da je dotična osoba dio izaslanstva koje putuje na državno područje druge stranke kako bi sudjelovalo na službenom sastanku. Ime podnositelja zahtjeva za vizu ne mora nužno biti navedeno u službenom pozivu za sudjelovanje na sastanku, iako to može biti potrebno ako je službeni poziv upućen određenoj osobi.

Ta se odredba primjenjuje na članove službenih izaslanstava, neovisno o vrsti putovnice koju imaju (službena ili obična putovnica).

| „(c) | za učenike, studente, postdiplomske studente i učitelje u pratnji koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene, te druge aktivnosti povezane sa školom:






  — | pisani zahtjev ili potvrda o upisu sveučilišta, visoke škole ili škole domaćina, ili studentska iskaznica ili potvrda o tečajevima koje osobe trebaju pohađati;”. |
| --- | --- | --- |

„(c)

za učenike, studente, postdiplomske studente i učitelje u pratnji koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene, te druge aktivnosti povezane sa školom:

—

pisani zahtjev ili potvrda o upisu sveučilišta, visoke škole ili škole domaćina, ili studentska iskaznica ili potvrda o tečajevima koje osobe trebaju pohađati;”.

Studentska iskaznica prihvaća se kao opravdanje svrhe putovanja samo ako su je izdali sveučilište, viša škola ili škola domaćin na kojima će se održavati studij ili stručna izobrazba.

| „(d) | za osobe koje putuju iz zdravstvenih razloga i osobe koje su u potrebnoj pratnji:






  — | službeni dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi i potreba postojanja pratnje te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja;”. |
| --- | --- | --- |

„(d)

za osobe koje putuju iz zdravstvenih razloga i osobe koje su u potrebnoj pratnji:

—

službeni dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi i potreba postojanja pratnje te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja;”.

Mora se podnijeti dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuju tri elementa (nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi, potreba postojanja pratnje te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja).

| „(e) | za novinare i akreditirane osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:






  — | potvrda ili drugi dokument izdan od strane profesionalne organizacije kojim se dokazuje da je dotična osoba kvalificirani novinar ili osoba koja ga prati u profesionalnom svojstvu te dokument izdan od strane njegovog/njezinog poslodavca u kojem se navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili pomaganje pri takvom poslu;”. |
| --- | --- | --- |

„(e)

za novinare i akreditirane osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:

—

potvrda ili drugi dokument izdan od strane profesionalne organizacije kojim se dokazuje da je dotična osoba kvalificirani novinar ili osoba koja ga prati u profesionalnom svojstvu te dokument izdan od strane njegovog/njezinog poslodavca u kojem se navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili pomaganje pri takvom poslu;”.

Ovom kategorijom nisu obuhvaćeni slobodni novinari i njihovi asistenti.

Mora se predočiti potvrda ili dokument kojima se dokazuje da je podnositelj zahtjeva za vizu profesionalni novinar ili akreditirana osoba koja ga prati u profesionalnom svojstvu i izvorni dokument koji je izdao poslodavac te osobe u kojem se navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili pomaganje pri takvom poslu.

Trenutačno u Gruziji ne postoje profesionalne medijske udruge, centri, ustanove, sindikati ili druge slične organizacije, koje bi predstavljale interese skupina novinara ili akreditiranih osoba koje ih prate u profesionalnom stručnjaka i koje bi mogle izdati potvrde kojima se dokazuje da je osoba profesionalni novinar ili akreditirana osoba koja ga prati u profesionalnom svojstvu za određeno područje. Dok se ne osnuju takve organizacije, konzulati mogu prihvaćati potvrdu poslodavca i novinarsku akreditaciju neke od organizacija država članica.

| „(f) | za sudionike međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:






  — | pisani zahtjev organizacije domaćina, nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija ili nacionalnih olimpijskih odbora država članica;”. |
| --- | --- | --- |

„(f)

za sudionike međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:

—

pisani zahtjev organizacije domaćina, nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija ili nacionalnih olimpijskih odbora država članica;”.

Kada se radi o međunarodnim sportskim događajima, popis osoba u pratnji bit će ograničen na osobe koje prate sportaše u profesionalnom svojstvu: treneri, maseri, menadžeri, zdravstveno osoblje i voditelji sportskih klubova. Navijači se dakle neće smatrati osobama u pratnji.

| „(g) | za poslovne ljude i predstavnike poslovnih organizacija:






  — | pisani zahtjev pravne osobe ili trgovačkog društva, organizacije domaćina ili ureda ili podružnice takve pravne osobe ili trgovačkog društva, državnih ili lokalnih tijela država članica ili organizacijskih odbora ili trgovinskih i industrijskih izložbi, konferencija i simpozija koji se održavaju na državnim područjima država članica, a koji je zahtjev potvrdio državni ured za registracije Gruzije;”. |
| --- | --- | --- |

„(g)

za poslovne ljude i predstavnike poslovnih organizacija:

—

pisani zahtjev pravne osobe ili trgovačkog društva, organizacije domaćina ili ureda ili podružnice takve pravne osobe ili trgovačkog društva, državnih ili lokalnih tijela država članica ili organizacijskih odbora ili trgovinskih i industrijskih izložbi, konferencija i simpozija koji se održavaju na državnim područjima država članica, a koji je zahtjev potvrdio državni ured za registracije Gruzije;”.

Nacionalna agencija za javni registar izdat će dokument kojim se potvrđuje postojanje poslovne organizacije.

| „(h) | za članove profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima koja se održavaju na državnom području država članica:






  — | pisani zahtjev organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba sudjeluje na događaju; |
| --- | --- | --- |

„(h)

za članove profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima koja se održavaju na državnom području država članica:

—

pisani zahtjev organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba sudjeluje na događaju;

| i. | za predstavnike organizacija civilnog društva kada putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene:






  — | pisani zahtjev organizacije domaćina, potvrda da osoba predstavlja organizaciju civilnog društva i potvrda odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;”. |
| --- | --- | --- |

i.

za predstavnike organizacija civilnog društva kada putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene:

—

pisani zahtjev organizacije domaćina, potvrda da osoba predstavlja organizaciju civilnog društva i potvrda odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;”.

Mora se predočiti dokument organizacije civilnog društva kojim se potvrđuje da podnositelj zahtjeva za vizu predstavlja tu organizaciju.

Nadležno gruzijsko državno tijelo koje izdaje potvrdu o osnivanju organizacije civilnog društva je Nacionalna agencija za javni registar.

Registar u koji se registriraju potvrde o osnivanju organizacija civilnog društva je Nacionalna agencija za javni registar. Ministarstvo pravosuđa i Nacionalna agencija za javni registar surađuju s lokalnim tijelima na razvoju elektroničke baze podataka nevladinih organizacija koja će, kada se dovrši, biti dostupna putem internetskih stranica Ministarstva pravosuđa: https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Članovi takvih organizacija civilnog društva nisu obuhvaćeni Sporazumom.

| „(j) | za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:






  — | pisani zahtjev organizacije domaćina za sudjelovanje u aktivnostima; |
| --- | --- | --- |

„(j)

za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:

—

pisani zahtjev organizacije domaćina za sudjelovanje u aktivnostima;

| (k) | za vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji:






  — | pisani zahtjev nacionalnog trgovačkog društva ili udruženja prijevoznika Gruzije za međunarodni cestovni promet, uz navođenje svrhe, trajanja i učestalosti putovanja;”. |
| --- | --- | --- |

(k)

za vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji:

—

pisani zahtjev nacionalnog trgovačkog društva ili udruženja prijevoznika Gruzije za međunarodni cestovni promet, uz navođenje svrhe, trajanja i učestalosti putovanja;”.

Trenutačno u Gruziji postoje dva nacionalna udruženja prijevoznika Gruzije nadležna za izdavanje pisanog zahtjeva profesionalnim vozačima: Gruzijsko udruženje međunarodnih cestovnih prijevoznika (GIRCA) i Gruzijsko udruženje cestovnih prijevoznika putnika (GACPR). Prijevoznici koji nisu članovi navedenih udruženja mogu podnijeti zahtjev koji je izdala Agencija za kopneni prijevoz Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja Gruzije. U slučaju poznatih prijevoznika, konzulati mogu prihvatiti pisani zahtjev gruzijskog prijevoznika/trgovačkog društva koji(-e) zapošljava vozača. U zahtjevu se moraju navesti svrha, trajanje i učestalost putovanja.

| „(l) | za sudionike službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji:






  — | pisani zahtjev voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili općinskih tijela;”. |
| --- | --- | --- |

„(l)

za sudionike službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji:

—

pisani zahtjev voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili općinskih tijela;”.

Voditelj uprave/gradonačelnik grada ili drugog lokaliteta koji je nadležan za izdavanje pisanog zahtjeva je voditelj uprave/gradonačelnik grada domaćina ili drugog lokaliteta u kojem će se odvijati aktivnost prijateljskog povezivanja. Ova kategorija obuhvaća samo službene aktivnosti prijateljskog povezivanja.

| „(m) | za posjetitelje vojnih i civilnih groblja:






  — | službeni dokument kojim se potvrđuju postojanje i održavanje groba te obiteljski ili drugi odnos između podnositelja zahtjeva i pokopane osobe.”. |
| --- | --- | --- |

„(m)

za posjetitelje vojnih i civilnih groblja:

—

službeni dokument kojim se potvrđuju postojanje i održavanje groba te obiteljski ili drugi odnos između podnositelja zahtjeva i pokopane osobe.”.

U Sporazumu se ne navodi trebaju li prethodno navedeni službeni dokument izdati tijela zemlje u kojoj se nalazi grob ili tijela zemlje boravišta osobe koja želi posjetiti grob. Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdati takav službeni dokument.

Mora se predočiti prethodno navedeni službeni dokument kojim se potvrđuju postojanje i održavanje groba te obiteljski ili drugi odnos između podnositelja zahtjeva za vizu i pokopane osobe.

Sporazumom se ne stvaraju nova pravila o odgovornosti za fizičke ili pravne osobe koje izdaju pisani zahtjev. U slučaju lažnog izdavanja takvih zahtjeva primjenjuje se relevantno pravo Unije i/ili nacionalno pravo.

2.2.2   Izdavanje viza za višekratni ulazak

U slučajevima u kojima podnositelj zahtjeva za vizu mora često putovati na državno područje država članica vize za kratkotrajni boravak mogu se izdati za više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.

Člankom 5. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„1.   Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja do 5 godina za sljedeće kategorije državljana:

| (a) | bračni drugovi, djeca (uključujući posvojenu) koja su mlađa od 21 godinu ili su uzdržavana, ili roditelji koji posjećuju državljane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica, s rokom važenja ograničenim na trajanje važenja njihove dozvole za zakoniti boravak; |
| --- | --- |

(a)

bračni drugovi, djeca (uključujući posvojenu) koja su mlađa od 21 godinu ili su uzdržavana, ili roditelji koji posjećuju državljane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica, s rokom važenja ograničenim na trajanje važenja njihove dozvole za zakoniti boravak;

| (b) | članovi nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma, u izvršavanju svojih dužnosti, s rokom važenja ograničenim na njihov mandat ako je kraći od 5 godina; |
| --- | --- |

(b)

članovi nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma, u izvršavanju svojih dužnosti, s rokom važenja ograničenim na njihov mandat ako je kraći od 5 godina;

| (c) | stalni članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva upućenog Gruziji redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije.”. |
| --- | --- |

(c)

stalni članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva upućenog Gruziji redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije.”.

Uzimajući u obzir profesionalni status navedenih kategorija osoba ili njihov obiteljski odnos s državljaninom Gruzije koji zakonito boravi na državnom području država članica, opravdano je odobriti im vizu za višekratni ulazak s rokom važenja do pet godina, ili ograničenu na mandat ili njihov zakoniti boravak ako oni traju kraće od pet godina.

Osobe obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma moraju predočiti dokaz o zakonitom boravku pozivatelja.

Kada je riječ o osobama obuhvaćenima člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma, trebalo bi predočiti potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i trajanju njihova mandata.

Ta se odredba ne primjenjuje na osobe obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma ako su one izuzete od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma, tj. ako su nositelji diplomatske putovnice.

Osobe obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Sporazuma moraju predočiti dokaz o svojem trajnom statusu člana službenog izaslanstva i potrebi redovitog sudjelovanja na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene.

„2.   Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja do jedne godine za sljedeće kategorije osoba pod uvjetom da su u prethodnoj godini dobili najmanje jednu vizu, koristili je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države članice koju su posjetili i da postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak:

| (a) | članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije; |
| --- | --- |

(a)

članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;

| (b) | predstavnici organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene; |
| --- | --- |

(b)

predstavnici organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene;

| (c) | članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koji redovito putuju u države članice; |
| --- | --- |

(c)

članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koji redovito putuju u države članice;

| (d) | osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, a koje redovito putuju u države članice; |
| --- | --- |

(d)

osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, a koje redovito putuju u države članice;

| (e) | studenti i postdiplomski studenti koji redovito putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene; |
| --- | --- |

(e)

studenti i postdiplomski studenti koji redovito putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene;

| (f) | sudionici službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji ili općinska tijela; |
| --- | --- |

(f)

sudionici službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji ili općinska tijela;

| (g) | osobe kojima su potrebne redovite posjete iz zdravstvenih razloga i osobe koje su u potrebnoj pratnji; |
| --- | --- |

(g)

osobe kojima su potrebne redovite posjete iz zdravstvenih razloga i osobe koje su u potrebnoj pratnji;

| (h) | novinari i akreditirane osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu; |
| --- | --- |

(h)

novinari i akreditirane osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

| i. | poslovni ljudi i predstavnici poslovnih organizacija koji redovito putuju u države članice; |
| --- | --- |

i.

poslovni ljudi i predstavnici poslovnih organizacija koji redovito putuju u države članice;

| (j) | sudionici međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu; |
| --- | --- |

(j)

sudionici međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

| (k) | vozači koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji. |
| --- | --- |

(k)

vozači koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji.

3.   Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja od najmanje 2 godine, a najviše 5 godina za kategorije osoba iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su tijekom prethodne 2 godine koristili jednogodišnje vize za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države članice domaćina i da su razlozi za traženje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani.

4.   Ukupno trajanje boravka osoba iz stavaka od 1. do 3. ovog članka ne smije prelaziti 90 dana u razdoblju od 180 dana na državnom području država članica.”.

U načelu, vize za višekratni ulazak s rokom važenja od godine dana izdat će se gore navedenim kategorijama podnositelja zahtjeva za vizu ako je podnositelj zahtjeva za vizu u protekloj godini (12 mjeseci) dobio najmanje jednu vizu i koristio se njome u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom(-im) području(-ima) jedne ili više država članica koje je posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dopušteni boravak) te ako postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak. U slučajevima u kojima nije opravdano izdati vizu s rokom važenja od godine dana, na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od godine dana ili osoba ne treba putovati cijelu godinu dana, rok važenja vize bit će kraći od godine dana, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize.

Vize za višekratni ulazak s rokom važenja od dvije do pet godina izdat će se kategorijama podnositelja zahtjeva za vizu iz članka 5. stavka 2. Sporazuma, pod uvjetom da su se tijekom prethodne dvije godine (24 mjeseca) koristili dvjema jednogodišnjim vizama za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom(-im) području(-ima) jedne ili više država članica koje su posjetili i da su razlozi za traženje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani. Treba napomenuti da će se viza čiji je rok važenja od dvije do pet godina izdati samo ako su podnositelju zahtjeva za vizu tijekom prethodne dvije godine izdane dvije vize s rokom važenja od najmanje godinu dana za svaku od njih, i ako se tim vizama koristio u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom(-im) području(-ima) jedne ili više država članica koje je posjetio. Diplomatske misije i konzularne službe država članica na temelju procjene svakog zahtjeva za izdavanje vize odlučit će o roku važenja tih viza, tj. roku od dvije do pet godina.

U pogledu definicije kriterija iz članka 5. stavka 2. Sporazuma: „pod uvjetom da ... postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak” i članka 5. stavka 3. Sporazuma: „pod uvjetom da su ... razlozi za zahtijevanje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani”, primjenjivat će se kriteriji za izdavanje viza za višekratni ulazak, utvrđeni Zakonikom o vizama. Slijedom navedenoga, dotična osoba mora dokazati potrebu za učestalim putovanjem u jednu ili više država članica, na primjer u poslovne svrhe.

Ne postoji obveza izdavanja vize za višekratni ulazak ako se podnositelj zahtjeva za vizu nije koristio prethodno izdanom vizom.

2.2.3   Nositelji diplomatskih putovnica

Člankom 10. Sporazuma predviđa se sljedeće:

„1.   Državljani Gruzije koji su imatelji valjanih diplomatskih putovnica mogu bez viza ulaziti na državna područja država članica, napuštati ih i prelaziti preko njih.

2.   Osobe navedene u stavku 1. ovog članka mogu boraviti na državnim područjima država članica tijekom razdoblja koje ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.”.

Postupci koji se odnose na upućivanje diplomata u države članice nisu obuhvaćeni Sporazumom. Primjenjuje se uobičajeni postupak akreditacije.

III.   SURADNJA U POGLEDU SIGURNOSTI ISPRAVA

U zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu stranke su se suglasile da bi Zajednički odbor trebao ocijeniti utjecaj razine sigurnosti odgovarajućih putnih isprava na funkcioniranje Sporazuma. S tim ciljem stranke su se suglasile da će se uzajamno redovito obavještavati o mjerama poduzetima za sprečavanje širenja putnih isprava, razvoj tehničkih vidova sigurnosti putnih isprava te mjerama koje se odnose na postupak provjeravanja identiteta osoba prilikom izdavanja putnih isprava.

IV.   STATISTIKA

Kako bi se Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom omogućilo učinkovito praćenje provedbe Sporazuma, diplomatske misije i konzularne službe država članica Komisiji svakih šest mjeseci dostavljaju statističke podatke razvrstane po mjesecima, a posebice i ako je to moguće:

| — | broj izdanih viza za višekratni ulazak, |
| --- | --- |

—

broj izdanih viza za višekratni ulazak,

| — | broj viza izdanih bez pristojbe. |
| --- | --- |

—

broj viza izdanih bez pristojbe.

V.   IZJAVA EUROPSKE UNIJE O OLAKŠICAMA ZA ČLANOVE OBITELJI

Iako Sporazumom nisu obuhvaćena pravno obvezujuća prava i obveze za olakšavanje kretanja većeg broja državljana Gruzije, koji su članovi obitelji državljana Gruzije koji zakonito borave na državnim područjima država članica, Unija prima na znanje prijedlog Gruzije da šire definira pojam članova obitelji koji bi trebali imati korist od pojednostavljenja izdavanja viza te važnost koju Gruzija pridaje pojednostavljenju kretanja te kategorije osoba.

Stoga, kako bi se olakšala mobilnost povećanog broja osoba koje imaju obiteljske veze (posebno sestara i braće te njihove djece) s državljanima Gruzije koji zakonito borave na državnim područjima država članica, u izjavi priloženoj Sporazumu pozivaju se konzularni uredi država članica da u cijelosti iskoriste postojeće mogućnosti u pravnoj stečevini za pojednostavljenje izdavanja viza toj kategoriji osoba, uključujući, posebno, pojednostavljenje dokaznih isprava koje se zahtijevaju od podnositelja zahtjeva za vizu, izuzeća od plaćanja manipulativnih pristojbi te, prema potrebi, izdavanje viza za višekratni ulazak.

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti također točku 1.7.

3

(4)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 610/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, uredaba Vijeća (EZ) br. 1683/95 i (EZ) br. 539/2001 i uredaba (EZ) br. 767/2008 i (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 182, 29.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Odluka br. 565/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvođenju pojednostavljenog režima kontrole osoba na vanjskim granicama na temelju jednostranog priznanja od strane Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske određenih isprava kao jednakovrijednih njihovim nacionalnim vizama za tranzit ili namjeravani boravak na njihovim državnim područjima koji ne premašuje 90 dana u svakom razdoblju od 180 dana i stavljanju izvan snage odluka 895/2006/EZ i 582/2008/EZ (SL L 157, 27.5.2014., str. 23.).

6

(7)  
  SL L 239, 22.9.2000., str. 19.

7

---

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/88

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1781

оd 5. listopada 2016.

o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu dodavanja unosa za Sveti Petar i Mikelon na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje u Uniju mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6287)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno članak 8. uvodnu rečenicu, članak 8. točku 1. prvi podstavak, članak 8. točku 4. i članak 9. stavak 4. točku (c) te Direktive,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) utvrđuju se među ostalim uvjeti za unošenje u Uniju pošiljaka određenih mesnih proizvoda i prerađenih želudaca, mjehura i crijeva koji su bili podvrgnuti jednom od postupaka obrade utvrđenih u dijelu 4. Priloga II. toj Odluci („roba”), uključujući popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje robe u Uniju. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) utvrđuju se među ostalim uvjeti za unošenje u Uniju pošiljaka određenih mesnih proizvoda i prerađenih želudaca, mjehura i crijeva koji su bili podvrgnuti jednom od postupaka obrade utvrđenih u dijelu 4. Priloga II. toj Odluci („roba”), uključujući popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje robe u Uniju.

| (2) | U dijelu 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje robe u Uniju uz uvjet da je bila podvrgnuta relevantnoj obradi iz tog dijela Priloga II. Cilj je tih obrada ukloniti određeni rizik u pogledu zdravlja životinja povezan sa specifičnom robom. U dijelu 4. tog Priloga utvrđeni su nespecifična obrada „A” i specifične obrade „B” – „F” navedene silaznim slijedom po stupnju strogosti rizika u pogledu zdravlja životinja povezanog sa određenom robom. |
| --- | --- |

(2)

U dijelu 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje robe u Uniju uz uvjet da je bila podvrgnuta relevantnoj obradi iz tog dijela Priloga II. Cilj je tih obrada ukloniti određeni rizik u pogledu zdravlja životinja povezan sa specifičnom robom. U dijelu 4. tog Priloga utvrđeni su nespecifična obrada „A” i specifične obrade „B” – „F” navedene silaznim slijedom po stupnju strogosti rizika u pogledu zdravlja životinja povezanog sa određenom robom.

| (3) | Sveti Petar i Mikelon zatražio je da ga se nabroji u dijelu 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ kao zemlju iz koje je odobren uvoz proizvoda od piletine u Uniju. Tijekom postupka proizvodnje piletine u Svetom Petru i Mikelonu predmetni proizvod od pilećeg mesa toplinski se obrađuje u skladu s posebnom obradom „D” iz dijela 4. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ. |
| --- | --- |

(3)

Sveti Petar i Mikelon zatražio je da ga se nabroji u dijelu 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ kao zemlju iz koje je odobren uvoz proizvoda od piletine u Uniju. Tijekom postupka proizvodnje piletine u Svetom Petru i Mikelonu predmetni proizvod od pilećeg mesa toplinski se obrađuje u skladu s posebnom obradom „D” iz dijela 4. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ.

| (4) | Sveti Petar i Mikelon dostavio je sveobuhvatnu i zadovoljavajuću dokumentaciju o stanju zdravlja pilića i načinima sprečavanja bolesti i kontrolnim sustavima koji se upotrebljavaju. |
| --- | --- |

(4)

Sveti Petar i Mikelon dostavio je sveobuhvatnu i zadovoljavajuću dokumentaciju o stanju zdravlja pilića i načinima sprečavanja bolesti i kontrolnim sustavima koji se upotrebljavaju.

| (5) | Stoga je primjereno dodati Sveti Petar i Mikelon na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz dijela 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ uz navođenje obrade „D” u stupcu za piletinu i farmski uzgojenu pernatu divljač (osim bezgrebenki). |
| --- | --- |

(5)

Stoga je primjereno dodati Sveti Petar i Mikelon na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz dijela 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ uz navođenje obrade „D” u stupcu za piletinu i farmski uzgojenu pernatu divljač (osim bezgrebenki).

| (6) | Dio 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Dio 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog II. Odluci 2007/777/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. listopada 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

1

(2)  Odluka Komisije (EZ) 2007/777/EZ od 29. studenoga 2007. o utvrđivanju uvjeta za zdravlje životinja i javno zdravlje te obrazaca certifikata za uvoz iz trećih zemalja određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi i o stavljanju izvan snage Odluke 2005/432/EZ (SL L 312, 30.11.2007., str. 49.).

2

---

PRILOG

U dijelu 2. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ između unosa za Novi Zeland i unosa za Paragvaj umeće se sljedeći unos za Sveti Petar i Mikelon:

| „PM | Sveti Petar i Mikelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Sveti Petar i Mikelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

---

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/90

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1782

оd 5. listopada 2016.

o izmjeni Odluke 2008/185/EZ u pogledu uključivanja Litve na popis država članica u kojima se provodi odobreni nacionalni program kontrole bolesti Aujeszkoga i ažuriranju popisa nacionalnih instituta u Prilogu III.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6288)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Direktivom 64/432/EEZ utvrđena su pravila koja se primjenjuju na trgovinu govedima i svinjama u Uniji. U skladu s člankom 5. stavkom 1. te Direktive, svinje tijekom prijevoza mora pratiti zdravstveni certifikat u skladu s obrascem 2. iz Priloga F toj Direktivi („obrazac 2.”). Člankom 9. stavkom 1. te Direktive predviđa se da država članica koja je uvela obvezni nacionalni program kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga može svoj program podnijeti Komisiji na odobrenje. Člankom 9. stavkom 2. utvrđeni su kriteriji za izdavanje tog odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 64/432/EEZ utvrđena su pravila koja se primjenjuju na trgovinu govedima i svinjama u Uniji. U skladu s člankom 5. stavkom 1. te Direktive, svinje tijekom prijevoza mora pratiti zdravstveni certifikat u skladu s obrascem 2. iz Priloga F toj Direktivi („obrazac 2.”). Člankom 9. stavkom 1. te Direktive predviđa se da država članica koja je uvela obvezni nacionalni program kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga može svoj program podnijeti Komisiji na odobrenje. Člankom 9. stavkom 2. utvrđeni su kriteriji za izdavanje tog odobrenja.

| (2) | Odlukom Komisije 2008/185/EZ (2) utvrđena su dodatna jamstva u pogledu premještanja svinja među državama članicama. Ta su jamstva povezana s razvrstavanjem država članica u skladu s njihovim statusom u pogledu bolesti Aujeszkoga. U Prilogu II. toj Odluci navedene su države članice ili njihove regije u kojima se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga. U članku 7. Odluke 2008/185/EZ navodi se i koje informacije treba umetnuti u obrazac 2. u pogledu upućivanja na tu Odluku. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Komisije 2008/185/EZ (2) utvrđena su dodatna jamstva u pogledu premještanja svinja među državama članicama. Ta su jamstva povezana s razvrstavanjem država članica u skladu s njihovim statusom u pogledu bolesti Aujeszkoga. U Prilogu II. toj Odluci navedene su države članice ili njihove regije u kojima se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga. U članku 7. Odluke 2008/185/EZ navodi se i koje informacije treba umetnuti u obrazac 2. u pogledu upućivanja na tu Odluku.

| (3) | Provedbenom odlukom Komisije 2014/798/EU (3) izmijenjena je Direktiva 64/432/EEZ, uključujući obrazac 2. Stoga je potrebno izmijeniti članak 7. Odluke 2008/185/EZ. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom odlukom Komisije 2014/798/EU (3) izmijenjena je Direktiva 64/432/EEZ, uključujući obrazac 2. Stoga je potrebno izmijeniti članak 7. Odluke 2008/185/EZ.

| (4) | Litva je Komisiji dostavila popratnu dokumentaciju o svojem obveznom nacionalnom programu kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga na cijelom svojem teritoriju i podnijela zahtjev za uvrštavanje na popis u Prilogu II. Odluci 2008/185/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Litva je Komisiji dostavila popratnu dokumentaciju o svojem obveznom nacionalnom programu kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga na cijelom svojem teritoriju i podnijela zahtjev za uvrštavanje na popis u Prilogu II. Odluci 2008/185/EZ.

| (5) | Nakon evaluacije popratne dokumentacije koju je dostavila Litva, tu bi državu članicu trebalo uvrstiti na popis u Prilogu II. Odluci 2008/185/EZ kao državu članicu ili njezinu regiju u kojoj se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga. |
| --- | --- |

(5)

Nakon evaluacije popratne dokumentacije koju je dostavila Litva, tu bi državu članicu trebalo uvrstiti na popis u Prilogu II. Odluci 2008/185/EZ kao državu članicu ili njezinu regiju u kojoj se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga.

| (6) | Prilog III. Odluci 2008/185/EZ sadržava popis instituta nadležnih za evaluaciju testova i pribora za za imunoenzimni (ELISA) test, provjeru kvalitete metode ELISA za otkrivanje protutijela za virus bolesti Aujeszkoga u svakoj državi članici, a posebno za proizvodnju i standardizaciju nacionalnih referentnih seruma u skladu s referentnim serumima Zajednice. Pojedine države članice obavijestile su Komisiju o relevantnim promjenama imena i adresa tih nacionalnih instituta s popisa. Prilog III. Odluci 2008/185/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Prilog III. Odluci 2008/185/EZ sadržava popis instituta nadležnih za evaluaciju testova i pribora za za imunoenzimni (ELISA) test, provjeru kvalitete metode ELISA za otkrivanje protutijela za virus bolesti Aujeszkoga u svakoj državi članici, a posebno za proizvodnju i standardizaciju nacionalnih referentnih seruma u skladu s referentnim serumima Zajednice. Pojedine države članice obavijestile su Komisiju o relevantnim promjenama imena i adresa tih nacionalnih instituta s popisa. Prilog III. Odluci 2008/185/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Odluku 2008/185/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odluku 2008/185/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2008/185/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Za životinje vrste svinja namijenjene otpremi u države članice ili regije iz popisa u prilozima I. ili II., u točki II.3.3.1. Odjeljka C zdravstvenog certifikata utvrđenog u obrascu 2. Priloga F Direktivi 64/432/EEZ koji prati te životinje, u prazan prostor koji treba popuniti pod tom točkom umeće se odgovarajući broj članka ove Odluke.” |
| --- | --- |

1.

U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Za životinje vrste svinja namijenjene otpremi u države članice ili regije iz popisa u prilozima I. ili II., u točki II.3.3.1. Odjeljka C zdravstvenog certifikata utvrđenog u obrascu 2. Priloga F Direktivi 64/432/EEZ koji prati te životinje, u prazan prostor koji treba popuniti pod tom točkom umeće se odgovarajući broj članka ove Odluke.”

| 2. | Prilozi II. i III. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

2.

Prilozi II. i III. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. listopada 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL 121, 29.7.1964., str. 1977./64.

1

(2)  Odluka Komisije 2008/185/EZ od 21. veljače 2008. o dodatnim jamstvima u trgovini svinjama unutar Zajednice vezano uz bolest Aujeszkoga i kriterijima za dostavu informacija o toj bolesti (SL L 59, 4.3.2008., str. 19.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije 2014/798/EU оd 13. studenoga 2014. o izmjeni Priloga F Direktivi Vijeća 64/432/EEZ u pogledu obrazaca zdravstvenih certifikata za trgovinu govedima i svinjama unutar Unije te dodatnih zdravstvenih zahtjeva povezanih s trihinelom za trgovinu domaćim svinjama unutar Unije (SL L 330, 15.11.2014., str. 50.).

3

---

PRILOG

Prilozi II. i III. Odluci 2008/185/EZ mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog II. zamjenjuje se sljedećim:



  „PRILOG II.

  Države članice ili njihove regije u kojima se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga








  Oznaka ISO | Država članica | Regije |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Španjolska | sve regije |
| LT | Litva | sve regije |
| PL | Poljska | sve regije” |

1.

Prilog II. zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG II.

Države članice ili njihove regije u kojima se provode odobreni nacionalni programi kontrole za iskorjenjivanje bolesti Aujeszkoga

Oznaka ISO

Država članica

Regije

ES

Španjolska

sve regije

LT

Litva

sve regije

PL

Poljska

sve regije”

| 2. | U Prilogu III. točka 2.(d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | Instituti navedeni u nastavku su osim toga nadležni za provjeru kvalitete metode ELISA u svakoj državi članici, a posebno za proizvodnju i standardizaciju nacionalnih referentnih seruma u skladu s referentnim serumima Zajednice.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| 2340 Mödling |
| ÖSTERREICH |
| Tel.: +43 (0) 5055538112 |
| Telefaks: +43 (0) 5055538108 |
| E-pošta: vetmed.moedling@ages.at |

2.

U Prilogu III. točka 2.(d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

Instituti navedeni u nastavku su osim toga nadležni za provjeru kvalitete metode ELISA u svakoj državi članici, a posebno za proizvodnju i standardizaciju nacionalnih referentnih seruma u skladu s referentnim serumima Zajednice.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

2340 Mödling

ÖSTERREICH

Tel.: +43 (0) 5055538112

Telefaks: +43 (0) 5055538108

E-pošta: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nikozija |
| ΚΥΠΡΟΣ/CYPRUS |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nikozija

ΚΥΠΡΟΣ/CYPRUS

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 585557111 |
| Telefaks: +420 585222394 |
| E-pošta: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 585557111

Telefaks: +420 585222394

E-pošta: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| DEUTSCHLAND |
| Tel.: +49 3835170 |
| Telefaks: +49 383517-1219, -1151, -1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

DEUTSCHLAND

Tel.: +49 3835170

Telefaks: +49 383517-1219, -1151, -1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| DANEMARK |
| Centrala: +45 886000 |
| Telefaks: +45 887901 |
| E-pošta: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

DANEMARK

Centrala: +45 886000

Telefaks: +45 887901

E-pošta: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |
| Tel.: +372 7386100 |
| Telefaks: +372 7386102 |
| E-pošta: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu

EESTI/ESTONIA

Tel.: +372 7386100

Telefaks: +372 7386102

E-pošta: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| 28110 Algete (Madrid) |
| ESPAÑA |
| Tel.: +34 916290300 |
| Telefaks: +34 916290598 |
| E-pošta: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

28110 Algete (Madrid)

ESPAÑA

Tel.: +34 916290300

Telefaks: +34 916290598

E-pošta: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-pošta: info@evira.fi |
| Tel.: +358 20772003 (centrala) |
| Telefaks: +358 207724350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-pošta: info@evira.fi

Tel.: +358 20772003 (centrala)

Telefaks: +358 207724350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest — |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |
| FRANCE |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest —

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

FRANCE

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB |
| UNITED KINGDOM |
| Tel.: +44 1932341111 |
| Telefaks: +44 1932347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB

UNITED KINGDOM

Tel.: +44 1932341111

Telefaks: +44 1932347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |
| Tel.: +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Tel.: +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Adresa: 1149 Budimpešta, Tábornok u. 2. |
| Poštanska adresa: 1581 Budimpešta, 146. Pf. 2. |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tel.: + 36 14606300 |
| Telefaks: + 36 12525177 |
| E-pošta: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Adresa: 1149 Budimpešta, Tábornok u. 2.

Poštanska adresa: 1581 Budimpešta, 146. Pf. 2.

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.: + 36 14606300

Telefaks: + 36 12525177

E-pošta: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |
| ÉIRE/IRELAND |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

ÉIRE/IRELAND

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky — |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna |
| Via Bianchi 9 |
| 25124 Brescia |
| ITALIA |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky —

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna

Via Bianchi 9

25124 Brescia

ITALIA

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| 08409 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

08409 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

LU

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR’ |
| --- |
| (Institut za sigurnost hrane, životinjsko zdravlje i okoliš BIOR |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076) |
| Tel.: +371 7620513 |
| Telefaks: + 371 7620434 |
| E-pošta: bior@bior.lv |
| LATVIJA |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR’

(Institut za sigurnost hrane, životinjsko zdravlje i okoliš BIOR

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076)

Tel.: +371 7620513

Telefaks: + 371 7620434

E-pošta: bior@bior.lv

LATVIJA

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa |
| MALTA |
| Tel.: +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa

MALTA

Tel.: +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |
| NEDERLAND |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

NEDERLAND

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| POLSKA/POLAND |
| Tel.: + 48 818893000 |
| Telefaks: + 48 818862595 |
| E-pošta: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

POLSKA/POLAND

Tel.: + 48 818893000

Telefaks: + 48 818862595

E-pošta: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| 1549-011 Lisabon |
| PORTUGAL |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

1549-011 Lisabon

PORTUGAL

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bukurešt |
| ROMÂNIA |
| Tel. +40 374322015 |
| Telefaks: +40 0214113394 |
| E-pošta: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bukurešt

ROMÂNIA

Tel. +40 374322015

Telefaks: +40 0214113394

E-pošta: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| SE-751 89 Uppsala |
| SVERIGE |
| Tel.: +46 18674000 |
| Telefaks: +46 18674467 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

SE-751 89 Uppsala

SVERIGE

Tel.: +46 18674000

Telefaks: +46 18674467

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA” |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

SLOVENSKO/SLOVAKIA”

---

Ispravci

| 7.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 272/96 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 272/96

---

Ispravak Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97

(
  Službeni list Europske unije L 3 od 5. siječnja 2005.
  )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 03/sv. 58 od 28. lipnja 2013.)

Na stranici 158., u članku 11. stavku 1. točki (b) podtočki ii.:

umjesto:

| „ii. | valjane certifikate o usklađenosti za vozače i pratitelje kako je predviđeno člankom 18. stavkom 2. ...”; |
| --- | --- |

„ii.

treba stajati:

| „ii. | valjane certifikate o odobrenju kako je predviđeno člankom 18. stavkom 2. ...”. |
| --- | --- |

„ii.

Na stranici 159., u članku 14. stavku 1. točki (a) podtočki i.:

umjesto:

„... valjane certifikate o udovoljavanju prijevoznih sredstava za duga putovanja ...”;

treba stajati:

„... valjane certifikate o odobrenju prijevoznih sredstava za duga putovanja ...”.

---