# Euroopan unionin L 310/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 310 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta17. marraskuuta 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 310

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta17. marraskuuta 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2006, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 22 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/2007, annettu 1 päivänä helmikuuta 2016, valtiontuesta SA.36754–2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), jonka Unkari on osittain toteuttanut ja aikoo toteuttaa AUDI HUNGARIA MOTOR Kft:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 405)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2008, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7023)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2009, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, jäsenvaltioiden esittämien lumpy skin -tautia vastaan toteutettavien rokotusohjelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7219)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2010, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Unkarissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7506)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Saksassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7508)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Itävallassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7512)

   (
  1
  ) | 81 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2006, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

22

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/2007, annettu 1 päivänä helmikuuta 2016, valtiontuesta SA.36754–2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), jonka Unkari on osittain toteuttanut ja aikoo toteuttaa AUDI HUNGARIA MOTOR Kft:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 405)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 405)

1

24

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2008, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7023)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7023)

1

51

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2009, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, jäsenvaltioiden esittämien lumpy skin -tautia vastaan toteutettavien rokotusohjelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7219)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7219)

1

66

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2010, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Unkarissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7506)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7506)

1

69

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Saksassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7508)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7508)

1

73

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Itävallassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7512)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7512)

1

81

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 138/16/KOL, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016, luvan myöntämisestä Islannille poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 voimassa olevista säännöksistä, jotka koskevat lentokelpoisuustodistusten antamista maahantuoduille ilma-aluksille [2016/2013] | 84 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 139/16/KOL, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016, luvan myöntämisestä Norjalle poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 lentoaikarajoituksia koskevista säännöksistä lentoliikenteen harjoittajan Widerøes Flyselskap AS osalta [2016/2014] | 87 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 138/16/KOL, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016, luvan myöntämisestä Islannille poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 voimassa olevista säännöksistä, jotka koskevat lentokelpoisuustodistusten antamista maahantuoduille ilma-aluksille [2016/2013]

84

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 139/16/KOL, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016, luvan myöntämisestä Norjalle poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 lentoaikarajoituksia koskevista säännöksistä lentoliikenteen harjoittajan Widerøes Flyselskap AS osalta [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2005,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 18 päivänä helmikuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (2) 5 artiklan nojalla vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 18 päivänä helmikuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (2) 5 artiklan nojalla vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Thermal Paper Association (ETPA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 4 päivänä tammikuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tietyn kevyen lämpöpaperin tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Thermal Paper Association (ETPA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 4 päivänä tammikuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tietyn kevyen lämpöpaperin tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (3) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Korean viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(3)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Korean viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (4) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa.

| (5) | Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin kaksi kuulemista Hansol-ryhmän pyynnöstä; etuyhteydessä olevat kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa kuuluvat tähän ryhmään. Ensimmäisessä kuulemisessa maaliskuussa 2016 pyydettiin, että jotkin etuyhteydessä olevat jalostajat vapautettaisiin kyselylomakkeeseen vastaamisesta. Kuulemisen jälkeen ja kun yhden etuyhteydessä olevan jalostajan tiloihin oli tehty tarkastuskäynti vapautusta koskevan pyynnön taustalla olevien seikkojen varmistamiseksi, komissio katsoi, että yhden etuyhteydessä olevan jalostajan on täytettävä kyselylomake, ja kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle myönnettiin vapautus. Toisessa kuulemisessa syyskuussa 2016 kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joukko etuyhteydettömiä tuojia ja käyttäjiä sekä Korean valtion edustajat ottivat esiin useita seikkoja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, valitukseen, vahinkoon, syy-yhteyteen ja unionin etuun. |
| --- | --- |

(5)

Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin kaksi kuulemista Hansol-ryhmän pyynnöstä; etuyhteydessä olevat kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa kuuluvat tähän ryhmään. Ensimmäisessä kuulemisessa maaliskuussa 2016 pyydettiin, että jotkin etuyhteydessä olevat jalostajat vapautettaisiin kyselylomakkeeseen vastaamisesta. Kuulemisen jälkeen ja kun yhden etuyhteydessä olevan jalostajan tiloihin oli tehty tarkastuskäynti vapautusta koskevan pyynnön taustalla olevien seikkojen varmistamiseksi, komissio katsoi, että yhden etuyhteydessä olevan jalostajan on täytettävä kyselylomake, ja kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle myönnettiin vapautus. Toisessa kuulemisessa syyskuussa 2016 kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joukko etuyhteydettömiä tuojia ja käyttäjiä sekä Korean valtion edustajat ottivat esiin useita seikkoja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, valitukseen, vahinkoon, syy-yhteyteen ja unionin etuun.

a)   Otanta

Otanta

| (6) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (7) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa kahdessa eri jäsenvaltiossa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli 75–95 prosenttia (4) edustavuutta koskevaan tutkimukseen ilmoittautuneiden yritysten unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrästä ja unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin arvioidusta kokonaismäärästä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Osapuolet eivät esittäneet huomautuksia alustavasta otoksesta, joten se vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa kahdessa eri jäsenvaltiossa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli 75–95 prosenttia (4) edustavuutta koskevaan tutkimukseen ilmoittautuneiden yritysten unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrästä ja unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin arvioidusta kokonaismäärästä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Osapuolet eivät esittäneet huomautuksia alustavasta otoksesta, joten se vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

4

Tuojien otanta

| (8) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(8)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (9) | Yksi etuyhteydessä oleva jalostaja, jolla oli tuontitoimintaa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(9)

Yksi etuyhteydessä oleva jalostaja, jolla oli tuontitoimintaa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Huomautuksia ei esitetty.

b)   Vastaukset kyselyyn

Vastaukset kyselyyn

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle etuyhteydessä olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle (Hansol Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Hansol Paper’, ja Hansol Artone Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Artone’), jotka molemmat kuuluvat Hansol-ryhmään, sekä niihin etuyhteydessä olevalle kauppiaalle (Hansol Europe B.V., jäljempänä ’Hansol Europe’) ja etuyhteydessä olevalle jalostajalle (Schades Ltd, jäljempänä ’Schades’). Kyselylomakkeet lähetettiin myös kolmelle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja noin 50 muulle osapuolelle (26 käyttäjää, 21 välittäjää, kaksi järjestöä ja yksi etuyhteydetön tuoja), jotka ilmaisivat olevansa kiinnostuneita tutkimuksesta. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle etuyhteydessä olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle (Hansol Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Hansol Paper’, ja Hansol Artone Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Artone’), jotka molemmat kuuluvat Hansol-ryhmään, sekä niihin etuyhteydessä olevalle kauppiaalle (Hansol Europe B.V., jäljempänä ’Hansol Europe’) ja etuyhteydessä olevalle jalostajalle (Schades Ltd, jäljempänä ’Schades’). Kyselylomakkeet lähetettiin myös kolmelle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja noin 50 muulle osapuolelle (26 käyttäjää, 21 välittäjää, kaksi järjestöä ja yksi etuyhteydetön tuoja), jotka ilmaisivat olevansa kiinnostuneita tutkimuksesta.

| (11) | Vastauksia saatiin kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta kauppiaalta ja jalostajalta, kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeksältä etuyhteydettömältä jalostajalta, kahdelta kauppiaalta kaupan eri portaista, yhdeltä etuyhteydettömältä jalostajalta, jolla oli tuontitoimintaa, sekä yhdeltä järjestöltä. Lisäksi 11 osapuolta toimitti vapaamuotoisen vastauksen. |
| --- | --- |

(11)

Vastauksia saatiin kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta kauppiaalta ja jalostajalta, kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeksältä etuyhteydettömältä jalostajalta, kahdelta kauppiaalta kaupan eri portaista, yhdeltä etuyhteydettömältä jalostajalta, jolla oli tuontitoimintaa, sekä yhdeltä järjestöltä. Lisäksi 11 osapuolta toimitti vapaamuotoisen vastauksen.

c)   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (12) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  — | Unionin tuottajat:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

—

Unionin tuottajat:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Espanja

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksa |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksa

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksa |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksa

| — | Tuoja/käyttäjä:






  — | Papiery Powlekane ”PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Puola |
| --- | --- | --- |

—

Tuoja/käyttäjä:

—

Papiery Powlekane ”PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Puola

| — | Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Korean tasavalta |
| --- | --- | --- |

—

Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Korean tasavalta

| — | Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva kauppias:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

—

Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva kauppias:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Alankomaat

| — | Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva jalostaja:






  — | Schades, Ripley, Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- | --- |

—

Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva jalostaja:

—

Schades, Ripley, Yhdistynyt kuningaskunta.

d)   Tietojen esittäminen

Tietojen esittäminen

| (13) | Kun otetaan huomioon tietoja toimittaneiden osapuolten vähäinen määrä, jotkin jäljempänä esitettävistä luvuista annetaan vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon tietoja toimittaneiden osapuolten vähäinen määrä, jotkin jäljempänä esitettävistä luvuista annetaan vaihteluväleinä.

1.3   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (14) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(14)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (15) | Tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva enintään 65 g/m2 painoinen kevyt lämpöpaperi, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehittimen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva enintään 65 g/m2 painoinen kevyt lämpöpaperi, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehittimen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

2

| (16) | Kevyttä lämpöpaperia voidaan tuottaa käyttämällä erityyppisiä kehittimiä: joko sellaisia, jotka sisältävät bisfenoli A:ta ja bisfenoli S:ää (fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi), tai sellaisia, jotka eivät sisällä fenolia (fenoliton kevyt lämpöpaperi). Molemmat kevyen lämpöpaperin lajit sisältyvät tähän tutkimukseen. |
| --- | --- |

(16)

Kevyttä lämpöpaperia voidaan tuottaa käyttämällä erityyppisiä kehittimiä: joko sellaisia, jotka sisältävät bisfenoli A:ta ja bisfenoli S:ää (fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi), tai sellaisia, jotka eivät sisällä fenolia (fenoliton kevyt lämpöpaperi). Molemmat kevyen lämpöpaperin lajit sisältyvät tähän tutkimukseen.

| (17) | Kevyttä lämpöpaperia käytetään myyntipisteissä olevissa sovelluksissa, kuten vähittäiskaupan antamissa kuiteissa. |
| --- | --- |

(17)

Kevyttä lämpöpaperia käytetään myyntipisteissä olevissa sovelluksissa, kuten vähittäiskaupan antamissa kuiteissa.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (18) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(18)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote;

| — | Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä |
| --- | --- |

—

Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (19) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(19)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (20) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi fenolittoman kevyen lämpöpaperin jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle sillä perusteella, että Korean tasavallassa ei tuoteta eikä sieltä viedä fenolitonta kevyttä lämpöpaperia ja että se eroaa fenolia sisältävästä kevyestä lämpöpaperista kemiallisen koostumuksensa, kuluttajien näkemysten, tuotantoprosessien, käyttötarkoitusten ja markkinahinnan suhteen. Sama osapuoli pyysi myös, että määritelmän ulkopuolelle jätetään kevyt lämpöpaperi, jonka paino on alle 44 g/m2. |
| --- | --- |

(20)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi fenolittoman kevyen lämpöpaperin jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle sillä perusteella, että Korean tasavallassa ei tuoteta eikä sieltä viedä fenolitonta kevyttä lämpöpaperia ja että se eroaa fenolia sisältävästä kevyestä lämpöpaperista kemiallisen koostumuksensa, kuluttajien näkemysten, tuotantoprosessien, käyttötarkoitusten ja markkinahinnan suhteen. Sama osapuoli pyysi myös, että määritelmän ulkopuolelle jätetään kevyt lämpöpaperi, jonka paino on alle 44 g/m2.

2

| (21) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kevyttä lämpöpaperia on useita lajeja – mukaan luettuna fenolia sisältävät ja fenolittomat sekä alle 44 g/m2 painoiset – ja että kyseessä on yksi ainoa tuote, koska niillä kaikilla on samanlaiset perusominaisuudet, tuotantoprosessit ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa käyttäjien ja kuluttajien kannalta. Tutkimuksen mukaan kaikki tuotelajit koostuvat peruspaperista, jossa on lämpöherkkä päällyste, ja periaatteessa kaikki tuotteet on saatu samanlaisesta tuotantoprosessista. Lisäksi kaikilla kevyen lämpöpaperin lajeilla on samanlaisia ominaisuuksia ja niitä käytetään lämpökirjoittimella tulostamiseen. Sen vuoksi käyttäjän ja kuluttajan näkökulmasta niillä kaikilla on sama lopputulos. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kevyttä lämpöpaperia on useita lajeja – mukaan luettuna fenolia sisältävät ja fenolittomat sekä alle 44 g/m2 painoiset – ja että kyseessä on yksi ainoa tuote, koska niillä kaikilla on samanlaiset perusominaisuudet, tuotantoprosessit ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa käyttäjien ja kuluttajien kannalta. Tutkimuksen mukaan kaikki tuotelajit koostuvat peruspaperista, jossa on lämpöherkkä päällyste, ja periaatteessa kaikki tuotteet on saatu samanlaisesta tuotantoprosessista. Lisäksi kaikilla kevyen lämpöpaperin lajeilla on samanlaisia ominaisuuksia ja niitä käytetään lämpökirjoittimella tulostamiseen. Sen vuoksi käyttäjän ja kuluttajan näkökulmasta niillä kaikilla on sama lopputulos.

2

| (22) | Lisäksi on syytä huomata, että alle 44 g/m2 painoisen kevyen lämpöpaperin poissulkemista koskevan pyynnön tukena ei ollut mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi on syytä huomata, että alle 44 g/m2 painoisen kevyen lämpöpaperin poissulkemista koskevan pyynnön tukena ei ollut mitään näyttöä.

2

| (23) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kuluttajilla saattaa olla erilaisia näkemyksiä fenolia sisältävästä ja fenolittomasta kevyestä lämpöpaperista, mutta väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, ja tutkimuksessa vahvistettiin, että valtaosa kuluttajista ei ole tietoinen kevyen lämpöpaperin koostumuksesta eikä näin ollen tee mitään eroa fenolia sisältävän ja fenolittoman lämpöpaperin välille. Fenolia sisältävän ja fenolittoman kevyen lämpöpaperin markkinahinnat eivät myöskään eroa merkittävästi toisistaan. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kaikki kevyen lämpöpaperin lajit kilpailevat keskenään, joskin joitakin hintaeroja esiintyy. Tuotelajien välistä hintakilpailua käsitellään tarkemmin 5.2.4 kohdassa. |
| --- | --- |

(23)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kuluttajilla saattaa olla erilaisia näkemyksiä fenolia sisältävästä ja fenolittomasta kevyestä lämpöpaperista, mutta väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, ja tutkimuksessa vahvistettiin, että valtaosa kuluttajista ei ole tietoinen kevyen lämpöpaperin koostumuksesta eikä näin ollen tee mitään eroa fenolia sisältävän ja fenolittoman lämpöpaperin välille. Fenolia sisältävän ja fenolittoman kevyen lämpöpaperin markkinahinnat eivät myöskään eroa merkittävästi toisistaan. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kaikki kevyen lämpöpaperin lajit kilpailevat keskenään, joskin joitakin hintaeroja esiintyy. Tuotelajien välistä hintakilpailua käsitellään tarkemmin 5.2.4 kohdassa.

| (24) | Edellä esitetyistä syistä tuotteita, joiden paino on alle 44 g/m2 ja jotka eivät sisällä fenolia, ei voida jättää samankaltaisen tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä vaiheessa. Sen takia molemmat pyynnöt hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(24)

Edellä esitetyistä syistä tuotteita, joiden paino on alle 44 g/m2 ja jotka eivät sisällä fenolia, ei voida jättää samankaltaisen tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä vaiheessa. Sen takia molemmat pyynnöt hylätään alustavasti.

2

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Alustava huomio

Alustava huomio

| (25) | Hansol-ryhmä myi tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kokonaismyynnistään joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai välillisesti jälleenmyynnillä etuyhteydessä olevien osapuolten kautta; suurin osa sen unioniin suuntautuvasta myynnistä (75–85 %) tapahtui etuyhteydessä oleville osapuolille ja oli tarkoitettu jalostettavaksi pieniksi rulliksi. Määrät ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä. Jotta polkumyyntilaskelmat olisivat edustavia, niissä on otettu mukaan molemmat myyntikanavat, jotka on painotettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Hansol-ryhmä myi tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kokonaismyynnistään joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai välillisesti jälleenmyynnillä etuyhteydessä olevien osapuolten kautta; suurin osa sen unioniin suuntautuvasta myynnistä (75–85 %) tapahtui etuyhteydessä oleville osapuolille ja oli tarkoitettu jalostettavaksi pieniksi rulliksi. Määrät ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä. Jotta polkumyyntilaskelmat olisivat edustavia, niissä on otettu mukaan molemmat myyntikanavat, jotka on painotettu asianmukaisesti.

3.2   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (26) | Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(26)

Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (27) | Tämän jälkeen komissio yksilöi kotimarkkinamyynniltään edustavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai muistuttivat niitä läheisesti. |
| --- | --- |

(27)

Tämän jälkeen komissio yksilöi kotimarkkinamyynniltään edustavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai muistuttivat niitä läheisesti.

| (28) | Sitten komissio tutki, oliko vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että kolmea tuotetta myytiin määrä, joka oli alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Näitä pidettiin kotimarkkinoilla myytyihin tuotelajeihin verrattavissa olevina tuotelajeina, joiden ainoat erot olivat paperin paino ja yhdessä tapauksessa käytetyn fenolin tyyppi. Näiden tuotelajien osalta normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. |
| --- | --- |

(28)

Sitten komissio tutki, oliko vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että kolmea tuotetta myytiin määrä, joka oli alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Näitä pidettiin kotimarkkinoilla myytyihin tuotelajeihin verrattavissa olevina tuotelajeina, joiden ainoat erot olivat paperin paino ja yhdessä tapauksessa käytetyn fenolin tyyppi. Näiden tuotelajien osalta normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti.

| (29) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (30) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(30)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (31) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(31)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (32) | Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(32)

Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

| (33) | Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että suurin osa kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaiken kotimarkkinoilla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(33)

Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että suurin osa kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaiken kotimarkkinoilla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

| (34) | Samankaltaisen tuotteen niiden tuotelajien osalta, joita ei myyty lainkaan tai joiden myynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Samankaltaisen tuotteen niiden tuotelajien osalta, joita ei myyty lainkaan tai joiden myynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (35) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja |
| --- | --- | --- |

(35)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja

| b) | yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

| (36) | Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista. |
| --- | --- |

(36)

Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

3.3   Vientihinta

Vientihinta

| (37) | Kuten 25 kappaleessa todetaan, Hansol-ryhmän myynti unionissa tutkimusajanjaksolla koostui etuyhteydettömille osapuolille myydyistä konerullista sekä etuyhteydessä oleville osapuolille jälleenmyyntiä varten myydyistä konerullista, mutta valtaosa unioniin suuntautuvasta myynnistä oli tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä etuyhteydessä oleville yrityksille jalostettavaksi pienemmiksi rulliksi, jotka myöhemmin jälleenmyytiin etuyhteydettömille asiakkaille. |
| --- | --- |

(37)

Kuten 25 kappaleessa todetaan, Hansol-ryhmän myynti unionissa tutkimusajanjaksolla koostui etuyhteydettömille osapuolille myydyistä konerullista sekä etuyhteydessä oleville osapuolille jälleenmyyntiä varten myydyistä konerullista, mutta valtaosa unioniin suuntautuvasta myynnistä oli tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä etuyhteydessä oleville yrityksille jalostettavaksi pienemmiksi rulliksi, jotka myöhemmin jälleenmyytiin etuyhteydettömille asiakkaille.

| (38) | Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(38)

Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (39) | Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin unioniin tuojana/kauppiaana ja/tai jalostajana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote tai tuotu ja jalostettu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Etuyhteydessä olevan osapuolen etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamaa myyntihintaa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä siitä etuyhteydessä olevan osapuolen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, kohtuullinen voitto ja tapauksen mukaan muut kustannukset. Jos myynnin kohteena oli pieni rulla, ilmoitetut ja todennetut jalostuskustannukset vähennettiin myös. |
| --- | --- |

(39)

Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin unioniin tuojana/kauppiaana ja/tai jalostajana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote tai tuotu ja jalostettu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Etuyhteydessä olevan osapuolen etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamaa myyntihintaa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä siitä etuyhteydessä olevan osapuolen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, kohtuullinen voitto ja tapauksen mukaan muut kustannukset. Jos myynnin kohteena oli pieni rulla, ilmoitetut ja todennetut jalostuskustannukset vähennettiin myös.

| (40) | Unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komissio ei käyttänyt etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleja, koska niitä pidetään epäluotettavina. Yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä, mutta sen kannattavuustiedot olivat luottamuksellisia eikä niitä voida paljastaa. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, laskelmissa käytettiin samanlaisen tuotannonalan valmistamaa toista paperituotetta (päällystetty hienopaperi) koskevassa aiemmassa menettelyssä (5) käytettyä kohtuullista voittomarginaalia. Koska molemmat tuotteet ja tuotannonalat ovat hyvin samankaltaiset (pääomavaltaisia tuotannonaloja ja jotkin kevyen lämpöpaperin tuottajat valmistavat myös päällystettyä hienopaperia), tätä kohtuullisen voittomarginaalin määrittämiseen käytettyä menetelmää pidettiin asianmukaisena. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, käytettiin 4,5 prosentin voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(40)

Unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komissio ei käyttänyt etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleja, koska niitä pidetään epäluotettavina. Yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä, mutta sen kannattavuustiedot olivat luottamuksellisia eikä niitä voida paljastaa. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, laskelmissa käytettiin samanlaisen tuotannonalan valmistamaa toista paperituotetta (päällystetty hienopaperi) koskevassa aiemmassa menettelyssä (5) käytettyä kohtuullista voittomarginaalia. Koska molemmat tuotteet ja tuotannonalat ovat hyvin samankaltaiset (pääomavaltaisia tuotannonaloja ja jotkin kevyen lämpöpaperin tuottajat valmistavat myös päällystettyä hienopaperia), tätä kohtuullisen voittomarginaalin määrittämiseen käytettyä menetelmää pidettiin asianmukaisena. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, käytettiin 4,5 prosentin voittomarginaalia.

5

3.4   Vertailu

Vertailu

| (41) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(41)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (42) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (43) | Koska pienten rullin tuotantoa ja myyntiä varten käytettyjen konerullien alkuperä ei ollut tiedossa, etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista varten myytyjen konerullien vientihintaa on verrattu aggregoidulla tasolla vahvistettuun normaaliarvoon eli se perustuu sekä Hansol Paperin että Artonen kunkin tuotelajin keskimääräiseen myyntihintaan kotimarkkinoilla ja tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(43)

Koska pienten rullin tuotantoa ja myyntiä varten käytettyjen konerullien alkuperä ei ollut tiedossa, etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista varten myytyjen konerullien vientihintaa on verrattu aggregoidulla tasolla vahvistettuun normaaliarvoon eli se perustuu sekä Hansol Paperin että Artonen kunkin tuotelajin keskimääräiseen myyntihintaan kotimarkkinoilla ja tuotantokustannuksiin.

| (44) | Etuyhteydettömille osapuolille suoraan myytyihin konerulliin ja etuyhteydessä olevien osapuolten kautta myytyihin konerulliin liittyvien vientihintojen polkumyyntimarginaali vahvistettiin vertaamalla Hansol Paperin tuotelajikohtaista vientihintaa Hansol Paperin tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon ja Artonen tuotelajikohtaista vientihintaa Artonen tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(44)

Etuyhteydettömille osapuolille suoraan myytyihin konerulliin ja etuyhteydessä olevien osapuolten kautta myytyihin konerulliin liittyvien vientihintojen polkumyyntimarginaali vahvistettiin vertaamalla Hansol Paperin tuotelajikohtaista vientihintaa Hansol Paperin tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon ja Artonen tuotelajikohtaista vientihintaa Artonen tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon.

3.5   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (45) | Näin laskettu polkumyyntimarginaali on 10–15 prosenttia myöhemmin pieniksi rulliksi etuyhteydettömille asiakkaille myyntiä varten jalostettavien konerullien myynnin osalta ja 0,5–5 prosenttia etuyhteydettömille ja etuyhteydessä oleville osapuolille myytyjen konerullien osalta. |
| --- | --- |

(45)

Näin laskettu polkumyyntimarginaali on 10–15 prosenttia myöhemmin pieniksi rulliksi etuyhteydettömille asiakkaille myyntiä varten jalostettavien konerullien myynnin osalta ja 0,5–5 prosenttia etuyhteydettömille ja etuyhteydessä oleville osapuolille myytyjen konerullien osalta.

| (46) | Hansol-ryhmän unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia oli konerullien (suoraa tai välillistä) myyntiä ja muu myynti oli jalostettavien ja pieninä rullina jälleenmyytävien konerullien myyntiä etuyhteydessä oleville osapuolille (ks. 25 kappale). Edellä mainitut polkumyyntimarginaalit on painotettu tämän mukaisesti. Tämä tehtiin soveltamalla etuyhteydettömille asiakkaille suoraan tai välillisesti myytyjen konerullien myynnin osuutta (15–25 %) konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (0,5–5 %) ja soveltamalla etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää jälleenmyyntiä varten myytyjen konerullien myynnin osuutta (75–85 %) pieniksi rulliksi jalostettujen konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (10–15 %). |
| --- | --- |

(46)

Hansol-ryhmän unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia oli konerullien (suoraa tai välillistä) myyntiä ja muu myynti oli jalostettavien ja pieninä rullina jälleenmyytävien konerullien myyntiä etuyhteydessä oleville osapuolille (ks. 25 kappale). Edellä mainitut polkumyyntimarginaalit on painotettu tämän mukaisesti. Tämä tehtiin soveltamalla etuyhteydettömille asiakkaille suoraan tai välillisesti myytyjen konerullien myynnin osuutta (15–25 %) konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (0,5–5 %) ja soveltamalla etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää jälleenmyyntiä varten myytyjen konerullien myynnin osuutta (75–85 %) pieniksi rulliksi jalostettujen konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (10–15 %).

| (47) | Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (48) | Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Kaikki muut yritykset (%) | 12,1 |

(48)

Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Kaikki muut yritykset (%)

12,1

| (49) | Kaikkien muiden Korean tasavallan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa. |
| --- | --- |

(49)

Kaikkien muiden Korean tasavallan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

| (50) | Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle. |
| --- | --- |

(50)

Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (51) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti viisi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(51)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti viisi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (52) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 372 645 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun käyttämällä valituksen tekijän kyselyvastauksessa annettuja tietoja, joita verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksiin. Kuten 7 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 75–95 prosenttia. |
| --- | --- |

(52)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 372 645 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun käyttämällä valituksen tekijän kyselyvastauksessa annettuja tietoja, joita verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksiin. Kuten 7 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 75–95 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (53) | Komissio vahvisti unionin kulutuksen käyttäen perustana unionin tuotannonalan unionissa etuyhteydettömille asiakkaille tapahtunutta myyntiä (lähde: valituksen tekijän kyselyvastaus ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset), valituksen tekijän arvioita kevyen lämpöpaperin tuonnista Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, sekä vientiä harjoittavan tuottajan myyntiä unionissa (lähde: kyselyvastaus). |
| --- | --- |

(53)

Komissio vahvisti unionin kulutuksen käyttäen perustana unionin tuotannonalan unionissa etuyhteydettömille asiakkaille tapahtunutta myyntiä (lähde: valituksen tekijän kyselyvastaus ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset), valituksen tekijän arvioita kevyen lämpöpaperin tuonnista Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, sekä vientiä harjoittavan tuottajan myyntiä unionissa (lähde: kyselyvastaus).

| (54) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Indeksi | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Lähde: Vahinkoa ja polkumyyntiä koskeva kyselylomake. |

(54)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Indeksi

Indeksi

100

100

109

109

108

108

115

115

Lähde: Vahinkoa ja polkumyyntiä koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (55) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia, pääasiassa vuosina 2012–2013 ja vuosina 2014–2015. |
| --- | --- |

(55)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia, pääasiassa vuosina 2012–2013 ja vuosina 2014–2015.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (56) | Komissio määritti tuonnin määrän vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin unionin kulutuksen perusteella (ks. 53 kappale). |
| --- | --- |

(56)

Komissio määritti tuonnin määrän vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin unionin kulutuksen perusteella (ks. 53 kappale).

| (57) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeksi | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Markkinaosuus (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indeksi | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Lähde: Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(57)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Indeksi

Indeksi

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Markkinaosuus (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indeksi

Indeksi

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Lähde: Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (58) | Vuonna 2015 Korean tasavallasta tuli tuontia 22,8 kertaa niin paljon kuin vuonna 2012. Markkinaosuus kasvoi vuoden 2012 tasosta eli 0,7 prosentista tutkimusajanjakson 13,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(58)

Vuonna 2015 Korean tasavallasta tuli tuontia 22,8 kertaa niin paljon kuin vuonna 2012. Markkinaosuus kasvoi vuoden 2012 tasosta eli 0,7 prosentista tutkimusajanjakson 13,6 prosenttiin.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (59) | Komissio määritti tuonnin hinnat vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella. |
| --- | --- |

(59)

Komissio määritti tuonnin hinnat vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella.

| (60) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Indeksi | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Lähde: Polkumyyntiä koskeva kyselylomake. |

(60)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Koreasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

92

92

85

85

Lähde: Polkumyyntiä koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (61) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 15 prosenttia. On syytä huomata, että vuoden 2012 hinta perustuu erittäin alhaiseen tuontitasoon. Markkinaosuuden kasvun ja hintojen putoamisen välillä on selvä ajallinen yhteys. |
| --- | --- |

(61)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 15 prosenttia. On syytä huomata, että vuoden 2012 hinta perustuu erittäin alhaiseen tuontitasoon. Markkinaosuuden kasvun ja hintojen putoamisen välillä on selvä ajallinen yhteys.

| (62) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  a) | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(62)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

a)

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavat yhteistyössä toimineen tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavat yhteistyössä toimineen tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (63) | Selitetyn menetelmän (ks. 25 kappale) mukaisesti komissio otti huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen määrät, jotka myytiin joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai etuyhteydessä oleville osapuolille unionissa pieniksi rulliksi jalostamista varten. |
| --- | --- |

(63)

Selitetyn menetelmän (ks. 25 kappale) mukaisesti komissio otti huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen määrät, jotka myytiin joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai etuyhteydessä oleville osapuolille unionissa pieniksi rulliksi jalostamista varten.

| (64) | Hintavertailu tehtiin tuotelajikohtaisesti. Liiketoimiin tehtiin oikaisuja tarvittaessa. Alennukset ja hyvitykset vähennettiin. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 8,1 prosenttia. Tuontimäärästä noin 84 prosentin havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(64)

Hintavertailu tehtiin tuotelajikohtaisesti. Liiketoimiin tehtiin oikaisuja tarvittaessa. Alennukset ja hyvitykset vähennettiin. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 8,1 prosenttia. Tuontimäärästä noin 84 prosentin havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (65) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(65)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (66) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen ja siltä myöhemmin saatujen huomautusten perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(66)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen ja siltä myöhemmin saatujen huomautusten perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (67) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(67)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (68) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(68)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (69) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indeksi | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indeksi | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indeksi | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot. |

(69)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

93

93

99

99

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

102

102

102

102

Kapasiteetin käyttöaste (%)

96

85

87

92

Indeksi

Indeksi

100

100

89

89

91

91

97

97

Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

Lähde:

| (70) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni yhden prosentin. Tuotantomäärä oli alempi vuosina 2013 ja 2014, jolloin yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla oli vaikeuksia. |
| --- | --- |

(70)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni yhden prosentin. Tuotantomäärä oli alempi vuosina 2013 ja 2014, jolloin yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla oli vaikeuksia.

| (71) | Tuotantokapasiteetti kokonaisuudessaan oli suhteellisen vakaa. Vuoden 2012 luku oli poikkeuksellisen alhainen, ja siinä näkyy se, että yksi unionin tuottaja lopetti tilapäisesti tuotteen tuotannon poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Kyseisen tuottajan toiminta oli normaalia vuonna 2013. Lisäksi on huomattava, että pienin unionin tuottaja vähensi asteittain kyseisen tuotteen tuotantoaan tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(71)

Tuotantokapasiteetti kokonaisuudessaan oli suhteellisen vakaa. Vuoden 2012 luku oli poikkeuksellisen alhainen, ja siinä näkyy se, että yksi unionin tuottaja lopetti tilapäisesti tuotteen tuotannon poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Kyseisen tuottajan toiminta oli normaalia vuonna 2013. Lisäksi on huomattava, että pienin unionin tuottaja vähensi asteittain kyseisen tuotteen tuotantoaan tarkastelujaksolla.

| (72) | Kapasiteetin käyttöasteen lasku liittyy tuotantomäärän laskuun. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö tuotannonala voisi tuottaa enemmän, kuten 125 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(72)

Kapasiteetin käyttöasteen lasku liittyy tuotantomäärän laskuun. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö tuotannonala voisi tuottaa enemmän, kuten 125 kappaleessa selitetään.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (73) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Indeksi | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Markkinaosuus (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indeksi | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot. |

(73)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

97

97

101

101

Markkinaosuus (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

90

90

88

88

Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

Lähde:

| (74) | Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi yhden prosentin. |
| --- | --- |

(74)

Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi yhden prosentin.

| (75) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 96,9 prosentista 85,1 prosenttiin, koska se ei kyennyt hyödyntämään kulutuksen kasvua. Voidakseen säilyttää myyntitasonsa ja välttääkseen vielä suuremman markkinaosuuden kutistumisen unionin tuotannonalan oli lisäksi alennettava myyntihintojaan tarkasteltavana olevan tuonnin aiheuttaman jatkuvan hintapaineen seurauksena. |
| --- | --- |

(75)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 96,9 prosentista 85,1 prosenttiin, koska se ei kyennyt hyödyntämään kulutuksen kasvua. Voidakseen säilyttää myyntitasonsa ja välttääkseen vielä suuremman markkinaosuuden kutistumisen unionin tuotannonalan oli lisäksi alennettava myyntihintojaan tarkasteltavana olevan tuonnin aiheuttaman jatkuvan hintapaineen seurauksena.

4.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (76) | Unionin kulutus kasvoi noin 15 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi samalla tasolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, toisin kuin asianomaisesta maasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla niin, että se kattoi lähes kokonaan kulutuksen kasvun. |
| --- | --- |

(76)

Unionin kulutus kasvoi noin 15 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi samalla tasolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, toisin kuin asianomaisesta maasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla niin, että se kattoi lähes kokonaan kulutuksen kasvun.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (77) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indeksi | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indeksi | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot. |

(77)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

851

784

797

842

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

94

94

99

99

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

442

439

439

443

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

99

99

100

100

Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

Lähde:

| (78) | Unionin tuotannonalan työllisyysaste ei muuttunut merkittävästi tarkastelujaksolla. Työllisyysaste seuraili tiiviisti tuotannon tasoa. Unionin tuotannonala pyrki säilyttämään työpaikat kannattavuuden heikkenemisestä huolimatta. |
| --- | --- |

(78)

Unionin tuotannonalan työllisyysaste ei muuttunut merkittävästi tarkastelujaksolla. Työllisyysaste seuraili tiiviisti tuotannon tasoa. Unionin tuotannonala pyrki säilyttämään työpaikat kannattavuuden heikkenemisestä huolimatta.

| (79) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuudessa – ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa – ei ollut suurta vaihtelua. Tuotantoprosessi oli jo optimoitu merkittävässä määrin. |
| --- | --- |

(79)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuudessa – ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa – ei ollut suurta vaihtelua. Tuotantoprosessi oli jo optimoitu merkittävässä määrin.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (80) | Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kasvava määrä ja laskevat hinnat. |
| --- | --- |

(80)

Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kasvava määrä ja laskevat hinnat.

| (81) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(81)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (82) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa/tonni) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indeksi | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indeksi | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(82)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa/tonni)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

90

90

89

89

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

98

98

103

103

Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (83) | Tarkastelujakson aikana myyntihinnat laskivat keskimäärin (– 11 %), toisin kuin niitä vastaavat kustannukset (+ 3 %). Tutkimusajanjakson aikana myyntihinnat olivat keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(83)

Tarkastelujakson aikana myyntihinnat laskivat keskimäärin (– 11 %), toisin kuin niitä vastaavat kustannukset (+ 3 %). Tutkimusajanjakson aikana myyntihinnat olivat keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset.

| (84) | Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajat seurasivat tuonnin laskevaa hintakehitystä ja alensivat myyntihintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten kohoamista voi osaksi selittää se, että kevyen lämpöpaperin tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret ja tuotanto väheni (– 3 % otokseen valittujen unionin tuottajien keskuudessa). Unionin tuottajat kompensoivat heikosta dollarin ja euron vaihtokurssista johtuvan raaka-ainekustannusten kohoamisen (sellun kauppa käydään dollareissa) osaksi pitämällä muut kustannukset tiukasti kurissa ja järkeistämällä toimintaa. |
| --- | --- |

(84)

Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajat seurasivat tuonnin laskevaa hintakehitystä ja alensivat myyntihintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten kohoamista voi osaksi selittää se, että kevyen lämpöpaperin tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret ja tuotanto väheni (– 3 % otokseen valittujen unionin tuottajien keskuudessa). Unionin tuottajat kompensoivat heikosta dollarin ja euron vaihtokurssista johtuvan raaka-ainekustannusten kohoamisen (sellun kauppa käydään dollareissa) osaksi pitämällä muut kustannukset tiukasti kurissa ja järkeistämällä toimintaa.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (85) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indeksi | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(85)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

103

103

104

104

Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (86) | Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Tämä vastaa yleistä inflaatiosta johtuvaa hintojen nousua unionissa. |
| --- | --- |

(86)

Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Tämä vastaa yleistä inflaatiosta johtuvaa hintojen nousua unionissa.

4.4.3.3   Varastot

Varastot

| (87) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeksi | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indeksi | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(87)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Indeksi

Indeksi

100

100

65

65

94

94

93

93

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indeksi

Indeksi

100

100

74

74

105

105

96

96

Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (88) | Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Samankaltaista tuotetta tuotetaan yleensä käyttäjien tarkkojen tilausten perusteella. Varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tämänkaltaisella tuotannonalalla, koska varastot yleensä seurailevat tuotantoa eivätkä ole yhden kuukauden tuotantoa suuremmat. Loppuvarastojen prosenttiosuus tuotannosta pysyi samalla tasolla tarkastelujakson alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

(88)

Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Samankaltaista tuotetta tuotetaan yleensä käyttäjien tarkkojen tilausten perusteella. Varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tämänkaltaisella tuotannonalalla, koska varastot yleensä seurailevat tuotantoa eivätkä ole yhden kuukauden tuotantoa suuremmat. Loppuvarastojen prosenttiosuus tuotannosta pysyi samalla tasolla tarkastelujakson alussa ja lopussa.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (89) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indeksi | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Kassavirta (euroa) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Indeksi | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Investoinnit (euroa) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Indeksi | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Investointien tuotto (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indeksi | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(89)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indeksi

Indeksi

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Kassavirta (euroa)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Indeksi

Indeksi

100

100

64

64

19

19

21

21

Investoinnit (euroa)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Indeksi

Indeksi

100

100

116

116

280

280

203

203

Investointien tuotto (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indeksi

Indeksi

100

100

65

65

29

29

28

28

Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (90) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(90)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (91) | Kannattavuus kehittyi tarkastelujaksolla negatiivisesti vuoden 2012 voittoa tuottavasta tilanteesta tutkimusajanjakson tappiolliseen tilanteeseen (– 0,5 %). Vaikka suuntaus liittyykin osittain joidenkin unionin tuottajien toteuttamiin järkeistämistoimiin, asianomaisesta maasta unioniin tulevan lisääntyneen tuonnin unionin tuotannonalan hintoihin ja määriin kohdistama merkittävä paine vuosina 2013–2015 ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta hyödyntää unionin kulutuksen kasvua. |
| --- | --- |

(91)

Kannattavuus kehittyi tarkastelujaksolla negatiivisesti vuoden 2012 voittoa tuottavasta tilanteesta tutkimusajanjakson tappiolliseen tilanteeseen (– 0,5 %). Vaikka suuntaus liittyykin osittain joidenkin unionin tuottajien toteuttamiin järkeistämistoimiin, asianomaisesta maasta unioniin tulevan lisääntyneen tuonnin unionin tuotannonalan hintoihin ja määriin kohdistama merkittävä paine vuosina 2013–2015 ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta hyödyntää unionin kulutuksen kasvua.

| (92) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta noudatteli jyrkästi laskevaa suuntausta, mikä johtui pääasiassa kannattavuuden supistumisesta. |
| --- | --- |

(92)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta noudatteli jyrkästi laskevaa suuntausta, mikä johtui pääasiassa kannattavuuden supistumisesta.

| (93) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se väheni 72 prosenttia kannattavuutta seuraillen. Yhden unionin tuottajan vuosina 2014–2015 tehokkuuden parantamiseksi tekemää investointia lukuun ottamatta otokseen valitut tuottajat tekivät vain ne investoinnit, jotka olivat ehdottoman välttämättömiä toiminnan pitämiseksi yllä. |
| --- | --- |

(93)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se väheni 72 prosenttia kannattavuutta seuraillen. Yhden unionin tuottajan vuosina 2014–2015 tehokkuuden parantamiseksi tekemää investointia lukuun ottamatta otokseen valitut tuottajat tekivät vain ne investoinnit, jotka olivat ehdottoman välttämättömiä toiminnan pitämiseksi yllä.

| (94) | Heikkenevä kannattavuus vaikutti kykyyn hankkia pääomaa, kuten näkyy investointien tasosta, joka on alhainen tämän tyyppisellä tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(94)

Heikkenevä kannattavuus vaikutti kykyyn hankkia pääomaa, kuten näkyy investointien tasosta, joka on alhainen tämän tyyppisellä tuotannonalalla.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (95) | Unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää ja selvää vahinkoa, kun tarkastellaan hintaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, esimerkiksi myyntihinta (– 11 %), kannattavuus (13 %:sta – 0,5 %:iin), kassavirta ja sidotun pääoman tuotto. Myyntihintojen putoamisen vuoksi konkreettiset toimet tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pitämiseksi kurissa eivät estäneet unionin tuottajien toiminnan muuttumista tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Määrään liittyvistä vahinkoindikaattoreista näkyy lisäksi, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Unionin tuottajien markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 12 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(95)

Unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää ja selvää vahinkoa, kun tarkastellaan hintaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, esimerkiksi myyntihinta (– 11 %), kannattavuus (13 %:sta – 0,5 %:iin), kassavirta ja sidotun pääoman tuotto. Myyntihintojen putoamisen vuoksi konkreettiset toimet tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pitämiseksi kurissa eivät estäneet unionin tuottajien toiminnan muuttumista tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Määrään liittyvistä vahinkoindikaattoreista näkyy lisäksi, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Unionin tuottajien markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 12 prosenttiyksikköä.

| (96) | Tämäntyyppisen tuotannonalan erityispiirteiden (pääomavaltaisuus ja keskeytymätön tuotanto) vuoksi määrään liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- tai myyntimäärä, olivat melko vakaita absoluuttisina määrinä tarkasteltaessa. Tässä on kuitenkin otettava huomioon kysynnän kasvu, joten suhteellisesti tarkasteltuna tilanne heikkeni. |
| --- | --- |

(96)

Tämäntyyppisen tuotannonalan erityispiirteiden (pääomavaltaisuus ja keskeytymätön tuotanto) vuoksi määrään liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- tai myyntimäärä, olivat melko vakaita absoluuttisina määrinä tarkasteltaessa. Tässä on kuitenkin otettava huomioon kysynnän kasvu, joten suhteellisesti tarkasteltuna tilanne heikkeni.

| (97) | Unionin tuotannonalan tilanteensa kohentamiseksi tarkastelujaksolla toteuttamista konkreettisista toimista (kuten sisäisten prosessien optimointi) huolimatta sen tilanne heikkeni merkittävästi, etenkin tarkasteltaessa kannattavuutta ja markkinaosuuden menetystä. Pääoman saannin vaikeuksien vuoksi jotkin investoinnit oli pantava jäihin. |
| --- | --- |

(97)

Unionin tuotannonalan tilanteensa kohentamiseksi tarkastelujaksolla toteuttamista konkreettisista toimista (kuten sisäisten prosessien optimointi) huolimatta sen tilanne heikkeni merkittävästi, etenkin tarkasteltaessa kannattavuutta ja markkinaosuuden menetystä. Pääoman saannin vaikeuksien vuoksi jotkin investoinnit oli pantava jäihin.

| (98) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(98)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (99) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat muu tuonti, fenolittoman kevyen lämpöpaperin hintojen vaikutukset, Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit, unionin tuottajien vientitoiminta ja niiden välinen kasvava kilpailu, useat kustannustekijät, globaali internet ja kasvava digitalisointi (enemmän paperittomia maksuja), suurten vähittäismyyntiketjujen aiheuttama hintapaine ja järkeistämistoimet unionin tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(99)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat muu tuonti, fenolittoman kevyen lämpöpaperin hintojen vaikutukset, Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit, unionin tuottajien vientitoiminta ja niiden välinen kasvava kilpailu, useat kustannustekijät, globaali internet ja kasvava digitalisointi (enemmän paperittomia maksuja), suurten vähittäismyyntiketjujen aiheuttama hintapaine ja järkeistämistoimet unionin tuotannonalalla.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (100) | Vientiä harjoittavien tuottajien myyntihinnat laskivat keskimäärin 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Alentamalla jatkuvasti yksikkökohtaisia polkumyyntihintojaan tarkastelujaksolla asianomaisen maan tuottajat pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan vuoden 2012 (0,7 %) ja tutkimusajanjakson (13,6 %) välillä. |
| --- | --- |

(100)

Vientiä harjoittavien tuottajien myyntihinnat laskivat keskimäärin 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Alentamalla jatkuvasti yksikkökohtaisia polkumyyntihintojaan tarkastelujaksolla asianomaisen maan tuottajat pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan vuoden 2012 (0,7 %) ja tutkimusajanjakson (13,6 %) välillä.

| (101) | Korean tasavallasta unionin hinnat alittavilla hinnoilla tulevan tuonnin jatkuvalla lisääntymisellä sen jälkeen, kun vientiä harjoittava tuottaja laajensi kapasiteettiaan, oli selvästi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyynnillä tuleva tuonti pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan unionissa rajoittaakseen markkinaosuutensa menetystä, joka näkyi toiminnan muuttumisessa tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan myyntimäärä pysyi vakaana, eikä se näin ollen kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua vaan menetti markkinaosuutta lähes 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(101)

Korean tasavallasta unionin hinnat alittavilla hinnoilla tulevan tuonnin jatkuvalla lisääntymisellä sen jälkeen, kun vientiä harjoittava tuottaja laajensi kapasiteettiaan, oli selvästi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyynnillä tuleva tuonti pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan unionissa rajoittaakseen markkinaosuutensa menetystä, joka näkyi toiminnan muuttumisessa tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan myyntimäärä pysyi vakaana, eikä se näin ollen kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua vaan menetti markkinaosuutta lähes 12 prosenttia.

| (102) | Kun otetaan huomioon selvästi vahvistettu ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti alenevilla hinnoilla – joiden havaittiin myös alittavan unionin hinnat – tulevan polkumyyntituonnin kasvun ja toisaalta otokseen valittujen tuottajien tappiolliseen tilanteeseen johtaneen unionin tuotannonalan ennallaan pysyneen myyntimäärän, markkinaosuuden menetyksen ja hintojen alentumisen välillä, katsotaan, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne johtui polkumyyntituonnista. |
| --- | --- |

(102)

Kun otetaan huomioon selvästi vahvistettu ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti alenevilla hinnoilla – joiden havaittiin myös alittavan unionin hinnat – tulevan polkumyyntituonnin kasvun ja toisaalta otokseen valittujen tuottajien tappiolliseen tilanteeseen johtaneen unionin tuotannonalan ennallaan pysyneen myyntimäärän, markkinaosuuden menetyksen ja hintojen alentumisen välillä, katsotaan, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne johtui polkumyyntituonnista.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Kolmansista maista tuleva tuonti

Kolmansista maista tuleva tuonti

| (103) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Tuonti kolmansista maista | | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Indeksi | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Markkinaosuus (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indeksi | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Lähde: Polkumyyntiä koskeva kysely ja ETPA:n arviot. |

(103)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Indeksi

Indeksi

100

100

75

75

44

44

63

63

Markkinaosuus (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Keskimääräinen hinta (euroa)

799

631

677

1 147

Indeksi

Indeksi

100

100

79

79

85

85

143

143

Lähde: Polkumyyntiä koskeva kysely ja ETPA:n arviot.

Lähde:

| (104) | Asianomaisesta maasta tuleva tuonti muodostaa lähes kokonaisuudessaan unioniin tulevan tuonnin. Muu tuonti (Yhdysvalloista ja Kiinasta) väheni 37 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin markkinaosuus oli 1,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla, joten se oli alle vähimmäistason eikä todennäköisesti aiheuttanut mitään vahinkoa unionin tuottajille eikä poistanut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(104)

Asianomaisesta maasta tuleva tuonti muodostaa lähes kokonaisuudessaan unioniin tulevan tuonnin. Muu tuonti (Yhdysvalloista ja Kiinasta) väheni 37 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin markkinaosuus oli 1,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla, joten se oli alle vähimmäistason eikä todennäköisesti aiheuttanut mitään vahinkoa unionin tuottajille eikä poistanut syy-yhteyttä.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (105) | Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä (etuyhteydetön myynti) kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tonnia) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Indeksi | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indeksi | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(105)

Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä (etuyhteydetön myynti) kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tonnia)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Indeksi

Indeksi

100

100

125

125

135

135

127

127

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

91

91

98

98

Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (106) | Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan viennin määrä kasvoi 27 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla (– 2 %) mutta vähemmän kuin hinnat unionin markkinoilla (– 11 %). Kun otetaan huomioon, että kannattavuus vientimarkkinoilla – joskin se oli laskussa – oli parempi kuin unionissa, unionin tuottajat hyödynsivät tiettyjä vientimahdollisuuksia maksimoidakseen kapasiteetin käyttöasteen ja pienentääkseen kiinteiden kustannusten vaikutusta. |
| --- | --- |

(106)

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan viennin määrä kasvoi 27 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla (– 2 %) mutta vähemmän kuin hinnat unionin markkinoilla (– 11 %). Kun otetaan huomioon, että kannattavuus vientimarkkinoilla – joskin se oli laskussa – oli parempi kuin unionissa, unionin tuottajat hyödynsivät tiettyjä vientimahdollisuuksia maksimoidakseen kapasiteetin käyttöasteen ja pienentääkseen kiinteiden kustannusten vaikutusta.

| (107) | Edellä esitetyn perusteella on epätodennäköisiä, että unionin tuotannonalan vientitoiminta olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille ja poistanut syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella on epätodennäköisiä, että unionin tuotannonalan vientitoiminta olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille ja poistanut syy-yhteyden.

5.2.3   Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit

Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit

| (108) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska yksi otokseen valittu tuottaja ei voinut myydä kevyttä lämpöpaperia Yhdysvalloissa tuotteeseen kohdistuvien korkeiden polkumyyntitullien vuoksi. |
| --- | --- |

(108)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska yksi otokseen valittu tuottaja ei voinut myydä kevyttä lämpöpaperia Yhdysvalloissa tuotteeseen kohdistuvien korkeiden polkumyyntitullien vuoksi.

| (109) | Näillä olosuhteilla oli jonkin verran vaikutusta yhteen unionin tuottajaan tuotantomäärän osalta (ks. 70 kappale). Niillä ei kuitenkaan olisi vaikutusta kyseiseen unionin tuottajaan liittyviin useimpiin tietoihin, kuten myynnin kannattavuuteen unionissa ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(109)

Näillä olosuhteilla oli jonkin verran vaikutusta yhteen unionin tuottajaan tuotantomäärän osalta (ks. 70 kappale). Niillä ei kuitenkaan olisi vaikutusta kyseiseen unionin tuottajaan liittyviin useimpiin tietoihin, kuten myynnin kannattavuuteen unionissa ja kassavirtaan.

| (110) | Vaikutus on joka tapauksessa vähäinen koko unionin tuotannonalaa tarkasteltaessa. Syitä tähän on monia. Ensinnäkin tämä koskee vain yhtä unionin tuottajaa, ja on huomattava, että kaksi muuta otokseen valittua tuottajaa, joihin toimenpidettä ei sovelleta, lisäsivät myyntiään Yhdysvaltoihin. Toiseksi kyseinen tuottaja onnistui kompensoimaan tämän osittain lisäämällä vientiä muille markkinoille. Yhdysvallat myös poisti kyseiset polkumyyntitullit helmikuussa 2015. Niiden kokonaisvaikutus tutkimusajanjaksolla oli siis lähes olematon. |
| --- | --- |

(110)

Vaikutus on joka tapauksessa vähäinen koko unionin tuotannonalaa tarkasteltaessa. Syitä tähän on monia. Ensinnäkin tämä koskee vain yhtä unionin tuottajaa, ja on huomattava, että kaksi muuta otokseen valittua tuottajaa, joihin toimenpidettä ei sovelleta, lisäsivät myyntiään Yhdysvaltoihin. Toiseksi kyseinen tuottaja onnistui kompensoimaan tämän osittain lisäämällä vientiä muille markkinoille. Yhdysvallat myös poisti kyseiset polkumyyntitullit helmikuussa 2015. Niiden kokonaisvaikutus tutkimusajanjaksolla oli siis lähes olematon.

| (111) | Edellä esitetyn perusteella Yhdysvalloissa voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutusta ei pidetty koko unionin tuotannonalan kannalta niin merkityksellisenä, että se olisi poistanut syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetyn perusteella Yhdysvalloissa voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutusta ei pidetty koko unionin tuotannonalan kannalta niin merkityksellisenä, että se olisi poistanut syy-yhteyden.

5.2.4   Fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttama hintojen aleneminen

Fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttama hintojen aleneminen

| (112) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin hintojen aleneminen ei johtunut Koreasta tulevasta tuonnista vaan fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttamasta hintojen alenemisesta; kyseistä tuotetta tuottaa ja myy unionin tuotannonala mutta sitä ei viedä Korean tasavallasta. Väite perustuu joidenkin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevien yritysten ostohintaan (ostot kahdelta unionin tuottajalta). |
| --- | --- |

(112)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin hintojen aleneminen ei johtunut Koreasta tulevasta tuonnista vaan fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttamasta hintojen alenemisesta; kyseistä tuotetta tuottaa ja myy unionin tuotannonala mutta sitä ei viedä Korean tasavallasta. Väite perustuu joidenkin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevien yritysten ostohintaan (ostot kahdelta unionin tuottajalta).

| (113) | Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että kuten edellä (ks. 20 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) on selitetty, fenoliton ja fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi ovat vaihdettavissa ja kilpailevat keskenään, joten hintoihin voi vaikuttaa myös Koreasta tuleva tuonti ja kokonaismarkkinat, joilla fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi on hallitsevassa asemassa (84 % unionin kulutuksesta). Unionin tuotannonalan tiedot osoittavat myös, että tarkastelujaksolla fenolittoman kevyen lämpöpaperin yksikkömyyntihinnat putosivat vähemmän kuin fenolia sisältävän kevyen lämpöpaperin. Hintojen alentuminen on siis vieläkin merkityksellisempää, jos jätetään huomiotta unionin tuotannonalan fenolittoman kevyen lämpöpaperin myynnin vaikutus. Lisäksi laskelmissa, jotka perustuivat samanlaisiin tuotelajeihin eli joista jätettiin pois fenolittomat tuotelajit, joita ei tuotu, hinnan alittavuuden havaittiin olevan merkittävä. |
| --- | --- |

(113)

Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että kuten edellä (ks. 20 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) on selitetty, fenoliton ja fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi ovat vaihdettavissa ja kilpailevat keskenään, joten hintoihin voi vaikuttaa myös Koreasta tuleva tuonti ja kokonaismarkkinat, joilla fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi on hallitsevassa asemassa (84 % unionin kulutuksesta). Unionin tuotannonalan tiedot osoittavat myös, että tarkastelujaksolla fenolittoman kevyen lämpöpaperin yksikkömyyntihinnat putosivat vähemmän kuin fenolia sisältävän kevyen lämpöpaperin. Hintojen alentuminen on siis vieläkin merkityksellisempää, jos jätetään huomiotta unionin tuotannonalan fenolittoman kevyen lämpöpaperin myynnin vaikutus. Lisäksi laskelmissa, jotka perustuivat samanlaisiin tuotelajeihin eli joista jätettiin pois fenolittomat tuotelajit, joita ei tuotu, hinnan alittavuuden havaittiin olevan merkittävä.

5.2.5   Muut syyt

Muut syyt

| (114) | Joidenkin osapuolten mukaan unionin tuottajille aiheutui vahinkoa, koska niiden välinen kilpailu lisääntyi (kapasiteetin käyttöasteen osalta), kustannukset kohosivat (dollarin ja euron vaihtokurssiin liittyvän raaka-ainehintojen globaalin kohoamisen sekä kasvaneiden työvoima- ja energiakustannusten vuoksi), globaalin internetin käytön ja digitalisoitumisen vuoksi (enemmän paperittomia maksuja) ja suurten vähittäismyyntiketjujen harjoittaman hintapaineen vuoksi (huoltoasemat ja supermarketit). Minkään näistä tekijöistä ei havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(114)

Joidenkin osapuolten mukaan unionin tuottajille aiheutui vahinkoa, koska niiden välinen kilpailu lisääntyi (kapasiteetin käyttöasteen osalta), kustannukset kohosivat (dollarin ja euron vaihtokurssiin liittyvän raaka-ainehintojen globaalin kohoamisen sekä kasvaneiden työvoima- ja energiakustannusten vuoksi), globaalin internetin käytön ja digitalisoitumisen vuoksi (enemmän paperittomia maksuja) ja suurten vähittäismyyntiketjujen harjoittaman hintapaineen vuoksi (huoltoasemat ja supermarketit). Minkään näistä tekijöistä ei havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.

| (115) | Kilpailunvastaisista käytännöistä ei ole mitään näyttöä. Mikään asiakirjanäytössä ei osoita, että kilpailu unionin tuottajien välillä (kapasiteetin käyttöasteen osalta) olisi ollut epätervettä. |
| --- | --- |

(115)

Kilpailunvastaisista käytännöistä ei ole mitään näyttöä. Mikään asiakirjanäytössä ei osoita, että kilpailu unionin tuottajien välillä (kapasiteetin käyttöasteen osalta) olisi ollut epätervettä.

| (116) | Korkeita kustannuksia koskevasta väitteestä on huomattava, että unionin tuottajat pitivät kustannukset tiukasti kurissa tarkastelujaksolla, ja ne kohosivat vain hieman (3 %). Tällaiseen kohoamiseen sisältyvät sellun hinnassa (minkä osuus on noin kolmannes kaikista kevyen lämpöpaperin kustannuksista) ja energia- ja työvoimakustannuksissa (ks. tarkemmin 85 ja 86 kappale) tapahtuneet mahdolliset muutokset. |
| --- | --- |

(116)

Korkeita kustannuksia koskevasta väitteestä on huomattava, että unionin tuottajat pitivät kustannukset tiukasti kurissa tarkastelujaksolla, ja ne kohosivat vain hieman (3 %). Tällaiseen kohoamiseen sisältyvät sellun hinnassa (minkä osuus on noin kolmannes kaikista kevyen lämpöpaperin kustannuksista) ja energia- ja työvoimakustannuksissa (ks. tarkemmin 85 ja 86 kappale) tapahtuneet mahdolliset muutokset.

| (117) | Tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että globaali internetin käyttö ja digitalisoituminen (eli paperittomien maksujen lisääntyminen) voisivat olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy. Päinvastoin, kevyen lämpöpaperin kulutuksen todettiin kasvavan vakaasti unionissa. |
| --- | --- |

(117)

Tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että globaali internetin käyttö ja digitalisoituminen (eli paperittomien maksujen lisääntyminen) voisivat olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy. Päinvastoin, kevyen lämpöpaperin kulutuksen todettiin kasvavan vakaasti unionissa.

| (118) | Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet mitään näyttöä väitteestä, jonka mukaan suuret vähittäismyyntiketjut (kuten huoltoasemat ja supermarketit) aiheuttavat hintapainetta, joten sitä ei voitu vahvistaa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(118)

Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet mitään näyttöä väitteestä, jonka mukaan suuret vähittäismyyntiketjut (kuten huoltoasemat ja supermarketit) aiheuttavat hintapainetta, joten sitä ei voitu vahvistaa tutkimuksessa.

| (119) | Lisäksi on huomattava, että tutkimuksen mukaan jotkin unionin tuottajat toteuttivat rakenneuudistuksia ja organisaatiomuutoksia hiljattain parantaakseen kilpailukykyään. Osa näistä prosesseista on edelleen käynnissä ja jotkin suunnitellut konkreettiset toimet, kuten tietyt investoinnit, vaikeutuivat, kun polkumyyntituonti vaikutti tuottajien kannattavuuteen ja niiden kykyyn hankkia pääomaa. Tämän tekijän ei näin ollen havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi on huomattava, että tutkimuksen mukaan jotkin unionin tuottajat toteuttivat rakenneuudistuksia ja organisaatiomuutoksia hiljattain parantaakseen kilpailukykyään. Osa näistä prosesseista on edelleen käynnissä ja jotkin suunnitellut konkreettiset toimet, kuten tietyt investoinnit, vaikeutuivat, kun polkumyyntituonti vaikutti tuottajien kannattavuuteen ja niiden kykyyn hankkia pääomaa. Tämän tekijän ei näin ollen havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (120) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(120)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä.

| (121) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten unionin tuottajien vientitoiminnan, Yhdysvalloissa sovellettavien polkumyyntitullien, korkeampien kustannusten ja järkeistämisprosessien, ei alustavasti havaittu poistavan edellä vahvistettua syy-yhteyttä, vaikka olisi otettu huomioon niiden mahdollinen yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

(121)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten unionin tuottajien vientitoiminnan, Yhdysvalloissa sovellettavien polkumyyntitullien, korkeampien kustannusten ja järkeistämisprosessien, ei alustavasti havaittu poistavan edellä vahvistettua syy-yhteyttä, vaikka olisi otettu huomioon niiden mahdollinen yhteisvaikutus.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (122) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, eri portaassa toimivien kauppiaiden ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(122)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, eri portaassa toimivien kauppiaiden ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (123) | Unionin tuotannonala koostuu viidestä tuottajasta kolmessa jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja ja Suomi). Yksikään näistä ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(123)

Unionin tuotannonala koostuu viidestä tuottajasta kolmessa jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja ja Suomi). Yksikään näistä ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.

| (124) | Kaikki unionin tuottajat osallistuivat aktiivisesti tutkimukseen ja väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotolla voitaisiin suojata työllisyyttä, edistää suurempia investointeja ja saada kääntymään kannattavuuden laskusuuntaus, joka on ollut nähtävissä siitä lähtien, kun korealaista tuontia alkoi tulla EU:n markkinoille. |
| --- | --- |

(124)

Kaikki unionin tuottajat osallistuivat aktiivisesti tutkimukseen ja väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotolla voitaisiin suojata työllisyyttä, edistää suurempia investointeja ja saada kääntymään kannattavuuden laskusuuntaus, joka on ollut nähtävissä siitä lähtien, kun korealaista tuontia alkoi tulla EU:n markkinoille.

| (125) | Unionin tuotannonalalla tehtiin jo aiemmin merkittävää rakenneuudistusta, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan tuotantoprosessinsa tehokkuutta. Tuotantomäärien (ks. taulukko 4) ja unionin kulutuksen (ks. 53–55 kappale) vertaaminen osoittaa, että erään osapuolen väitteiden vastaisesti unionin tuotannonala pystyy täyttämään unionin kysynnän. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö unionin tuotannonala voisi tuottaa enemmän. Unionin tuottajilla on monikäyttöiset laitteet, joissa on vaihtokapasiteettia, eli tuotanto voidaan vaihtaa eri tuotteeseen. Myös pienin unionin tuottaja, joka on vähentänyt asteittain kyseisen tuotteen tuotantoa, voisi harkita tätä vaihtoehtoa, jos kilpailu tapahtuisi tasapuolisesti. |
| --- | --- |

(125)

Unionin tuotannonalalla tehtiin jo aiemmin merkittävää rakenneuudistusta, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan tuotantoprosessinsa tehokkuutta. Tuotantomäärien (ks. taulukko 4) ja unionin kulutuksen (ks. 53–55 kappale) vertaaminen osoittaa, että erään osapuolen väitteiden vastaisesti unionin tuotannonala pystyy täyttämään unionin kysynnän. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö unionin tuotannonala voisi tuottaa enemmän. Unionin tuottajilla on monikäyttöiset laitteet, joissa on vaihtokapasiteettia, eli tuotanto voidaan vaihtaa eri tuotteeseen. Myös pienin unionin tuottaja, joka on vähentänyt asteittain kyseisen tuotteen tuotantoa, voisi harkita tätä vaihtoehtoa, jos kilpailu tapahtuisi tasapuolisesti.

| (126) | On odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen hintatason unionin markkinoille ja parantaa unionin tuotannonalan kannattavuutta tasolle, jota pidetään normaalina tällä pääomavaltaisella alalla. Jos tulleja ei oteta käyttöön, joidenkin unionin tuottajien on ehkä vähennettävä kevyen lämpöpaperin tuotantoa tai jopa lopetettava se ja vähennettävä työpaikkoja. Tämän seurauksena markkinoille jää vähemmän kilpailua ja monilla käyttäjillä on entistä harvempia toimituslähteitä. |
| --- | --- |

(126)

On odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen hintatason unionin markkinoille ja parantaa unionin tuotannonalan kannattavuutta tasolle, jota pidetään normaalina tällä pääomavaltaisella alalla. Jos tulleja ei oteta käyttöön, joidenkin unionin tuottajien on ehkä vähennettävä kevyen lämpöpaperin tuotantoa tai jopa lopetettava se ja vähennettävä työpaikkoja. Tämän seurauksena markkinoille jää vähemmän kilpailua ja monilla käyttäjillä on entistä harvempia toimituslähteitä.

| (127) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Kannattavuus ja markkinaosuus todennäköisesti pienenevät entisestään, koska ei ole mitään perusteita uskoa, että hintojen aleneminen loppuisi ilman toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(127)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Kannattavuus ja markkinaosuus todennäköisesti pienenevät entisestään, koska ei ole mitään perusteita uskoa, että hintojen aleneminen loppuisi ilman toimenpiteitä.

| (128) | Komissio päätteli sen vuoksi tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(128)

Komissio päätteli sen vuoksi tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Muiden asianomaisten osapuolten etu

Muiden asianomaisten osapuolten etu

| (129) | Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeita 50 asianomaiselle osapuolelle. Kaikki niistä eivät kuitenkaan vastanneet kyselyyn: näkökantoja saatiin 25 jalostajalta, eri kaupan portaassa toimivilta kauppiailta ja yhdeltä järjestöltä (Confederation of European Paper Industries, CEPI), mutta varsinaisesti kyselylomakkeeseen vastasi vain 14 osapuolta. Kaikki vastaukset eivät kuitenkaan olleet kattavia; osa niistä oli pelkkiä väitteitä, joiden tueksi ei esitetty mitään todennettavaa näyttöä. |
| --- | --- |

(129)

Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeita 50 asianomaiselle osapuolelle. Kaikki niistä eivät kuitenkaan vastanneet kyselyyn: näkökantoja saatiin 25 jalostajalta, eri kaupan portaassa toimivilta kauppiailta ja yhdeltä järjestöltä (Confederation of European Paper Industries, CEPI), mutta varsinaisesti kyselylomakkeeseen vastasi vain 14 osapuolta. Kaikki vastaukset eivät kuitenkaan olleet kattavia; osa niistä oli pelkkiä väitteitä, joiden tueksi ei esitetty mitään todennettavaa näyttöä.

| (130) | Kyselyyn vastanneista jalostajista kolme kannatti toimenpiteiden käyttöönottoa pääasiassa sillä perusteella, että toimenpiteillä palautettaisiin tasapuoliset kilpailuolosuhteet EU:n markkinoille. Kevyen lämpöpaperin ostomäärän perusteella tarkasteltuna näiden jalostajien osuus on suurempi kuin niiden, jotka eivät ilmaisseet kantaansa tai jotka vastustivat toimenpiteitä. Myös CEPI kannatti toimenpiteitä ja katsoi, että Korean tasavallasta polkumyynnillä tuleva tuonti vaikuttaisi negatiivisesti tuotantoketjun alkupään toimijoihin, etuyhteydettömiin jalostajiin ja loppukäyttäjiin. |
| --- | --- |

(130)

Kyselyyn vastanneista jalostajista kolme kannatti toimenpiteiden käyttöönottoa pääasiassa sillä perusteella, että toimenpiteillä palautettaisiin tasapuoliset kilpailuolosuhteet EU:n markkinoille. Kevyen lämpöpaperin ostomäärän perusteella tarkasteltuna näiden jalostajien osuus on suurempi kuin niiden, jotka eivät ilmaisseet kantaansa tai jotka vastustivat toimenpiteitä. Myös CEPI kannatti toimenpiteitä ja katsoi, että Korean tasavallasta polkumyynnillä tuleva tuonti vaikuttaisi negatiivisesti tuotantoketjun alkupään toimijoihin, etuyhteydettömiin jalostajiin ja loppukäyttäjiin.

| (131) | Toimenpiteiden käyttöönottoa vastustavat osapuolet pelkäävät paperin puutetta ja hintojen nousua, vaihtoehtoisten toimituslähteiden puutetta, unionin tuottajien kilpailun vastaisia käytäntöjä ja viime kädessä jonkin jalostustoiminnan ja/tai joidenkin jalostajien toiminnan loppumista. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Euroopan unionissa on käytettävissä lukuisia toimituslähteitä, unionin tuottajien kilpailun vastaisista käytännöistä ei ole mitään merkkejä eikä toimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi merkittäviä hinnan korotuksia, kun otetaan huomioon polkumyyntimarginaalin taso. |
| --- | --- |

(131)

Toimenpiteiden käyttöönottoa vastustavat osapuolet pelkäävät paperin puutetta ja hintojen nousua, vaihtoehtoisten toimituslähteiden puutetta, unionin tuottajien kilpailun vastaisia käytäntöjä ja viime kädessä jonkin jalostustoiminnan ja/tai joidenkin jalostajien toiminnan loppumista. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Euroopan unionissa on käytettävissä lukuisia toimituslähteitä, unionin tuottajien kilpailun vastaisista käytännöistä ei ole mitään merkkejä eikä toimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi merkittäviä hinnan korotuksia, kun otetaan huomioon polkumyyntimarginaalin taso.

| (132) | Sekä vientiä harjoittava tuottaja että Korean tasavallan viranomaiset väittivät, että unionin etua koskevassa analyysissä olisi otettava huomioon Hansol-ryhmän vuosina 2013–2016 unioniin tekemät investoinnit sekä siihen etuyhteydessä olevien jalostajien tehtaissa olevat työpaikat. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi koskenut nimenomaisesti kevyen lämpöpaperin tuotantoa. |
| --- | --- |

(132)

Sekä vientiä harjoittava tuottaja että Korean tasavallan viranomaiset väittivät, että unionin etua koskevassa analyysissä olisi otettava huomioon Hansol-ryhmän vuosina 2013–2016 unioniin tekemät investoinnit sekä siihen etuyhteydessä olevien jalostajien tehtaissa olevat työpaikat. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi koskenut nimenomaisesti kevyen lämpöpaperin tuotantoa.

| (133) | Koska toimenpiteillä vain palautettaisiin tasapuolinen kilpailu unionin markkinoille, polkumyyntitoimenpiteiden katsotaan merkitsevän sitä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tulee unioniin vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Tästä pitäisi olla etua riippumattomille jalostajille. |
| --- | --- |

(133)

Koska toimenpiteillä vain palautettaisiin tasapuolinen kilpailu unionin markkinoille, polkumyyntitoimenpiteiden katsotaan merkitsevän sitä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tulee unioniin vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Tästä pitäisi olla etua riippumattomille jalostajille.

| (134) | Sen vuoksi komissio päätteli tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien vaikutus osapuoliin, jotka vastustivat toimenpiteitä, ei ole suurempi kuin toimenpiteiden positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Niiden osapuolten osalta, jotka esittivät perustelemattomia näkökantoja, tutkimuksessa ei voitu osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi niihin merkittävää vaikutusta tai vaikutusta ylipäänsä. |
| --- | --- |

(134)

Sen vuoksi komissio päätteli tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien vaikutus osapuoliin, jotka vastustivat toimenpiteitä, ei ole suurempi kuin toimenpiteiden positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Niiden osapuolten osalta, jotka esittivät perustelemattomia näkökantoja, tutkimuksessa ei voitu osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi niihin merkittävää vaikutusta tai vaikutusta ylipäänsä.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (135) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta peräisin olevan kevyen lämpöpaperin tuonnissa. |
| --- | --- |

(135)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta peräisin olevan kevyen lämpöpaperin tuonnissa.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (136) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(136)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (137) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(137)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (138) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(138)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (139) | Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina noin 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan todellinen kannattavuus ennen Korean tasavallasta tulevan tuonnin aiheuttamia merkittäviä vaikutuksia oli 13 prosenttia vuonna 2012 ja 11,5 prosenttia vuonna 2013. Näin ollen komissio katsoo tällä perusteella, että tuotannonalan viimeisimpänä edustavana vuotena eli vuonna 2013 saavuttama voitto on asianmukainen perusta tavoitevoitolle. |
| --- | --- |

(139)

Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina noin 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan todellinen kannattavuus ennen Korean tasavallasta tulevan tuonnin aiheuttamia merkittäviä vaikutuksia oli 13 prosenttia vuonna 2012 ja 11,5 prosenttia vuonna 2013. Näin ollen komissio katsoo tällä perusteella, että tuotannonalan viimeisimpänä edustavana vuotena eli vuonna 2013 saavuttama voitto on asianmukainen perusta tavoitevoitolle.

| (140) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 11,5 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(140)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 11,5 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana.

| (141) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 35,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(141)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 35,8 prosenttia.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (142) | Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi eli polkumyyntimarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(142)

Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi eli polkumyyntimarginaalin tasolle.

| (143) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavalta | Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Kaikki muut yritykset (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen polkumyyntitulli

Korean tasavalta

Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Kaikki muut yritykset (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Kuten 50 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntitulli asetetaan yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle. |
| --- | --- |

(144)

Kuten 50 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntitulli asetetaan yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle.

| (145) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(145)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (146) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(146)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (147) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(147)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (148) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(148)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Korean tasavallasta peräisin olevaa enintään 65 g/m2 painoista kevyttä lämpöpaperia, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehitteen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 12,1 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin; |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51) kumottiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’.

2

(3)  
  EUVL C 62, 18.2.2016, s. 7.

3

(4)  Tiedot on esitetty vaihteluvälinä, koska riskinä on, että otokseen valittu yritys purkaa auki kilpailijoidensa tiedot.

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 451/2011 (EUVL L 128, 14.5.2011, s. 1), johdanto-osan 73 kappale.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

6

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2006,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/24

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/2007,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2016,

valtiontuesta SA.36754–2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), jonka Unkari on osittain toteuttanut ja aikoo toteuttaa AUDI HUNGARIA MOTOR Kft:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 405)

(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Unkarin viranomaiset ilmoittivat sähköisellä ilmoituksella, joka rekisteröitiin 16 päivänä syyskuuta 2013 (SANI N:o 8899) ja jota oikaistiin 25 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä tiedonannolla, alueellisia valtiontukia koskevien, vuosien 2007–2013 suuntaviivojen (2), jäljempänä ’vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivat’, 65 kohdan mukaisesti aikomuksestaan myöntää alueellista tukea AUDI HUNGARIA MOTOR Kft:n, jäljempänä ’AHM’, toteuttamalle suurelle investointihankkeelle Győrissä. |
| --- | --- |

(1)

Unkarin viranomaiset ilmoittivat sähköisellä ilmoituksella, joka rekisteröitiin 16 päivänä syyskuuta 2013 (SANI N:o 8899) ja jota oikaistiin 25 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä tiedonannolla, alueellisia valtiontukia koskevien, vuosien 2007–2013 suuntaviivojen (2), jäljempänä ’vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivat’, 65 kohdan mukaisesti aikomuksestaan myöntää alueellista tukea AUDI HUNGARIA MOTOR Kft:n, jäljempänä ’AHM’, toteuttamalle suurelle investointihankkeelle Győrissä.

2

| (2) | Komissio ilmoitti Unkarille 9 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, joka koskee AHM:n investointihankkeelle myönnettävää alueellista tukea. Menettely aloitettiin, jotta komissio voisi arvioida asiaa perusteellisesti perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi annetun komission tiedonannon (3), jäljempänä ’perusteellista arviointia koskeva tiedonanto’, nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Unkarille 9 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, joka koskee AHM:n investointihankkeelle myönnettävää alueellista tukea. Menettely aloitettiin, jotta komissio voisi arvioida asiaa perusteellisesti perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi annetun komission tiedonannon (3), jäljempänä ’perusteellista arviointia koskeva tiedonanto’, nojalla.

3

| (3) | Unkari toimitti huomautuksensa ja perusteellisessa arvioinnissa tarvittavat tiedot 9 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (2014/101245). |
| --- | --- |

(3)

Unkari toimitti huomautuksensa ja perusteellisessa arvioinnissa tarvittavat tiedot 9 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (2014/101245).

| (4) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä marraskuuta 2014 (4). Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä marraskuuta 2014 (4). Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (5) | Komissio pyysi 25 päivänä marraskuuta 2014 (2014/119782), 28 päivänä heinäkuuta 2015 (2015/074087) ja 24 päivänä elokuuta 2015 (2015/083208) päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Unkari toimitti 13 päivänä helmikuuta 2015 (2015/014716), 30 päivänä syyskuuta 2015 (2015/096577) ja 9 päivänä lokakuuta 2015 (2015/100135) päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 25 päivänä marraskuuta 2014 (2014/119782), 28 päivänä heinäkuuta 2015 (2015/074087) ja 24 päivänä elokuuta 2015 (2015/083208) päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Unkari toimitti 13 päivänä helmikuuta 2015 (2015/014716), 30 päivänä syyskuuta 2015 (2015/096577) ja 9 päivänä lokakuuta 2015 (2015/100135) päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia.

2.   TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   TOIMENPITEEN TAVOITE

TOIMENPITEEN TAVOITE

| (7) | Unkarin viranomaiset aikovat edistää alueellista kehitystä myöntämällä aluetukea suorana avustuksena ja yhtiöverohelpotuksena AHM:lle sen investointeihin Győrissä, Länsi-Transdanubian alueella (Nyugat-Dunántúl). Länsi-Transdanubia on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue, jolla alueellisten tukien enimmäismäärä on suuryritysten osalta 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina, jäljempänä ’BAE’, ilmaistuna Unkarin vuosien 2007–2013 aluekartan (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Unkarin viranomaiset aikovat edistää alueellista kehitystä myöntämällä aluetukea suorana avustuksena ja yhtiöverohelpotuksena AHM:lle sen investointeihin Győrissä, Länsi-Transdanubian alueella (Nyugat-Dunántúl). Länsi-Transdanubia on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue, jolla alueellisten tukien enimmäismäärä on suuryritysten osalta 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina, jäljempänä ’BAE’, ilmaistuna Unkarin vuosien 2007–2013 aluekartan (5) mukaisesti.

5

2.2   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (8) | Tuensaaja on AHM, joka on yrityksen Audi Hungaria Services Zrt. kokonaan omistama tytäryhtiö. Audi Hungaria Services Zrt. on AUDI AG:n tytäryhtiö. Jälkimmäinen puolestaan kuuluu Volkswagen-konserniin, jäljempänä ’VW-konserni’. VW-konsernin kotipaikka sijaitsee Wolfsburgissa, Saksassa, ja sen liiketoiminta jakautuu kahteen liiketoimintayksikköön: autoteollisuuden yksikköön ja rahoituspalvelujen yksikköön. Autoteollisuuden liiketoimintayksikkö käsittää kaksi liiketoiminta-aluetta: ”henkilöautot” sekä ”hyötyajoneuvot ja sähkövoimatekniikka”. |
| --- | --- |

(8)

Tuensaaja on AHM, joka on yrityksen Audi Hungaria Services Zrt. kokonaan omistama tytäryhtiö. Audi Hungaria Services Zrt. on AUDI AG:n tytäryhtiö. Jälkimmäinen puolestaan kuuluu Volkswagen-konserniin, jäljempänä ’VW-konserni’. VW-konsernin kotipaikka sijaitsee Wolfsburgissa, Saksassa, ja sen liiketoiminta jakautuu kahteen liiketoimintayksikköön: autoteollisuuden yksikköön ja rahoituspalvelujen yksikköön. Autoteollisuuden liiketoimintayksikkö käsittää kaksi liiketoiminta-aluetta: ”henkilöautot” sekä ”hyötyajoneuvot ja sähkövoimatekniikka”.

| (9) | VW-konsernin autoteollisuuden liiketoimintayksikkö muodostuu 12 merkistä: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen-hyötyajoneuvot, Scania ja MAN. Kukin merkki on omanlaisensa ja toimii itsenäisenä yksikkönä markkinoilla. Volkswagen-konserni valmistaa ajoneuvoja pikkuautoista luksusluokan autoihin ja hyötyajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(9)

VW-konsernin autoteollisuuden liiketoimintayksikkö muodostuu 12 merkistä: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen-hyötyajoneuvot, Scania ja MAN. Kukin merkki on omanlaisensa ja toimii itsenäisenä yksikkönä markkinoilla. Volkswagen-konserni valmistaa ajoneuvoja pikkuautoista luksusluokan autoihin ja hyötyajoneuvoihin.

| (10) | Vuonna 2014 Volkswagen-konsernilla oli käytössään 118 tehdasta maailmanlaajuisesti (6), ja se toimitti asiakkaille 10,1 miljoonaa autoa, mikä vastaa 12 prosentin osuutta henkilöautojen maailmanmarkkinoista. Sen tuotto oli 202 miljardia euroa, ja se työllisti 592 586 työntekijää (7). |
| --- | --- |

(10)

Vuonna 2014 Volkswagen-konsernilla oli käytössään 118 tehdasta maailmanlaajuisesti (6), ja se toimitti asiakkaille 10,1 miljoonaa autoa, mikä vastaa 12 prosentin osuutta henkilöautojen maailmanmarkkinoista. Sen tuotto oli 202 miljardia euroa, ja se työllisti 592 586 työntekijää (7).

6

7

| (11) | Vuonna 2014 AUDI AG työllisti 79 483 työntekijää, toimitti 1,7 miljoonaa uutta autoa asiakkailleen maailmanlaajuisesti, ja sen tuotto oli 53 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2014 AUDI AG työllisti 79 483 työntekijää, toimitti 1,7 miljoonaa uutta autoa asiakkailleen maailmanlaajuisesti, ja sen tuotto oli 53 miljardia euroa.

| (12) | Vuonna 2014 AHM valmisti 135 232 autoa, työllisti 11 274 työntekijää, ja sen tuotto oli 7,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2014 AHM valmisti 135 232 autoa, työllisti 11 274 työntekijää, ja sen tuotto oli 7,2 miljardia euroa.

2.3   INVESTOINTIHANKE

INVESTOINTIHANKE

| (13) | AHM valmistaa moottoreita ja moottorien osia Győrissä. Lisäksi AHM kokosi autoja alustapohjaista menettelytapaa käyttäen, ennen kuin ilmoitettu investointihanke valmistui vuoden 2014 lopussa. |
| --- | --- |

(13)

AHM valmistaa moottoreita ja moottorien osia Győrissä. Lisäksi AHM kokosi autoja alustapohjaista menettelytapaa käyttäen, ennen kuin ilmoitettu investointihanke valmistui vuoden 2014 lopussa.

| (14) | Investointihankkeella oli kolme tavoitetta: monipuolistaa kokoonpanotoimintaa ja lisätä sen joustavuutta, lisätä koottujen autojen lukumäärää ja syventää autonvalmistusprosessin vertikaalista integraatiota. |
| --- | --- |

(14)

Investointihankkeella oli kolme tavoitetta: monipuolistaa kokoonpanotoimintaa ja lisätä sen joustavuutta, lisätä koottujen autojen lukumäärää ja syventää autonvalmistusprosessin vertikaalista integraatiota.

| (15) | Ensimmäinen tavoite oli lisätä kokoonpanotoiminnan joustavuutta korvaamalla aiempi alustapohjainen menettelytapa niin sanotulla moduuleihin perustuvalla valmistusteknologialla (Modularer Querbaukasten, jäljempänä ’MQB’). Siinä missä Győrissä käytetty alustapohjainen teknologia mahdollisti vain sellaisten autojen kokoamisen, joiden kokoamisessa käytetään samaa alustaa (pääasiassa samanpituisia tai lähes samanpituisia, usein vain yhteen segmenttiin kuuluvia autoja), uusi MQB-teknologia mahdollistaa eripituisten, eri segmentteihin (tässä tapauksessa A- ja B-segmentteihin ja teoriassa myös A0-segmenttiin [...] (*1)) kuuluvien autojen kokoamisen samalla tuotantolinjalla. Uusi teknologia asennettiin uuteen tehtaaseen, kun taas vanha alustapohjainen kokoonpanotoiminta lakkautettiin täysin vuonna 2014 ja vanha tuotantolinja purettiin ja poistettiin. Győrissä tapahtuva autonvalmistus perustuu nyt kokonaisuudessaan MQB-teknologiaan. MQB-teknologia perustuu modulaarisuuden periaatteeseen (eri markkinasegmentteihin kuuluvien mallien komponenttien standardointi), mikä mahdollistaa merkittävät kustannussäästöt. Standardoimisen tarve huomioon ottaen ja johtuen entisen ja uuden kokoonpanopaikan välisestä fyysisestä välimatkasta (noin 1,5 km), vanhan tuotantolinjan integroiminen uuteen tuotantoprosessiin ei ollut mahdollista. Uusi tehdas mahdollistaa useiden eri Audi-henkilöautomallien valmistuksen: uuden sukupolven mallit autoista, joita oli jo aikaisemminkin koottu Győrissä (Audi TT Coupé, TT Roadster ja A3 Cabriolet) sekä täysin uusi A3-perheen neliovinen jäsen (A3 Sedan). Uusiin malleihin tehtiin useita muutoksia, jotka liittyivät sekä suunnitteluun että teknisiin parannuksiin. POLK-luokitukset (8) eivät kuitenkaan muuttuneet, sillä laatu, tekninen kehitys ja sukupolvesta toiseen jatkuneet korkeat suunnittelustandardit sekä keskeiset geometriset mitat ja varustelut säilyivät ennallaan. Audi TT Coupé ja TT Roadster pysyvät B-segmentissä, kun taas A3 Cabriolet pysyy A-segmentissä ja uusi A3 Sedan tullaan myös luokittelemaan A-segmenttiin kuuluvaksi. |
| --- | --- |

(15)

Ensimmäinen tavoite oli lisätä kokoonpanotoiminnan joustavuutta korvaamalla aiempi alustapohjainen menettelytapa niin sanotulla moduuleihin perustuvalla valmistusteknologialla (Modularer Querbaukasten, jäljempänä ’MQB’). Siinä missä Győrissä käytetty alustapohjainen teknologia mahdollisti vain sellaisten autojen kokoamisen, joiden kokoamisessa käytetään samaa alustaa (pääasiassa samanpituisia tai lähes samanpituisia, usein vain yhteen segmenttiin kuuluvia autoja), uusi MQB-teknologia mahdollistaa eripituisten, eri segmentteihin (tässä tapauksessa A- ja B-segmentteihin ja teoriassa myös A0-segmenttiin [...] (*1)) kuuluvien autojen kokoamisen samalla tuotantolinjalla. Uusi teknologia asennettiin uuteen tehtaaseen, kun taas vanha alustapohjainen kokoonpanotoiminta lakkautettiin täysin vuonna 2014 ja vanha tuotantolinja purettiin ja poistettiin. Győrissä tapahtuva autonvalmistus perustuu nyt kokonaisuudessaan MQB-teknologiaan. MQB-teknologia perustuu modulaarisuuden periaatteeseen (eri markkinasegmentteihin kuuluvien mallien komponenttien standardointi), mikä mahdollistaa merkittävät kustannussäästöt. Standardoimisen tarve huomioon ottaen ja johtuen entisen ja uuden kokoonpanopaikan välisestä fyysisestä välimatkasta (noin 1,5 km), vanhan tuotantolinjan integroiminen uuteen tuotantoprosessiin ei ollut mahdollista. Uusi tehdas mahdollistaa useiden eri Audi-henkilöautomallien valmistuksen: uuden sukupolven mallit autoista, joita oli jo aikaisemminkin koottu Győrissä (Audi TT Coupé, TT Roadster ja A3 Cabriolet) sekä täysin uusi A3-perheen neliovinen jäsen (A3 Sedan). Uusiin malleihin tehtiin useita muutoksia, jotka liittyivät sekä suunnitteluun että teknisiin parannuksiin. POLK-luokitukset (8) eivät kuitenkaan muuttuneet, sillä laatu, tekninen kehitys ja sukupolvesta toiseen jatkuneet korkeat suunnittelustandardit sekä keskeiset geometriset mitat ja varustelut säilyivät ennallaan. Audi TT Coupé ja TT Roadster pysyvät B-segmentissä, kun taas A3 Cabriolet pysyy A-segmentissä ja uusi A3 Sedan tullaan myös luokittelemaan A-segmenttiin kuuluvaksi.

*1

8

| (16) | Hankkeen toinen tavoite oli kokoonpanotoiminnan yleisen teknisen kapasiteetin lisääminen Győrissä [60 000–110 000] henkilöautosta [130 000–180 000] henkilöautoon vuodessa. Tehtaan kaavaillaan käyttävän keskimäärin [...] prosenttia uudesta kapasiteetistaan A-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen ja [...] prosenttia B-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen. Suurempi kapasiteetti mahdollistaa sekä lisätuotteen (A3) että useampien seuraajamallien kokoamisen. |
| --- | --- |

(16)

Hankkeen toinen tavoite oli kokoonpanotoiminnan yleisen teknisen kapasiteetin lisääminen Győrissä [60 000–110 000] henkilöautosta [130 000–180 000] henkilöautoon vuodessa. Tehtaan kaavaillaan käyttävän keskimäärin [...] prosenttia uudesta kapasiteetistaan A-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen ja [...] prosenttia B-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen. Suurempi kapasiteetti mahdollistaa sekä lisätuotteen (A3) että useampien seuraajamallien kokoamisen.

| (17) | Hankkeen kolmas tavoite oli Győrin tuotantotoiminnan vertikaalisen integraation syventäminen. Aiempi kokoonpanotoiminta vaihtuu muutoksen myötä täysin integroiduksi henkilöautojen tuotantolaitokseksi: uuteen kokoonpanotehtaaseen rakennetaan investoinnin ohessa korinrakennus-, maalaamo- ja puristamoyksiköt, jotka tulevat palvelemaan pääasiassa edellä mainittujen mallien tuotantoa. Vain pieni osa (enintään [...] prosenttia) uusien korinrakennus- ja maalaamoyksiköiden tuotannosta lähetetään muille VW-konsernin tuotantolaitoksille ETA-alueen ulkopuolelle korirakenteina. Noin [...] prosenttia uudessa puristamossa valmistetuista korinosista käytetään autonvalmistukseen Győrissä. Loput [...] prosenttia Győrissä valmistetuista korinosista lähetetään muihin VW-konsernin tuotantopaikkoihin. Alun perin oli suunniteltu, että korinosat käytettäisiin POLKin B-segmenttiin kuuluvien autojen tuotantoon. Unkari ilmoitti kuitenkin komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, että kysynnän muutoksista johtuen [...] prosentin osuus puristamon tuotannosta saatettaisiin käyttää muissa VW-konsernin tuotantopaikoissa A0–C-segmentteihin kuuluvien autojen tuotantoon. |
| --- | --- |

(17)

Hankkeen kolmas tavoite oli Győrin tuotantotoiminnan vertikaalisen integraation syventäminen. Aiempi kokoonpanotoiminta vaihtuu muutoksen myötä täysin integroiduksi henkilöautojen tuotantolaitokseksi: uuteen kokoonpanotehtaaseen rakennetaan investoinnin ohessa korinrakennus-, maalaamo- ja puristamoyksiköt, jotka tulevat palvelemaan pääasiassa edellä mainittujen mallien tuotantoa. Vain pieni osa (enintään [...] prosenttia) uusien korinrakennus- ja maalaamoyksiköiden tuotannosta lähetetään muille VW-konsernin tuotantolaitoksille ETA-alueen ulkopuolelle korirakenteina. Noin [...] prosenttia uudessa puristamossa valmistetuista korinosista käytetään autonvalmistukseen Győrissä. Loput [...] prosenttia Győrissä valmistetuista korinosista lähetetään muihin VW-konsernin tuotantopaikkoihin. Alun perin oli suunniteltu, että korinosat käytettäisiin POLKin B-segmenttiin kuuluvien autojen tuotantoon. Unkari ilmoitti kuitenkin komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, että kysynnän muutoksista johtuen [...] prosentin osuus puristamon tuotannosta saatettaisiin käyttää muissa VW-konsernin tuotantopaikoissa A0–C-segmentteihin kuuluvien autojen tuotantoon.

| (18) | Investointihankkeeseen liittyvät työt käynnistettiin helmikuussa 2011 ja saatiin päätökseen 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(18)

Investointihankkeeseen liittyvät työt käynnistettiin helmikuussa 2011 ja saatiin päätökseen 31 päivänä joulukuuta 2014.

2.4   INVESTOINTIHANKKEEN KUSTANNUKSET

INVESTOINTIHANKKEEN KUSTANNUKSET

| (19) | Tarkasteltavana olevan hankkeen tukikelpoiset kustannukset koostuvat investoinneista rakennuksiin, koneisiin ja laitteisiin, mutta ei aineettomaan omaisuuteen. Käytettyä omaisuutta ei lasketa mukaan. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana olevan hankkeen tukikelpoiset kustannukset koostuvat investoinneista rakennuksiin, koneisiin ja laitteisiin, mutta ei aineettomaan omaisuuteen. Käytettyä omaisuutta ei lasketa mukaan.

| (20) | Investointihankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat nimellisarvoltaan 342 936 miljoonaa Unkarin forinttia (1 144 miljoonaa euroa (9)). Niiden nykyarvo (10) on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa). Taulukossa I esitetään tukikelpoisten kokonaiskustannusten jakautuminen.

  Taulukko I


  Tukikelpoisten investointikustannusten nimellisarvo (miljoonaa Unkarin forinttia)











  Vuosi | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinteistöt | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Koneet/laitteet | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Aineeton omaisuus | — | — | — | — | 0 |
| YHTEENSÄ | (...) | (...) | (...) | (...) | 342 936 |

(20)

Investointihankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat nimellisarvoltaan 342 936 miljoonaa Unkarin forinttia (1 144 miljoonaa euroa (9)). Niiden nykyarvo (10) on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa). Taulukossa I esitetään tukikelpoisten kokonaiskustannusten jakautuminen.

9

10

Taulukko I

Taulukko I

Tukikelpoisten investointikustannusten nimellisarvo (miljoonaa Unkarin forinttia)

Tukikelpoisten investointikustannusten nimellisarvo (miljoonaa Unkarin forinttia)

Vuosi

2011

2012

2013

2014

Yhteensä

Kiinteistöt

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Koneet/laitteet

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Aineeton omaisuus

—

—

—

—

0

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

342 936

342 936

2.5   INVESTOINNIN RAHOITTAMINEN

INVESTOINNIN RAHOITTAMINEN

| (21) | Unkarin viranomaiset vahvistavat, että edunsaajan oma osallistumisaste, johon ei sisälly julkista tukea, on yli 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(21)

Unkarin viranomaiset vahvistavat, että edunsaajan oma osallistumisaste, johon ei sisälly julkista tukea, on yli 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

2.6   OIKEUSPERUSTA

OIKEUSPERUSTA

| (22) | Kansallinen oikeusperusta taloudelliselle tuelle on seuraava:






  a) | Suoraa tukea myönnetään soveltaen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (11), jäljempänä ’aluetukea koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, mukaisesti ilmoitusvelvollisuudesta yksittäiseen ilmoitusrajaan saakka vapautettua tukiohjelmaa XR 47/2007 (12), joka perustuu talous- ja liikenneministerin antamaan hallituksen asetukseen 8/2007 (I.24.) investointituen myöntämisestä yksittäisen hallituksen päätöksen perusteella (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). |
| --- | --- | --- |

(22)

Kansallinen oikeusperusta taloudelliselle tuelle on seuraava:

a)

Suoraa tukea myönnetään soveltaen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (11), jäljempänä ’aluetukea koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, mukaisesti ilmoitusvelvollisuudesta yksittäiseen ilmoitusrajaan saakka vapautettua tukiohjelmaa XR 47/2007 (12), joka perustuu talous- ja liikenneministerin antamaan hallituksen asetukseen 8/2007 (I.24.) investointituen myöntämisestä yksittäisen hallituksen päätöksen perusteella (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

11

12

Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet

| b) | Verohelpotus myönnetään soveltaen tukiohjelmaa N 651/2006 (13) (kehittämistä tukevat verohuojennukset). Ohjelma perustettiin yhtiöverosta ja osinkoverosta vuonna 1996 annetulla lailla LXXXI (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény) ja kehittämistä tukevaa verohelpotusta koskevalla hallituksen asetuksella 206/2006 (X.16.) (a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b)

Verohelpotus myönnetään soveltaen tukiohjelmaa N 651/2006 (13) (kehittämistä tukevat verohuojennukset). Ohjelma perustettiin yhtiöverosta ja osinkoverosta vuonna 1996 annetulla lailla LXXXI (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény) ja kehittämistä tukevaa verohelpotusta koskevalla hallituksen asetuksella 206/2006 (X.16.) (a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16) Kormányrendelet).

13

a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény

a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16) Kormányrendelet

2.7   TUKITOIMENPIDE

TUKITOIMENPIDE

| (23) | AHM haki suoraa avustusta 5 päivänä maaliskuuta 2010 eli ennen investointihankkeeseen liittyvien töiden käynnistymistä. Unkarin viranomaiset vahvistivat 26 päivänä maaliskuuta 2010, että investointihanke, johon tukea haetaan, on periaatteessa tukikelpoinen. Unkarin viranomaiset tekivät investointihankkeen suoraa avustusta koskevan tukitarjouksen (puristamo pois lukien) 8 päivänä syyskuuta 2010, ja AHM hyväksyi tarjouksen 1 päivänä lokakuuta 2010. Puristamolle annettavan suoran avustuksen osalta tarjous tehtiin 27 päivänä huhtikuuta 2011 ja hyväksyttiin 4 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(23)

AHM haki suoraa avustusta 5 päivänä maaliskuuta 2010 eli ennen investointihankkeeseen liittyvien töiden käynnistymistä. Unkarin viranomaiset vahvistivat 26 päivänä maaliskuuta 2010, että investointihanke, johon tukea haetaan, on periaatteessa tukikelpoinen. Unkarin viranomaiset tekivät investointihankkeen suoraa avustusta koskevan tukitarjouksen (puristamo pois lukien) 8 päivänä syyskuuta 2010, ja AHM hyväksyi tarjouksen 1 päivänä lokakuuta 2010. Puristamolle annettavan suoran avustuksen osalta tarjous tehtiin 27 päivänä huhtikuuta 2011 ja hyväksyttiin 4 päivänä toukokuuta 2011.

| (24) | Edunsaaja haki verohelpotusta (johon sillä on oikeus edellyttäen, että komissio antaa hyväksyntänsä) 29 päivänä lokakuuta 2010 (ja puristamon osalta 27 päivänä tammikuuta 2011) eli ennen investointiin liittyvien töiden käynnistymistä. |
| --- | --- |

(24)

Edunsaaja haki verohelpotusta (johon sillä on oikeus edellyttäen, että komissio antaa hyväksyntänsä) 29 päivänä lokakuuta 2010 (ja puristamon osalta 27 päivänä tammikuuta 2011) eli ennen investointiin liittyvien töiden käynnistymistä.

| (25) | Tuki myönnettiin 6 päivänä heinäkuuta 2011 allekirjoitetulla tukisopimuksella (ja puristamon osalta 28 päivänä syyskuuta 2011) sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy tuen. |
| --- | --- |

(25)

Tuki myönnettiin 6 päivänä heinäkuuta 2011 allekirjoitetulla tukisopimuksella (ja puristamon osalta 28 päivänä syyskuuta 2011) sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy tuen.

| (26) | Unkari aikoo myöntää tukea 39 952 miljoonaa Unkarin forinttia (133,3 miljoonaa euroa) nykyarvossa. Koska hankkeen suunniteltujen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nykyarvo on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa), suunniteltu tuki-intensiteetti on 11,24 prosenttia BAE. |
| --- | --- |

(26)

Unkari aikoo myöntää tukea 39 952 miljoonaa Unkarin forinttia (133,3 miljoonaa euroa) nykyarvossa. Koska hankkeen suunniteltujen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nykyarvo on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa), suunniteltu tuki-intensiteetti on 11,24 prosenttia BAE.

| (27) | Unkarin viranomaiset ovat vahvistaneet, että hankkeelle myönnettävä tuki ei kasaudu muiden paikallisten, alueellisten, kansallisten tai unionin ohjelmien nojalla samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävien tukien kanssa. Vaikka tukikelpoiset kustannukset poikkeaisivat ilmoituksessa arvioidusta määrästä, hyväksyttyä tuen enimmäismäärän nykyarvoa ja hyväksyttyä tuki-intensiteettiä ei ylitettäisi. |
| --- | --- |

(27)

Unkarin viranomaiset ovat vahvistaneet, että hankkeelle myönnettävä tuki ei kasaudu muiden paikallisten, alueellisten, kansallisten tai unionin ohjelmien nojalla samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävien tukien kanssa. Vaikka tukikelpoiset kustannukset poikkeaisivat ilmoituksessa arvioidusta määrästä, hyväksyttyä tuen enimmäismäärän nykyarvoa ja hyväksyttyä tuki-intensiteettiä ei ylitettäisi.

| (28) | AHM oli saanut investointitukea aiemmin Győrissä toteutetuille investoinneille, jotka käynnistyivät ennen vuotta 2003 ja vuonna 2006. |
| --- | --- |

(28)

AHM oli saanut investointitukea aiemmin Győrissä toteutetuille investoinneille, jotka käynnistyivät ennen vuotta 2003 ja vuonna 2006.

| (29) | Ilmoitettu tuki myönnetään edellyttäen, että tuensaaja säilyttää investoinnin tukialueella vähintään viisi vuotta investoinnin päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(29)

Ilmoitettu tuki myönnetään edellyttäen, että tuensaaja säilyttää investoinnin tukialueella vähintään viisi vuotta investoinnin päättymisen jälkeen.

2.8   YLEISET SÄÄNNÖKSET

YLEISET SÄÄNNÖKSET

| (30) | Unkarin viranomaiset sitoutuivat toimittamaan komissiolle






  — | jäljennöksen tukitoimenpidettä koskevista asiakirjoista kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä, |
| --- | --- | --- |

(30)

Unkarin viranomaiset sitoutuivat toimittamaan komissiolle

—

jäljennöksen tukitoimenpidettä koskevista asiakirjoista kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä,

| — | viiden vuoden välein tuen myöntämisajankohdasta alkaen väliraportin (joka sisältää tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta ja kaikista muista investointihankkeista, jotka on aloitettu samassa laitoksessa/tehtaassa), sekä |
| --- | --- |

—

viiden vuoden välein tuen myöntämisajankohdasta alkaen väliraportin (joka sisältää tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta ja kaikista muista investointihankkeista, jotka on aloitettu samassa laitoksessa/tehtaassa), sekä

| — | kattavan loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa ilmoitetun maksuaikataulun mukaisen viimeisen tukierän maksamisesta. |
| --- | --- |

—

kattavan loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa ilmoitetun maksuaikataulun mukaisen viimeisen tukierän maksamisesta.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (31) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että yleiset edellytykset tuen soveltumiselle sisämarkkinoille vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen nojalla täyttyvät ja että ilmoitettu tukimäärä ja tuki-intensiteetti eivät ylitä sallittuja enimmäismääriä. Komissio ei kuitenkaan voinut alustavassa arviossaan vahvistaa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(31)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että yleiset edellytykset tuen soveltumiselle sisämarkkinoille vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen nojalla täyttyvät ja että ilmoitettu tukimäärä ja tuki-intensiteetti eivät ylitä sallittuja enimmäismääriä. Komissio ei kuitenkaan voinut alustavassa arviossaan vahvistaa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan nojalla.

| (32) | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komission on aloitettava muodollinen tutkintamenettely ja arvioitava perusteellisesti tuen kannustavaa vaikutusta, sen oikeasuhteisuutta sekä myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, kun tuensaajan markkinaosuus merkityksellisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla on ennen investointia tai sen jälkeen yli 25 prosenttia (jäljempänä myös ’68 kohdan a alakohdan mukainen kriteeri’) tai kun investoinnilla luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, jotka ovat absoluuttisesti tai suhteellisesti tarkasteltuna taantuvat (’68 kohdan b alakohdan mukainen kriteeri’). |
| --- | --- |

(32)

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komission on aloitettava muodollinen tutkintamenettely ja arvioitava perusteellisesti tuen kannustavaa vaikutusta, sen oikeasuhteisuutta sekä myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, kun tuensaajan markkinaosuus merkityksellisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla on ennen investointia tai sen jälkeen yli 25 prosenttia (jäljempänä myös ’68 kohdan a alakohdan mukainen kriteeri’) tai kun investoinnilla luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, jotka ovat absoluuttisesti tai suhteellisesti tarkasteltuna taantuvat (’68 kohdan b alakohdan mukainen kriteeri’).

| (33) | Komissio ei pystynyt alustavassa arvioinnissaan sulkemaan pois sitä, että markkinaosuusrajaa ja tehottomilla markkinoilla toteutetun investoinnin aikaansaamaa kapasiteetin lisäystä koskevaa raja-arvoa ei ylitetä merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(33)

Komissio ei pystynyt alustavassa arvioinnissaan sulkemaan pois sitä, että markkinaosuusrajaa ja tehottomilla markkinoilla toteutetun investoinnin aikaansaamaa kapasiteetin lisäystä koskevaa raja-arvoa ei ylitetä merkityksellisillä markkinoilla.

| (34) | Komissio epäili erityisesti Unkarin ehdotusta, jonka mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat koostuisivat POLK-luokittelun A0-, A- ja B-segmenttien yhdistelmästä. Se jätti merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi ja tarkasteli kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia markkinamääritelmiä, mukaan lukien erityisesti kapein segmentointi, josta on saatavilla tietoa (14). Koska AHM aikoo valmistaa A- ja B-segmentteihin ja teoriassa myös A0-segmenttiin kuuluvia autoja sekä näiden korin osia, komissio katsoo, että kyseisten segmenttien olisi tässä tapauksessa katsottava mahdollisesti muodostavan merkitykselliset markkinat yksin ja myös yhdistettyinä. |
| --- | --- |

(34)

Komissio epäili erityisesti Unkarin ehdotusta, jonka mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat koostuisivat POLK-luokittelun A0-, A- ja B-segmenttien yhdistelmästä. Se jätti merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi ja tarkasteli kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia markkinamääritelmiä, mukaan lukien erityisesti kapein segmentointi, josta on saatavilla tietoa (14). Koska AHM aikoo valmistaa A- ja B-segmentteihin ja teoriassa myös A0-segmenttiin kuuluvia autoja sekä näiden korin osia, komissio katsoo, että kyseisten segmenttien olisi tässä tapauksessa katsottava mahdollisesti muodostavan merkitykselliset markkinat yksin ja myös yhdistettyinä.

14

| (35) | Mahdollisen henkilöautoihin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin jaottelun osalta komissio katsoi, ettei kyseisiä ajoneuvoja käsitellä erikseen. |
| --- | --- |

(35)

Mahdollisen henkilöautoihin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin jaottelun osalta komissio katsoi, ettei kyseisiä ajoneuvoja käsitellä erikseen.

| (36) | Komissio ei myöskään pystynyt muodostamaan lopullista kantaa maantieteellisten markkinoiden määritelmän suhteen. Komissio ei pystynyt määrittelemään, kattavatko maantieteelliset markkinat Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA-alue’, vai, kuten Unkari ehdotti, ainakin yhdistetyt koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan sekä Kiinan laajuiset markkinat. |
| --- | --- |

(36)

Komissio ei myöskään pystynyt muodostamaan lopullista kantaa maantieteellisten markkinoiden määritelmän suhteen. Komissio ei pystynyt määrittelemään, kattavatko maantieteelliset markkinat Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA-alue’, vai, kuten Unkari ehdotti, ainakin yhdistetyt koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan sekä Kiinan laajuiset markkinat.

| (37) | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukainen analyysi osoitti, että sovellettava 25 prosentin markkinaosuusraja ylittyy yksittäisten ja yhdistettyjen A- ja B-segmenttien osalta ETA-alueella kaikkina asianomaisina vuosina ja yhdistettyjen A0- ja B-segmenttien osalta vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(37)

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukainen analyysi osoitti, että sovellettava 25 prosentin markkinaosuusraja ylittyy yksittäisten ja yhdistettyjen A- ja B-segmenttien osalta ETA-alueella kaikkina asianomaisina vuosina ja yhdistettyjen A0- ja B-segmenttien osalta vuodesta 2011 alkaen.

| (38) | Komissio totesi 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä soveltaessaan, että merkitykselliset tuotemarkkinat ETA-alueella ovat tehottomat. Sen vuoksi komission oli varmistettava, ylittääkö hankkeella luotava lisäkapasiteetti 5 prosenttia merkityksellisten markkinoiden koosta. |
| --- | --- |

(38)

Komissio totesi 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä soveltaessaan, että merkitykselliset tuotemarkkinat ETA-alueella ovat tehottomat. Sen vuoksi komission oli varmistettava, ylittääkö hankkeella luotava lisäkapasiteetti 5 prosenttia merkityksellisten markkinoiden koosta.

| (39) | Komissio katsoi, että sovellettaessa 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä on asianmukaista valita lähestymistavaksi bruttokapasiteetin lisäys. Jos lähestymistavaksi valitaan nettokapasiteetin lisäys (eli nykyisen kapasiteetin vähentäminen suunnitellun kapasiteetin kokonaismäärästä), komissio ei voisi arvioida valtiontuen vaikutuksia taantuvilla, rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla silloin, kun tuetut investoinnit eivät laajentaisi senhetkistä kapasiteettia yli 5 prosentilla markkinoiden koosta. Kyseinen 68 kohdan b alakohdan mukainen kriteeri onkin otettu käyttöön nimenomaan sellaisten tilanteiden tunnistamiseksi, joissa markkinat ovat taantuvat ja tuetulla investoinnilla on kokonsa puolesta huomattava vaikutus kilpailijoihin. |
| --- | --- |

(39)

Komissio katsoi, että sovellettaessa 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä on asianmukaista valita lähestymistavaksi bruttokapasiteetin lisäys. Jos lähestymistavaksi valitaan nettokapasiteetin lisäys (eli nykyisen kapasiteetin vähentäminen suunnitellun kapasiteetin kokonaismäärästä), komissio ei voisi arvioida valtiontuen vaikutuksia taantuvilla, rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla silloin, kun tuetut investoinnit eivät laajentaisi senhetkistä kapasiteettia yli 5 prosentilla markkinoiden koosta. Kyseinen 68 kohdan b alakohdan mukainen kriteeri onkin otettu käyttöön nimenomaan sellaisten tilanteiden tunnistamiseksi, joissa markkinat ovat taantuvat ja tuetulla investoinnilla on kokonsa puolesta huomattava vaikutus kilpailijoihin.

| (40) | Sovellettaessa investointihankkeeseen (puristamo pois lukien) 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä ilmeni, että 5 prosentin raja ylittyisi vain, jos tuotantokapasiteetti kokonaisuudessaan käytettäisiin B-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen. Unkarin esittämien tuotantoarvioiden mukaan olisi erittäin epätodennäköistä, että 5 prosentin raja ylittyisi minkään potentiaalisen automarkkinasegmentin kohdalla. |
| --- | --- |

(40)

Sovellettaessa investointihankkeeseen (puristamo pois lukien) 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä ilmeni, että 5 prosentin raja ylittyisi vain, jos tuotantokapasiteetti kokonaisuudessaan käytettäisiin B-segmenttiin kuuluvien autojen valmistukseen. Unkarin esittämien tuotantoarvioiden mukaan olisi erittäin epätodennäköistä, että 5 prosentin raja ylittyisi minkään potentiaalisen automarkkinasegmentin kohdalla.

| (41) | Sovellettaessa puristamon luomaan korinosien tuotantokapasiteettiin 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä ilmeni, että 5 prosentin raja saattaisi ylittyä vain, jos B-segmentin autotuotannon osuutta Győrissä lisättäisiin merkittävästi. Näin ollen komissio jätti avoimeksi kysymyksen, ylittääkö puristamon kapasiteetti 5 prosenttia markkinoiden koosta mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena ennen investointia. |
| --- | --- |

(41)

Sovellettaessa puristamon luomaan korinosien tuotantokapasiteettiin 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä ilmeni, että 5 prosentin raja saattaisi ylittyä vain, jos B-segmentin autotuotannon osuutta Győrissä lisättäisiin merkittävästi. Näin ollen komissio jätti avoimeksi kysymyksen, ylittääkö puristamon kapasiteetti 5 prosenttia markkinoiden koosta mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena ennen investointia.

| (42) | Koska komissio ei pystynyt toteamaan yksiselitteisesti, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut rajat eivät ylittyneet, se päätti käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio totesi erityisesti, että investointihanke arvioidaan perusteellisesti perusteellista arviointia koskevan tiedonannon nojalla, jos komissio ei muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa huomautusten perusteella pysty toteamaan varmuudella, ettei vahvistettuja raja-arvoja ylitetä. Unkaria ja asianomaisia osapuolia kehotettiin toimittamaan huomautuksensa. |
| --- | --- |

(42)

Koska komissio ei pystynyt toteamaan yksiselitteisesti, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut rajat eivät ylittyneet, se päätti käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio totesi erityisesti, että investointihanke arvioidaan perusteellisesti perusteellista arviointia koskevan tiedonannon nojalla, jos komissio ei muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa huomautusten perusteella pysty toteamaan varmuudella, ettei vahvistettuja raja-arvoja ylitetä. Unkaria ja asianomaisia osapuolia kehotettiin toimittamaan huomautuksensa.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (43) | Asianomaiset eivät ole toimittaneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(43)

Asianomaiset eivät ole toimittaneet huomautuksia.

5.   UNKARIN HUOMAUTUKSET

UNKARIN HUOMAUTUKSET

5.1   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| (44) | Unkari pysyy kannassaan, että tuotemarkkinoiden määritelmässä tulisi yhdistää A0–B-segmentit (POLK-luokitukset). |
| --- | --- |

(44)

Unkari pysyy kannassaan, että tuotemarkkinoiden määritelmässä tulisi yhdistää A0–B-segmentit (POLK-luokitukset).

| (45) | Unkarin viranomaiset ovat edelleen sitä mieltä, että jokaisen olennaisen yksittäisen henkilöautosegmentin rajoilta löytyy kysynnän korvattavuutta, kuten komissio on todennut aiemmissa päätöksissään (15). Koska kysyntäpuolen korvattavuusketjussa A0- ja B-segmenttien korvaaminen A-segmentillä on mahdollista, Unkarin viranomaiset katsovat, että asianomaiset segmentit muodostavat yhdistetyn segmenttiryhmän. |
| --- | --- |

(45)

Unkarin viranomaiset ovat edelleen sitä mieltä, että jokaisen olennaisen yksittäisen henkilöautosegmentin rajoilta löytyy kysynnän korvattavuutta, kuten komissio on todennut aiemmissa päätöksissään (15). Koska kysyntäpuolen korvattavuusketjussa A0- ja B-segmenttien korvaaminen A-segmentillä on mahdollista, Unkarin viranomaiset katsovat, että asianomaiset segmentit muodostavat yhdistetyn segmenttiryhmän.

15

| (46) | Viranomaiset väittävät myös, että MQB-teknologian käyttöönoton nimenomaisena tarkoituksena on lisätä joustavuutta tarjontapuolella, niin että tuensaajan on mahdollista valmistaa A0-, A- ja B-segmentteihin kuuluvia henkilöautoja samalla MQB-teknologiaan perustuvalla tuotantolinjalla, mikä mahdollistaa tuotannon siirtämisen yksiltä markkinoilta toisille. Tuen vaikutukset tulisivat tuntumaan kaikilla näistä markkinoista. |
| --- | --- |

(46)

Viranomaiset väittävät myös, että MQB-teknologian käyttöönoton nimenomaisena tarkoituksena on lisätä joustavuutta tarjontapuolella, niin että tuensaajan on mahdollista valmistaa A0-, A- ja B-segmentteihin kuuluvia henkilöautoja samalla MQB-teknologiaan perustuvalla tuotantolinjalla, mikä mahdollistaa tuotannon siirtämisen yksiltä markkinoilta toisille. Tuen vaikutukset tulisivat tuntumaan kaikilla näistä markkinoista.

5.2   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| (47) | Unkari pysyy kannassaan, että merkitykselliset maantieteelliset autoteollisuuden markkinat muodostuvat maailmanlaajuisista markkinoista, ja toistaa ilmoitusvaiheen aikana esittämänsä väitteet:






  — | ETA-alueen kauppavirrat ja tuonti- ja vientikiintiöt (16) ovat saavuttaneet tason, joka osoittaa, että autokauppa tapahtuu maailmanlaajuisilla markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(47)

Unkari pysyy kannassaan, että merkitykselliset maantieteelliset autoteollisuuden markkinat muodostuvat maailmanlaajuisista markkinoista, ja toistaa ilmoitusvaiheen aikana esittämänsä väitteet:

—

ETA-alueen kauppavirrat ja tuonti- ja vientikiintiöt (16) ovat saavuttaneet tason, joka osoittaa, että autokauppa tapahtuu maailmanlaajuisilla markkinoilla.

16

| — | Kaupan esteiden osalta on viime vuosina ollut huomattavissa, että sääntelyyn liittyvät esteet ovat vähentyneet, useiden maiden ja ETA-alueen välillä on vain vähän kaupan esteitä, ja yleisesti ottaen ollaan menossa kohti voimakkaampaa yhdenmukaistamista ja yhdentymistä. |
| --- | --- |

—

Kaupan esteiden osalta on viime vuosina ollut huomattavissa, että sääntelyyn liittyvät esteet ovat vähentyneet, useiden maiden ja ETA-alueen välillä on vain vähän kaupan esteitä, ja yleisesti ottaen ollaan menossa kohti voimakkaampaa yhdenmukaistamista ja yhdentymistä.

| — | Eri alueilla samansuuntaisesti kehittyvät hinnat ovat tärkeä indikaattori yhdentyneiden markkinoiden olemassaolosta. ETA-alueen ja Yhdysvaltojen hinnoittelutietoihin perustuvan hintaindeksianalyysin (17) tulokset osoittavat, että A- ja B-segmenttien hintaindeksit liikkuvat samansuuntaisesti ja että niiden välillä on voimakas korrelaatio. Tämän perusteella voidaan päätellä, että ainakin Yhdysvallat ja ETA-alue kuuluvat samoihin maantieteellisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

—

Eri alueilla samansuuntaisesti kehittyvät hinnat ovat tärkeä indikaattori yhdentyneiden markkinoiden olemassaolosta. ETA-alueen ja Yhdysvaltojen hinnoittelutietoihin perustuvan hintaindeksianalyysin (17) tulokset osoittavat, että A- ja B-segmenttien hintaindeksit liikkuvat samansuuntaisesti ja että niiden välillä on voimakas korrelaatio. Tämän perusteella voidaan päätellä, että ainakin Yhdysvallat ja ETA-alue kuuluvat samoihin maantieteellisiin markkinoihin.

17

| — | Maailmanlaajuisen jakeluverkoston perustamiskustannukset ovat niin mitättömät, etteivät ne estä kannattavaa maailmanlaajuista ajoneuvojen myyntiä. |
| --- | --- |

—

Maailmanlaajuisen jakeluverkoston perustamiskustannukset ovat niin mitättömät, etteivät ne estä kannattavaa maailmanlaajuista ajoneuvojen myyntiä.

| — | Kuljetuskustannukset vähenevät, ja sen myötä ajoneuvojen vienti ja tuonti lisääntyvät jatkuvasti. Joka kolmas EU:ssa tuotettu auto menee vientiin ja joka viides EU:ssa myytävä auto on tuontiauto. |
| --- | --- |

—

Kuljetuskustannukset vähenevät, ja sen myötä ajoneuvojen vienti ja tuonti lisääntyvät jatkuvasti. Joka kolmas EU:ssa tuotettu auto menee vientiin ja joka viides EU:ssa myytävä auto on tuontiauto.

| — | Volkswagen-konserni on maailmanlaajuinen autonvalmistaja, joka kilpailee maailmanlaajuisesti muiden alkuperäisten laitevalmistajien, jäljempänä ’OEM-valmistaja’, kanssa. |
| --- | --- |

—

Volkswagen-konserni on maailmanlaajuinen autonvalmistaja, joka kilpailee maailmanlaajuisesti muiden alkuperäisten laitevalmistajien, jäljempänä ’OEM-valmistaja’, kanssa.

| — | Kymmenellä suurimmalla OEM-valmistajalla on huomattava määrä tuotantolaitoksia kaikkialla maailmassa. Volkswagen-konsernilla on käytössään 100 tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Euroopassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Aasiassa. Monissa näistä tuotantopaikoista valmistetaan A- ja B-segmentteihin kuuluvia ajoneuvoja. Lisäksi suurten OEM-valmistajien tytäryhtiöt kilpailevat keskenään, kun on kyse tuotantopaikkoja koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

—

Kymmenellä suurimmalla OEM-valmistajalla on huomattava määrä tuotantolaitoksia kaikkialla maailmassa. Volkswagen-konsernilla on käytössään 100 tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Euroopassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Aasiassa. Monissa näistä tuotantopaikoista valmistetaan A- ja B-segmentteihin kuuluvia ajoneuvoja. Lisäksi suurten OEM-valmistajien tytäryhtiöt kilpailevat keskenään, kun on kyse tuotantopaikkoja koskevista päätöksistä.

| (48) | Näin ollen Unkari katsoo, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat ja sisältävät ainakin koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Kiinan. |
| --- | --- |

(48)

Näin ollen Unkari katsoo, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat ja sisältävät ainakin koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Kiinan.

| (49) | Lisäksi Unkari painottaa, että Győr on ainoa AUDI TT Coupén, AUDI TT Roadsterin ja AUDI A3 Cabrioletin tuotantopaikka maailmassa, eli se vastaa maailmanlaajuiseen kysyntään. Myös Győrissä tuotetut A3 Sedanit jaellaan maailmanlaajuisesti (lukuun ottamatta yksiköitä, jotka valmistetaan Kiinan Foshanissa yksinomaan Kiinan markkinoille). |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi Unkari painottaa, että Győr on ainoa AUDI TT Coupén, AUDI TT Roadsterin ja AUDI A3 Cabrioletin tuotantopaikka maailmassa, eli se vastaa maailmanlaajuiseen kysyntään. Myös Győrissä tuotetut A3 Sedanit jaellaan maailmanlaajuisesti (lukuun ottamatta yksiköitä, jotka valmistetaan Kiinan Foshanissa yksinomaan Kiinan markkinoille).

5.3   KAPASITEETTIA KOSKEVAT NÄKÖKOHDAT

KAPASITEETTIA KOSKEVAT NÄKÖKOHDAT

| (50) | Unkarin viranomaiset väittävät edelleen, että 68 kohdan b alakohdan mukaisen kriteerin soveltamiseen olisi valittava lähestymistavaksi nettokapasiteetin lisäys. Investointihankkeen tavoitteena on muun muassa olemassa olevan Győrin tuotantolaitoksen laajentaminen. Tuotantoprosessin vertikaalisen integraation johdosta aiemmasta kapasiteetista ([60 000–110 000] A- ja B-segmentteihin kuuluvaa ajoneuvoa vuodessa) vastaavat nyt juuri rakennettu kokoonpanotehdas ja vasta valmistuneet tuotantolaitokset. |
| --- | --- |

(50)

Unkarin viranomaiset väittävät edelleen, että 68 kohdan b alakohdan mukaisen kriteerin soveltamiseen olisi valittava lähestymistavaksi nettokapasiteetin lisäys. Investointihankkeen tavoitteena on muun muassa olemassa olevan Győrin tuotantolaitoksen laajentaminen. Tuotantoprosessin vertikaalisen integraation johdosta aiemmasta kapasiteetista ([60 000–110 000] A- ja B-segmentteihin kuuluvaa ajoneuvoa vuodessa) vastaavat nyt juuri rakennettu kokoonpanotehdas ja vasta valmistuneet tuotantolaitokset.

| (51) | Unkari väittää, että riippumatta siitä, i) kootaanko ajoneuvo tietyssä laitoksessa vai tuotetaanko se vertikaalisesti integroitua tuotantoprosessia käyttäen tai ii) onko uuden sukupolven malleissa mahdollisesti erilaisia ominaisuuksia, lopputuote kuuluu joka tapauksessa samaan segmenttiin. Ennen investointihanketta tuotettu (kokoonpantu) vuotuinen [60 000–110 000] ajoneuvon kapasiteetti tullaan siis tuottamaan myös investointihankkeen jälkeen hankkeen seurauksena. Tämän olemassa olevan kapasiteetin lisäksi on odotettavissa uutta, [60 000–80 000] ajoneuvon tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(51)

Unkari väittää, että riippumatta siitä, i) kootaanko ajoneuvo tietyssä laitoksessa vai tuotetaanko se vertikaalisesti integroitua tuotantoprosessia käyttäen tai ii) onko uuden sukupolven malleissa mahdollisesti erilaisia ominaisuuksia, lopputuote kuuluu joka tapauksessa samaan segmenttiin. Ennen investointihanketta tuotettu (kokoonpantu) vuotuinen [60 000–110 000] ajoneuvon kapasiteetti tullaan siis tuottamaan myös investointihankkeen jälkeen hankkeen seurauksena. Tämän olemassa olevan kapasiteetin lisäksi on odotettavissa uutta, [60 000–80 000] ajoneuvon tuotantokapasiteettia.

| (52) | Nettokapasiteetti kasvaisi siis korkeintaan [60 000–80 000] ajoneuvolla vuodessa samaisessa aiemmassa segmenttiryhmässä (A–B). Tämä nettokapasiteetin lisäys ei ylitä vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua 5 prosentin rajaa. |
| --- | --- |

(52)

Nettokapasiteetti kasvaisi siis korkeintaan [60 000–80 000] ajoneuvolla vuodessa samaisessa aiemmassa segmenttiryhmässä (A–B). Tämä nettokapasiteetin lisäys ei ylitä vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua 5 prosentin rajaa.

| (53) | Unkarin viranomaiset katsoivat, että [...] prosentin osuus puristamon tuotannosta, joka on tarkoitus käyttää VW-konsernin muissa tuotantopaikoissa valmistetuissa B-segmentin ajoneuvoissa, ei johda VW-konsernin valmistamien B-segmenttiin kuuluvien autojen kokonaistuotannon nousuun, sillä kyse on vain ulkopuolisilta toimittajilta hankittujen puristettujen korinosien korvaamisesta itse valmistetuilla osilla. Unkarin mukaan laskentamenetelmä, jota komissio on soveltanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, johtaisi vain VW-konsernin sisällä luodun tuotantokapasiteetin kaksinkertaiseen laskentaan. Lisäksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, tuensaajan suunnitelmien muutoksista johtuen kyseiset korinosat käytettäisiin A0–C-segmentteihin kuuluvien autojen valmistukseen. |
| --- | --- |

(53)

Unkarin viranomaiset katsoivat, että [...] prosentin osuus puristamon tuotannosta, joka on tarkoitus käyttää VW-konsernin muissa tuotantopaikoissa valmistetuissa B-segmentin ajoneuvoissa, ei johda VW-konsernin valmistamien B-segmenttiin kuuluvien autojen kokonaistuotannon nousuun, sillä kyse on vain ulkopuolisilta toimittajilta hankittujen puristettujen korinosien korvaamisesta itse valmistetuilla osilla. Unkarin mukaan laskentamenetelmä, jota komissio on soveltanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, johtaisi vain VW-konsernin sisällä luodun tuotantokapasiteetin kaksinkertaiseen laskentaan. Lisäksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, tuensaajan suunnitelmien muutoksista johtuen kyseiset korinosat käytettäisiin A0–C-segmentteihin kuuluvien autojen valmistukseen.

5.4   PERUSTEELLISTA ARVIOINTIA KOSKEVAN TIEDONANNON SOVELTAMINEN

PERUSTEELLISTA ARVIOINTIA KOSKEVAN TIEDONANNON SOVELTAMINEN

| (54) | Unkarin viranomaiset katsovat, että kun otetaan huomioon edellä esitetyt perustelut, jotka koskevat merkityksellisten tuote- ja maantieteellisten markkinoiden asianmukaista määrittelyä, sekä kun sovelletaan nettokapasiteetin nousuun perustuvaa lähestymistapaa, vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa tarkoitetut raja-arvot eivät ylity ja tuki voidaan hyväksyä ilman perusteellisen arvioinnin käynnistämistä. |
| --- | --- |

(54)

Unkarin viranomaiset katsovat, että kun otetaan huomioon edellä esitetyt perustelut, jotka koskevat merkityksellisten tuote- ja maantieteellisten markkinoiden asianmukaista määrittelyä, sekä kun sovelletaan nettokapasiteetin nousuun perustuvaa lähestymistapaa, vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa tarkoitetut raja-arvot eivät ylity ja tuki voidaan hyväksyä ilman perusteellisen arvioinnin käynnistämistä.

5.5   TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

| (55) | Siitä huolimatta Unkari on toimittanut tarvittavat tiedot perusteellisen arvioinnin toteuttamista varten. |
| --- | --- |

(55)

Siitä huolimatta Unkari on toimittanut tarvittavat tiedot perusteellisen arvioinnin toteuttamista varten.

5.5.1   Tuen myönteiset vaikutukset

Tuen myönteiset vaikutukset

| (56) | Unkari katsoo, että investoinnilla edistetään Győrin ja Länsi-Transdanubian alueellista kehitystä seuraavista syistä:






  — | Investointihankkeella luodaan suoraan 2 100 uutta työpaikkaa ja varmistetaan, että ammattitaitoiset työntekijät pysyvät Länsi-Transdanubian alueella. Hankkeella myös luodaan uutta kysyntää ammattitaitoiselle työvoimalle. Huomattavalla osalla uusista työntekijöistä on korkeakoulututkinto. |
| --- | --- | --- |

(56)

Unkari katsoo, että investoinnilla edistetään Győrin ja Länsi-Transdanubian alueellista kehitystä seuraavista syistä:

—

Investointihankkeella luodaan suoraan 2 100 uutta työpaikkaa ja varmistetaan, että ammattitaitoiset työntekijät pysyvät Länsi-Transdanubian alueella. Hankkeella myös luodaan uutta kysyntää ammattitaitoiselle työvoimalle. Huomattavalla osalla uusista työntekijöistä on korkeakoulututkinto.

| — | Lisäksi tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien yrityksissä syntyy välillisesti lukuisia työpaikkoja. Työllisyyskerroin on tavarantoimittajatasolla 2,5 (18) eli jokainen uusi työpaikka luo välillisesti 2,5 työpaikkaa tavarantoimittajien yrityksissä. Tavarantoimittajien työntekijöiden kulutuksesta muodostuva kerroin puolestaan on 2,2 työpaikkaa jokaista uutta, suoraan luotua työpaikkaa kohti. Tämä merkitsee sitä, että välillisesti syntyy kaikkiaan 9 870 uutta työpaikkaa. |
| --- | --- |

—

Lisäksi tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien yrityksissä syntyy välillisesti lukuisia työpaikkoja. Työllisyyskerroin on tavarantoimittajatasolla 2,5 (18) eli jokainen uusi työpaikka luo välillisesti 2,5 työpaikkaa tavarantoimittajien yrityksissä. Tavarantoimittajien työntekijöiden kulutuksesta muodostuva kerroin puolestaan on 2,2 työpaikkaa jokaista uutta, suoraan luotua työpaikkaa kohti. Tämä merkitsee sitä, että välillisesti syntyy kaikkiaan 9 870 uutta työpaikkaa.

18

| — | Alue tulee hyötymään merkittävistä osaamiseen liittyvistä heijastusvaikutuksista: tuensaaja on tehnyt jo ennen investoinnin täytäntöönpanoa aktiivista yhteistyötä korkeakoulukumppaneidensa kanssa toteuttamalla 15 tutkimus- ja kehityshanketta (T&K) vuodessa. Investoinnin päättymisen jälkeen T&K-hankkeiden lukumäärän odotetaan kaksinkertaistuvan, sillä AHM suunnittelee laajentavansa T&K-yhteistyötään Miskolcin yliopiston ja Óbuda-yliopiston kanssa ja syventävänsä jo olemassa olevia suhteitaan Győrissä sijaitsevan Széchenyi István -yliopiston ja Budapestin teknisen yliopiston kanssa (19). |
| --- | --- |

—

Alue tulee hyötymään merkittävistä osaamiseen liittyvistä heijastusvaikutuksista: tuensaaja on tehnyt jo ennen investoinnin täytäntöönpanoa aktiivista yhteistyötä korkeakoulukumppaneidensa kanssa toteuttamalla 15 tutkimus- ja kehityshanketta (T&K) vuodessa. Investoinnin päättymisen jälkeen T&K-hankkeiden lukumäärän odotetaan kaksinkertaistuvan, sillä AHM suunnittelee laajentavansa T&K-yhteistyötään Miskolcin yliopiston ja Óbuda-yliopiston kanssa ja syventävänsä jo olemassa olevia suhteitaan Győrissä sijaitsevan Széchenyi István -yliopiston ja Budapestin teknisen yliopiston kanssa (19).

19

| — | Tuensaaja oli yksi Pannon Automotive Clusterin (PANAC) perustajajäsenistä. PANAC toimii alueella tuoden yhteen autoteollisuuden toimittajia ja muita yrityksiä (mm. neuvonnan, rahoituksen ja logistiikan aloilla). Investointi lisää myönteisiä klusterointivaikutuksia entisestään houkuttelemalla paikalle lukuisia teollisuuden toimittajia sekä uusia investointeja. Klustereiden muodostuminen edistää Länsi-Transdanubian alueen kehitystä aikaansaamalla ulkoisia mittakaavaetuja läheisyyden vaikutuksesta sekä luomalla innovaation ja infrastruktuurin kehittämisen vyöhykkeen. |
| --- | --- |

—

Tuensaaja oli yksi Pannon Automotive Clusterin (PANAC) perustajajäsenistä. PANAC toimii alueella tuoden yhteen autoteollisuuden toimittajia ja muita yrityksiä (mm. neuvonnan, rahoituksen ja logistiikan aloilla). Investointi lisää myönteisiä klusterointivaikutuksia entisestään houkuttelemalla paikalle lukuisia teollisuuden toimittajia sekä uusia investointeja. Klustereiden muodostuminen edistää Länsi-Transdanubian alueen kehitystä aikaansaamalla ulkoisia mittakaavaetuja läheisyyden vaikutuksesta sekä luomalla innovaation ja infrastruktuurin kehittämisen vyöhykkeen.

| — | Tuensaaja järjestää omille työntekijöilleen säännöllistä (sisäistä ja ulkoista) koulutusta, mikä sekin puolestaan edistää taitotiedon siirtymistä alueelle. |
| --- | --- |

—

Tuensaaja järjestää omille työntekijöilleen säännöllistä (sisäistä ja ulkoista) koulutusta, mikä sekin puolestaan edistää taitotiedon siirtymistä alueelle.

5.5.2   Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

| (57) | Unkarin viranomaiset selittivät, että ennen tukipäätöksen tekemistä harkittiin muita Länsi-Transdanubian alueellista kehittämistä tukevia politiikkatoimia, kuten julkisen infrastruktuurin kehittämistä edelleen ja koulutusjärjestelmän parantamista. Aiempina vuosina oli kuitenkin jo toteutettu seuraavat yleiset politiikkatoimet:






  — | rakennettiin M1-moottoritie, joka yhdistää Budapestin sekä Itävallan ja Unkarin rajan Länsi-Transdanubian alueen kautta |
| --- | --- | --- |

(57)

Unkarin viranomaiset selittivät, että ennen tukipäätöksen tekemistä harkittiin muita Länsi-Transdanubian alueellista kehittämistä tukevia politiikkatoimia, kuten julkisen infrastruktuurin kehittämistä edelleen ja koulutusjärjestelmän parantamista. Aiempina vuosina oli kuitenkin jo toteutettu seuraavat yleiset politiikkatoimet:

—

rakennettiin M1-moottoritie, joka yhdistää Budapestin sekä Itävallan ja Unkarin rajan Länsi-Transdanubian alueen kautta

| — | avattiin yrityspuisto Győrissä |
| --- | --- |

—

avattiin yrityspuisto Győrissä

| — | kunnostettiin Budapest-Győr-Hegyeshalom-rautatie |
| --- | --- |

—

kunnostettiin Budapest-Győr-Hegyeshalom-rautatie

| — | toteutettiin eräitä toimenpiteitä koulutuksen alalla, esimerkiksi myönnettiin yhdelle paikallisista korkeakoululaitoksista yliopiston asema (Széchenyi István -yliopisto). |
| --- | --- |

—

toteutettiin eräitä toimenpiteitä koulutuksen alalla, esimerkiksi myönnettiin yhdelle paikallisista korkeakoululaitoksista yliopiston asema (Széchenyi István -yliopisto).

| (58) | Edellä mainituista kehityssuuntauksista huolimatta alue on edelleen kehittymätön eräisiin naapurialueisiin verrattuna (Burgenland ja Bratislava). Lisäksi se on Euroopan unionin keskitasoa asukasta kohti lasketun BKT:n, työllisyyden, infrastruktuurin ja koulutuksen suhteen. |
| --- | --- |

(58)

Edellä mainituista kehityssuuntauksista huolimatta alue on edelleen kehittymätön eräisiin naapurialueisiin verrattuna (Burgenland ja Bratislava). Lisäksi se on Euroopan unionin keskitasoa asukasta kohti lasketun BKT:n, työllisyyden, infrastruktuurin ja koulutuksen suhteen.

| (59) | Valtiontuen myöntäminen kyseiselle suurelle investointihankkeelle todettiin tehokkaammaksi keinoksi edistää alueellista kehitystä. Unkarin viranomaiset toteavat myös, että vaikka tuen voidaankin katsoa olevan valikoiva toimenpide, se myönnettiin sellaisten tukiohjelmien perusteella, joita mikä tahansa investoija Unkarissa voi hyödyntää, kunhan se täyttää erityiset lainsäädännössä esitetyt kriteerit. |
| --- | --- |

(59)

Valtiontuen myöntäminen kyseiselle suurelle investointihankkeelle todettiin tehokkaammaksi keinoksi edistää alueellista kehitystä. Unkarin viranomaiset toteavat myös, että vaikka tuen voidaankin katsoa olevan valikoiva toimenpide, se myönnettiin sellaisten tukiohjelmien perusteella, joita mikä tahansa investoija Unkarissa voi hyödyntää, kunhan se täyttää erityiset lainsäädännössä esitetyt kriteerit.

5.5.3   Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

| (60) | Unkari on esittänyt todisteita, joiden mukaan tuki kuuluu perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyyn skenaarioon 2, koska se kannustaa tuensaajaa toteuttamaan koko investoinnin Győrin tehtaalla sen sijaan, että investointi toteutettaisiin osittain [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa paikassa 1] ja osittain [ETA-alueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun tukialueen paikassa 2]. Unkari esitti erityisesti asiaan liittyviä autenttisia ja ajantasaisia yrityksen asiakirjoja, jotka selventävät monivaiheista investointipaikan valitsemiseen liittyvää päätöksentekoprosessia ja tarjoavat vaihtoehtoiseen skenaarioon liittyvää taloudellista tietoa. Näitä molempia kuvaillaan seuraavassa. |
| --- | --- |

(60)

Unkari on esittänyt todisteita, joiden mukaan tuki kuuluu perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyyn skenaarioon 2, koska se kannustaa tuensaajaa toteuttamaan koko investoinnin Győrin tehtaalla sen sijaan, että investointi toteutettaisiin osittain [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa paikassa 1] ja osittain [ETA-alueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun tukialueen paikassa 2]. Unkari esitti erityisesti asiaan liittyviä autenttisia ja ajantasaisia yrityksen asiakirjoja, jotka selventävät monivaiheista investointipaikan valitsemiseen liittyvää päätöksentekoprosessia ja tarjoavat vaihtoehtoiseen skenaarioon liittyvää taloudellista tietoa. Näitä molempia kuvaillaan seuraavassa.

Tuensaajan päätöksentekoprosessi

| (61) | VW-konsernissa investointipäätökset valmistellaan monivaiheisen päätöksentekoprosessin puitteissa, jossa päätöksentekijät analysoivat useita eri kohteita kilpailuun perustuvaa vertailuprosessia hyödyntäen. Sen tärkeimmät vaiheet ovat 1) pitkäaikainen myynnin suunnittelu (LAP) ja suunnittelukierrokset, 2) tuotekehittely, tuotepäätös ja tuotantokohteen esivalinta, ja 3) investointi- ja sijaintipaikkapäätös. |
| --- | --- |

(61)

VW-konsernissa investointipäätökset valmistellaan monivaiheisen päätöksentekoprosessin puitteissa, jossa päätöksentekijät analysoivat useita eri kohteita kilpailuun perustuvaa vertailuprosessia hyödyntäen. Sen tärkeimmät vaiheet ovat 1) pitkäaikainen myynnin suunnittelu (LAP) ja suunnittelukierrokset, 2) tuotekehittely, tuotepäätös ja tuotantokohteen esivalinta, ja 3) investointi- ja sijaintipaikkapäätös.

| (62) | Ilmoitettua investointia koskeva päätöksentekoprosessi toteutettiin tätä yleistä prosessia noudattaen. Koska investointi koskee oikeudellisesti itsenäistä AUDI-tuotemerkkiä, asiaankuuluvat päätökset oli tehtävä tuotemerkin tasolla ja vahvistettava konsernin tasolla. |
| --- | --- |

(62)

Ilmoitettua investointia koskeva päätöksentekoprosessi toteutettiin tätä yleistä prosessia noudattaen. Koska investointi koskee oikeudellisesti itsenäistä AUDI-tuotemerkkiä, asiaankuuluvat päätökset oli tehtävä tuotemerkin tasolla ja vahvistettava konsernin tasolla.

| (63) | VW-konserni noudattaa uusien tuotteiden markkinoille tuomisessa niin sanottua tuotteen luomisprosessia (PEP), joka kattaa koko prosessin tuotteen suunnittelusta tuotannon aloittamiseen (SOP). PEP koostuu neljästä keskeisestä vaiheesta, joita kuvataan seuraavassa kaaviossa:



  LAP Suunnittelukierrokset
  Investointi- ja sijaintipaikkapäätös
  Hankkeen toteutus Investointi
  Tuotepäätös / Tuotantokohteen esivalinta
  (...)
  SOP |
| --- | --- |

(63)

VW-konserni noudattaa uusien tuotteiden markkinoille tuomisessa niin sanottua tuotteen luomisprosessia (PEP), joka kattaa koko prosessin tuotteen suunnittelusta tuotannon aloittamiseen (SOP). PEP koostuu neljästä keskeisestä vaiheesta, joita kuvataan seuraavassa kaaviossa:

LAP Suunnittelukierrokset

Investointi- ja sijaintipaikkapäätös

Hankkeen toteutus Investointi

Tuotepäätös / Tuotantokohteen esivalinta

(...)

SOP

(1)   Pitkäaikainen myynnin suunnittelu ja suunnittelukierrokset

Pitkäaikainen myynnin suunnittelu ja suunnittelukierrokset

| (64) | Kaikki alkaa pitkäaikaisen myynnin suunnittelun vaiheella, jossa analysoidaan markkinoiden kehitystä ja potentiaalista kysyntää koskevia ennusteita sekä markkinoiden heilahteluja. Tässä vaiheessa tuotekehitys aikataulutetaan [...] vuodeksi eteenpäin ja määritellään, millaista lisätuotantokapasiteettia on rakennettava tai millaisia muutoksia on tehtävä olemassa olevaan kapasiteettiin. Pitkäaikainen myynnin suunnittelu muodostaa perustan vuotuisille suunnittelukierroksille (PR), jotka konsernin johtokunta saattaa loppuun ja jotka sisältävät suunniteltujen investointien rahoituspuitteet. |
| --- | --- |

(64)

Kaikki alkaa pitkäaikaisen myynnin suunnittelun vaiheella, jossa analysoidaan markkinoiden kehitystä ja potentiaalista kysyntää koskevia ennusteita sekä markkinoiden heilahteluja. Tässä vaiheessa tuotekehitys aikataulutetaan [...] vuodeksi eteenpäin ja määritellään, millaista lisätuotantokapasiteettia on rakennettava tai millaisia muutoksia on tehtävä olemassa olevaan kapasiteettiin. Pitkäaikainen myynnin suunnittelu muodostaa perustan vuotuisille suunnittelukierroksille (PR), jotka konsernin johtokunta saattaa loppuun ja jotka sisältävät suunniteltujen investointien rahoituspuitteet.

| (65) | AUDI AG:n suunnittelu perustuu VW-konsernin konsolidoituun pitkäaikaisen myynnin suunnitteluun. Konserni tunnisti tarpeen lisätä A0- ja A-segmentteihin kuuluvien ajoneuvojen tuotantokapasiteettia jo vuoden [20xx] suunnittelukierroksellaan. Siinä vaiheessa kyseiset tuotantokapasiteetin lisäykset eivät kohdistuneet vielä mihinkään tiettyyn sijaintiin. |
| --- | --- |

(65)

AUDI AG:n suunnittelu perustuu VW-konsernin konsolidoituun pitkäaikaisen myynnin suunnitteluun. Konserni tunnisti tarpeen lisätä A0- ja A-segmentteihin kuuluvien ajoneuvojen tuotantokapasiteettia jo vuoden [20xx] suunnittelukierroksellaan. Siinä vaiheessa kyseiset tuotantokapasiteetin lisäykset eivät kohdistuneet vielä mihinkään tiettyyn sijaintiin.

| (66) | Pitkäaikainen myynnin suunnittelu osoitti, että koska jo olemassa olevien tuotantolaitosten tuotantokapasiteetin käyttöaste on korkea, olemassa oleva kapasiteetti ei pitkällä aikavälillä riittäisi vastaamaan ennakoidusta myynnin kasvusta johtuviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

(66)

Pitkäaikainen myynnin suunnittelu osoitti, että koska jo olemassa olevien tuotantolaitosten tuotantokapasiteetin käyttöaste on korkea, olemassa oleva kapasiteetti ei pitkällä aikavälillä riittäisi vastaamaan ennakoidusta myynnin kasvusta johtuviin tarpeisiin.

(2)   Tuotekehittely, tuotepäätös ja tuotantokohteen esivalinta

Tuotekehittely, tuotepäätös ja tuotantokohteen esivalinta

| (67) | Tässä vaiheessa useat AUDIn ja VW-konsernin osastot yhdessä asianomaisten tuotantolaitosten kanssa valmistelevat sekä tuotepäätöstä että tuotantokohteen esivalintaa. Konsernin hallintoyksiköllä [...] on tässä vaiheessa keskeinen ja konsolidoiva rooli. |
| --- | --- |

(67)

Tässä vaiheessa useat AUDIn ja VW-konsernin osastot yhdessä asianomaisten tuotantolaitosten kanssa valmistelevat sekä tuotepäätöstä että tuotantokohteen esivalintaa. Konsernin hallintoyksiköllä [...] on tässä vaiheessa keskeinen ja konsolidoiva rooli.

| (68) | Tämän toisen vaiheen ensimmäisen askeleen muodostaa tuotekehittelyprosessi, joka tuensaajan sisäisten sääntöjen mukaan alkaa vähintään [...] ennen kaavailtua tuotannon aloituspäivämäärää. Koska ilmoitettuun hankkeeseen kuuluu neljä mallia, päätökset hankkeen toteutettavuudesta näiden mallien kohdalla tehtiin eri aikoina eri suunnitelluille tuotannon aloituspäivämäärille (20). |
| --- | --- |

(68)

Tämän toisen vaiheen ensimmäisen askeleen muodostaa tuotekehittelyprosessi, joka tuensaajan sisäisten sääntöjen mukaan alkaa vähintään [...] ennen kaavailtua tuotannon aloituspäivämäärää. Koska ilmoitettuun hankkeeseen kuuluu neljä mallia, päätökset hankkeen toteutettavuudesta näiden mallien kohdalla tehtiin eri aikoina eri suunnitelluille tuotannon aloituspäivämäärille (20).

20

| (69) | Jotta voidaan tehdä tuotepäätös eli päätös tuottaa pitkäaikaisen myynnin suunnittelun pohjalta ehdotettua tuotetta, tuotekehittelyssä on ensin saavutettava tietty ennalta määritelty toteutettavuustavoite. Ennakoituja, uudesta tuotteesta saatavia tuloja verrataan välttämättömiin tuotantokustannuksiin (ml. investointikustannukset). Ennakoitujen tuotantokustannusten määritteleminen alkaa siitä, että ensin valitaan suunnittelun pohjaksi tietty paikka (sijaintioletus). Sijaintioletusta käytetään, jotta voidaan määrittää hankkeen alustava kustannusrakenne ja puitteet. Se ei vaikuta tietyn tuotantopaikan valintaan, mutta sillä luodaan pohja odotettavissa olevien tuotantokustannusten arvioinnille. |
| --- | --- |

(69)

Jotta voidaan tehdä tuotepäätös eli päätös tuottaa pitkäaikaisen myynnin suunnittelun pohjalta ehdotettua tuotetta, tuotekehittelyssä on ensin saavutettava tietty ennalta määritelty toteutettavuustavoite. Ennakoituja, uudesta tuotteesta saatavia tuloja verrataan välttämättömiin tuotantokustannuksiin (ml. investointikustannukset). Ennakoitujen tuotantokustannusten määritteleminen alkaa siitä, että ensin valitaan suunnittelun pohjaksi tietty paikka (sijaintioletus). Sijaintioletusta käytetään, jotta voidaan määrittää hankkeen alustava kustannusrakenne ja puitteet. Se ei vaikuta tietyn tuotantopaikan valintaan, mutta sillä luodaan pohja odotettavissa olevien tuotantokustannusten arvioinnille.

| (70) | [...]; kun kyseessä on täysin uusi tuote [...], sijaintioletus perustuu yleensä suorituskykyindikaattoreihin: ensimmäiseksi oletukseksi valitaan sijainti, jonka suorituskykyluvut ovat parhaat. Käytännössä otetaan huomioon myös muita kriteerejä, kuten vapaa kapasiteetti tai rakenteiden soveltuvuus. Vaikka tuotteen kannattavuus on kaikkein tärkeä tekijä, kun tehdään laskelmia tuotepäätöstä varten, myös vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja kehitetään ja analysoidaan. |
| --- | --- |

(70)

[...]; kun kyseessä on täysin uusi tuote [...], sijaintioletus perustuu yleensä suorituskykyindikaattoreihin: ensimmäiseksi oletukseksi valitaan sijainti, jonka suorituskykyluvut ovat parhaat. Käytännössä otetaan huomioon myös muita kriteerejä, kuten vapaa kapasiteetti tai rakenteiden soveltuvuus. Vaikka tuotteen kannattavuus on kaikkein tärkeä tekijä, kun tehdään laskelmia tuotepäätöstä varten, myös vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja kehitetään ja analysoidaan.

| (71) | Tuotemerkkitasolla AUDI AG:n VAP (tuotekomitea) ja PSK (tuotestrategiakomitea) tekivät päätökset, joilla vahvistettiin hankkeen toteutettavuus kaikkien neljän mallin osalta. Päätöksissä vahvistettiin alustaviksi sijaintioletuksiksi A3 Cabrioletille ja A3 Sedanin korinosille [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3] ja A3 Sedanille, TT Coupélle ja TT Roadsterille Győr. Tämän jälkeen K-VAP/K-PSK vahvistivat nämä päätökset konsernitasolla. |
| --- | --- |

(71)

Tuotemerkkitasolla AUDI AG:n VAP (tuotekomitea) ja PSK (tuotestrategiakomitea) tekivät päätökset, joilla vahvistettiin hankkeen toteutettavuus kaikkien neljän mallin osalta. Päätöksissä vahvistettiin alustaviksi sijaintioletuksiksi A3 Cabrioletille ja A3 Sedanin korinosille [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3] ja A3 Sedanille, TT Coupélle ja TT Roadsterille Győr. Tämän jälkeen K-VAP/K-PSK vahvistivat nämä päätökset konsernitasolla.

(3)   Investointi- ja sijaintipäätös

Investointi- ja sijaintipäätös

| (72) | Kun tuotepäätös on tehty, seuraavaksi valitaan sopivin sijainti hankkeelle (sijaintipäätös). [Konsernin hallintoyksikkö] aloittaa tyypillisesti vaihtoehtojen punnitsemisen kaikista Volkswagenin tuotantolaitoksista ja rajaa niiden listaa, kunnes jäljellä ovat kyseiseen investointiin sopivat sijaintipaikat (21). Tämän prosessin seurauksena päätössuosituksessa tarkennetaan ja tiivistetään investointi- ja tuotantoskenaariot jokaiselle realistiselle sijaintipaikalle. |
| --- | --- |

(72)

Kun tuotepäätös on tehty, seuraavaksi valitaan sopivin sijainti hankkeelle (sijaintipäätös). [Konsernin hallintoyksikkö] aloittaa tyypillisesti vaihtoehtojen punnitsemisen kaikista Volkswagenin tuotantolaitoksista ja rajaa niiden listaa, kunnes jäljellä ovat kyseiseen investointiin sopivat sijaintipaikat (21). Tämän prosessin seurauksena päätössuosituksessa tarkennetaan ja tiivistetään investointi- ja tuotantoskenaariot jokaiselle realistiselle sijaintipaikalle.

21

| (73) | Unkari selitti, että sopivien sijaintipaikkojen tunnistamisessa lisäkapasiteetin integrointi vain osittain käytössä oleviin laitoksiin tai olemassa olevien tuotantokohteiden laajentaminen ovat periaatteessa parempia vaihtoehtoja kuin investointi kokonaan uuteen kohteeseen, koska näin vältytään lisäkustannuksilta (esim. uuden laitoksen yhdistäminen julkiseen infrastruktuuriin ja uuden kohteen integrointi konsernin logistiikkaverkostoon). Käsiteltävänä olevaa asiaa koskevan päätöksentekoprosessin aikaisessa vaiheessa harkittiin investointia kokonaan uuteen Itä-Euroopan kohteeseen. Ehdotusta ei kuitenkaan konkretisoitu, ja se hylättiin myöhemmässä tuotepäätösprosessin vaiheessa AUDI-tuotemerkin tasolla (22). Näin ollen [konsernin hallintoyksikön] toteuttamassa sopivien kohteiden seulontaprosessissa keskityttiin konsernin olemassa oleviin laitoksiin. |
| --- | --- |

(73)

Unkari selitti, että sopivien sijaintipaikkojen tunnistamisessa lisäkapasiteetin integrointi vain osittain käytössä oleviin laitoksiin tai olemassa olevien tuotantokohteiden laajentaminen ovat periaatteessa parempia vaihtoehtoja kuin investointi kokonaan uuteen kohteeseen, koska näin vältytään lisäkustannuksilta (esim. uuden laitoksen yhdistäminen julkiseen infrastruktuuriin ja uuden kohteen integrointi konsernin logistiikkaverkostoon). Käsiteltävänä olevaa asiaa koskevan päätöksentekoprosessin aikaisessa vaiheessa harkittiin investointia kokonaan uuteen Itä-Euroopan kohteeseen. Ehdotusta ei kuitenkaan konkretisoitu, ja se hylättiin myöhemmässä tuotepäätösprosessin vaiheessa AUDI-tuotemerkin tasolla (22). Näin ollen [konsernin hallintoyksikön] toteuttamassa sopivien kohteiden seulontaprosessissa keskityttiin konsernin olemassa oleviin laitoksiin.

22

| (74) | Silloin kun sijainnin arviointi ei kohdistu kokonaan uuteen investointiin, sopivien sijaintipaikkojen tunnistamisen kaksi pääkriteeriä ovat seuraavat: voidaanko olemassa olevaan laitokseen asentaa lisäkapasiteettia (eli onko tilaa laajentamiselle ja mukauttamiselle) ja onko kohteessa jo sijaitseva infrastruktuuri yhteensopiva suunnitellun hankkeen kanssa (”rakenteiden yhteensopivuus”). |
| --- | --- |

(74)

Silloin kun sijainnin arviointi ei kohdistu kokonaan uuteen investointiin, sopivien sijaintipaikkojen tunnistamisen kaksi pääkriteeriä ovat seuraavat: voidaanko olemassa olevaan laitokseen asentaa lisäkapasiteettia (eli onko tilaa laajentamiselle ja mukauttamiselle) ja onko kohteessa jo sijaitseva infrastruktuuri yhteensopiva suunnitellun hankkeen kanssa (”rakenteiden yhteensopivuus”).

| (75) | Näitä kriteerejä soveltaen [konsernin hallintoyksikkö] määritti neljä mahdollista kohdetta. Unkarin toimittamien yritysasiakirjojen perusteella AUDI ja konserni keskustelivat [konsernin hallintoyksikön] suorittamasta neljän investointiskenaarion arvioinnista alustavasti [...] 2009 (23).

  Taulukko II


  Investointivaihtoehdot







  Vaihtoehto | Vaihtoehdon kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Vaihtoehto A
  ([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3], Győr) | A3 Sedanin tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; Audi TT:n (24) ja A3 Cabrioletin korin valmistus ja maalaus [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3] ja maalattujen korien toimittaminen Győriin (HU) koottavaksi |
| Vaihtoehto B
  ([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3]) | A3 Sedanin tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1] ja AUDI TT:n tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3] |
| Vaihtoehto C
  ([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1]) | A3 Sedanin ja Audi TT:n tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1] |
| Vaihtoehto D
  (Győr) | A3 Sedanin, A3 Cabrioletin ja Audi TT:n tuotanto Győrissä (HU) |

(75)

Näitä kriteerejä soveltaen [konsernin hallintoyksikkö] määritti neljä mahdollista kohdetta. Unkarin toimittamien yritysasiakirjojen perusteella AUDI ja konserni keskustelivat [konsernin hallintoyksikön] suorittamasta neljän investointiskenaarion arvioinnista alustavasti [...] 2009 (23).

23

Taulukko II

Taulukko II

Investointivaihtoehdot

Investointivaihtoehdot

Vaihtoehto

Vaihtoehdon kuvaus

Vaihtoehto A

([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3], Győr)

A3 Sedanin tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; Audi TT:n (24) ja A3 Cabrioletin korin valmistus ja maalaus [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3] ja maalattujen korien toimittaminen Győriin (HU) koottavaksi

24

Vaihtoehto B

([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3])

A3 Sedanin tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1] ja AUDI TT:n tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3]

Vaihtoehto C

([ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1])

A3 Sedanin ja Audi TT:n tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2]; A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1]

Vaihtoehto D

(Győr)

A3 Sedanin, A3 Cabrioletin ja Audi TT:n tuotanto Győrissä (HU)

| (76) | Yritysasiakirjat käsittävät edellä mainittujen vaihtoehtojen sijaintikohtaiset tuotantokustannukset, jotka koostuvat investointikustannuksista ja tarkastelujakson aikana syntyvistä tuotantokustannuksista, sekä kyseisten kustannusten vertailut. |
| --- | --- |

(76)

Yritysasiakirjat käsittävät edellä mainittujen vaihtoehtojen sijaintikohtaiset tuotantokustannukset, jotka koostuvat investointikustannuksista ja tarkastelujakson aikana syntyvistä tuotantokustannuksista, sekä kyseisten kustannusten vertailut.

| (77) | Kyseisten tuotantokustannusten perusteella – ja ottaen huomioon, että [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3] oltiin jo tuotantokapasiteetin rajoilla ja että lisätuotanto olisi edellyttänyt merkittäviä rakenteellisia menoja – konsernin johtokunta päätti [...] 2010, kuten komissiolle toimitettu kokouksen pöytäkirja todistaa, sulkea A- ja B-vaihtoehdot pois jatkosuunnitteluista ja ohjeisti AUDIa i) jatkamaan ajoneuvojen tuotannon suunnittelua Győrin laitoksella, ii) valmistamaan päätössuositukset VW:n ja AUDIn hallintoneuvostoille ja K-VAI:lle (25) ja iii) toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet valtiontuen saamiseksi. |
| --- | --- |

(77)

Kyseisten tuotantokustannusten perusteella – ja ottaen huomioon, että [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3] oltiin jo tuotantokapasiteetin rajoilla ja että lisätuotanto olisi edellyttänyt merkittäviä rakenteellisia menoja – konsernin johtokunta päätti [...] 2010, kuten komissiolle toimitettu kokouksen pöytäkirja todistaa, sulkea A- ja B-vaihtoehdot pois jatkosuunnitteluista ja ohjeisti AUDIa i) jatkamaan ajoneuvojen tuotannon suunnittelua Győrin laitoksella, ii) valmistamaan päätössuositukset VW:n ja AUDIn hallintoneuvostoille ja K-VAI:lle (25) ja iii) toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet valtiontuen saamiseksi.

25

| (78) | K-VAI teki 14 päivänä joulukuuta 2010 päätöksen investoinnin sijoittamisesta Győriin (vaihtoehto D) [konsernin hallintoyksikön] suosituksen perusteella, jossa vertailtiin C- ja D-vaihtoehtoja koskevia ajantasaisia laskelmia ja otettiin huomioon mahdollinen Unkarin valtion myöntämä alueellinen valtiontuki. Unkari toimitti todisteita huomioon otetusta vertailuanalyysistä, jota on kuvattu tämän päätöksen liitteessä 1, mutta jota ei ole liikesalaisuussyistä julkaistu, sekä toimitti kopion kokouspöytäkirjasta. |
| --- | --- |

(78)

K-VAI teki 14 päivänä joulukuuta 2010 päätöksen investoinnin sijoittamisesta Győriin (vaihtoehto D) [konsernin hallintoyksikön] suosituksen perusteella, jossa vertailtiin C- ja D-vaihtoehtoja koskevia ajantasaisia laskelmia ja otettiin huomioon mahdollinen Unkarin valtion myöntämä alueellinen valtiontuki. Unkari toimitti todisteita huomioon otetusta vertailuanalyysistä, jota on kuvattu tämän päätöksen liitteessä 1, mutta jota ei ole liikesalaisuussyistä julkaistu, sekä toimitti kopion kokouspöytäkirjasta.

5.5.4   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (79) | Pyrkiessään osoittamaan tuen oikeasuhteisuuden Unkari vetosi laskelmiin, joita on tehty tuen kannustavasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(79)

Pyrkiessään osoittamaan tuen oikeasuhteisuuden Unkari vetosi laskelmiin, joita on tehty tuen kannustavasta vaikutuksesta.

| (80) | Lopullinen laskelma, jonka avulla Unkari pyrkii selittämään vaihtoehtoisen skenaarion ja osoittamaan kannustavan vaikutuksen, osoittaa, että vaihtoehdon D kustannushaitta verrattuna vaihtoehtoon C on 143,3 miljoonaa euroa (nykyarvo tuensaajan investointi- ja sijaintipäätöksen aikaan eli vuonna 2010). |
| --- | --- |

(80)

Lopullinen laskelma, jonka avulla Unkari pyrkii selittämään vaihtoehtoisen skenaarion ja osoittamaan kannustavan vaikutuksen, osoittaa, että vaihtoehdon D kustannushaitta verrattuna vaihtoehtoon C on 143,3 miljoonaa euroa (nykyarvo tuensaajan investointi- ja sijaintipäätöksen aikaan eli vuonna 2010).

| (81) | Tämä kustannushaitta on vuoden 2013 hintoina (26) (vuosi, jota sovelletaan tuen laskemiseen ja siten myös oikeasuhteisuuteen) 153,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(81)

Tämä kustannushaitta on vuoden 2013 hintoina (26) (vuosi, jota sovelletaan tuen laskemiseen ja siten myös oikeasuhteisuuteen) 153,8 miljoonaa euroa.

26

| (82) | Kun otetaan huomioon suurin sallittu tuen määrä eli 133,3 miljoonaa euroa (nykyarvo vuonna 2013) (27), vaihtoehdon D kustannushaitta on edelleen 20,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(82)

Kun otetaan huomioon suurin sallittu tuen määrä eli 133,3 miljoonaa euroa (nykyarvo vuonna 2013) (27), vaihtoehdon D kustannushaitta on edelleen 20,5 miljoonaa euroa.

27

| (83) | Unkari katsoo, että tuki on oikeasuhteista, sillä se ei täysin korvaa sijainnista johtuvaa haittaa. |
| --- | --- |

(83)

Unkari katsoo, että tuki on oikeasuhteista, sillä se ei täysin korvaa sijainnista johtuvaa haittaa.

5.5.5   Tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan

Tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan

| (84) | Unkari korostaa, että alueellisen tuen ainoana tarkoituksena on korvata ylimääräiset kustannukset, joita vaihtoehdosta D (Győrin tuotantolaitoksen laajentaminen) aiheutuu verrattuna vaihtoehtoon C (tuotanto olemassa olevissa laitoksissa [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1]). Tuki on oikeasuhteista eikä vaikuta mitenkään kilpailuun, sillä investointihanke ja siten sen vaikutukset kilpailuun ja kauppaan olisivat tapahtuneet joka tapauksessa. |
| --- | --- |

(84)

Unkari korostaa, että alueellisen tuen ainoana tarkoituksena on korvata ylimääräiset kustannukset, joita vaihtoehdosta D (Győrin tuotantolaitoksen laajentaminen) aiheutuu verrattuna vaihtoehtoon C (tuotanto olemassa olevissa laitoksissa [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1]). Tuki on oikeasuhteista eikä vaikuta mitenkään kilpailuun, sillä investointihanke ja siten sen vaikutukset kilpailuun ja kauppaan olisivat tapahtuneet joka tapauksessa.

5.6   UNKARIN HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUDESTA

UNKARIN HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUDESTA

| (85) | Unkarin viranomaiset pitäytyvät mielipiteessään, että tukea ei voi luokitella neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (28), jäljempänä ’menettelyasetus’, 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi. Tämän Unkarin viranomaiset perustelevat seuraavasti: |
| --- | --- |

(85)

Unkarin viranomaiset pitäytyvät mielipiteessään, että tukea ei voi luokitella neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (28), jäljempänä ’menettelyasetus’, 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi. Tämän Unkarin viranomaiset perustelevat seuraavasti:

28

| (86) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle tuen myöntämistä koskevista suunnitelmista. Hyväksymällä alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen (29) komissio rajoitti tätä velvoitetta koskemaan ilmoitusrajan ylittäviä toimenpiteitä. Unkarin viranomaiset ovat tulkinneet tätä säännöstä siten, että tukitoimenpiteet, jotka eivät ylitä ilmoitusrajaa ja jotka liittyvät voimassa olevaan ohjelmaan, voidaan myöntää kaikissa tapauksissa ja panna täytäntöön jäsenvaltioiden toimivallan puitteissa. |
| --- | --- |

(86)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle tuen myöntämistä koskevista suunnitelmista. Hyväksymällä alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen (29) komissio rajoitti tätä velvoitetta koskemaan ilmoitusrajan ylittäviä toimenpiteitä. Unkarin viranomaiset ovat tulkinneet tätä säännöstä siten, että tukitoimenpiteet, jotka eivät ylitä ilmoitusrajaa ja jotka liittyvät voimassa olevaan ohjelmaan, voidaan myöntää kaikissa tapauksissa ja panna täytäntöön jäsenvaltioiden toimivallan puitteissa.

29

| (87) | Unkari väittää lisäksi, että tämä tulkinta on myös sopusoinnussa perusteellista arviointia koskevan tiedonannon kanssa, mikä Unkarin mielestä vahvistaa sen, että vaikka komissio tekisi kielteisen päätöksen, jäsenvaltiot säilyttävät mahdollisuuden myöntää tukea siihen määrään saakka, joka vastaa sallittua enimmäismäärää, joka sovellettavien sääntöjen mukaisesti voidaan myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa (30). |
| --- | --- |

(87)

Unkari väittää lisäksi, että tämä tulkinta on myös sopusoinnussa perusteellista arviointia koskevan tiedonannon kanssa, mikä Unkarin mielestä vahvistaa sen, että vaikka komissio tekisi kielteisen päätöksen, jäsenvaltiot säilyttävät mahdollisuuden myöntää tukea siihen määrään saakka, joka vastaa sallittua enimmäismäärää, joka sovellettavien sääntöjen mukaisesti voidaan myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa (30).

30

| (88) | Lisäksi komissio ei ole koskaan kyseenalaistanut tätä lähestymistapaa ja tulkintaa tarkastelun alla olevan ilmoitusmenettelyn tai Unkarin viranomaisten aiemmin tekemien ilmoitusten kohdalla (31). Lisäksi Unkarista vaikuttaa siltä, että komissio on tulkinnut jäsenvaltioiden ilmoitusvaatimusta samalla tapaa kuin Unkarin viranomaiset ovat sitä aikaisemmin tulkinneet (32). |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi komissio ei ole koskaan kyseenalaistanut tätä lähestymistapaa ja tulkintaa tarkastelun alla olevan ilmoitusmenettelyn tai Unkarin viranomaisten aiemmin tekemien ilmoitusten kohdalla (31). Lisäksi Unkarista vaikuttaa siltä, että komissio on tulkinnut jäsenvaltioiden ilmoitusvaatimusta samalla tapaa kuin Unkarin viranomaiset ovat sitä aikaisemmin tulkinneet (32).

31

32

| (89) | Unkarin viranomaiset myös korostivat sitä, että EU:n tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön (33) mukaan jäsenvaltioita, jotka noudattavat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan, ei voida asettaa epäedullisempaan asemaan verrattuna niihin jäsenvaltioihin, jotka laiminlyövät ilmoitusvelvollisuutensa, koska tämä olisi vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan perustavoitetta. Näin ollen tulkinta, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät voi myöntää tukea yksittäiseen ilmoitusrajaan asti, olisi myös oikeuskäytännön vastainen, ja sillä olisi kauaskantoisia kielteisiä vaikutuksia niin jäsenvaltioihin kuin tuensaajiinkin. |
| --- | --- |

(89)

Unkarin viranomaiset myös korostivat sitä, että EU:n tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön (33) mukaan jäsenvaltioita, jotka noudattavat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan, ei voida asettaa epäedullisempaan asemaan verrattuna niihin jäsenvaltioihin, jotka laiminlyövät ilmoitusvelvollisuutensa, koska tämä olisi vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan perustavoitetta. Näin ollen tulkinta, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät voi myöntää tukea yksittäiseen ilmoitusrajaan asti, olisi myös oikeuskäytännön vastainen, ja sillä olisi kauaskantoisia kielteisiä vaikutuksia niin jäsenvaltioihin kuin tuensaajiinkin.

33

| (90) | Edellä mainittujen säännösten mukaisesti Unkarin viranomaiset päättivät hyväksyä ilmoitusvelvollisuudesta vapautetun tuen AHM:n hyväksi voimassa olevan tukiohjelman (XR 47/2011) puitteissa. Myönnetyn tuen määrä ei kuitenkaan ylittänyt sovellettavaa ilmoitusrajaa, ja lisäksi rajan ylittävän tuen osan myöntämisen ehtona oli komission lopullinen päätös. Unkarin viranomaiset vahvistivat, että ilmoitusrajan ylittävää tuen osaa ei ole maksettu eikä makseta ilman komission hyväksyntää. |
| --- | --- |

(90)

Edellä mainittujen säännösten mukaisesti Unkarin viranomaiset päättivät hyväksyä ilmoitusvelvollisuudesta vapautetun tuen AHM:n hyväksi voimassa olevan tukiohjelman (XR 47/2011) puitteissa. Myönnetyn tuen määrä ei kuitenkaan ylittänyt sovellettavaa ilmoitusrajaa, ja lisäksi rajan ylittävän tuen osan myöntämisen ehtona oli komission lopullinen päätös. Unkarin viranomaiset vahvistivat, että ilmoitusrajan ylittävää tuen osaa ei ole maksettu eikä makseta ilman komission hyväksyntää.

| (91) | Unkarin viranomaiset katsovat siis noudattaneensa asianmukaisesti velvoitettaan ilmoittaa komissiolle ilmoitusrajan ylittävä tuki, eikä AHM:lle myönnetty tuki näin ollen ole ”sääntöjenvastaista tukea”. |
| --- | --- |

(91)

Unkarin viranomaiset katsovat siis noudattaneensa asianmukaisesti velvoitettaan ilmoittaa komissiolle ilmoitusrajan ylittävä tuki, eikä AHM:lle myönnetty tuki näin ollen ole ”sääntöjenvastaista tukea”.

6.   TOIMENPITEEN/TUEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN/TUEN ARVIOINTI

6.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (92) | Unkarin viranomaiset myönsivät/myöntävät taloudellista tukea suoran avustuksen ja yhtiöverohelpotuksen muodossa, ja tuki rahoitetaan valtion yleisestä talousarviosta. Näin ollen kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltion myöntämä ja valtion varoista myönnetty tuki. |
| --- | --- |

(92)

Unkarin viranomaiset myönsivät/myöntävät taloudellista tukea suoran avustuksen ja yhtiöverohelpotuksen muodossa, ja tuki rahoitetaan valtion yleisestä talousarviosta. Näin ollen kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltion myöntämä ja valtion varoista myönnetty tuki.

| (93) | Koska tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, AHM:lle, se on luonteeltaan valikoiva. |
| --- | --- |

(93)

Koska tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, AHM:lle, se on luonteeltaan valikoiva.

| (94) | Yhtiöverohelpotuksen muodossa myönnetty taloudellinen tuki vapauttaa tuensaajat kustannuksista, jotka niiden olisi tavallisesti maksettava itse. Suorana avustuksena myönnetty taloudellinen tuki tarjoaa yritykselle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Näin ollen yritys saa taloudellista etua kilpailijoihinsa verrattuna. |
| --- | --- |

(94)

Yhtiöverohelpotuksen muodossa myönnetty taloudellinen tuki vapauttaa tuensaajat kustannuksista, jotka niiden olisi tavallisesti maksettava itse. Suorana avustuksena myönnetty taloudellinen tuki tarjoaa yritykselle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Näin ollen yritys saa taloudellista etua kilpailijoihinsa verrattuna.

| (95) | Taloudellinen tuki myönnettiin/myönnetään investoinnille ajoneuvoalalla, jolla jäsenvaltioiden välinen kauppa on vilkasta. Toiminnalla korvataan osittain muiden jäsenvaltioiden toimittamia välituotteita. Toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(95)

Taloudellinen tuki myönnettiin/myönnetään investoinnille ajoneuvoalalla, jolla jäsenvaltioiden välinen kauppa on vilkasta. Toiminnalla korvataan osittain muiden jäsenvaltioiden toimittamia välituotteita. Toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (96) | Koska tuki suosii AHM:ää ja sen tuotantoa, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(96)

Koska tuki suosii AHM:ää ja sen tuotantoa, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (97) | Komissio katsoo sen vuoksi suunnitellun tukitoimenpiteen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(97)

Komissio katsoo sen vuoksi suunnitellun tukitoimenpiteen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (98) | Komissio toteaa, että Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet AHM:lle myönnettävästä tukipaketista kokonaisuudessaan, mutta komission hyväksyminen oli ehtona vain ilmoitusrajan ylittävän tuen osan myöntämiselle, kun taas ilmoitusrajan alittava osa oli maksettu ryhmäpoikkeusasetuksen piiriin kuuluvan tukiohjelman perusteella. Komissio katsoo, että tämä lähestymistapa on vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa ja tuki on siten menettelyasetuksen 1 artiklan f alakohdan mukaan sääntöjenvastaista. |
| --- | --- |

(98)

Komissio toteaa, että Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet AHM:lle myönnettävästä tukipaketista kokonaisuudessaan, mutta komission hyväksyminen oli ehtona vain ilmoitusrajan ylittävän tuen osan myöntämiselle, kun taas ilmoitusrajan alittava osa oli maksettu ryhmäpoikkeusasetuksen piiriin kuuluvan tukiohjelman perusteella. Komissio katsoo, että tämä lähestymistapa on vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa ja tuki on siten menettelyasetuksen 1 artiklan f alakohdan mukaan sääntöjenvastaista.

| (99) | Komissio ei yhdy Unkarin viranomaisten esittämiin alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen tulkintaan liittyviin perusteluihin. Asetuksen 7 artiklan e alakohdan mukaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukainen ilmoitusvelvollisuus koskee edelleen aluetukia, jos kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä on yli 75 prosenttia sellaiseen investointiin myönnetyn tuen enimmäismäärästä, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa, kun tuen myöntämishetkellä sovelletaan hyväksytyssä aluetukikartassa suurille yrityksille määritettyä voimassa olevaa tuen enimmäismäärää. Tämän säännöksen, joka vastaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 64 kohtaa, on korvannut komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (34), jäljempänä ’yleinen ryhmäpoikkeusasetus’, 6 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

(99)

Komissio ei yhdy Unkarin viranomaisten esittämiin alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen tulkintaan liittyviin perusteluihin. Asetuksen 7 artiklan e alakohdan mukaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukainen ilmoitusvelvollisuus koskee edelleen aluetukia, jos kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä on yli 75 prosenttia sellaiseen investointiin myönnetyn tuen enimmäismäärästä, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa, kun tuen myöntämishetkellä sovelletaan hyväksytyssä aluetukikartassa suurille yrityksille määritettyä voimassa olevaa tuen enimmäismäärää. Tämän säännöksen, joka vastaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 64 kohtaa, on korvannut komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (34), jäljempänä ’yleinen ryhmäpoikkeusasetus’, 6 artiklan 2 kohta.

kaikista lähteistä

34

| (100) | Unkarin viranomaisten AHM:lle myöntämässä tukipaketissa käytetyissä tukiohjelmissa viitataan alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklan e alakohtaan ja vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 64 kohtaan. |
| --- | --- |

(100)

Unkarin viranomaisten AHM:lle myöntämässä tukipaketissa käytetyissä tukiohjelmissa viitataan alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklan e alakohtaan ja vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 64 kohtaan.

| (101) | Investoinnin tukikelpoiset kustannukset ylittävät 100 miljoonaa euroa ja tuen yhteenlaskettu määrä (avustus ja verohelpotus) ylittää ilmoitusrajan. Ilmoitusrajaa koskevia laskelmia tehtäessä on otettava huomioon kaikista lähteistä myönnetty tuki. Komissio on vahvistanut tämän näkemyksen aiemmassa asiassa (SA.32036 – Mondi Swiecie (35)). Kun asianomainen ilmoitusraja ylittyy, tukipaketti kokonaisuudessaan (36) jää alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ulkopuolelle ja siitä on ilmoitettava komissiolle, joka tekee arvion tuen sovellettavuudesta sovellettavien suuntaviivojen pohjalta. Tässä yhteydessä komissio arvioi Unkarin viranomaisten ilmoittaman tukipaketin vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen yleisten soveltuvuuskriteerien pohjalta ja totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vaikka kyseisiä kriteerejä olikin noudatettu, komissiolla oli epäilyksiä vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa markkinaosuudelle asetettujen raja-arvojen suhteen. Näin ollen olisi sääntöjenvastaista soveltaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukaisia soveltuvuuskriteereitä ilmoitettuun tukipakettiin ja olettaa, että ilmoitusrajan alittavat tukimäärät voidaan sääntöjenmukaisesti myöntää voimassa olevien ohjelmien ja alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten perusteella, ennen kuin komissio tekee päätöksen ilmoitetusta tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(101)

Investoinnin tukikelpoiset kustannukset ylittävät 100 miljoonaa euroa ja tuen yhteenlaskettu määrä (avustus ja verohelpotus) ylittää ilmoitusrajan. Ilmoitusrajaa koskevia laskelmia tehtäessä on otettava huomioon kaikista lähteistä myönnetty tuki. Komissio on vahvistanut tämän näkemyksen aiemmassa asiassa (SA.32036 – Mondi Swiecie (35)). Kun asianomainen ilmoitusraja ylittyy, tukipaketti kokonaisuudessaan (36) jää alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ulkopuolelle ja siitä on ilmoitettava komissiolle, joka tekee arvion tuen sovellettavuudesta sovellettavien suuntaviivojen pohjalta. Tässä yhteydessä komissio arvioi Unkarin viranomaisten ilmoittaman tukipaketin vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen yleisten soveltuvuuskriteerien pohjalta ja totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vaikka kyseisiä kriteerejä olikin noudatettu, komissiolla oli epäilyksiä vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa markkinaosuudelle asetettujen raja-arvojen suhteen. Näin ollen olisi sääntöjenvastaista soveltaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukaisia soveltuvuuskriteereitä ilmoitettuun tukipakettiin ja olettaa, että ilmoitusrajan alittavat tukimäärät voidaan sääntöjenmukaisesti myöntää voimassa olevien ohjelmien ja alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten perusteella, ennen kuin komissio tekee päätöksen ilmoitetusta tukitoimenpiteestä.

35

36

| (102) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 56 kohdan alaviitteen osalta komissio on jo aikaisemmin hylännyt väitteen, että sen valtuudet tutkia kyseisen tiedonannon mukaista tukitoimenpiteen soveltuvuutta rajoittuvat ilmoitusrajan ylittävään haetun tuen määrään (37). Komission palauttaa mieliin, että sen velvollisuutena on tutkia yksityiskohtaisemman arvioinnin pohjalta perusteellisen arvioinnin soveltamisalaan kuuluvien tukitoimien – eli vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen asianmukaiset edellytykset täyttävien, suuriin investointihankkeisiin myönnettyjen ilmoitusta edellyttävien alueellisten tukien – kannustavaa vaikutusta ja oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(102)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 56 kohdan alaviitteen osalta komissio on jo aikaisemmin hylännyt väitteen, että sen valtuudet tutkia kyseisen tiedonannon mukaista tukitoimenpiteen soveltuvuutta rajoittuvat ilmoitusrajan ylittävään haetun tuen määrään (37). Komission palauttaa mieliin, että sen velvollisuutena on tutkia yksityiskohtaisemman arvioinnin pohjalta perusteellisen arvioinnin soveltamisalaan kuuluvien tukitoimien – eli vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen asianmukaiset edellytykset täyttävien, suuriin investointihankkeisiin myönnettyjen ilmoitusta edellyttävien alueellisten tukien – kannustavaa vaikutusta ja oikeasuhteisuutta.

37

| (103) | Mitä tulee yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädettyyn mahdollisuuteen myöntää tukea ilmoitusrajaan asti, on tärkeää huomata, että perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 56 kohdan alaviitteessä mainitaan ainoastaan, että jäsenvaltioilla säilyy mahdollisuus myöntää tukea ilmoitusrajaan asti. Sovellettavien sääntöjen (alueellista investointitukea koskeva ryhmäpoikkeusasetus, vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivat, perusteellista arviointia koskeva tiedonanto) logiikan mukaan silloin kun kaikista lähteistä myönnetyn tuen määrä ei ylitä ilmoitusrajaa, jäsenvaltion ei tarvitse toimittaa hanketta komissiolle yksityiskohtaista arviointia varten, ja tukitoimenpide voidaan toteuttaa ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen ehtojen mukaan. Jos taas jäsenvaltio päättää myöntää ilmoitusrajan ylittävän tukipaketin, tuen määrä kokonaisuudessaan kuuluu ilmoitusvelvollisuuden piiriin ja sen soveltuvuutta arvioidaan sovellettavien suuntaviivojen pohjalta. Juuri tästä on kyse ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa, jossa todetaan, että ”perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi kuuluttava edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvaatimuksen piiriin. Tämän asetuksen ei pitäisi rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuutta ilmoittaa tuesta, jonka tavoitteet vastaavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavoitteita. Komissio arvioi kyseiset tuet erityisesti tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten perusteella ja komission antamien erityisten suuntaviivojen tai puitteiden mukaisin perustein aina, kun kyse on tällaisen erityisvälineen soveltamisalaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä.” |
| --- | --- |

(103)

Mitä tulee yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädettyyn mahdollisuuteen myöntää tukea ilmoitusrajaan asti, on tärkeää huomata, että perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 56 kohdan alaviitteessä mainitaan ainoastaan, että jäsenvaltioilla säilyy mahdollisuus myöntää tukea ilmoitusrajaan asti. Sovellettavien sääntöjen (alueellista investointitukea koskeva ryhmäpoikkeusasetus, vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivat, perusteellista arviointia koskeva tiedonanto) logiikan mukaan silloin kun kaikista lähteistä myönnetyn tuen määrä ei ylitä ilmoitusrajaa, jäsenvaltion ei tarvitse toimittaa hanketta komissiolle yksityiskohtaista arviointia varten, ja tukitoimenpide voidaan toteuttaa ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen ehtojen mukaan. Jos taas jäsenvaltio päättää myöntää ilmoitusrajan ylittävän tukipaketin, tuen määrä kokonaisuudessaan kuuluu ilmoitusvelvollisuuden piiriin ja sen soveltuvuutta arvioidaan sovellettavien suuntaviivojen pohjalta. Juuri tästä on kyse ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa, jossa todetaan, että ”perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi kuuluttava edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvaatimuksen piiriin. Tämän asetuksen ei pitäisi rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuutta ilmoittaa tuesta, jonka tavoitteet vastaavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavoitteita. Komissio arvioi kyseiset tuet erityisesti tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten perusteella ja komission antamien erityisten suuntaviivojen tai puitteiden mukaisin perustein aina, kun kyse on tällaisen erityisvälineen soveltamisalaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä.”

| (104) | Ennen kuin komissio tekee ilmoitettua tukea koskevan päätöksen, jäsenvaltio voi perua ilmoituksen ja myöntää tuen sovellettavaan ryhmäpoikkeusasetukseen perustuen, jos tuen määrää vähennetään ilmoitusrajaan tai sen alapuolelle ja jos kaikkia sovellettavan ryhmäpoikkeuksen säännöksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(104)

Ennen kuin komissio tekee ilmoitettua tukea koskevan päätöksen, jäsenvaltio voi perua ilmoituksen ja myöntää tuen sovellettavaan ryhmäpoikkeusasetukseen perustuen, jos tuen määrää vähennetään ilmoitusrajaan tai sen alapuolelle ja jos kaikkia sovellettavan ryhmäpoikkeuksen säännöksiä noudatetaan.

| (105) | Unkarin viranomaiset vetoavat komission aikaisempaan päätöskäytäntöön (38). Komissio katsoo, että mainitun Ibiden-asian olosuhteet eivät ole verrattavissa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska päätös tehtiin eri oikeusperustan (vuosien 2000–2006 aluetukisuuntaviivat) ja vuoden 2002 monialaisten puitteiden (39) eikä alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ja vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen pohjalta. Komissio on muutenkin kehittänyt erilaisen päätöskäytännön viime vuosien aikana (esim. edellä mainituissa BMW:hen ja Mondiin liittyvissä päätöksissä). |
| --- | --- |

(105)

Unkarin viranomaiset vetoavat komission aikaisempaan päätöskäytäntöön (38). Komissio katsoo, että mainitun Ibiden-asian olosuhteet eivät ole verrattavissa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska päätös tehtiin eri oikeusperustan (vuosien 2000–2006 aluetukisuuntaviivat) ja vuoden 2002 monialaisten puitteiden (39) eikä alueellista investointitukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ja vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen pohjalta. Komissio on muutenkin kehittänyt erilaisen päätöskäytännön viime vuosien aikana (esim. edellä mainituissa BMW:hen ja Mondiin liittyvissä päätöksissä).

38

39

| (106) | Edellä esitettyjä päätelmiä ei myöskään muuta perustelu, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioita, jotka noudattavat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan, ei voi asettaa haitallisempaan asemaan verrattuna niihin, jotka eivät noudata ilmoitusvelvollisuutta. Komissio toteaa, että mainitussa tuomiossa (40) kyseistä perustelua käytettiin sellaisen tukitoimenpiteen soveltuvuuden arviointiin, joka toteutettiin vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyjä velvollisuuksia. Tuomioistuin totesi, että lisävaatimus, jonka mukaan olisi otettava huomioon jo toteutetun tuen todelliset vaikutukset, kannustaisi jäsenvaltioita ilmoittamaan investointihankkeet komissiolle vasta, kun ne on jo saatu päätökseen, ja tekisi SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta kiellosta tehottoman. Näin ollen komissio katsoo, että oikeuskäytännöllä, johon Unkarin viranomaiset vetoavat, ei ole merkitystä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitettyjä päätelmiä ei myöskään muuta perustelu, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioita, jotka noudattavat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan, ei voi asettaa haitallisempaan asemaan verrattuna niihin, jotka eivät noudata ilmoitusvelvollisuutta. Komissio toteaa, että mainitussa tuomiossa (40) kyseistä perustelua käytettiin sellaisen tukitoimenpiteen soveltuvuuden arviointiin, joka toteutettiin vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyjä velvollisuuksia. Tuomioistuin totesi, että lisävaatimus, jonka mukaan olisi otettava huomioon jo toteutetun tuen todelliset vaikutukset, kannustaisi jäsenvaltioita ilmoittamaan investointihankkeet komissiolle vasta, kun ne on jo saatu päätökseen, ja tekisi SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta kiellosta tehottoman. Näin ollen komissio katsoo, että oikeuskäytännöllä, johon Unkarin viranomaiset vetoavat, ei ole merkitystä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden kannalta.

40

| (107) | Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että AHM:lle myönnetty tuki on sääntöjenvastaista. Tämä päätelmä ei kuitenkaan vaikuta arviointiin sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(107)

Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että AHM:lle myönnetty tuki on sääntöjenvastaista. Tämä päätelmä ei kuitenkaan vaikuta arviointiin sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

6.3   ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

| (108) | Tuen tavoitteena on alueellisen kehityksen edistäminen. Koska investointia (ilman puristamoa) koskeva tukisopimus allekirjoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2011 (puristamon osalta 26 päivänä syyskuuta 2011) sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy tuen, komissio katsoo, että tuki myönnettiin ennen heinäkuuta 2014 ja että se täytyy näin ollen arvioida – vuosien 2014–2020 aluetukisuuntaviivojen 188 kohdan nojalla – vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen ja etenkin niiden 68 kappaleeseen sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää alueellista investointitukea koskevien säännösten mukaisesti. Jos komissio ei pysty muodollisen tutkinnan käynnistämisen yhteydessä vastaanottamiensa, määräajassa toimitettujen huomautusten perusteella toteamaan muodollisessa tutkinnassaan varmuudella, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa asetettuja rajoja ei ylitetä, sen on perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyjen kriteerien perusteella käynnistettävä perusteellinen arviointi. |
| --- | --- |

(108)

Tuen tavoitteena on alueellisen kehityksen edistäminen. Koska investointia (ilman puristamoa) koskeva tukisopimus allekirjoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2011 (puristamon osalta 26 päivänä syyskuuta 2011) sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy tuen, komissio katsoo, että tuki myönnettiin ennen heinäkuuta 2014 ja että se täytyy näin ollen arvioida – vuosien 2014–2020 aluetukisuuntaviivojen 188 kohdan nojalla – vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen ja etenkin niiden 68 kappaleeseen sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää alueellista investointitukea koskevien säännösten mukaisesti. Jos komissio ei pysty muodollisen tutkinnan käynnistämisen yhteydessä vastaanottamiensa, määräajassa toimitettujen huomautusten perusteella toteamaan muodollisessa tutkinnassaan varmuudella, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa asetettuja rajoja ei ylitetä, sen on perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyjen kriteerien perusteella käynnistettävä perusteellinen arviointi.

| (109) | Komission on tehtävä arviointinsa kolmessa vaiheessa:






  — | ensin sen on saatava varmuus siitä, että toimenpide on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen yleisten säännösten mukainen |
| --- | --- | --- |

(109)

Komission on tehtävä arviointinsa kolmessa vaiheessa:

—

ensin sen on saatava varmuus siitä, että toimenpide on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen yleisten säännösten mukainen

| — | toiseksi sen on todettava, onko täysin varmaa, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten kriteerien nojalla ei tarvitse suorittaa perusteellista arviointia |
| --- | --- |

—

toiseksi sen on todettava, onko täysin varmaa, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten kriteerien nojalla ei tarvitse suorittaa perusteellista arviointia

| — | kolmanneksi sen on mahdollisesti aloitettava perusteellinen arviointi, riippuen toisessa vaiheessa suoritetun arvioinnin tuloksesta (41). |
| --- | --- |

—

kolmanneksi sen on mahdollisesti aloitettava perusteellinen arviointi, riippuen toisessa vaiheessa suoritetun arvioinnin tuloksesta (41).

41

6.4   TOIMENPITEEN YHTEENSOPIVUUS VUOSIEN 2007–2013 ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN YLEISTEN SOVELTUVUUSKRITEERIEN KANSSA

TOIMENPITEEN YHTEENSOPIVUUS VUOSIEN 2007–2013 ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN YLEISTEN SOVELTUVUUSKRITEERIEN KANSSA

| (110) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 54 kohdassa, että tuki vastaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa esitettyjä yleisiä sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerejä. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana ei havaittu seikkoja, jotka asettaisivat tämän arvion kyseenalaiseksi. Komissio toteaa erityisesti seuraavaa:






  — | Tuki myönnetään ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan ohjelman (tukiohjelman XR 47/2007 mukainen avustus) sekä hyväksytyn tukiohjelman (tukiohjelman N 651/2006 mukainen verohelpotus) puitteissa. Kumpikin ohjelma täyttää vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa vahvistetut yleiset sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit. |
| --- | --- | --- |

(110)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 54 kohdassa, että tuki vastaa vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa esitettyjä yleisiä sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerejä. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana ei havaittu seikkoja, jotka asettaisivat tämän arvion kyseenalaiseksi. Komissio toteaa erityisesti seuraavaa:

—

Tuki myönnetään ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan ohjelman (tukiohjelman XR 47/2007 mukainen avustus) sekä hyväksytyn tukiohjelman (tukiohjelman N 651/2006 mukainen verohelpotus) puitteissa. Kumpikin ohjelma täyttää vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa vahvistetut yleiset sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit.

| — | Tuettava hanke sijaitsee Győrissä, Länsi-Transdanubian alueella (Nyugat-Dunántúl). Kyseessä on sovellettavan Unkarin aluetukikartan määritelmän mukainen alueelliseen investointitukeen oikeutettu alue. |
| --- | --- |

—

Tuettava hanke sijaitsee Győrissä, Länsi-Transdanubian alueella (Nyugat-Dunántúl). Kyseessä on sovellettavan Unkarin aluetukikartan määritelmän mukainen alueelliseen investointitukeen oikeutettu alue.

| — | Ei ole olemassa viitteitä siitä, että VW-konserni yleensä tai AHM erityisesti olisi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (42) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Näin ollen tuensaaja on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti oikeutettu alueelliseen tukeen. |
| --- | --- |

—

Ei ole olemassa viitteitä siitä, että VW-konserni yleensä tai AHM erityisesti olisi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (42) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Näin ollen tuensaaja on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti oikeutettu alueelliseen tukeen.

42

| — | Hanke koostuu vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetusta alkuinvestoinnista. Alkuinvestointi on määritelty kyseisessä kohdassa investointina aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy i) uuden laitoksen perustamiseen; ii) olemassa olevan laitoksen laajentamiseen; iii) laitoksen tuotannon monipuolistamiseen uusiin, täydentäviin tuotteisiin; iv) olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen. Investointihanke koskee investointia olemassa olevaan laitokseen, ja siihen sisältyy 1) tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen (alustapohjaisen kokoonpanoteknologian korvaaminen MQB-teknologialla) yhdistettynä laajempaan standardisointiin ja tuotantoprosessin vertikaaliseen integraatioon (täysin integroitu autonvalmistuslaitos kokoonpanolaitoksen sijaan), 2) laitoksen tuotannon monipuolistaminen (uusi A3 Sedan, korinosat puristamosta) sekä 3) kokoonpanokapasiteetin laajentaminen. |
| --- | --- |

—

Hanke koostuu vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetusta alkuinvestoinnista. Alkuinvestointi on määritelty kyseisessä kohdassa investointina aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy i) uuden laitoksen perustamiseen; ii) olemassa olevan laitoksen laajentamiseen; iii) laitoksen tuotannon monipuolistamiseen uusiin, täydentäviin tuotteisiin; iv) olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen. Investointihanke koskee investointia olemassa olevaan laitokseen, ja siihen sisältyy 1) tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen (alustapohjaisen kokoonpanoteknologian korvaaminen MQB-teknologialla) yhdistettynä laajempaan standardisointiin ja tuotantoprosessin vertikaaliseen integraatioon (täysin integroitu autonvalmistuslaitos kokoonpanolaitoksen sijaan), 2) laitoksen tuotannon monipuolistaminen (uusi A3 Sedan, korinosat puristamosta) sekä 3) kokoonpanokapasiteetin laajentaminen.

| — | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti AHM:ltä vaaditaan investoinnin säilyttämistä alueella vähintään viiden vuoden ajan sen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti AHM:ltä vaaditaan investoinnin säilyttämistä alueella vähintään viiden vuoden ajan sen toteuttamisesta.

| — | Tuensaajan on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan mukaisesti rahoitettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ilman minkäänlaista julkista tukea. |
| --- | --- |

—

Tuensaajan on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan mukaisesti rahoitettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ilman minkäänlaista julkista tukea.

| — | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan mukaisia muodollisia vaatimuksia, jotka koskevat kannustavia vaikutuksia, noudatetaan. |
| --- | --- |

—

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan mukaisia muodollisia vaatimuksia, jotka koskevat kannustavia vaikutuksia, noudatetaan.

| — | Tukikelpoiset investointikustannukset (ks. edellä taulukko II) on määritelty vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukaisesti, ja tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

—

Tukikelpoiset investointikustannukset (ks. edellä taulukko II) on määritelty vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukaisesti, ja tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan.

| — | Aiemmat investoinnit on tehty vähintään kolme vuotta ennen kyseisen investoinnin käynnistämistä yhtä ainoaa investointihanketta koskevan säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Aiemmat investoinnit on tehty vähintään kolme vuotta ennen kyseisen investoinnin käynnistämistä yhtä ainoaa investointihanketta koskevan säännön mukaisesti.

| — | Hankkeen suunniteltujen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nykyarvo on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa) diskontattuna ilmoituspäivämäärään. Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa esitetyn alentamismekanismin perusteella hankkeen suurin sallittu tuki-intensiteetti on 11,24 prosenttia BAE. |
| --- | --- |

—

Hankkeen suunniteltujen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nykyarvo on 355 550 miljoonaa Unkarin forinttia (1 186 miljoonaa euroa) diskontattuna ilmoituspäivämäärään. Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa esitetyn alentamismekanismin perusteella hankkeen suurin sallittu tuki-intensiteetti on 11,24 prosenttia BAE.

| — | Koska suunnitellun tuen intensiteetti (nykyarvossa 39 952 miljoonaa Unkarin forinttia; 133,3 miljoonaa euroa; tuki-intensiteetti 11,24 %) ei ylitä suurinta sallittua tuki-intensiteettiä, hankkeen suunniteltu tuki-intensiteetti on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukainen. Unkari on vahvistanut, että investointihankkeelle ei ole myönnetty ilmoitetun tuen lisäksi muita tukia. |
| --- | --- |

—

Koska suunnitellun tuen intensiteetti (nykyarvossa 39 952 miljoonaa Unkarin forinttia; 133,3 miljoonaa euroa; tuki-intensiteetti 11,24 %) ei ylitä suurinta sallittua tuki-intensiteettiä, hankkeen suunniteltu tuki-intensiteetti on vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen mukainen. Unkari on vahvistanut, että investointihankkeelle ei ole myönnetty ilmoitetun tuen lisäksi muita tukia.

| (111) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit täyttyvät. |
| --- | --- |

(111)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit täyttyvät.

6.5   VUOSIEN 2007–2013 ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDASSA ESITETTYJEN KRITEERIEN SOVELTAMINEN

VUOSIEN 2007–2013 ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDASSA ESITETTYJEN KRITEERIEN SOVELTAMINEN

| (112) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 105 kappaleessa seuraavaa: Jos komissio ei pysty muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa huomautusten perusteella toteamaan varmuudella, että 68 kohdan a ja b alakohdassa mainitut raja-arvot eivät ylity, se käynnistää perusteellisesta arvioinnista antamansa tiedonannon mukaisesti investointihankkeen perusteellisen arvioinnin. Komission on arvioitava, tukevatko saadut huomautukset tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(112)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 105 kappaleessa seuraavaa: Jos komissio ei pysty muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa huomautusten perusteella toteamaan varmuudella, että 68 kohdan a ja b alakohdassa mainitut raja-arvot eivät ylity, se käynnistää perusteellisesta arvioinnista antamansa tiedonannon mukaisesti investointihankkeen perusteellisen arvioinnin. Komission on arvioitava, tukevatko saadut huomautukset tätä päätelmää.

—   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (113) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 65 kohdassa, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaiset investointihankkeen kohteena olevat tuotteet ovat POLK-luokituksen mukaiset, markkinasegmentteihin A0, A ja B kuuluvat henkilöautot. |
| --- | --- |

(113)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 65 kohdassa, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaiset investointihankkeen kohteena olevat tuotteet ovat POLK-luokituksen mukaiset, markkinasegmentteihin A0, A ja B kuuluvat henkilöautot.

—   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| (114) | Komissio jätti menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 80 kappaleessa merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi ja harkitsi kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia markkinoiden määritelmiä, mukaan lukien erityisesti kapein segmentointi, josta tietoa on saatavilla. Koska AHM valmistaa A- ja B-segmentteihin kuuluvia autoja ja niiden korin osia ja koska se voisi teoriassa valmistaa myös A0-segmenttiin kuuluvia autoja ja niiden korin osia, komissio katsoi, että tässä tapauksessa mahdollisia merkityksellisiä tuotemarkkinoita olisivat kaikki nämä segmentit yksinään sekä yhdistetyt segmentit A0–B ja A–B. |
| --- | --- |

(114)

Komissio jätti menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 80 kappaleessa merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi ja harkitsi kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia markkinoiden määritelmiä, mukaan lukien erityisesti kapein segmentointi, josta tietoa on saatavilla. Koska AHM valmistaa A- ja B-segmentteihin kuuluvia autoja ja niiden korin osia ja koska se voisi teoriassa valmistaa myös A0-segmenttiin kuuluvia autoja ja niiden korin osia, komissio katsoi, että tässä tapauksessa mahdollisia merkityksellisiä tuotemarkkinoita olisivat kaikki nämä segmentit yksinään sekä yhdistetyt segmentit A0–B ja A–B.

| (115) | Unkari pitäytyi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamissaan huomautuksissa (jotka kuvailtiin tämän päätöksen johdanto-osan 44–46 kappaleessa) menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyssä näkemyksessään lisäämättä sellaisia huomautuksia tai tietoja, joita ei ollut vielä alustavan tarkastelun vaiheessa esitetty. Unkari piti erityisesti kiinni näkemyksestään, että merkitykselliset tuotemarkkinat tulisi määritellä yhdistettynä A0-, A- ja B-segmentteihin kuuluvien ajoneuvojen segmenttiryhmänä ja että maantieteelliset markkinat tulisi määritellä niin, että niihin kuuluvat ainakin koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan sekä Kiinan kattavat markkinat (ei vain ETA-alueen markkinat). |
| --- | --- |

(115)

Unkari pitäytyi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamissaan huomautuksissa (jotka kuvailtiin tämän päätöksen johdanto-osan 44–46 kappaleessa) menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyssä näkemyksessään lisäämättä sellaisia huomautuksia tai tietoja, joita ei ollut vielä alustavan tarkastelun vaiheessa esitetty. Unkari piti erityisesti kiinni näkemyksestään, että merkitykselliset tuotemarkkinat tulisi määritellä yhdistettynä A0-, A- ja B-segmentteihin kuuluvien ajoneuvojen segmenttiryhmänä ja että maantieteelliset markkinat tulisi määritellä niin, että niihin kuuluvat ainakin koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan sekä Kiinan kattavat markkinat (ei vain ETA-alueen markkinat).

| (116) | Tuotemarkkinoista komissio toteaa seuraavaa: päätös tehdä perusteellinen arviointi ei vaikuta sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan perusteellisen arvioinnin tuloksiin. Ennen kuin komissio hyväksyy tuen, sen on oltava varma siitä, että tukitoimenpiteen myönteinen vaikutus kompensoi joka tapauksessa sen kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. Jotta voitaisiin tehdä päätös siitä, onko tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta tarpeen arvioida perusteellisesti, on tuotemarkkinat rajattava mahdollisimman kapeasti ottaen huomioon suunnitellun ajoneuvomallin erityispiirteet. |
| --- | --- |

(116)

Tuotemarkkinoista komissio toteaa seuraavaa: päätös tehdä perusteellinen arviointi ei vaikuta sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan perusteellisen arvioinnin tuloksiin. Ennen kuin komissio hyväksyy tuen, sen on oltava varma siitä, että tukitoimenpiteen myönteinen vaikutus kompensoi joka tapauksessa sen kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. Jotta voitaisiin tehdä päätös siitä, onko tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta tarpeen arvioida perusteellisesti, on tuotemarkkinat rajattava mahdollisimman kapeasti ottaen huomioon suunnitellun ajoneuvomallin erityispiirteet.

Tuotemarkkinoista

| (117) | Kapeinta, yksittäisiin autoteollisuuden segmentteihin perustuvaa markkinoiden määritelmää on perustellusti käytetty vastaavissa päätöksissä, mukaan lukien eräät lopulliset päätökset (43). |
| --- | --- |

(117)

Kapeinta, yksittäisiin autoteollisuuden segmentteihin perustuvaa markkinoiden määritelmää on perustellusti käytetty vastaavissa päätöksissä, mukaan lukien eräät lopulliset päätökset (43).

43

| (118) | Tämä päätöskäytäntö pohjautuu kilpailun kannalta merkityksellisiin taloudellisiin näkökohtiin, sillä se perustuu näkemykseen, jonka mukaan kaikissa markkinasegmenteissä, pienimmät mahdolliset segmentit mukaan lukien, olevia kilpailijoita on suojeltava määräävässä asemassa olevilta markkinatoimijoilta. |
| --- | --- |

(118)

Tämä päätöskäytäntö pohjautuu kilpailun kannalta merkityksellisiin taloudellisiin näkökohtiin, sillä se perustuu näkemykseen, jonka mukaan kaikissa markkinasegmenteissä, pienimmät mahdolliset segmentit mukaan lukien, olevia kilpailijoita on suojeltava määräävässä asemassa olevilta markkinatoimijoilta.

| (119) | Tarkemmin sanottuna tämä lähestymistapa perustuu teoriaan, jonka mukaan kahden tuotteen välillä esiintyy kysynnän korvattavuutta, jos kuluttajat katsovat tuotteiden olevan keskenään korvattavissa niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi. Komissio soveltaa nimenomaan tätä lähestymistapaa ottaessaan markkinaosuuksia arvioidessaan huomioon myös pienimmät mahdolliset automarkkinasegmentit, joista tietoa on saatavilla: se katsoo, että korvattavuus hinnan, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen suhteen on voimakkainta samaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden välillä. Tässä mielessä kapeimman mahdollisen markkinasegmentin katsominen yhdeksi markkinavaihtoehdoksi vastaa horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen (44) 28 kohdassa esitettyä logiikkaa. Suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Tuotteet voivat olla merkityksellisillä markkinoilla erilaistettuja siten, että tietyt tuotteet korvaavat toisensa paremmin kuin toiset. Mitä parempi sulautuvien yritysten tuotteiden korvattavuus on, sitä todennäköisemmin sulautuvat yritykset korottavat merkittävästi hintoja. [...] On todennäköisempää, että sulautuvien yritysten kannustin hinnankorotuksiin on rajoitettu silloin, kun kilpailevat yritykset valmistavat tuotteita, jotka korvaavat hyvin sulautuvien yritysten tuotteet, kuin verrattuna tilanteeseen, jolloin kilpailevien yritysten tuotteet eivät korvaa sulautuvien yritysten tuotteita yhtä hyvin (...).” |
| --- | --- |

(119)

Tarkemmin sanottuna tämä lähestymistapa perustuu teoriaan, jonka mukaan kahden tuotteen välillä esiintyy kysynnän korvattavuutta, jos kuluttajat katsovat tuotteiden olevan keskenään korvattavissa niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi. Komissio soveltaa nimenomaan tätä lähestymistapaa ottaessaan markkinaosuuksia arvioidessaan huomioon myös pienimmät mahdolliset automarkkinasegmentit, joista tietoa on saatavilla: se katsoo, että korvattavuus hinnan, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen suhteen on voimakkainta samaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden välillä. Tässä mielessä kapeimman mahdollisen markkinasegmentin katsominen yhdeksi markkinavaihtoehdoksi vastaa horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen (44) 28 kohdassa esitettyä logiikkaa. Suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Tuotteet voivat olla merkityksellisillä markkinoilla erilaistettuja siten, että tietyt tuotteet korvaavat toisensa paremmin kuin toiset. Mitä parempi sulautuvien yritysten tuotteiden korvattavuus on, sitä todennäköisemmin sulautuvat yritykset korottavat merkittävästi hintoja. [...] On todennäköisempää, että sulautuvien yritysten kannustin hinnankorotuksiin on rajoitettu silloin, kun kilpailevat yritykset valmistavat tuotteita, jotka korvaavat hyvin sulautuvien yritysten tuotteet, kuin verrattuna tilanteeseen, jolloin kilpailevien yritysten tuotteet eivät korvaa sulautuvien yritysten tuotteita yhtä hyvin (...).”

44

| (120) | Tästä syystä tavalliset autot on myös perinteisesti jaettu segmentteihin ja autoteollisuus sijoittaa automallit erillisiin yleisesti tunnettuihin segmentteihin. Tämä näkökohta on ohjannut komission käytäntöä sen määritellessä merkityksellisiä markkinoita autoteollisuutta koskevissa asioissa myös yksittäisten segmenttien suhteen, ja sen vuoksi Unkari on aina käsitellyt merkityksellisiä markkinoita koskevien perustelujen yhteydessä myös segmenttejä, sekä tässä että muissa, aiemmissa asioissa. |
| --- | --- |

(120)

Tästä syystä tavalliset autot on myös perinteisesti jaettu segmentteihin ja autoteollisuus sijoittaa automallit erillisiin yleisesti tunnettuihin segmentteihin. Tämä näkökohta on ohjannut komission käytäntöä sen määritellessä merkityksellisiä markkinoita autoteollisuutta koskevissa asioissa myös yksittäisten segmenttien suhteen, ja sen vuoksi Unkari on aina käsitellyt merkityksellisiä markkinoita koskevien perustelujen yhteydessä myös segmenttejä, sekä tässä että muissa, aiemmissa asioissa.

| (121) | Unkari ei esittänyt mitään lisäperusteluja, jotka saattaisivat olla ristiriidassa tämän näkemyksen kanssa. Komissio ei myöskään vastaanottanut muodollisen tutkinnan aikana asianomaisilta osapuolilta mitään sellaisia tietoja, joiden avulla markkinoiden segmentointi olisi paremmin käsitettävissä. Näin ollen komissio pitäytyy lähestymistavassaan jättää tarkka merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä avoimeksi ja soveltaa mahdollisten vaihtoehtoisten markkinamääritelmien lähestymistapaa, jonka yhteydessä määritellään yksittäiset autosegmentit (mukaan lukien kapein segmentointi, josta tietoa on saatavilla). Komissio katsoo siis edelleen, että yksittäisiä segmenttejä A0, A ja B sekä yhdistettyjä segmenttejä A0–B ja A–B olisi pidettävä tässä asiassa mahdollisina merkityksellisinä tuotemarkkinoina (45). |
| --- | --- |

(121)

Unkari ei esittänyt mitään lisäperusteluja, jotka saattaisivat olla ristiriidassa tämän näkemyksen kanssa. Komissio ei myöskään vastaanottanut muodollisen tutkinnan aikana asianomaisilta osapuolilta mitään sellaisia tietoja, joiden avulla markkinoiden segmentointi olisi paremmin käsitettävissä. Näin ollen komissio pitäytyy lähestymistavassaan jättää tarkka merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä avoimeksi ja soveltaa mahdollisten vaihtoehtoisten markkinamääritelmien lähestymistapaa, jonka yhteydessä määritellään yksittäiset autosegmentit (mukaan lukien kapein segmentointi, josta tietoa on saatavilla). Komissio katsoo siis edelleen, että yksittäisiä segmenttejä A0, A ja B sekä yhdistettyjä segmenttejä A0–B ja A–B olisi pidettävä tässä asiassa mahdollisina merkityksellisinä tuotemarkkinoina (45).

45

—   MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| (122) | Maantieteellisten markkinoiden osalta komissio pysyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alun perin esittämässään arviossa (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 87 kappale), että merkitykselliset markkinat käsittävät ETA-alueen tai sitä suuremmat markkinat. Komissio ei ole voinut sulkea pois mahdollisuutta, että maantieteelliset markkinat rajoittuvat ETA-markkinoihin. |
| --- | --- |

(122)

Maantieteellisten markkinoiden osalta komissio pysyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alun perin esittämässään arviossa (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 87 kappale), että merkitykselliset markkinat käsittävät ETA-alueen tai sitä suuremmat markkinat. Komissio ei ole voinut sulkea pois mahdollisuutta, että maantieteelliset markkinat rajoittuvat ETA-markkinoihin.

Maantieteellisten markkinoiden

| (123) | Komissio toteaa, että Unkari pitäytyy jo alustavan tarkastelun yhteydessä esille tuomissaan perusteluissa, mutta se ei ole esittänyt uusia seikkoja tai tietoja muodollisen tutkinnan aikana (katso tämän päätöksen johdanto-osan 47 kappale). Komissio toteaa, että nämä perustelut eivät riitä hälventämään epäilystä siitä, että maantieteelliset markkinat saattaisivat rajoittua ETA-alueen markkinoihin. Komissio katsoo erityisesti seuraavaa: |
| --- | --- |

(123)

Komissio toteaa, että Unkari pitäytyy jo alustavan tarkastelun yhteydessä esille tuomissaan perusteluissa, mutta se ei ole esittänyt uusia seikkoja tai tietoja muodollisen tutkinnan aikana (katso tämän päätöksen johdanto-osan 47 kappale). Komissio toteaa, että nämä perustelut eivät riitä hälventämään epäilystä siitä, että maantieteelliset markkinat saattaisivat rajoittua ETA-alueen markkinoihin. Komissio katsoo erityisesti seuraavaa:

Globaali kilpailu

Globaali kilpailu

| (124) | Se, että suuret autonvalmistajat ovat kansainvälisesti aktiivisia ja kilpailevat globaaleilla markkinoilla, ei riitä todisteeksi siitä, että yksittäiset markkinat ovat integroidut ja muodostavat yhdet ainoat maailmanlaajuiset markkinat (tai yhdistetyt koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Kiinan kattavat markkinat). Sama koskee perustelua, jonka mukaan 10 suurimmalla OEM-valmistajalla on tuotantolaitoksia ja jakelujärjestelmiä ympäri maailmaa. Komissio katsoo itse asiassa, että vaihtokurssien epävakaus voi olla yksi osatekijä siinä, että OEM-valmistajat rakentavat tuotantolaitoksia lähemmäs alueellisen kysynnän sijaintia. Sama saattaa päteä tehokkaisiin suojakeinoihin (lopullisiin tuottajiin kohdistuvat korkeat tuontitullit, alhaiset tullit välituotteille, kannustimet, joita myönnetään paikalliselle tuotannolle/kokoonpanolle). Kolmas perustelu maailmanlaajuisten tuotantorakenteiden (mutta ei integroitujen markkinoiden) olemassaololle on se, että tietyt valtiot sallivat tuonnin vain siinä tapauksessa, että samalla luodaan paikallistuotannon alalla toimivia yhteisyrityksiä. Suurten toimijoiden maailmanlaajuinen läsnäolo valmistajina ei siis yksistään ole osoitus globaalien (tai ETA-aluetta laajempien) markkinoiden olemassaolosta. Samoin ympäri maailmaa ulottuvien jakelujärjestelmien olemassaolokaan ei ole todiste siitä, että markkinat ovat kilpailun näkökulmasta katsottuna globaalit (tai ETA-aluetta laajemmat). Se, että AUDI AG/VW -konserni aikoo kolmen tai neljän automallin osalta palvella maailmanmarkkinoita ja A3 Sedan -mallin osalta palvella maailmanmarkkinoita (Kiinaa lukuun ottamatta) vain yhdeltä laitokselta käsin, ei myöskään riitä tukemaan päätelmää, että maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat. |
| --- | --- |

(124)

Se, että suuret autonvalmistajat ovat kansainvälisesti aktiivisia ja kilpailevat globaaleilla markkinoilla, ei riitä todisteeksi siitä, että yksittäiset markkinat ovat integroidut ja muodostavat yhdet ainoat maailmanlaajuiset markkinat (tai yhdistetyt koko Euroopan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Kiinan kattavat markkinat). Sama koskee perustelua, jonka mukaan 10 suurimmalla OEM-valmistajalla on tuotantolaitoksia ja jakelujärjestelmiä ympäri maailmaa. Komissio katsoo itse asiassa, että vaihtokurssien epävakaus voi olla yksi osatekijä siinä, että OEM-valmistajat rakentavat tuotantolaitoksia lähemmäs alueellisen kysynnän sijaintia. Sama saattaa päteä tehokkaisiin suojakeinoihin (lopullisiin tuottajiin kohdistuvat korkeat tuontitullit, alhaiset tullit välituotteille, kannustimet, joita myönnetään paikalliselle tuotannolle/kokoonpanolle). Kolmas perustelu maailmanlaajuisten tuotantorakenteiden (mutta ei integroitujen markkinoiden) olemassaololle on se, että tietyt valtiot sallivat tuonnin vain siinä tapauksessa, että samalla luodaan paikallistuotannon alalla toimivia yhteisyrityksiä. Suurten toimijoiden maailmanlaajuinen läsnäolo valmistajina ei siis yksistään ole osoitus globaalien (tai ETA-aluetta laajempien) markkinoiden olemassaolosta. Samoin ympäri maailmaa ulottuvien jakelujärjestelmien olemassaolokaan ei ole todiste siitä, että markkinat ovat kilpailun näkökulmasta katsottuna globaalit (tai ETA-aluetta laajemmat). Se, että AUDI AG/VW -konserni aikoo kolmen tai neljän automallin osalta palvella maailmanmarkkinoita ja A3 Sedan -mallin osalta palvella maailmanmarkkinoita (Kiinaa lukuun ottamatta) vain yhdeltä laitokselta käsin, ei myöskään riitä tukemaan päätelmää, että maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat.

Kauppavirta

Kauppavirta

| (125) | Myöskään se, että suuri osuus kauppavirrasta (esim. noin 13 % A-segmentin autojen ja yli 25 % B-segmentin autojen ETA-alueen tuotannosta) viedään muualle maailmaan, ei riitä todisteeksi globaalien (tai tässä yhteydessä ETA-aluetta laajempien) markkinoiden olemassaolosta. Komissio katsoo, että vaikka kauppavirtojen avulla voidaankin saada käsitys eri maantieteellisten alueiden välisestä yhdentymisestä vertaamalla tuonnin ja viennin merkitystä suhteessa paikallisiin tuotanto- ja kulutustasoihin, kauppavirtojen olemassaolo sinällään ei riitä todisteeksi maantieteellisesti yhdentyneiden markkinoiden olemassaolosta. ETA-alueen ja muiden alueiden välillä voi hyvinkin tapahtua toimituksia, mutta se ei tarkoita sitä, että markkinat olisivat yhdentyneet siinä mielessä, että yksien markkinoiden markkinaolosuhteet (esim. hinnat) vaikuttavat toisten markkinoiden olosuhteisiin. Tämä pitää paikkansa etenkin silloin, kun havaitut toimitukset liittyvät pääosin valmistajien omiin toimituksiin eivätkä riippumattomien arbitraasia harjoittavien tuojien ja viejien toimituksiin. Hinnoittelu saattaa olla täysin markkinakohtaista (esim. korkeat hinnat yksillä markkinoilla ja matalat toisilla) eikä väitettyihin yhdennettyihin markkinoihin sopeutunutta. Kauppavirta-analyysi ei käsittele markkinoiden määritelmään liittyvää pääkysymystä, nimittäin sitä, voidaanko tuonnilla ja viennillä kukistaa hintojen nousu paikallisilla markkinoilla. Komissio toteaa, että Unkari ei toimittanut uutta empiiristä aineistoa, jolla todistettaisiin korrelaatio hintojen muutosten välillä tai suhteellisten hintojen muutosten vaikutus nettotuontiin. |
| --- | --- |

(125)

Myöskään se, että suuri osuus kauppavirrasta (esim. noin 13 % A-segmentin autojen ja yli 25 % B-segmentin autojen ETA-alueen tuotannosta) viedään muualle maailmaan, ei riitä todisteeksi globaalien (tai tässä yhteydessä ETA-aluetta laajempien) markkinoiden olemassaolosta. Komissio katsoo, että vaikka kauppavirtojen avulla voidaankin saada käsitys eri maantieteellisten alueiden välisestä yhdentymisestä vertaamalla tuonnin ja viennin merkitystä suhteessa paikallisiin tuotanto- ja kulutustasoihin, kauppavirtojen olemassaolo sinällään ei riitä todisteeksi maantieteellisesti yhdentyneiden markkinoiden olemassaolosta. ETA-alueen ja muiden alueiden välillä voi hyvinkin tapahtua toimituksia, mutta se ei tarkoita sitä, että markkinat olisivat yhdentyneet siinä mielessä, että yksien markkinoiden markkinaolosuhteet (esim. hinnat) vaikuttavat toisten markkinoiden olosuhteisiin. Tämä pitää paikkansa etenkin silloin, kun havaitut toimitukset liittyvät pääosin valmistajien omiin toimituksiin eivätkä riippumattomien arbitraasia harjoittavien tuojien ja viejien toimituksiin. Hinnoittelu saattaa olla täysin markkinakohtaista (esim. korkeat hinnat yksillä markkinoilla ja matalat toisilla) eikä väitettyihin yhdennettyihin markkinoihin sopeutunutta. Kauppavirta-analyysi ei käsittele markkinoiden määritelmään liittyvää pääkysymystä, nimittäin sitä, voidaanko tuonnilla ja viennillä kukistaa hintojen nousu paikallisilla markkinoilla. Komissio toteaa, että Unkari ei toimittanut uutta empiiristä aineistoa, jolla todistettaisiin korrelaatio hintojen muutosten välillä tai suhteellisten hintojen muutosten vaikutus nettotuontiin.

Kaupan esteet

Kaupan esteet

| (126) | Komissio myöntää, että kaupan esteiden merkitys vähenee ajan mittaan. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että markkinoille pääsyn esteet kohdemarkkinoilla ovat yksi tärkeimmistä syistä EU:n autonvalmistajien päätöksiin siirtää tuotantoa ulkomaille. Suuret tulliesteet erityisesti Aasiassa estävät edelleen EU:n viejien pääsyn markkinoille. Muut esteet, kuten vaivalloiset ja syrjivät sertifiointivaatimukset, ylimääräiset tarkastusvaatimukset, valmisteverot jne., vaikuttavat voimakkaasti ajoneuvojen vientiin EU:sta Kaakkois-Aasian, Kiinan ja Etelä-Amerikan markkinoille. Komissio myöntää, että Yhdysvallat on ehdottomasti tärkein kohdemarkkina-alue ajoneuvojen viennille EU:sta. EU ja Yhdysvallat suhtautuvat kuitenkin hyvin eri tavalla sääntelyyn ja markkinoiden valvontaan. Sääntelyerot ovat todennäköisesti edelleen suurin este ajoneuvojen viennille EU:sta Yhdysvaltoihin. |
| --- | --- |

(126)

Komissio myöntää, että kaupan esteiden merkitys vähenee ajan mittaan. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että markkinoille pääsyn esteet kohdemarkkinoilla ovat yksi tärkeimmistä syistä EU:n autonvalmistajien päätöksiin siirtää tuotantoa ulkomaille. Suuret tulliesteet erityisesti Aasiassa estävät edelleen EU:n viejien pääsyn markkinoille. Muut esteet, kuten vaivalloiset ja syrjivät sertifiointivaatimukset, ylimääräiset tarkastusvaatimukset, valmisteverot jne., vaikuttavat voimakkaasti ajoneuvojen vientiin EU:sta Kaakkois-Aasian, Kiinan ja Etelä-Amerikan markkinoille. Komissio myöntää, että Yhdysvallat on ehdottomasti tärkein kohdemarkkina-alue ajoneuvojen viennille EU:sta. EU ja Yhdysvallat suhtautuvat kuitenkin hyvin eri tavalla sääntelyyn ja markkinoiden valvontaan. Sääntelyerot ovat todennäköisesti edelleen suurin este ajoneuvojen viennille EU:sta Yhdysvaltoihin.

| (127) | Komissio on ottanut huomioon alenevia kuljetuskustannuksia koskevat perustelut, mutta ei ole niistä täysin vakuuttunut. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, jossa polttoainekustannukset vaihtelevat, ei voida olla varmoja alenevien kuljetuskustannusten tulevasta kehityksestä. Sen vuoksi esitettyä tulevaa kustannusten laskua ei voida pitää itsestään selvänä. |
| --- | --- |

(127)

Komissio on ottanut huomioon alenevia kuljetuskustannuksia koskevat perustelut, mutta ei ole niistä täysin vakuuttunut. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, jossa polttoainekustannukset vaihtelevat, ei voida olla varmoja alenevien kuljetuskustannusten tulevasta kehityksestä. Sen vuoksi esitettyä tulevaa kustannusten laskua ei voida pitää itsestään selvänä.

Hintakorrelaatiot

Hintakorrelaatiot

| (128) | Unkarin viranomaiset ovat toimittaneet myös korrelaatioanalyysin, jossa vertaillaan yhdysvaltalaisia autojen hintoja A- ja B-segmenttien autojen keskihintoihin kymmenessä otokseen valitussa Euroopan maassa vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen ja vuoden 2010 toisen neljänneksen välillä. Lisäksi viranomaiset ovat toimittaneet korrelaatioanalyysin, joka koskee kolmea eurooppalaista maaparia samalla ajanjaksolla: Saksa ja Ranska, Saksa ja Italia sekä Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. Kyseisen analyysin tarkoituksena on osoittaa, että korrelaatio Pohjois-Amerikan hintojen ja kymmenen valitun ETA-maan keskihintojen välillä on verrattavissa korrelaatioon Saksan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan autonhintojen välillä. Lisäksi viranomaiset toteavat analyysin tukevan sitä johtopäätöstä, että Pohjois-Amerikan ja ETA-alueen olisi katsottava muodostavan yhdet maantieteelliset markkinat. Koska nämä viimeksi mainitut maat kuuluvat kiistämättä samoille maantieteellisille markkinoille, se merkitsee luonnollisesti sitä, että myös Pohjois-Amerikan ja ETA-alueen pitäisi kuulua samoille maantieteellisille markkinoille. |
| --- | --- |

(128)

Unkarin viranomaiset ovat toimittaneet myös korrelaatioanalyysin, jossa vertaillaan yhdysvaltalaisia autojen hintoja A- ja B-segmenttien autojen keskihintoihin kymmenessä otokseen valitussa Euroopan maassa vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen ja vuoden 2010 toisen neljänneksen välillä. Lisäksi viranomaiset ovat toimittaneet korrelaatioanalyysin, joka koskee kolmea eurooppalaista maaparia samalla ajanjaksolla: Saksa ja Ranska, Saksa ja Italia sekä Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. Kyseisen analyysin tarkoituksena on osoittaa, että korrelaatio Pohjois-Amerikan hintojen ja kymmenen valitun ETA-maan keskihintojen välillä on verrattavissa korrelaatioon Saksan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan autonhintojen välillä. Lisäksi viranomaiset toteavat analyysin tukevan sitä johtopäätöstä, että Pohjois-Amerikan ja ETA-alueen olisi katsottava muodostavan yhdet maantieteelliset markkinat. Koska nämä viimeksi mainitut maat kuuluvat kiistämättä samoille maantieteellisille markkinoille, se merkitsee luonnollisesti sitä, että myös Pohjois-Amerikan ja ETA-alueen pitäisi kuulua samoille maantieteellisille markkinoille.

| (129) | Komissio toteaa, että Unkarin viranomaisten toimittaman analyysin laatimisessa on käytetty tietoaineistoa, joka perustuu molempien tarkasteltujen markkinasegmenttien (A- ja B-segmentti) ja jokaisen edellä mainitun kuuden maantieteellisen alueen (Pohjois-Amerikka, 10 ETA-maata käsittävä otos, Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) osalta 22 datapisteeseen, jotka kattavat ajanjakson vuoden 2005 ensimmäisestä neljänneksestä ja vuoden 2010 toiseen neljännekseen. Korrelaatioanalyysissa on otettu huomioon indeksitaso ja indeksierot (46). |
| --- | --- |

(129)

Komissio toteaa, että Unkarin viranomaisten toimittaman analyysin laatimisessa on käytetty tietoaineistoa, joka perustuu molempien tarkasteltujen markkinasegmenttien (A- ja B-segmentti) ja jokaisen edellä mainitun kuuden maantieteellisen alueen (Pohjois-Amerikka, 10 ETA-maata käsittävä otos, Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) osalta 22 datapisteeseen, jotka kattavat ajanjakson vuoden 2005 ensimmäisestä neljänneksestä ja vuoden 2010 toiseen neljännekseen. Korrelaatioanalyysissa on otettu huomioon indeksitaso ja indeksierot (46).

46

| (130) | Edellä mainittu korrelaatioanalyysi on toteutettu Fisherin ketjuindeksin pohjalta. Fisherin ketjuindeksin tarkoituksena on yleisten hintaindeksien tavoin arvioida tarkasteltavan tuotekorin hinnan kehitystä tietyllä alueella tietyin väliajoin. Tämä tehdään laskemalla hintojen normalisoitu painotettu keskiarvo. Keskimääräisessä hinnassa otetaan siis huomioon tuotekorin tuotteiden suhteellinen kulutus, ja se mukautetaan tiettyä viitejaksoa vastaavaksi (47). Indeksin laskutapoja on monia ja taloutta koskevassa kirjallisuudessa on konstruoitu monia eri indeksejä. Fisherin indeksi on johdettu indeksi, koska se on kahden muun indeksin, Paaschen indeksin ja Laspeyresin indeksin, (geometrinen) keskiarvo. Tässä nimenomaisessa tapauksessa Unkarin viranomaiset ehdottavat Fisherin indeksin ”ketjutetun” version käyttöä. Tämä tarkoittaisi sitä, että hinnanmuutosta ei suhteutettaisi sitä välittömästi edeltävään jaksoon, vaan se suhteutettaisiin normalisointia varten valittuun viitejaksoon. |
| --- | --- |

(130)

Edellä mainittu korrelaatioanalyysi on toteutettu Fisherin ketjuindeksin pohjalta. Fisherin ketjuindeksin tarkoituksena on yleisten hintaindeksien tavoin arvioida tarkasteltavan tuotekorin hinnan kehitystä tietyllä alueella tietyin väliajoin. Tämä tehdään laskemalla hintojen normalisoitu painotettu keskiarvo. Keskimääräisessä hinnassa otetaan siis huomioon tuotekorin tuotteiden suhteellinen kulutus, ja se mukautetaan tiettyä viitejaksoa vastaavaksi (47). Indeksin laskutapoja on monia ja taloutta koskevassa kirjallisuudessa on konstruoitu monia eri indeksejä. Fisherin indeksi on johdettu indeksi, koska se on kahden muun indeksin, Paaschen indeksin ja Laspeyresin indeksin, (geometrinen) keskiarvo. Tässä nimenomaisessa tapauksessa Unkarin viranomaiset ehdottavat Fisherin indeksin ”ketjutetun” version käyttöä. Tämä tarkoittaisi sitä, että hinnanmuutosta ei suhteutettaisi sitä välittömästi edeltävään jaksoon, vaan se suhteutettaisiin normalisointia varten valittuun viitejaksoon.

47

| (131) | A-segmentin osalta tulokset ovat seuraavat: Pohjois-Amerikan hintaindeksin ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan hintaindeksin välinen korrelaatio on 0,94. Tutkimuksen perusteella tämä vastaa Saksan ja Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan hintaindeksien välistä korrelaatiota, joka vaihtelee välillä 0,90–0,95. |
| --- | --- |

(131)

A-segmentin osalta tulokset ovat seuraavat: Pohjois-Amerikan hintaindeksin ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan hintaindeksin välinen korrelaatio on 0,94. Tutkimuksen perusteella tämä vastaa Saksan ja Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan hintaindeksien välistä korrelaatiota, joka vaihtelee välillä 0,90–0,95.

A-segmentin

| (132) | Ensiksi komissio ei vastusta indeksin, etenkään Fisherin ketjuindeksin, käyttöä. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä indeksin laskemisen perustana olevien tietojen suhteen. Itse asiassa ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että harhaanjohtava korrelaatio voi johtua kulutusmallien samanlaiseen (yleiseen) kehitykseen liittyvästä rakennevaikutuksesta (joka määrää indeksissä käytetyt painot, esim. siirtyminen kalliimpiin malleihin segmentin sisällä) eikä todellisten hintojen kehityksestä. |
| --- | --- |

(132)

Ensiksi komissio ei vastusta indeksin, etenkään Fisherin ketjuindeksin, käyttöä. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä indeksin laskemisen perustana olevien tietojen suhteen. Itse asiassa ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että harhaanjohtava korrelaatio voi johtua kulutusmallien samanlaiseen (yleiseen) kehitykseen liittyvästä rakennevaikutuksesta (joka määrää indeksissä käytetyt painot, esim. siirtyminen kalliimpiin malleihin segmentin sisällä) eikä todellisten hintojen kehityksestä.

| (133) | Toiseksi komissio toteaa, että analyysissä sovelletaan yksinkertaisia indeksitasoja, vaikka tyypillisesti korrelaatioanalyyseissä pitäisi huomioida yleisen hintakehityksen olemassaolo (joka johtuu esim. yleisestä kustannuskehityksestä), jotta se voidaan sulkea pois harhaanjohtavan korrelaation välttämiseksi. Tätä kutsutaan osittaiseksi korrelaatioksi. Tällaista analyysia ei ole suoritettu, joten mikä tahansa korrelaatioarvoista voi olla harhaanjohtava. |
| --- | --- |

(133)

Toiseksi komissio toteaa, että analyysissä sovelletaan yksinkertaisia indeksitasoja, vaikka tyypillisesti korrelaatioanalyyseissä pitäisi huomioida yleisen hintakehityksen olemassaolo (joka johtuu esim. yleisestä kustannuskehityksestä), jotta se voidaan sulkea pois harhaanjohtavan korrelaation välttämiseksi. Tätä kutsutaan osittaiseksi korrelaatioksi. Tällaista analyysia ei ole suoritettu, joten mikä tahansa korrelaatioarvoista voi olla harhaanjohtava.

| (134) | Kolmanneksi on huomattava, että näennäisesti korkea korrelaatiosuhde (kuten tässä tapauksessa) voi olla harhaanjohtava myös aikasarjan ollessa epästationaarinen, toisin sanoen silloin, kun siihen liittyy aikatrendi. On tunnettu tosiasia, että kun kaksi aikasarjaa ovat epästationaarisia, korrelaatio on keinotekoisen voimakas. Hyvän käytännön mukaan korrelaatioanalyysi on mielekäs, kun aikasarjat ovat stationaarisia. Tästä johtuen epästationaarisia aikasarjoja käyttäen saaduille korrelaatioarvoille ei pitäisi antaa lainkaan todistusarvoa. Kyseisessä tapauksessa molemmat indeksisarjat ovat epästationaarisia ja niistä ilmenee selkeä trendi. Tämä antaa aiheen epäillä korrelaatiotulosten pätevyyttä. On syytä mainita, että Unkarin viranomaiset tunnustavat tämän ja selittävät, että tästä johtuen onkin ensin parempi saattaa aikasarjat stationaarisiksi differoimalla (eli poistamalla aikatrendi) ja laskea korrelaatiot näillä muunnetuilla aikasarjoilla. Viranomaiset katsovat, että korrelaatioarvot ovat vertailukelpoisia, ja näin ollen maantieteellisten markkinoiden pitäisi kattaa myös Pohjois-Amerikka. |
| --- | --- |

(134)

Kolmanneksi on huomattava, että näennäisesti korkea korrelaatiosuhde (kuten tässä tapauksessa) voi olla harhaanjohtava myös aikasarjan ollessa epästationaarinen, toisin sanoen silloin, kun siihen liittyy aikatrendi. On tunnettu tosiasia, että kun kaksi aikasarjaa ovat epästationaarisia, korrelaatio on keinotekoisen voimakas. Hyvän käytännön mukaan korrelaatioanalyysi on mielekäs, kun aikasarjat ovat stationaarisia. Tästä johtuen epästationaarisia aikasarjoja käyttäen saaduille korrelaatioarvoille ei pitäisi antaa lainkaan todistusarvoa. Kyseisessä tapauksessa molemmat indeksisarjat ovat epästationaarisia ja niistä ilmenee selkeä trendi. Tämä antaa aiheen epäillä korrelaatiotulosten pätevyyttä. On syytä mainita, että Unkarin viranomaiset tunnustavat tämän ja selittävät, että tästä johtuen onkin ensin parempi saattaa aikasarjat stationaarisiksi differoimalla (eli poistamalla aikatrendi) ja laskea korrelaatiot näillä muunnetuilla aikasarjoilla. Viranomaiset katsovat, että korrelaatioarvot ovat vertailukelpoisia, ja näin ollen maantieteellisten markkinoiden pitäisi kattaa myös Pohjois-Amerikka.

| (135) | Komissio ei ole samaa mieltä tästä analyysista. Tosiasiassa muunnettuihin aikasarjoihin liittyvät hintakorrelaatiotulokset (aikatrendin poistamisen jälkeen) ovat Pohjois-Amerikan ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan välillä 0,39; Saksan ja Ranskan välillä 0,60; Saksan ja Italian välillä 0,60; ja Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä 0,55. Korrelaatio Pohjois-Amerikan ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan välillä on siis kaiken kaikkiaan melko alhainen (0,39) ja merkittävästi alhaisempi kuin viitearvoina käytetyt, ketjutetun Fisherin hintaindeksin muutosten perusteella Saksan ja Ranskan, Saksan ja Italian, ja Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä lasketut korrelaatiot. |
| --- | --- |

(135)

Komissio ei ole samaa mieltä tästä analyysista. Tosiasiassa muunnettuihin aikasarjoihin liittyvät hintakorrelaatiotulokset (aikatrendin poistamisen jälkeen) ovat Pohjois-Amerikan ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan välillä 0,39; Saksan ja Ranskan välillä 0,60; Saksan ja Italian välillä 0,60; ja Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä 0,55. Korrelaatio Pohjois-Amerikan ja kymmenen otokseen valitun ETA-maan välillä on siis kaiken kaikkiaan melko alhainen (0,39) ja merkittävästi alhaisempi kuin viitearvoina käytetyt, ketjutetun Fisherin hintaindeksin muutosten perusteella Saksan ja Ranskan, Saksan ja Italian, ja Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä lasketut korrelaatiot.

| (136) | Tämä näyttö ei vaikuttaisi tukevan päätelmää, että A-segmentin kohdalla merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat myös Pohjois-Amerikan. Lisäksi korrelaatioanalyysi vaikuttaa tukeutuvan eräisiin yksinkertaistettuihin oletuksiin, joita ei ole riittävästi tunnustettu tai testattu, kuten yhteisten shokkien puuttumiseen ja mahdollisten erilaisten aikatrendien esiintymiseen. Lisäksi korrelaatiotestin tulokset, mikäli ne ovat luotettavia, vaikuttaisivat pikemminkin tukevan oletusta kapeammista maantieteellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(136)

Tämä näyttö ei vaikuttaisi tukevan päätelmää, että A-segmentin kohdalla merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat myös Pohjois-Amerikan. Lisäksi korrelaatioanalyysi vaikuttaa tukeutuvan eräisiin yksinkertaistettuihin oletuksiin, joita ei ole riittävästi tunnustettu tai testattu, kuten yhteisten shokkien puuttumiseen ja mahdollisten erilaisten aikatrendien esiintymiseen. Lisäksi korrelaatiotestin tulokset, mikäli ne ovat luotettavia, vaikuttaisivat pikemminkin tukevan oletusta kapeammista maantieteellisistä markkinoista.

| (137) | Koska tuensaajan markkinaosuus ETA-alueen A-segmentin markkinoista on yli 25 prosenttia, ylittyy myös 68 kohdan a alakohdan mukaiseen kriteeriin perustuva raja-arvo, jonka ylittyessä tarvitaan perusteellisen arvioinnin suorittamista. Sen vuoksi B-segmentin tuloksia ei ole tarpeen tutkia. Unkari ei toimittanut A0-segmenttiä koskevia korrelaatiotuloksia. |
| --- | --- |

(137)

Koska tuensaajan markkinaosuus ETA-alueen A-segmentin markkinoista on yli 25 prosenttia, ylittyy myös 68 kohdan a alakohdan mukaiseen kriteeriin perustuva raja-arvo, jonka ylittyessä tarvitaan perusteellisen arvioinnin suorittamista. Sen vuoksi B-segmentin tuloksia ei ole tarpeen tutkia. Unkari ei toimittanut A0-segmenttiä koskevia korrelaatiotuloksia.

Maantieteellisiä markkinoita koskevat päätelmät

Maantieteellisiä markkinoita koskevat päätelmät

| (138) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ja koska komissio ei saanut muodollisen tutkinnan aikana lisätodisteita siitä, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat, se pysyy arviossaan, jonka mukaan valitusta merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä riippumatta merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat joko ETA-alueen laajuiset tai sitä laajemmat. Komissio viittaa jälleen siihen, että on varmistettava, että tukitoimenpiteen myönteinen vaikutus tasoittaa joka tapauksessa kaikki kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Jotta voitaisiin tehdä päätös siitä, onko tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta tarpeen arvioida perusteellisesti, on merkitykselliset maantieteelliset markkinat sen vuoksi rajattava mahdollisimman kapeasti ottaen huomioon suunnitellun ajoneuvomallin (suunniteltujen ajoneuvomallien) erityispiirteet. |
| --- | --- |

(138)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ja koska komissio ei saanut muodollisen tutkinnan aikana lisätodisteita siitä, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-aluetta laajemmat, se pysyy arviossaan, jonka mukaan valitusta merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä riippumatta merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat joko ETA-alueen laajuiset tai sitä laajemmat. Komissio viittaa jälleen siihen, että on varmistettava, että tukitoimenpiteen myönteinen vaikutus tasoittaa joka tapauksessa kaikki kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Jotta voitaisiin tehdä päätös siitä, onko tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta tarpeen arvioida perusteellisesti, on merkitykselliset maantieteelliset markkinat sen vuoksi rajattava mahdollisimman kapeasti ottaen huomioon suunnitellun ajoneuvomallin (suunniteltujen ajoneuvomallien) erityispiirteet.

6.5.1   68 kohdan a alakohdan mukaista kriteeriä koskevat päätelmät

68 kohdan a alakohdan mukaista kriteeriä koskevat päätelmät

| (139) | Komissio on tehnyt aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen arvioinnin kaikilla mahdollisilla merkityksellisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla selvittääkseen, onko tuensaajan markkinaosuus ennen investointia ja sen jälkeen yli 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(139)

Komissio on tehnyt aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen arvioinnin kaikilla mahdollisilla merkityksellisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla selvittääkseen, onko tuensaajan markkinaosuus ennen investointia ja sen jälkeen yli 25 prosenttia.

| (140) | Koska ei ollut mahdollista varmasti todeta, että on olemassa vain yhdet merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat, kaikkia mahdollisia markkinoita koskevat tulokset oli otettava huomioon. VW-konsernin ETA-alueen A- ja B-segmenteistä yksittäin ja yhdistettynä muodostuva markkinaosuus on yli 25 prosenttia kaikkina asianomaisina vuosina. Yhdistettyjen A0-, A- ja B-segmenttien osalta ETA-alueella 25 prosentin raja ylittyy vuodesta 2011 alkaen. Komissio päättelee näin ollen, että 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu raja ylittyy riippumatta tuotemarkkinoiden määritelmästä ja että tästä syystä tarkan tuotemarkkinoiden määritelmän suhteen ei ole tarpeen tehdä päätöstä. |
| --- | --- |

(140)

Koska ei ollut mahdollista varmasti todeta, että on olemassa vain yhdet merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat, kaikkia mahdollisia markkinoita koskevat tulokset oli otettava huomioon. VW-konsernin ETA-alueen A- ja B-segmenteistä yksittäin ja yhdistettynä muodostuva markkinaosuus on yli 25 prosenttia kaikkina asianomaisina vuosina. Yhdistettyjen A0-, A- ja B-segmenttien osalta ETA-alueella 25 prosentin raja ylittyy vuodesta 2011 alkaen. Komissio päättelee näin ollen, että 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu raja ylittyy riippumatta tuotemarkkinoiden määritelmästä ja että tästä syystä tarkan tuotemarkkinoiden määritelmän suhteen ei ole tarpeen tehdä päätöstä.

6.5.2   68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä koskevat päätelmät

68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä koskevat päätelmät

| (141) | Koska jo 68 kohdan a alakohdan mukaista kriteeriä koskevan arvioinnin tulokset vaativat tuen perusteellista arviointia, ei 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä koskevan arvioinnin tuloksiin tarvitse ottaa lopullista kantaa. |
| --- | --- |

(141)

Koska jo 68 kohdan a alakohdan mukaista kriteeriä koskevan arvioinnin tulokset vaativat tuen perusteellista arviointia, ei 68 kohdan b alakohdan mukaista kriteeriä koskevan arvioinnin tuloksiin tarvitse ottaa lopullista kantaa.

6.5.3   Päätelmät

Päätelmät

| (142) | Koska asianmukainen 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu raja-arvo ylittyy, komissio päätti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen käynnistää perusteellisen arvioinnin siitä, onko tuki välttämätön investointiin kannustamiseksi ja kompensoivatko tukitoimenpiteen aikaansaamat hyödyt sen aiheuttaman kilpailun vääristymisen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(142)

Koska asianmukainen 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu raja-arvo ylittyy, komissio päätti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen käynnistää perusteellisen arvioinnin siitä, onko tuki välttämätön investointiin kannustamiseksi ja kompensoivatko tukitoimenpiteen aikaansaamat hyödyt sen aiheuttaman kilpailun vääristymisen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.6   TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

| (143) | Perusteellinen arviointi suoritetaan perusteellista arviointia komission tiedonannon nojalla. |
| --- | --- |

(143)

Perusteellinen arviointi suoritetaan perusteellista arviointia komission tiedonannon nojalla.

6.6.1   Tuen myönteiset vaikutukset

Tuen myönteiset vaikutukset

6.6.1.1   Vaikutus alueen kehitykseen

Vaikutus alueen kehitykseen

| (144) | Länsi-Transdanubian alue on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alueelliseen tukeen oikeutettu tukialue. Komissio huomioi investoinnin myönteiset alueelliset vaikutukset sellaisina kun Unkari on ne esittänyt (ks. johdanto-osan 56 kappale) ja katsoo, että etenkin välittömillä ja välillisillä työllistämisvaikutuksilla, mahdollisuudella houkutella uusia toimittajia ja palveluntarjoajia, osaamisen siirtymisellä alueelle ja parantuneella alueellisella taitopohjalla on merkittävä vaikutus alueen kehitykselle ja EU:n koheesiotavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

(144)

Länsi-Transdanubian alue on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alueelliseen tukeen oikeutettu tukialue. Komissio huomioi investoinnin myönteiset alueelliset vaikutukset sellaisina kun Unkari on ne esittänyt (ks. johdanto-osan 56 kappale) ja katsoo, että etenkin välittömillä ja välillisillä työllistämisvaikutuksilla, mahdollisuudella houkutella uusia toimittajia ja palveluntarjoajia, osaamisen siirtymisellä alueelle ja parantuneella alueellisella taitopohjalla on merkittävä vaikutus alueen kehitykselle ja EU:n koheesiotavoitteiden saavuttamiselle.

6.6.1.2   Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

| (145) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdan mukaan valtiontuki investointiavustuksina ei ole ainoa väline, jolla voidaan tasoittaa markkinoiden toimintapuutteita ja edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden talouskehitystä. Tuet ovat tarkoituksenmukainen väline, jos niistä koituu etua muihin toimenpiteisiin verrattuna. Tiedonannon 18 kohdan mukaan toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä ainoastaan silloin, jos ”jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua”. |
| --- | --- |

(145)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdan mukaan valtiontuki investointiavustuksina ei ole ainoa väline, jolla voidaan tasoittaa markkinoiden toimintapuutteita ja edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden talouskehitystä. Tuet ovat tarkoituksenmukainen väline, jos niistä koituu etua muihin toimenpiteisiin verrattuna. Tiedonannon 18 kohdan mukaan toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä ainoastaan silloin, jos ”jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua”.

| (146) | Unkari ilmoitti, että se on jo toteuttanut taloudellista kehitystä kansallisella ja alueellisella tasolla tukevia yleisiä toimenpiteitä investoimalla perusinfrastruktuuriin ja tuotannontekijöihin, mutta alue on edelleen yksi EU:n heikoimmassa asemassa olevista alueista. Komissio katsoo, että infrastruktuurin kehittäminen ja muut yleiset toimenpiteet eivät yksin riitä kaventamaan alueellisia eroja. |
| --- | --- |

(146)

Unkari ilmoitti, että se on jo toteuttanut taloudellista kehitystä kansallisella ja alueellisella tasolla tukevia yleisiä toimenpiteitä investoimalla perusinfrastruktuuriin ja tuotannontekijöihin, mutta alue on edelleen yksi EU:n heikoimmassa asemassa olevista alueista. Komissio katsoo, että infrastruktuurin kehittäminen ja muut yleiset toimenpiteet eivät yksin riitä kaventamaan alueellisia eroja.

| (147) | Unkari on perustellut tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta lisäksi Länsi-Transdanubian alueen taloudellisella tilanteella ja esittänyt todisteita siitä, että alue on epäedullisessa asemassa verrattuna sitä ympäröiviin alueisiin Itävallassa (Burgenland) ja Slovakiassa (Bratislavský kraj). Länsi-Transdanubian taloudelliset indikaattorit ovat suurin piirtein Unkarin keskiarvon tasolla. Komissio toteaa kuitenkin, että Länsi-Transdanubian sosioekonominen tilanne on EU:n keskiarvoa heikompi ja että Länsi-Transdanubia onkin luokiteltu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi alueelliseen tukeen oikeutetuksi alueeksi, jolla tuen enimmäisintensiteetti on 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(147)

Unkari on perustellut tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta lisäksi Länsi-Transdanubian alueen taloudellisella tilanteella ja esittänyt todisteita siitä, että alue on epäedullisessa asemassa verrattuna sitä ympäröiviin alueisiin Itävallassa (Burgenland) ja Slovakiassa (Bratislavský kraj). Länsi-Transdanubian taloudelliset indikaattorit ovat suurin piirtein Unkarin keskiarvon tasolla. Komissio toteaa kuitenkin, että Länsi-Transdanubian sosioekonominen tilanne on EU:n keskiarvoa heikompi ja että Länsi-Transdanubia onkin luokiteltu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi alueelliseen tukeen oikeutetuksi alueeksi, jolla tuen enimmäisintensiteetti on 30 prosenttia.

| (148) | Komissio katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen väline aluekehitystavoitteen saavuttamiseksi kyseisellä tukialueella. |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen väline aluekehitystavoitteen saavuttamiseksi kyseisellä tukialueella.

6.6.1.3   Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

| (149) | Koska on olemassa useita päteviä syitä siihen, että yritys toteuttaa investointihankkeen tietyllä alueella, myös ilman valtiontuen myöntämistä, komission on tutkittava perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti, onko tuki välttämätön investointiin kannustamiseksi. Yksityiskohtaisen arvioinnin tarkoituksena on määrittää, muuttaako tuki todella tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. Tätä varten jäsenvaltion on myös esitettävä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta tilanteesta, jossa jäsenvaltio ei myöntäisi tuensaajalle tukea. Skenaarioiden on oltava komission kannalta realistisia. Huomattavan kannustavan vaikutuksen varmistamiseksi ei riitä pelkästään varmistua siitä, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa vahvistetut, kannustavaa vaikutusta koskevat muodolliset vaatimukset täyttyvät (ks. vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohta). |
| --- | --- |

(149)

Koska on olemassa useita päteviä syitä siihen, että yritys toteuttaa investointihankkeen tietyllä alueella, myös ilman valtiontuen myöntämistä, komission on tutkittava perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti, onko tuki välttämätön investointiin kannustamiseksi. Yksityiskohtaisen arvioinnin tarkoituksena on määrittää, muuttaako tuki todella tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. Tätä varten jäsenvaltion on myös esitettävä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta tilanteesta, jossa jäsenvaltio ei myöntäisi tuensaajalle tukea. Skenaarioiden on oltava komission kannalta realistisia. Huomattavan kannustavan vaikutuksen varmistamiseksi ei riitä pelkästään varmistua siitä, että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivoissa vahvistetut, kannustavaa vaikutusta koskevat muodolliset vaatimukset täyttyvät (ks. vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohta).

| (150) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 22 kohdan mukaan (huomattava) kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa: ilman tukea ei toteutettaisi mitään investointia, koska se ei olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla (skenaario 1); ilman tukea investointi toteutettaisiin toisessa paikassa EU:ssa (skenaario 2). |
| --- | --- |

(150)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 22 kohdan mukaan (huomattava) kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa: ilman tukea ei toteutettaisi mitään investointia, koska se ei olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla (skenaario 1); ilman tukea investointi toteutettaisiin toisessa paikassa EU:ssa (skenaario 2).

| (151) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltion on osoitettava komissiolle tuen kannustava vaikutus ja toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuki on todella vaikuttanut investointi- tai sijaintipaikkapäätökseen. Tiedonannon mukaan kannustavan vaikutuksen todistustaakka on siis jäsenvaltiolla. Tiedonannon 25 kohdan mukaan jäsenvaltio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Jäsenvaltiota kehotetaan käyttämään todistusaineistona tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia ja muita eri investointiskenaarioihin liittyviä asiakirjoja. |
| --- | --- |

(151)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltion on osoitettava komissiolle tuen kannustava vaikutus ja toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuki on todella vaikuttanut investointi- tai sijaintipaikkapäätökseen. Tiedonannon mukaan kannustavan vaikutuksen todistustaakka on siis jäsenvaltiolla. Tiedonannon 25 kohdan mukaan jäsenvaltio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Jäsenvaltiota kehotetaan käyttämään todistusaineistona tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia ja muita eri investointiskenaarioihin liittyviä asiakirjoja.

| (152) | Komissio toteaa, että Unkarin viranomaiset toimittivat tarvittavat tiedot (ks. johdanto-osan 60 kappale) kattavissa ajantasaisissa ja autenttisissa asiakirjoissa, joista käy ilmi VW-konsernin ja AUDI AG:n monivaiheinen päätöksentekoprosessi investointihankkeen ja sen sijaintipaikan valitsemiseksi. Unkarin mukaan AHM:lle myönnetty tuki kuuluu skenaarioon 2, ja sen vuoksi Unkari on esittänyt vaihtoehtoisen skenaarion, jossa on Győrin lisäksi useita vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja (sijoituspaikkojen yhdistelmiä), jotka sijaitsevat [ETA-alueella maassa 1 ja maassa 2]. |
| --- | --- |

(152)

Komissio toteaa, että Unkarin viranomaiset toimittivat tarvittavat tiedot (ks. johdanto-osan 60 kappale) kattavissa ajantasaisissa ja autenttisissa asiakirjoissa, joista käy ilmi VW-konsernin ja AUDI AG:n monivaiheinen päätöksentekoprosessi investointihankkeen ja sen sijaintipaikan valitsemiseksi. Unkarin mukaan AHM:lle myönnetty tuki kuuluu skenaarioon 2, ja sen vuoksi Unkari on esittänyt vaihtoehtoisen skenaarion, jossa on Győrin lisäksi useita vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja (sijoituspaikkojen yhdistelmiä), jotka sijaitsevat [ETA-alueella maassa 1 ja maassa 2].

| (153) | Näihin paikkoihin kuuluvat olemassa olevat laitokset Győrissä, [ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3]. Győr ja [ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2] sijaitsevat tukialueilla, (joilla tuen enimmäisintensiteetit olivat ilmoitusajankohtana 30 prosenttia ja 15 prosenttia), mutta [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3] jäävät tukialueen ulkopuolelle [ETA-maa 2]. |
| --- | --- |

(153)

Näihin paikkoihin kuuluvat olemassa olevat laitokset Győrissä, [ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3]. Győr ja [ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2] sijaitsevat tukialueilla, (joilla tuen enimmäisintensiteetit olivat ilmoitusajankohtana 30 prosenttia ja 15 prosenttia), mutta [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 3] jäävät tukialueen ulkopuolelle [ETA-maa 2].

| (154) | Kaikkien neljän vaihtoehdon osalta laskelmat ja kustannusarviot tehtiin samalla tarkkuudella. Vaihtoehdot, joihin liittyivät sijaintipaikat [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3], (vaihtoehdot A ja B) suljettiin pois jo [...] 2010, kun [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevan sijaintipaikan 3] laitoksen tuotantokapasiteetti oli jo saavuttanut rajansa ja investointi olisi vaatinut merkittäviä rakenteellisia menoja, mikä olisi kasvattanut kokonaismenoja. Tämän perusteella kilpailukykyisinä vaihtoehtoina jäivät jäljelle vain vaihtoehto C (A3 Sedanin ja Audi TT mallien tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2] ja A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1]) ja vaihtoehto D (kaikkien neljän mallin tuotanto Győrissä). |
| --- | --- |

(154)

Kaikkien neljän vaihtoehdon osalta laskelmat ja kustannusarviot tehtiin samalla tarkkuudella. Vaihtoehdot, joihin liittyivät sijaintipaikat [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 3], (vaihtoehdot A ja B) suljettiin pois jo [...] 2010, kun [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevan sijaintipaikan 3] laitoksen tuotantokapasiteetti oli jo saavuttanut rajansa ja investointi olisi vaatinut merkittäviä rakenteellisia menoja, mikä olisi kasvattanut kokonaismenoja. Tämän perusteella kilpailukykyisinä vaihtoehtoina jäivät jäljelle vain vaihtoehto C (A3 Sedanin ja Audi TT mallien tuotanto [ETA-alueen tukialueella sijaitsevassa, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikassa 2] ja A3 Cabrioletin tuotanto [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevassa sijaintipaikassa 1]) ja vaihtoehto D (kaikkien neljän mallin tuotanto Győrissä).

| (155) | Myöhemmässä suunnitteluvaiheessa tehtiin lukuisia laskelmia ja kustannusarvioita. Toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että laskelmissa käytettiin yhteisiä oletuksia, ja Unkari selvitti, että C- ja D-vaihtoehtojen kustannusarvioita pidettiin samalla tarkkuustasolla koko päätöksentekoprosessin ajan. Asiakirjat osoittivat myös, että laskelmat olivat vertailukelpoisia. |
| --- | --- |

(155)

Myöhemmässä suunnitteluvaiheessa tehtiin lukuisia laskelmia ja kustannusarvioita. Toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että laskelmissa käytettiin yhteisiä oletuksia, ja Unkari selvitti, että C- ja D-vaihtoehtojen kustannusarvioita pidettiin samalla tarkkuustasolla koko päätöksentekoprosessin ajan. Asiakirjat osoittivat myös, että laskelmat olivat vertailukelpoisia.

| (156) | Komissio toteaa, että AUDI AG tutki valtiontuen mahdollisuutta jo investointia ja sen sijaintipaikkaa koskevan päätöksenteon aikaisissa vaiheissa. Tuensaajan 5 päivänä maaliskuuta 2010 jättämä tukihakemus, Unkarin 26 päivänä maaliskuuta 2010 antama vahvistus, että investointi on periaatteessa tukikelpoinen, sekä Unkarin 30 päivänä maaliskuuta 2010 tekemä alustava tukitarjous tapahtuivat ennen yhdenkään vaihtoehdon poissulkemista. Konsernin johtokunnalle [...] 2010 esitettyihin kustannusarvioihin sisältyi jo mahdollinen Unkarin myöntämä valtiontuki. Samana ajankohtana oli käsitelty myös mahdollista tukea [ETA-maasta 1], mutta se poistettiin suunnitelmista myöhemmin, koska tuen saaminen [ETA-maasta 2] ei olisi ollut realistista (48). |
| --- | --- |

(156)

Komissio toteaa, että AUDI AG tutki valtiontuen mahdollisuutta jo investointia ja sen sijaintipaikkaa koskevan päätöksenteon aikaisissa vaiheissa. Tuensaajan 5 päivänä maaliskuuta 2010 jättämä tukihakemus, Unkarin 26 päivänä maaliskuuta 2010 antama vahvistus, että investointi on periaatteessa tukikelpoinen, sekä Unkarin 30 päivänä maaliskuuta 2010 tekemä alustava tukitarjous tapahtuivat ennen yhdenkään vaihtoehdon poissulkemista. Konsernin johtokunnalle [...] 2010 esitettyihin kustannusarvioihin sisältyi jo mahdollinen Unkarin myöntämä valtiontuki. Samana ajankohtana oli käsitelty myös mahdollista tukea [ETA-maasta 1], mutta se poistettiin suunnitelmista myöhemmin, koska tuen saaminen [ETA-maasta 2] ei olisi ollut realistista (48).

48

| (157) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todetaan, lopulliset sijainnista johtuvat tuotantokustannusarviot merkitsivät 143,3 miljoonan euron kustannushaittaa vaihtoehdolle D (Győr) verrattuna vaihtoehtoon C ([ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1]) sillä hetkellä, kun nämä kaksi investointi- ja sijaintivaihtoehtoa esitettiin K-VAI:lle lopullista päätöksentekoa varten 14 päivänä joulukuuta 2010. Kuten K-VAI:n kokouspöytäkirjasta ilmenee, kyseisen vertailuanalyysin, eräiden laatukriteerien sekä valtiontuen saatavuuden perusteella K-VAI päätti 14 päivänä joulukuuta 2010 sijoittaa investointihankkeen Győriin. |
| --- | --- |

(157)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todetaan, lopulliset sijainnista johtuvat tuotantokustannusarviot merkitsivät 143,3 miljoonan euron kustannushaittaa vaihtoehdolle D (Győr) verrattuna vaihtoehtoon C ([ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitseva sijaintipaikka 1]) sillä hetkellä, kun nämä kaksi investointi- ja sijaintivaihtoehtoa esitettiin K-VAI:lle lopullista päätöksentekoa varten 14 päivänä joulukuuta 2010. Kuten K-VAI:n kokouspöytäkirjasta ilmenee, kyseisen vertailuanalyysin, eräiden laatukriteerien sekä valtiontuen saatavuuden perusteella K-VAI päätti 14 päivänä joulukuuta 2010 sijoittaa investointihankkeen Győriin.

| (158) | Komissio vahvistaa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä kannan (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 110 kappale), että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa esitettyjä, kannustavaa vaikutusta koskevia säännöksiä noudatettiin: i) tuen osalta: kuten tämän päätöksen johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, tuensaaja teki tukihakemuksen ja tukiohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen vahvisti kirjallisesti, että jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu, hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset ennen hankkeen aloittamista; ii) verohelpotuksen osalta: kuten tämän päätöksen johdanto-osan 24 kappaleessa todetaan, tuensaaja haki verohelpotusta paljon ennen töiden käynnistämistä ja koska verohelpotukseen oli lainmukainen oikeus sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi sen, tuenhakijan ei tarvinnut odottaa Unkarin viranomaisilta alustavaa vahvistusta tukikelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(158)

Komissio vahvistaa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä kannan (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 110 kappale), että vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa esitettyjä, kannustavaa vaikutusta koskevia säännöksiä noudatettiin: i) tuen osalta: kuten tämän päätöksen johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, tuensaaja teki tukihakemuksen ja tukiohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen vahvisti kirjallisesti, että jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu, hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset ennen hankkeen aloittamista; ii) verohelpotuksen osalta: kuten tämän päätöksen johdanto-osan 24 kappaleessa todetaan, tuensaaja haki verohelpotusta paljon ennen töiden käynnistämistä ja koska verohelpotukseen oli lainmukainen oikeus sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi sen, tuenhakijan ei tarvinnut odottaa Unkarin viranomaisilta alustavaa vahvistusta tukikelpoisuudesta.

| (159) | Komissio katsoo tuen huomattavan kannustavan vaikutuksen osalta, että tuki on todella vaikuttanut investoinnin sijainnin valintaan: VW-konsernin päätös sijoittaa kyseessä oleva investointihanke Győriin tehtiin vasta sen jälkeen, kun oli saatu vahvistus siitä, että hankkeelle voitaisiin myöntää valtiontukea ja että viranomaiset tukisivat sitä, ja kun K-VAI (elin, joka tekee lopullisen päätöksen investoinnista ja sijainnista) oli hyväksynyt sijaintipaikan sillä edellytyksellä, että valtiontukea myönnetään. Näin ollen komissio katsoo perusteellisesta arvioinnista antamansa tiedonannon 23 ja 25 kohdan mukaisesti, että Unkarin esittämä vaihtoehtoinen skenaario on realistinen ja sen todisteeksi on esitetty autenttisia ja ajantasaisia asiakirjoja. Tuella on siis todellinen (huomattava) kannustava vaikutus. Tuki vaikutti tuensaajayrityksen tekemään sijaintipaikkapäätökseen, koska se pienensi Győrin kustannushaittaa. Ilman tukea investointia ei olisi toteutettu Győrissä. |
| --- | --- |

(159)

Komissio katsoo tuen huomattavan kannustavan vaikutuksen osalta, että tuki on todella vaikuttanut investoinnin sijainnin valintaan: VW-konsernin päätös sijoittaa kyseessä oleva investointihanke Győriin tehtiin vasta sen jälkeen, kun oli saatu vahvistus siitä, että hankkeelle voitaisiin myöntää valtiontukea ja että viranomaiset tukisivat sitä, ja kun K-VAI (elin, joka tekee lopullisen päätöksen investoinnista ja sijainnista) oli hyväksynyt sijaintipaikan sillä edellytyksellä, että valtiontukea myönnetään. Näin ollen komissio katsoo perusteellisesta arvioinnista antamansa tiedonannon 23 ja 25 kohdan mukaisesti, että Unkarin esittämä vaihtoehtoinen skenaario on realistinen ja sen todisteeksi on esitetty autenttisia ja ajantasaisia asiakirjoja. Tuella on siis todellinen (huomattava) kannustava vaikutus. Tuki vaikutti tuensaajayrityksen tekemään sijaintipaikkapäätökseen, koska se pienensi Győrin kustannushaittaa. Ilman tukea investointia ei olisi toteutettu Győrissä.

6.6.1.4   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (160) | Jotta tuki olisi oikeasuhteista, tuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka on välttämätön investoinnin toteuttamiseksi tukialueella. |
| --- | --- |

(160)

Jotta tuki olisi oikeasuhteista, tuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka on välttämätön investoinnin toteuttamiseksi tukialueella.

| (161) | Yleensä aluetuen katsotaan olevan oikeassa suhteessa tukialueen ongelmiin, kun se ei ylitä sovellettavia tuen enimmäismääriä, ottaen myös huomioon tuen enimmäismäärän automaattinen, asteittainen alentaminen suurten investointihankkeiden tapauksessa (joka on jo esitetty voimassa olevissa tukialuekartoissa). Tässä tapauksessa tuki-intensiteetti ei ylitä aluetuen enimmäismäärää sellaisena kuin se on korjattuna alentamismenetelmällä, johon viitattiin jo johdanto-osan 110 kappaleessa. |
| --- | --- |

(161)

Yleensä aluetuen katsotaan olevan oikeassa suhteessa tukialueen ongelmiin, kun se ei ylitä sovellettavia tuen enimmäismääriä, ottaen myös huomioon tuen enimmäismäärän automaattinen, asteittainen alentaminen suurten investointihankkeiden tapauksessa (joka on jo esitetty voimassa olevissa tukialuekartoissa). Tässä tapauksessa tuki-intensiteetti ei ylitä aluetuen enimmäismäärää sellaisena kuin se on korjattuna alentamismenetelmällä, johon viitattiin jo johdanto-osan 110 kappaleessa.

| (162) | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen sisältämän oikeasuhteisuutta koskevan yleisen periaatteen lisäksi on tehtävä perusteellisempi arviointi perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti. Tiedonannossa esitetyn skenaarion 2 mukaan tuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayritykselle investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisessa paikassa tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. |
| --- | --- |

(162)

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen sisältämän oikeasuhteisuutta koskevan yleisen periaatteen lisäksi on tehtävä perusteellisempi arviointi perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti. Tiedonannossa esitetyn skenaarion 2 mukaan tuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayritykselle investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisessa paikassa tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta.

| (163) | Komissio katsoo toimitettujen asiakirjojen pohjalta (ks. johdanto-osan 79–82 kappale), että tuki rajoittui välttämättömään määrään, koska se ei ylitä vaihtoehdon D (investoinnin sijoittaminen Győriin) ja vaihtoehdon C (investoinnin sijoittaminen [ETA-alueen tukialueella sijaitsevaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikkaan 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevaan sijaintipaikkaan 1]) välistä kustannuseroa. Vertailuanalyysin yhteydessä tehty laskelma osoittaa, että ilman tukea Győr oli sijaintina 144,3 miljoonaa euroa kalliimpi (nykyarvo vuonna 2010) kuin [ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikan 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevan sijaintipaikan 1] yhdistelmä. |
| --- | --- |

(163)

Komissio katsoo toimitettujen asiakirjojen pohjalta (ks. johdanto-osan 79–82 kappale), että tuki rajoittui välttämättömään määrään, koska se ei ylitä vaihtoehdon D (investoinnin sijoittaminen Győriin) ja vaihtoehdon C (investoinnin sijoittaminen [ETA-alueen tukialueella sijaitsevaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikkaan 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevaan sijaintipaikkaan 1]) välistä kustannuseroa. Vertailuanalyysin yhteydessä tehty laskelma osoittaa, että ilman tukea Győr oli sijaintina 144,3 miljoonaa euroa kalliimpi (nykyarvo vuonna 2010) kuin [ETA-alueen tukialueella sijaitsevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikan 2] ja [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevan sijaintipaikan 1] yhdistelmä.

| (164) | Vuoden 2013, eli tuen laskemiseen ja siten myös tuen oikeasuhteisuuteen sovellettavan vuoden, hintoina kustannushaitta on 153,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(164)

Vuoden 2013, eli tuen laskemiseen ja siten myös tuen oikeasuhteisuuteen sovellettavan vuoden, hintoina kustannushaitta on 153,8 miljoonaa euroa.

| (165) | Tämä suuremmista kertaluontoisista kustannuksista johtuva ero olisi kavennettavissa mahdollisen valtiontuen avulla. Kun otetaan huomioon, että tuki olisi 133,3 miljoonaa euroa vuoden 2013 nykyarvossa, vaihtoehdon D kustannushaitta vaihtoehtoon C verrattuna on edelleen 20,5 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, että Volkswagen-konserni piti jäljelle jäävää kustannushaittaa hyväksyttävänä ottaen huomioon tietyt Győriin liittyvät hyödyt, joita ei ole mahdollista määrittää kvantitatiivisesti, kuten mahdollisuus tuottaa kaikkia neljää MQB-johdannaista yhdellä ainoalla AUDIn tuotantolaitoksella. Komissio katsoo, että tuen oikeasuhteisuus on näin osoitettu. |
| --- | --- |

(165)

Tämä suuremmista kertaluontoisista kustannuksista johtuva ero olisi kavennettavissa mahdollisen valtiontuen avulla. Kun otetaan huomioon, että tuki olisi 133,3 miljoonaa euroa vuoden 2013 nykyarvossa, vaihtoehdon D kustannushaitta vaihtoehtoon C verrattuna on edelleen 20,5 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, että Volkswagen-konserni piti jäljelle jäävää kustannushaittaa hyväksyttävänä ottaen huomioon tietyt Győriin liittyvät hyödyt, joita ei ole mahdollista määrittää kvantitatiivisesti, kuten mahdollisuus tuottaa kaikkia neljää MQB-johdannaista yhdellä ainoalla AUDIn tuotantolaitoksella. Komissio katsoo, että tuen oikeasuhteisuus on näin osoitettu.

6.6.2   Tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan

Tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan

| (166) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 40 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta.” |
| --- | --- |

(166)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 40 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta.”

| (167) | Koska tukitoimenpide tukee skenaarion 2 mukaista investointipäätöstä ja tuki on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, ei voitu todeta kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. Investointi olisi toteutettu toisessa paikassa, ja kilpailuun olisi joka tapauksessa kohdistunut sama vääristävä vaikutus. Sen vuoksi komissio katsoo, ettei tuella ole kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. |
| --- | --- |

(167)

Koska tukitoimenpide tukee skenaarion 2 mukaista investointipäätöstä ja tuki on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, ei voitu todeta kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. Investointi olisi toteutettu toisessa paikassa, ja kilpailuun olisi joka tapauksessa kohdistunut sama vääristävä vaikutus. Sen vuoksi komissio katsoo, ettei tuella ole kielteisiä vaikutuksia kilpailuun.

| (168) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, että arviointi, jonka mukaan investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita. |
| --- | --- |

(168)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, että arviointi, jonka mukaan investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita.

| (169) | Koska Unkari vahvisti, että AUDI hylkäsi teoreettisen mahdollisuuden perustaa uusi tuotantolaitos Itä-Eurooppaan päätöksentekoprosessin aikaisessa vaiheessa ja että minkään olemassa olevista kohteista, joilla enimmäistuki-intensiteetti on korkeampi tai sama, ei katsottu olevan sijaintina toteuttamiskelpoinen (ks. alaviite 23), komissio katsoo, että tuella ei ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita. |
| --- | --- |

(169)

Koska Unkari vahvisti, että AUDI hylkäsi teoreettisen mahdollisuuden perustaa uusi tuotantolaitos Itä-Eurooppaan päätöksentekoprosessin aikaisessa vaiheessa ja että minkään olemassa olevista kohteista, joilla enimmäistuki-intensiteetti on korkeampi tai sama, ei katsottu olevan sijaintina toteuttamiskelpoinen (ks. alaviite 23), komissio katsoo, että tuella ei ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita.

6.7   TUEN MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN VAIKUTUSTEN TASAPAINOTTAMINEN

TUEN MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN VAIKUTUSTEN TASAPAINOTTAMINEN

| (170) | Kun on todettu, että tuki kannustaa toteuttamaan investoinnin kyseisellä alueella ja on oikeasuhteista, on tarkasteltava tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten tasapainoa. |
| --- | --- |

(170)

Kun on todettu, että tuki kannustaa toteuttamaan investoinnin kyseisellä alueella ja on oikeasuhteista, on tarkasteltava tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten tasapainoa.

| (171) | Arviointi on vahvistanut, että tukitoimenpide kannustaa toteuttamaan investoinnin, joka edistää merkittävästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisen, epäedullisessa asemassa olevan alueen kehitystä ilman, että se olisi samalla vienyt investointimahdollisuuden alueelta, jolla enimmäistuki-intensiteetti on sama tai korkeampi (ei koheesion vastaista vaikutusta). Komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle on unionin sisäisen koheesion kannalta hyödyllisempää kuin se, että sama investointi olisi toteutunut kehittyneemmällä alueella. Komissio katsoo perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdan mukaisesti, että ”sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [...], ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”. |
| --- | --- |

(171)

Arviointi on vahvistanut, että tukitoimenpide kannustaa toteuttamaan investoinnin, joka edistää merkittävästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisen, epäedullisessa asemassa olevan alueen kehitystä ilman, että se olisi samalla vienyt investointimahdollisuuden alueelta, jolla enimmäistuki-intensiteetti on sama tai korkeampi (ei koheesion vastaista vaikutusta). Komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle on unionin sisäisen koheesion kannalta hyödyllisempää kuin se, että sama investointi olisi toteutunut kehittyneemmällä alueella. Komissio katsoo perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdan mukaisesti, että ”sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [...], ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”.

| (172) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että koska tuki on oikeassa suhteessa investointihankkeesta valitussa sijaintipaikassa aiheutuvien nettokustannusten ja kehittyneemmässä vaihtoehtoisessa paikassa aiheutuvien nettokustannusten väliseen erotukseen, tuen myönteiset vaikutukset suhteessa sen tavoitteeseen ja tarkoituksenmukaisuuteen (ks. edellä) kompensoivat kielteiset vaikutukset vaihtoehtoisessa sijaintipaikassa. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että koska tuki on oikeassa suhteessa investointihankkeesta valitussa sijaintipaikassa aiheutuvien nettokustannusten ja kehittyneemmässä vaihtoehtoisessa paikassa aiheutuvien nettokustannusten väliseen erotukseen, tuen myönteiset vaikutukset suhteessa sen tavoitteeseen ja tarkoituksenmukaisuuteen (ks. edellä) kompensoivat kielteiset vaikutukset vaihtoehtoisessa sijaintipaikassa.

| (173) | Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti suoritettu perusteellinen arviointi komissio katsoo, että tuki on tarpeellinen kannustin investoinnille ja että tukitoimenpiteestä aiheutuvat hyödyt ovat suuremmat kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen ja kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(173)

Vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti suoritettu perusteellinen arviointi komissio katsoo, että tuki on tarpeellinen kannustin investoinnille ja että tukitoimenpiteestä aiheutuvat hyödyt ovat suuremmat kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen ja kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (174) | Komissio katsoo, että Unkari on myöntänyt sääntöjenvastaisesti alueellista tukea AHM:n investointihankkeelle rikkoen SEUT-sopimuksen 108 artikkelin 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että alueellinen investointituki, joka myönnettiin AHM:lle ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen osittain, täyttää kaikki vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon edellytykset ja voidaan sen vuoksi katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi, |
| --- | --- |

(174)

Komissio katsoo, että Unkari on myöntänyt sääntöjenvastaisesti alueellista tukea AHM:n investointihankkeelle rikkoen SEUT-sopimuksen 108 artikkelin 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että alueellinen investointituki, joka myönnettiin AHM:lle ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen osittain, täyttää kaikki vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon edellytykset ja voidaan sen vuoksi katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Unkari on myöntänyt AUDI HUNGARIA MOTOR Kft.:lle ja jonka määrä on nykyarvossa enintään 39 952 miljoonaa Unkarin forinttia (nykyarvo diskontattuna ilmoitusajankohtaan) ja enimmäistuki-intensiteetti 11,24 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 418, 21.11.2014, s. 25.

1

(2)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013, EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13. Komissio vahvisti 28 päivänä kesäkuuta 2013 alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 (EUVL C 209, 23.1.2013, s. 1), joissa se jatkoi aluetukisuuntaviivojen soveltamisaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014 asti (186 kohta).

2

(3)  
  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

3

(4)  Katso alaviite 1.

4

(5)  Valtiontuki N 487/2006 – Unkarin aluetukikartta 2007–2013 (EUVL C 256, 24.10.2006, s. 6) ja sen voimassaolon jatkaminen valtiontuella SA.36879 (2013/N) – Unkarin aluetukikartan 2007–2013 voimassaolon jatkaminen 30 päivään kesäkuuta 2014 asti (EUVL C 69, 7.3.2014, s. 1).

5

(6)  72 Euroopassa ja 46 Amerikan, Aasian ja Afrikan maissa.

6

(7)  Volkswagen-konsernin vuosikertomus vuodelta 2014.

7

(*1)  Liikesalaisuus

*1

(8)  R. L. Polk & Co (josta käytetään myös nimeä POLK) on maailmanlaajuisesti integroitunut järjestö ja merkittävä autoteollisuuteen liittyvän markkinatiedon ja analyysien tarjoaja. Maailman johtava tieto- ja analyysiyhtiö IHS Inc. sai 16 päivänä heinäkuuta 2013 päätökseen R. L. Polk & Co:n yritysoston. POLKin hankinnan jälkeen IHS Automotive tarjoaa nyt asiantuntemusta ja ennakoivaa näkemystä koko autonvalmistuksen arvoketjun laajuudelta. POLK jakaa automarkkinat segmentteihin A000, A00, A0, A, B, C, D ja E. A000-segmenttiin kuuluvat pienet kaupunkiautot ja E-segmenttiin kaikkein kalleimmat luksusautot. Henkilöautojen keskimääräinen hinta, koko ja moottorin keskimääräinen suorituskyky nousevat asteittain A000-segmentistä E-segmenttiin.

8

(9)  Tässä päätöksessä ilmaistut euromääräiset luvut on laskettu ilmoitusajankohtana voimassa olleen vaihtokurssin (299,67 HUF/EUR) mukaan.

9

(10)  Tässä päätöksessä esitetyt nykyarvot on laskettu käyttämällä ilmoitusajankohtana sovellettua 5,62 prosentin diskonttokorkoa. Diskonttauksessa käytettiin perusvuotta 2013 eli vuotta, jona ilmoitus tehtiin.

10

(11)  Komission asetus (EY) N:o 1628/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen (EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29).

11

(12)  Tiivistelmä tukiohjelmasta XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) julkaistiin EUVL C 180, 2.8.2007, s. 6.

12

A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás

(13)  Komission 10 päivänä toukokuuta 2007 tekemä päätös asiassa N 651/2006, joka koskee verohuojennuksia aluekehityksen tueksi (tukiohjelman N 504/2004 tarkistus) (EUVL C 152, 6.7.2007, s. 2). Sitä on muutettu myöhemmin seuraavilla komission päätöksillä: 30 päivänä huhtikuuta 2008 (N 646/2007, SA.24441), 17 päivänä kesäkuuta 2008 (N 735/2007, SA.24683), 6 päivänä toukokuuta 2010 (N 132/2010, SA.30728) ja 23 päivänä helmikuuta 2011 (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Tämä lähestymistapa vastaa komission päätöksiä seuraavissa valtiontukiasioissa: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), päätös 9. helmikuuta 2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen), päätös 13. heinäkuuta 2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17); N 767/07 (Ford Craiova), päätös 30. huhtikuuta 2008 (C(2008) 1613) (EUVL C 238, 17.9.2008, s. 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), päätös 29. huhtikuuta 2009 (C(2009) 3051) (EUVL C 219, 12.9.2009, s. 3); N 473/2008 (Ford Espana), päätös 17. kesäkuuta 2009 (C(2009) 4530) (EUVL C 19, 26.1.2010, s. 5).

14

(15)  Ks. N 671/2008, Mercedes-Benz Unkari (viereisten A- ja B-segmenttien päällekkäisyydet); SA.32169, Volkswagen Sachsen, johdanto-osan 60 kappale ja sitä seuraavat kappaleet; SA.32076, Ford Espana, johdanto-osan 83 kappale (A0- ja B-segmenttiin kuuluvien autojen ja A-segmenttiin kuuluvien autojen kysyntäpuolen korvattavuusketju).

15

(16)  Tiedot ovat peräisin artikkelista ”Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market”, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics, 2011. Sen mukaan noin 13 prosenttia ETA-alueella vuosina 2004–2010 tuotetuista A-segmenttiin kuuluvista autoista ja yli 25 prosenttia B-segmenttiin kuuluvista autoista vietiin muualle maailmaan. Tuonnin osalta yli 14 prosenttia A-segmenttiin kuuluvista ja yli 18 prosenttia B-segmenttiin kuuluvista, ETA-alueella myydyistä autoista oli tuotettu muualla maailmassa.

16

Navigant Economics

(17)  
  ”Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market”, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics, 2011.

17

Navigant Economics

(18)  Unkarin esittämä työllisyyskerroin (2,5) perustuu tutkimukseen, jossa arvioitiin moottoriajoneuvojen toimittajien merkitystä Yhdysvaltojen ja sen 50 osavaltion taloudelle. Tutkimuksen tilasi Motor and Equipment Manufacturers Association, ja sen teki Center of Automotive Research -tutkimuskeskuksen Economics and Business Group -yksikkö vuonna 2007.

18

(19)  Teknisessä yliopistossa toimii jo AUDI HUNGARIA –ajoneuvotekniikan osasto, johon kuuluu polttomoottorien yksikkö, materiaalitutkimuksen ja teknologian yksikkö sekä ajoneuvotuotannonyksikkö.

19

(20)  A3 Cabrioletin tuotannon suunniteltu aloituspäivä oli marraskuussa 2012 ja A3 Sedanin maaliskuussa 2013, kun taas TT Coupén suunniteltu aloituspäivä oli helmikuussa 2014 ja TT Roadsterin syyskuussa 2014.

20

(21)  Kun tuotekehittelyn ja suunnittelun vaiheiden aikana tuotantokohteen esivalinta rajoittui AUDIn laitoksiin, eli [ETA-alueella tukialueen ulkopuolella sijaitsevaan paikkaan 3] ja Győriin, tässä vaiheessa sijaintioletuksia arvioitiin kriittisesti konsernitasolla ja vaihtoehtoisia skenaarioita kehitettiin. [Konsernin hallintoyksikkö] aloitti eri sijaintien ja investointiskenaarioiden vertailun jo kolme kuukautta ennen kuin uuteen A3 Sedaniin liittyvä tuotepäätös tehtiin [...] 2010.

21

(22)  Vuonna 2008 AUDI harkitsi käsitteellisellä tasolla investointia kokonaan uuteen Itä-Euroopan kohteeseen, mutta tämän idean kehittämistä ei jatkettu myöhemmissä suunnitteluvaiheissa. [Konsernin hallintoyksikön] ja AUDIn valmistamassa, konsernin johtoryhmän kokoukselle [...] 2010 esitetyssä päätössuosituksessa kokonaan uusi investointi kuvailtiin epärealistiseksi vaihtoehdoksi investointikehyksen ja kaavailtujen tuotantopäivämäärien asettamien aikarajoitusten vuoksi.

22

(23)  Unkarin on toimittanut tiedot kaikista VW-konsernin olemassa olevista tuotantopaikoista, jotka sijaitsevat alueilla, joiden tuki-intensiteetti on vähintään 30 prosenttia (eli sama tai suurempi kuin Győrissä). Mikään näistä sijaintipaikoista ei kuitenkaan tullut kysymykseen, sillä ne eivät täyttäneet kriteerejä, joiden mukaan kohteessa on oltava tilaa laajentamiselle ja mukauttamiselle ja/tai rakenteiden on oltavat yhteensopivat. Missään näistä kohteista ei ollut riittävästi vapaata tilaa investointihankkeen toteuttamiselle.

23

(24)  AUDI TT Coupéta and TT Roadsteria koskevat tuotepäätökset tehtiin tuotemerkkitasolla [...] 2011 ja vahvistettiin konsernitasolla [...] 2011. Tätä ennen kaikissa yritysasiakirjoissa viitattiin TT-seuraajamalliin.

24

(25)  Konsernitasolla johtokunta tekee investointihankkeisiin ja niiden sijaintiin liittyvät päätökset K-VAI:n (investointikomitea) välityksellä [konsernin hallintoyksikön] laatiman analyysin pohjalta.

25

(26)  Kustannushaitan arvo on määritettävä vuoden 2013 hintoina, jotta sitä voidaan verrata mahdolliseen valtiontukeen (joka ilmoitetaan vuoden 2013 hintoina) ja jotta sillä tavalla voidaan määrittää nettohaitta Győrin osalta. Tätä laskelmaa varten vaikuttaa asianmukaiselta käyttää euroalueella investointipäätöksen tekohetkellä sovellettua diskonttikorkoa (joulukuu 2010: 2,45 %), koska euromääräisen investointipäätöksen teki yritys, jonka pääkonttori sijaitsee euroalueella, ja arvioidut kustannukset otettiin huomioon euroina.

26

(27)  Kyseinen tuen määrä perustuu suunniteltuihin tukikelpoisiin 1 186 miljoonan euron investointikustannuksiin. Unkari selitti täytäntöönpano- ja hyväksyntävaiheiden aikana, että suunniteltuihin kustannuksiin oli tulossa muutoksia, ja investointisopimus allekirjoitettiin lopulta ottaen huomioon nykyarvossa 1 186 miljoonan euron tukikelpoiset kustannukset.

27

(28)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9). Silloin kun Unkari toimitti huomautuksensa, asiaa koskeva säännös oli tietysti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) 1 artiklan f alakohta.

28

(29)  Katso alaviite 12.

29

(30)  Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon johdanto-osan 56 kappaleen ensimmäinen alaviite.

30

(31)  Unkarin viranomaisten noudattama käytäntö on myös sopusoinnussa komission aiemman tapauskäytännön kanssa, ks. IBIDEN-konsernia koskevan päätöksen 28 ja 110 kohta. Tapauksessa tukea oli jo myönnetty IBIDEN HU:lle (ennen komissiolle tehtyä ilmoitusta) voimassa olevien alueellisten tukiohjelmien puitteissa yksittäiseen ilmoitusrajaan asti, ja vain rajan ylittävälle määrälle tarvittiin komission hyväksyntä. Tuki myönnettiin IBIDENille ja pantiin osittain täytäntöön 25 päivänä helmikuuta ja 3 päivänä maaliskuuta 2005. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat tukitoimenpiteestä komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2005 ja 30 päivänä elokuuta 2006. Tämän menettelyn osalta komissio totesi, ettei ilmoitusvelvoitteen alainen tuki soveltunut sisämarkkinoille, mutta vahvisti kuitenkin tekemässään päätöksessä, että Unkarin viranomaiset toimivat säännösten mukaisesti maksaessaan osan avustuksesta.

31

(32)  Vain ilmoitusrajan ylittävälle tuelle tarvitaan komission hyväksyntä, kuten todetaan Evelina Tumasonytėn, Živilė Didžiokaitėn ja András Tarin artikkelissa ”State aid to IBIDEN Hungary”, Competition Policy Newsletter, nro 2, s. 69, 2008.

32

Competition Policy Newsletter

(33)  Ks. tuomio asiassa C-301/87, Ranskan tasavalta v. komissio (Boussac), ECLI:EU:C:1990:67, 33 kohta.

33

(34)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie SA – Puola (EUVL C 305, 10.10.2012, s. 8).

35

(36)  Mondi-päätöksen 68 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Näin ollen [...] myönnetty tuki, jos se ylittää ilmoitusrajan, olisi ilmoitettava komissiolle kokonaisuudessaan”.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – BMW AG:n Leipzigissa sijaitsevalle suurelle investointihankkeelle myönnetty valtiontuki.

37

(38)  Komission päätös 2008/830/EY, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2008, valtiontuesta C 21/07 (ex N 578/06), jonka Unkari aikoo myöntää IBIDEN Hungary Gyártó Kft:lle.

38

(39)  Komission tiedonanto ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8).

39

(40)  Tuomio asiassa C-301/87, Ranskan tasavalta v. komissio (Boussac), ECLI:EU:C:1990:67.

40

(41)  Komission on tietenkin kaikissa tapauksissa ja riippumatta vuosien 2007–2013 aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa esitetyistä rajoista punnittava tuen myönteiset ja kielteiset vaikutukset, ennen kuin se tekee päätöksen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Ks. yleisen tuomioistuimen tuomio asiassa T-304/08, Smurfit Kappa -konserni v. komissio, ECLI:EU:T:2012:351, 94 kohta.

41

(42)  
  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

42

(43)  Ks. esim. komission lopullinen päätös asiassa Porsche (tehty heinäkuussa 2014), jossa se jätti markkinoiden määritelmän avoimeksi ja sovelsi perinteistä lähestymistapaa, jossa tarkastellaan kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia markkinamääritelmiä, joissa määritellään yksittäiset ajoneuvosegmentit (mukaan lukien kapein segmentointi, josta tietoja on saatavilla). Ks tämän päätöksen johdanto-osan 34 kappale, jossa mainitaan useita asioita, mm. Fiat Powertrain technologies, SA.30340, päätös 9. helmikuuta 2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen, päätös 13. heinäkuuta 2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17).

43

(44)  Suuntaviivat horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla (EUVL C 31, 5.2.2004, s. 5).

44

(45)  Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 140 kappaleessa todetaan, markkinoiden segmentoinnilla ei ole käytännön merkitystä, koska se ei vaikuta 68 kohdan a alakohdan mukaisen kriteerin perusteella tapahtuvan arvioinnin lopputulokseen.

45

(46)  Aikasarja-analyysissä tietojen eriyttäminen eli peräkkäisten datapisteiden differointi on menetelmä, jota käytetään käsiteltäessä epästationaarista dataa eli aikasarjan aikatrendien esiintymistä. Eriytetty aikasarja on siis uusi datasarja, josta aikatrendi on poistettu. Se on siis todennäköisesti stationaarinen.

46

(47)  Selkeyden vuoksi keskiarvojen painoina käytetään korin kunkin tuotteen kulutusmääriä. Näin ollen korin keskimääräinen hinta seuraa suhteellisesti enemmän sellaisen tuotteen hinnan vaihtelua, jota myydään enemmän. Normalisointi on vain matemaattinen menetelmä, jonka avulla hintojen arvo mukautetaan tiettyä viitejaksoa vastaavaksi. Eri indekseillä on eri viitejaksot.

47

(48)  Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, että skenaariossa 2, jossa on esitettävä näyttöä vaihtoehtoisesta sijaintipaikasta, arviointi, jonka mukaan ilman tukea investointi olisi sijoitettu köyhemmälle alueelle (korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (aluetuen enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa. Tässä tapauksessa tämä tarkoitti konkreettisesti sitä, että koska Győrissä aluetuen intensiteetti on korkeampi (eli alueen katsotaan olevan vähemmän kehittynyt) kuin [ETA-alueen tukialueella sijaitseva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan aluetukeen oikeutetun alueen sijaintipaikka 2], [ETA-alueen maa 1] ei voisi myöntää tukea kyseiselle investoinnille.

48

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/51

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/2008,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2016,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7023)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomion yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/119/ETY (3) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan, 19 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 19 artiklan 4 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (4) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lumpy skin -tauti (LSD) on vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, lumpy skin -taudista 3 päivänä joulukuuta 2014 antaman tieteellisen lausunnon (5), jäljempänä ’EFSAn lausunto’, mukaan lumpy skin -tauti voi tarttua suoraan ja epäsuoraan. Tauti aiheuttaa suuria tappioita kotieläintuotannolle ja saattaa levitä hyvin nopeasti, erityisesti elävien eläinten, vektoreiden ja tiettyjen tartunnan saaneista eläimistä saatujen tuotteiden välityksellä. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin -tauti (LSD) on vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, lumpy skin -taudista 3 päivänä joulukuuta 2014 antaman tieteellisen lausunnon (5), jäljempänä ’EFSAn lausunto’, mukaan lumpy skin -tauti voi tarttua suoraan ja epäsuoraan. Tauti aiheuttaa suuria tappioita kotieläintuotannolle ja saattaa levitä hyvin nopeasti, erityisesti elävien eläinten, vektoreiden ja tiettyjen tartunnan saaneista eläimistä saatujen tuotteiden välityksellä.

| (2) | Direktiivissä 92/119/ETY vahvistetaan yleiset torjuntatoimenpiteet, jotka on toteutettava tiettyjen eläintautien, kuten lumpy skin -taudin, puhjetessa. Näihin kuuluvat torjuntatoimenpiteet, joita on toteutettava, jos lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään jollakin tilalla tai se vahvistetaan, mukaan lukien suoja- ja valvontavyöhykkeiden perustaminen taudinpurkausten ympärille ja muut täydentävät torjuntatoimenpiteet taudin leviämisen estämiseksi ja tartunnan hävittämiseksi. Näihin torjuntatoimenpiteisiin kuuluvat myös rokotukset, joilla täydennetään muita torjuntatoimenpiteitä lumpy skin -taudin puhjetessa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 92/119/ETY vahvistetaan yleiset torjuntatoimenpiteet, jotka on toteutettava tiettyjen eläintautien, kuten lumpy skin -taudin, puhjetessa. Näihin kuuluvat torjuntatoimenpiteet, joita on toteutettava, jos lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään jollakin tilalla tai se vahvistetaan, mukaan lukien suoja- ja valvontavyöhykkeiden perustaminen taudinpurkausten ympärille ja muut täydentävät torjuntatoimenpiteet taudin leviämisen estämiseksi ja tartunnan hävittämiseksi. Näihin torjuntatoimenpiteisiin kuuluvat myös rokotukset, joilla täydennetään muita torjuntatoimenpiteitä lumpy skin -taudin puhjetessa.

| (3) | Komission täytäntöönpanopäätöksissä (EU) 2015/1500 (6) ja (EU) 2016/645 (7) säädetään tietyistä suojatoimenpiteistä, jotka liittyvät lumpy skin -taudin esiintymisen vahvistamiseen Kreikassa vuonna 2015 ja Bulgariassa vuonna 2016. Näihin suojatoimenpiteisiin kuuluu myös se, että perustetaan kyseisiin jäsenvaltioihin tartuntavyöhyke, joka on kuvattu kummankin kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä ja johon sisältyvät se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja Kreikan ja Bulgarian direktiivin 92/119/ETY mukaisesti perustamat suoja- ja valvontavyöhykkeet. Täytäntöönpanopäätöksiä (EU) 2015/1500 ja (EU) 2016/645 on muutettu useaan kertaan tautitilanteen kehittymisen vuoksi, mukaan lukien tartuntavyöhykkeen laajentaminen, jotta siihen voitaisiin sisällyttää muita Kreikan ja Bulgarian alueellisia yksiköitä. Kyseisiä täytäntöönpanopäätöksiä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016 saakka. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanopäätöksissä (EU) 2015/1500 (6) ja (EU) 2016/645 (7) säädetään tietyistä suojatoimenpiteistä, jotka liittyvät lumpy skin -taudin esiintymisen vahvistamiseen Kreikassa vuonna 2015 ja Bulgariassa vuonna 2016. Näihin suojatoimenpiteisiin kuuluu myös se, että perustetaan kyseisiin jäsenvaltioihin tartuntavyöhyke, joka on kuvattu kummankin kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä ja johon sisältyvät se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja Kreikan ja Bulgarian direktiivin 92/119/ETY mukaisesti perustamat suoja- ja valvontavyöhykkeet. Täytäntöönpanopäätöksiä (EU) 2015/1500 ja (EU) 2016/645 on muutettu useaan kertaan tautitilanteen kehittymisen vuoksi, mukaan lukien tartuntavyöhykkeen laajentaminen, jotta siihen voitaisiin sisällyttää muita Kreikan ja Bulgarian alueellisia yksiköitä. Kyseisiä täytäntöönpanopäätöksiä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016 saakka.

| (4) | Komission täytäntöönpanopäätöksissä (EU) 2015/2055 (8) ja (EU) 2016/1183 (9) säädetään, että Kreikka ja Bulgaria saavat hätärokottaa kyseisten täytäntöönpanopäätösten liitteessä I vahvistetulla rokotusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla pidettäviä nautaeläimiä. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanopäätöksissä (EU) 2015/2055 (8) ja (EU) 2016/1183 (9) säädetään, että Kreikka ja Bulgaria saavat hätärokottaa kyseisten täytäntöönpanopäätösten liitteessä I vahvistetulla rokotusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla pidettäviä nautaeläimiä.

| (5) | Kreikan ja Bulgarian lisäksi useat kolmannet maat Kaakkois-Euroopassa eli Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (10), Montenegro ja Serbia ilmoittivat huhtikuun ja elokuun 2016 välisenä aikana lumpy skin -taudin puhkeamisesta alueellaan ensimmäisen kerran. Kaikki kyseiset kolmannet maat ovat ilmoittaneet komissiolle, että rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on sisällytetty niiden nykyiseen tautien torjuntapolitiikkaan muiden toimenpiteiden ohella. |
| --- | --- |

(5)

Kreikan ja Bulgarian lisäksi useat kolmannet maat Kaakkois-Euroopassa eli Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (10), Montenegro ja Serbia ilmoittivat huhtikuun ja elokuun 2016 välisenä aikana lumpy skin -taudin puhkeamisesta alueellaan ensimmäisen kerran. Kaikki kyseiset kolmannet maat ovat ilmoittaneet komissiolle, että rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on sisällytetty niiden nykyiseen tautien torjuntapolitiikkaan muiden toimenpiteiden ohella.

| (6) | EFSAn lausunnon (11) mukaan lumpy skin -tautia vastaan on kaupallisesti saatavilla ainoastaan heikennettyjä eläviä rokotteita. EFSAn lausunnossa todetaan, että heikennettyä lumpy skin -tautivirusta (Neethling) sisältävä rokote ehkäisee erittäin tehokkaasti sairastuvuutta. Koska homologiset lumpy skin -tautirokotteet ovat tehokkaampia kuin heikennettyihin lammasrokkoviruksiin perustuvat rokotteet, niiden käyttöä suositellaan, jos rokotteita on saatavilla rokotetuottajilta, jotka toimivat yksinomaan unionin ulkopuolella. Lisäksi EFSAn lausunnon mukaan lumpy skin -taudin taudinaiheuttajaa voi esiintyä tartunnan saaneiden eläinten iholla jopa 92 päivää myös ilman näkyviä vaurioita. |
| --- | --- |

(6)

EFSAn lausunnon (11) mukaan lumpy skin -tautia vastaan on kaupallisesti saatavilla ainoastaan heikennettyjä eläviä rokotteita. EFSAn lausunnossa todetaan, että heikennettyä lumpy skin -tautivirusta (Neethling) sisältävä rokote ehkäisee erittäin tehokkaasti sairastuvuutta. Koska homologiset lumpy skin -tautirokotteet ovat tehokkaampia kuin heikennettyihin lammasrokkoviruksiin perustuvat rokotteet, niiden käyttöä suositellaan, jos rokotteita on saatavilla rokotetuottajilta, jotka toimivat yksinomaan unionin ulkopuolella. Lisäksi EFSAn lausunnon mukaan lumpy skin -taudin taudinaiheuttajaa voi esiintyä tartunnan saaneiden eläinten iholla jopa 92 päivää myös ilman näkyviä vaurioita.

| (7) | Lumpy skin -tautia vastaan ei ole olemassa rokotetta, jolla olisi myyntilupa unionissa. Direktiivin 92/119/ETY 19 artiklan mukainen hätärokotus voidaan tämän vuoksi suorittaa ainoastaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (12) 8 artiklan mukaisesti; kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat tilapäisesti sallia immunologisten eläinlääkkeiden käytön ilman myyntilupaa vakavan eläintautiepidemian sattuessa, kuten lumpy skin -taudin tapauksessa. |
| --- | --- |

(7)

Lumpy skin -tautia vastaan ei ole olemassa rokotetta, jolla olisi myyntilupa unionissa. Direktiivin 92/119/ETY 19 artiklan mukainen hätärokotus voidaan tämän vuoksi suorittaa ainoastaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (12) 8 artiklan mukaisesti; kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat tilapäisesti sallia immunologisten eläinlääkkeiden käytön ilman myyntilupaa vakavan eläintautiepidemian sattuessa, kuten lumpy skin -taudin tapauksessa.

| (8) | EFSAn 29 päivänä heinäkuuta 2016 antaman lumpy skin -tautia koskevan kiireellisen ohjeistuksen (13) mukaan lumpy skin -tautia vastaan rokottaminen on tehokkain tapa vähentää kyseisen taudin leviämistä. Lumpy skin -taudin hävittämiseksi on tarpeen rokottaa koko taudille altis populaatio lumpy skin -tartunnalle alttiilla alueilla ja tautialueilla, jotta taudinpurkauksia saadaan vähennettyä mahdollisimman paljon, ja niin eläinten kuin tilojen osalta olisi saavutettava korkea rokotuskattavuus. Lumpy skin -taudin kunnollisessa ehkäisy- ja torjuntapolitiikassa olisi näin ollen varauduttava rokottamiseen. |
| --- | --- |

(8)

EFSAn 29 päivänä heinäkuuta 2016 antaman lumpy skin -tautia koskevan kiireellisen ohjeistuksen (13) mukaan lumpy skin -tautia vastaan rokottaminen on tehokkain tapa vähentää kyseisen taudin leviämistä. Lumpy skin -taudin hävittämiseksi on tarpeen rokottaa koko taudille altis populaatio lumpy skin -tartunnalle alttiilla alueilla ja tautialueilla, jotta taudinpurkauksia saadaan vähennettyä mahdollisimman paljon, ja niin eläinten kuin tilojen osalta olisi saavutettava korkea rokotuskattavuus. Lumpy skin -taudin kunnollisessa ehkäisy- ja torjuntapolitiikassa olisi näin ollen varauduttava rokottamiseen.

| (9) | Lumpy skin -taudin leviämisriski rokotetuista eläimistä ja niistä saatavista tuotteista on erilainen kuin rokottamattomista ja mahdollisesti virusta kantavista eläimistä aiheutuva. Sen vuoksi on tarpeen säätää edellytyksistä, jotka koskevat rokotettujen nautaeläinten ja näistä eläimistä saatujen tuotteiden lähettämistä. Lumpy skin -taudin leviämisriski eläimistä – olivatpa ne sitten rokotettuja tai rokottamattomia – jotka ovat peräisin alueelta, jolla rokotetaan lumpy skin -tautia vastaan mutta jolla ei ole ilmennyt lumpy skin -taudin purkauksia, on erilainen kuin lumpy skin -taudista kärsiviltä alueilta peräisin olevien eläinten aiheuttama riski. Tämän vuoksi olisi vahvistettava erityiset edellytykset myös näiden eläinten osalta. |
| --- | --- |

(9)

Lumpy skin -taudin leviämisriski rokotetuista eläimistä ja niistä saatavista tuotteista on erilainen kuin rokottamattomista ja mahdollisesti virusta kantavista eläimistä aiheutuva. Sen vuoksi on tarpeen säätää edellytyksistä, jotka koskevat rokotettujen nautaeläinten ja näistä eläimistä saatujen tuotteiden lähettämistä. Lumpy skin -taudin leviämisriski eläimistä – olivatpa ne sitten rokotettuja tai rokottamattomia – jotka ovat peräisin alueelta, jolla rokotetaan lumpy skin -tautia vastaan mutta jolla ei ole ilmennyt lumpy skin -taudin purkauksia, on erilainen kuin lumpy skin -taudista kärsiviltä alueilta peräisin olevien eläinten aiheuttama riski. Tämän vuoksi olisi vahvistettava erityiset edellytykset myös näiden eläinten osalta.

| (10) | Tieteellinen tietämys lumpy skin -taudista on puutteellista. Rokotetuilla nautaeläimillä on suoja kliinisiltä oireilta muttei välttämättä tartunnalta, eivätkä kaikki rokotetut eläimet saa rokotuksesta immuniteettisuojaa. Rokotettuja eläimiä olisi riskin minimoimiseksi tämän vuoksi oltava sallittua lähettää vasta sitten, kun rokottamisesta on kulunut vähintään 28 päivää, joka on lumpy skin -taudin enimmäisitämisaika. |
| --- | --- |

(10)

Tieteellinen tietämys lumpy skin -taudista on puutteellista. Rokotetuilla nautaeläimillä on suoja kliinisiltä oireilta muttei välttämättä tartunnalta, eivätkä kaikki rokotetut eläimet saa rokotuksesta immuniteettisuojaa. Rokotettuja eläimiä olisi riskin minimoimiseksi tämän vuoksi oltava sallittua lähettää vasta sitten, kun rokottamisesta on kulunut vähintään 28 päivää, joka on lumpy skin -taudin enimmäisitämisaika.

| (11) | Lumpy skin -taudin leviämistä silmällä pitäen eri hyödykkeistä aiheutuu erisuuruinen riski. EFSAn lausunnon mukaan elävien nautaeläinten, nautaeläinten siemennesteen ja tartunnan saaneiden nautaeläinten raakavuotien ja -nahkojen siirrot aiheuttavat altistumisen ja seurausten kannalta suuremman riskin kuin muut tuotteet, kuten nautaeläimistä saadut maito ja maitotuotteet, käsitellyt vuodat ja nahat tai tuore liha sekä raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet. Tieteellistä tai kokeellista näyttöä niiden roolista lumpy skin -taudin leviämisessä ei ole kuitenkaan saatu. Sen vuoksi tässä päätöksessä säädettyjen torjuntatoimenpiteiden olisi oltava tasapainossa ja oikeassa suhteessa riskeihin. Vastaavasti lumpy skin -taudin tarttumista nautaeläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden välityksellä ei voida sulkea pois. Sen vuoksi olisi säädettävä tietyistä suojatoimenpiteistä kyseisten hyödykkeiden osalta EFSAn lausunnon ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) tuoreimpien asiaa koskevien standardien ja suositusten perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Lumpy skin -taudin leviämistä silmällä pitäen eri hyödykkeistä aiheutuu erisuuruinen riski. EFSAn lausunnon mukaan elävien nautaeläinten, nautaeläinten siemennesteen ja tartunnan saaneiden nautaeläinten raakavuotien ja -nahkojen siirrot aiheuttavat altistumisen ja seurausten kannalta suuremman riskin kuin muut tuotteet, kuten nautaeläimistä saadut maito ja maitotuotteet, käsitellyt vuodat ja nahat tai tuore liha sekä raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet. Tieteellistä tai kokeellista näyttöä niiden roolista lumpy skin -taudin leviämisessä ei ole kuitenkaan saatu. Sen vuoksi tässä päätöksessä säädettyjen torjuntatoimenpiteiden olisi oltava tasapainossa ja oikeassa suhteessa riskeihin. Vastaavasti lumpy skin -taudin tarttumista nautaeläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden välityksellä ei voida sulkea pois. Sen vuoksi olisi säädettävä tietyistä suojatoimenpiteistä kyseisten hyödykkeiden osalta EFSAn lausunnon ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) tuoreimpien asiaa koskevien standardien ja suositusten perusteella.

| (12) | OIE:n eläintautien tieteellinen valiokunta pitää nautaeläinten luustolihaksesta saatua lihaa turvallisena (14), kuten myös OIE:n maaeläinten terveyttä koskevaa säännöstöä käsittelevän komission helmikuussa 2016 pitämässä kokouksessa annetun raportin B osan liitteestä 36 ilmenee (15). Ei ole olemassa tieteellistä tai kokeellista näyttöä siitä, että lumpy skin -tautivirus voisi tarttua taudille alttiisiin eläimiin tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden välityksellä. Vaikka EFSAn lausunnon mukaan lumpy skin -tautivirus voi säilyä lihassa määrittelemättömän ajan, märehtijöiden ruokkimista märehtijöistä peräisin olevilla proteiineilla koskeva voimassa oleva unionin kielto, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1069/2009 (16) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (17) 7 artiklassa, sulkee pois sen mahdollisuuden, että virus tarttuisi suun kautta. |
| --- | --- |

(12)

OIE:n eläintautien tieteellinen valiokunta pitää nautaeläinten luustolihaksesta saatua lihaa turvallisena (14), kuten myös OIE:n maaeläinten terveyttä koskevaa säännöstöä käsittelevän komission helmikuussa 2016 pitämässä kokouksessa annetun raportin B osan liitteestä 36 ilmenee (15). Ei ole olemassa tieteellistä tai kokeellista näyttöä siitä, että lumpy skin -tautivirus voisi tarttua taudille alttiisiin eläimiin tuoreen lihan, raakalihavalmisteiden tai lihavalmisteiden välityksellä. Vaikka EFSAn lausunnon mukaan lumpy skin -tautivirus voi säilyä lihassa määrittelemättömän ajan, märehtijöiden ruokkimista märehtijöistä peräisin olevilla proteiineilla koskeva voimassa oleva unionin kielto, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1069/2009 (16) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (17) 7 artiklassa, sulkee pois sen mahdollisuuden, että virus tarttuisi suun kautta.

| (13) | Maito ja maitotuotteet sekä ternimaito saattavat aiheuttaa lumpy skin -taudin leviämisen riskin ainoastaan silloin, kun ne on tarkoitettu taudille alttiisiin lajeihin kuuluvien eläinten ruokintaan. Tämän vuoksi olisi vahvistettava riskinhallintatoimenpiteitä, joilla estetään lumpy skin -taudin leviäminen tällaisten eläinten ruokintaan tarkoitettujen tuotteiden välityksellä. |
| --- | --- |

(13)

Maito ja maitotuotteet sekä ternimaito saattavat aiheuttaa lumpy skin -taudin leviämisen riskin ainoastaan silloin, kun ne on tarkoitettu taudille alttiisiin lajeihin kuuluvien eläinten ruokintaan. Tämän vuoksi olisi vahvistettava riskinhallintatoimenpiteitä, joilla estetään lumpy skin -taudin leviäminen tällaisten eläinten ruokintaan tarkoitettujen tuotteiden välityksellä.

| (14) | Neuvoston direktiivissä 64/432/ETY (18) ja komission päätöksessä 93/444/ETY (19) säädetään, että eläinkuljetusten mukana on oltava terveystodistukset. Jos poikkeuksia kieltoon, joka koskee elävien eläinten lähetyksiä tämän päätöksen liitteessä I mainituilta alueilta, sovelletaan eläviin eläimiin, jotka on tarkoitettu unionin sisäiseen kauppaan tai vietäviksi kolmansiin maihin, näissä terveystodistuksissa olisi oltava viittaus tähän päätökseen, jotta varmistetaan, että kyseisissä todistuksissa annetaan riittävät ja tarkat tiedot eläinten terveydestä. |
| --- | --- |

(14)

Neuvoston direktiivissä 64/432/ETY (18) ja komission päätöksessä 93/444/ETY (19) säädetään, että eläinkuljetusten mukana on oltava terveystodistukset. Jos poikkeuksia kieltoon, joka koskee elävien eläinten lähetyksiä tämän päätöksen liitteessä I mainituilta alueilta, sovelletaan eläviin eläimiin, jotka on tarkoitettu unionin sisäiseen kauppaan tai vietäviksi kolmansiin maihin, näissä terveystodistuksissa olisi oltava viittaus tähän päätökseen, jotta varmistetaan, että kyseisissä todistuksissa annetaan riittävät ja tarkat tiedot eläinten terveydestä.

| (15) | Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi täytäntöönpanopäätökset (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 ja (EU) 2016/1183 olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä, jossa vahvistetaan muutetut ja yhdenmukaiset toimenpiteet kaikkia niitä jäsenvaltioita varten, joissa esiintyy lumpy skin -tautia tai joissa toteutetaan rokotuksia lumpy skin -tautia vastaan. |
| --- | --- |

(15)

Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi täytäntöönpanopäätökset (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 ja (EU) 2016/1183 olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä, jossa vahvistetaan muutetut ja yhdenmukaiset toimenpiteet kaikkia niitä jäsenvaltioita varten, joissa esiintyy lumpy skin -tautia tai joissa toteutetaan rokotuksia lumpy skin -tautia vastaan.

| (16) | Asianomaisten jäsenvaltioiden esittämien rokotusohjelmien, jotka on nyt sisällytetty täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183 Kreikan ja Bulgarian osalta, hyväksymisestä ja Kroatian esittämän rokotusohjelman hyväksymisestä olisi annettava toinen täytäntöönpanopäätös. |
| --- | --- |

(16)

Asianomaisten jäsenvaltioiden esittämien rokotusohjelmien, jotka on nyt sisällytetty täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183 Kreikan ja Bulgarian osalta, hyväksymisestä ja Kroatian esittämän rokotusohjelman hyväksymisestä olisi annettava toinen täytäntöönpanopäätös.

| (17) | Bulgaria on ilmoittanut komissiolle, että kaikkien nautaeläinten rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan saatiin päätökseen 15 päivänä heinäkuuta 2016 ja viimeinen lumpy skin -taudin esiintyminen sen alueella vahvistettiin 1 päivänä elokuuta 2016. Näin ollen tietyt Bulgarian alueet, joilla lumpy skin -tautia ei ole koskaan esiintynyt mutta joilla on rokotettu tätä tautia vastaan, olisi mainittava tämän päätöksen liitteessä I olevassa I osassa ’taudista vapaina vyöhykkeinä, joilla suoritetaan rokotuksia’ ja kyseisen jäsenvaltion alueen muut osat olisi mainittava ’tartuntavyöhykkeinä’. |
| --- | --- |

(17)

Bulgaria on ilmoittanut komissiolle, että kaikkien nautaeläinten rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan saatiin päätökseen 15 päivänä heinäkuuta 2016 ja viimeinen lumpy skin -taudin esiintyminen sen alueella vahvistettiin 1 päivänä elokuuta 2016. Näin ollen tietyt Bulgarian alueet, joilla lumpy skin -tautia ei ole koskaan esiintynyt mutta joilla on rokotettu tätä tautia vastaan, olisi mainittava tämän päätöksen liitteessä I olevassa I osassa ’taudista vapaina vyöhykkeinä, joilla suoritetaan rokotuksia’ ja kyseisen jäsenvaltion alueen muut osat olisi mainittava ’tartuntavyöhykkeinä’.

| (18) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä päätöksessä säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi jäsenvaltioissa tai niiden osissa, jotka on mainittu liitteessä I, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, mukaan lukien lumpy skin -tautia vastaan toteutettavia, jäsenvaltioiden komissiolle hyväksyttäviksi esittämiä rokotusohjelmia koskevat vähimmäisvaatimukset.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| (1) | ’nautaeläimellä’ sorkkaeläimiin kuuluvia lajeja Bos taurus, Bos indicus, Bison bison ja Bubalus bubalis; |
| --- | --- |

(1)

’nautaeläimellä’ sorkkaeläimiin kuuluvia lajeja Bos taurus, Bos indicus, Bison bison ja Bubalus bubalis;

Bos taurus, Bos indicus, Bison bison

Bubalus bubalis

| (2) | ’vankeudessa pidetyillä luonnonvaraisilla märehtijöillä’ luonnonvaraisia märehtijälajeja, joiden tiedetään uusimman käytettävissä olevan tieteellisen tietämyksen perusteella olevan osallisina lumpy skin -taudin tarttumisessa ja leviämisessä; |
| --- | --- |

(2)

’vankeudessa pidetyillä luonnonvaraisilla märehtijöillä’ luonnonvaraisia märehtijälajeja, joiden tiedetään uusimman käytettävissä olevan tieteellisen tietämyksen perusteella olevan osallisina lumpy skin -taudin tarttumisessa ja leviämisessä;

| (3) | ’tartuntavyöhykkeellä’ tämän päätöksen liitteessä I olevan II osan luettelossa mainittua jäsenvaltion alueen osaa, johon sisältyy se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja kaikki direktiivin 92/119/ETY 10 artiklan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet, ja jolla voidaan rokottaa lumpy skin -tautia vastaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt rokotusohjelmat; |
| --- | --- |

(3)

’tartuntavyöhykkeellä’ tämän päätöksen liitteessä I olevan II osan luettelossa mainittua jäsenvaltion alueen osaa, johon sisältyy se alue, jolla lumpy skin -taudin esiintyminen vahvistettiin, ja kaikki direktiivin 92/119/ETY 10 artiklan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet, ja jolla voidaan rokottaa lumpy skin -tautia vastaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt rokotusohjelmat;

| (4) | ’taudista vapaalla vyöhykkeellä, jolla suoritetaan rokotuksia’ tämän päätöksen liitteessä I olevan I osan luettelossa mainittua jäsenvaltion alueen osaa, johon sisältyvät lumpy skin -taudin tartuntavyöhykkeen ulkopuoliset alueet, joilla rokotetaan lumpy skin -tautia vastaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt rokotusohjelmat. |
| --- | --- |

(4)

’taudista vapaalla vyöhykkeellä, jolla suoritetaan rokotuksia’ tämän päätöksen liitteessä I olevan I osan luettelossa mainittua jäsenvaltion alueen osaa, johon sisältyvät lumpy skin -taudin tartuntavyöhykkeen ulkopuoliset alueet, joilla rokotetaan lumpy skin -tautia vastaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt rokotusohjelmat.

3 artikla

Nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden ja tiettyjen eläintuotteiden lähettämistä liitteessä I mainituilta alueilta koskevat rajoitukset

Asianomaisten jäsenvaltioiden on kiellettävä seuraavien lähettäminen:

| a) | elävät nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta; |
| --- | --- |

a)

elävät nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta;

| b) | nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden siemenneste, munasolut ja alkiot liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta; |
| --- | --- |

b)

nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden siemenneste, munasolut ja alkiot liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta;

| c) | eläinten ruokintaan tarkoitettujen nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut ternimaito, maito ja maitotuotteet liitteessä I olevassa II osassa mainituilta alueilta; |
| --- | --- |

c)

eläinten ruokintaan tarkoitettujen nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut ternimaito, maito ja maitotuotteet liitteessä I olevassa II osassa mainituilta alueilta;

| d) | muut kuin e alakohdassa tarkoitetut nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut käsittelemättömät eläinten sivutuotteet liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta; |
| --- | --- |

d)

muut kuin e alakohdassa tarkoitetut nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut käsittelemättömät eläinten sivutuotteet liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta;

| e) | nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut ihmisten käyttöön tarkoitetut käsittelemättömät raakavuodat ja -nahat tai käsittelemättömät vuodat ja -nahat, joita ei ole tarkoitettu ihmisten käyttöön, liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta. |
| --- | --- |

e)

nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saadut ihmisten käyttöön tarkoitetut käsittelemättömät raakavuodat ja -nahat tai käsittelemättömät vuodat ja -nahat, joita ei ole tarkoitettu ihmisten käyttöön, liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta.

4 artikla

Elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa I osassa mainituilta alueilta koskeva poikkeus

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan a alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämisen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla sijaitsevilta tiloilta edellyttäen, että kyseiset eläimet täyttävät ainakin yhden seuraavista edellytyksistä:

| a) | eläimet lähetetään liitteessä I olevassa I tai II osassa mainituille saman tai toisen jäsenvaltion alueille tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  i) | eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla eläimet ovat olleet vähintään 28 päivän ajan ja jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- | --- |

a)

eläimet lähetetään liitteessä I olevassa I tai II osassa mainituille saman tai toisen jäsenvaltion alueille tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

i)

eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla eläimet ovat olleet vähintään 28 päivän ajan ja jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää;

| ii) | kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

ii)

kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| iii) | eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY; |
| --- | --- |

iii)

eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY;

| iv) | alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamispäivästä; sekä |
| --- | --- |

iv)

alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamispäivästä; sekä

| v) | on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; tai |
| --- | --- |

v)

on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; tai

| b) | eläimet lähetetään mille tahansa saman tai toisen jäsenvaltion alueelle tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  i) | eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- | --- |

b)

eläimet lähetetään mille tahansa saman tai toisen jäsenvaltion alueelle tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

i)

eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää;

| ii) | kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

ii)

kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| iii) | eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY; |
| --- | --- |

iii)

eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY;

| iv) | eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen, ja joka sijaitsee liitteessä I olevassa I osassa mainitulla alueella jäsenvaltiossa, jossa kaikki sen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla olevat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan tai niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan liitteen II mukaisesti vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää ja niillä on valmistajan antamissa rokotteen eritelmissä mainittu immuniteettisuoja; |
| --- | --- |

iv)

eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen, ja joka sijaitsee liitteessä I olevassa I osassa mainitulla alueella jäsenvaltiossa, jossa kaikki sen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla olevat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan tai niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan liitteen II mukaisesti vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää ja niillä on valmistajan antamissa rokotteen eritelmissä mainittu immuniteettisuoja;

| v) | alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen on toteuttanut lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täytti liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä; sekä |
| --- | --- |

v)

alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen on toteuttanut lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täytti liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä; sekä

| vi) | on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; tai |
| --- | --- |

vi)

on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; tai

| c) | eläimet lähetetään jonkin jäsenvaltion mille tahansa alueelle tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  i) | eläimet täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten lähettämispäivää; |
| --- | --- | --- |

c)

eläimet lähetetään jonkin jäsenvaltion mille tahansa alueelle tai kolmanteen maahan, ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

i)

eläimet täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten lähettämispäivää;

| ii) | eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- |

ii)

eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää;

| iii) | kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

iii)

kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| iv) | eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY; |
| --- | --- |

iv)

eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY;

| v) | eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen; |
| --- | --- |

v)

eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen;

| vi) | on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet, jotka lähetetään i alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien takeiden mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; |
| --- | --- |

vi)

on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet, jotka lähetetään i alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien takeiden mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan;

| vii) | alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamispäivästä; sekä |
| --- | --- |

vii)

alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamispäivästä; sekä

| viii) | alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille i alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

viii)

alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille i alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

2.   Jos nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät täyttävät tämän artiklan 1 kohdassa säädetyt poikkeusta koskevat vaatimukset, seuraava lisähuomautus on lisättävä kyseisiä eläimiä koskevaan terveystodistukseen, josta säädetään direktiivissä 64/432/ETY tai päätöksessä 93/444/ETY:

”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 ...(4 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan tai 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan, valitaan sopiva vaihtoehto) mukaisia ...(eläimiä)”.

5 artikla

Elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa II osassa mainituilta alueilta koskeva poikkeus

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan a alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämisen liitteessä I olevassa II osassa mainituilla alueilla sijaitsevilta tiloilta jonkin jäsenvaltion tai kolmannen maan mille tahansa alueelle edellyttäen, että kyseiset eläimet täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | eläimet täyttävät asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten lähettämispäivää; |
| --- | --- |

a)

eläimet täyttävät asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten lähettämispäivää;

| b) | eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- |

b)

eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää;

| c) | kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

c)

kaikki alkuperätilan eläimet tarkastettiin kliinisesti lastauspäivänä, eikä niissä näkynyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| d) | eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY; |
| --- | --- |

d)

eläimiin ei kohdistu mitään rajoituksia, joista säädetään direktiivissä 92/119/ETY;

| e) | eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen, ja joka sijaitsee liitteessä I olevassa I osassa mainitulla alueella jäsenvaltiossa, jossa kaikki sen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla olevat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan tai niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan liitteen II mukaisesti vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää ja niillä on valmistajan antamissa rokotteen eritelmissä mainittu immuniteettisuoja; |
| --- | --- |

e)

eläimiä on pidetty syntymästään lähtien tai vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää tilalla, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä lähettämispäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen, ja joka sijaitsee liitteessä I olevassa I osassa mainitulla alueella jäsenvaltiossa, jossa kaikki sen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla olevat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan tai niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan liitteen II mukaisesti vähintään kolme kuukautta ennen lähettämispäivää ja niillä on valmistajan antamissa rokotteen eritelmissä mainittu immuniteettisuoja;

| f) | alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä liitteen II mukaisesti.

| g) | on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet, jotka lähetetään a alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien takeiden mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; sekä |
| --- | --- |

g)

on perustettu alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että eläimet, jotka lähetetään a alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien takeiden mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan; sekä

| h) | alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille a alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

h)

alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille a alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

2.   Jos nautaeläimet ja vankeudessa pidetyt luonnonvaraiset märehtijät täyttävät tämän artiklan 1 kohdassa säädetyt poikkeusta koskevat vaatimukset, seuraava lisähuomautus on lisättävä kyseisiä eläimiä koskevaan terveystodistukseen, josta säädetään direktiivissä 64/432/ETY tai päätöksessä 93/444/ETY:

”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 5 artiklan 1 kohdan mukaisia ...(eläimiä)”.

6 artikla

Elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähettämistä liitteessä I olevassa I ja II osassa mainittujen saman jäsenvaltion alueiden sisällä koskevat erityisedellytykset

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan a alakohdassa, ja edellyttäen, että tämän artiklan 2 kohtaa noudatetaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähetysten lähettämisen sellaisella alueella sijaitsevilta tiloilta, joka on mainittu

| a) | liitteessä I olevan I osan luettelossa, määräpaikkaan, joka sijaitsee toisella liitteessä I olevan I tai II osan luettelossa mainitulla saman jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

a)

liitteessä I olevan I osan luettelossa, määräpaikkaan, joka sijaitsee toisella liitteessä I olevan I tai II osan luettelossa mainitulla saman jäsenvaltion alueella;

| b) | liitteessä I olevan II osan luettelossa, määräpaikkaan, joka sijaitsee toisella liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulla saman jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

b)

liitteessä I olevan II osan luettelossa, määräpaikkaan, joka sijaitsee toisella liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulla saman jäsenvaltion alueella.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyä poikkeusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin elävien nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden lähetyksiin, joihin kuuluvat eläimet täyttävät ainakin yhden seuraavista edellytyksistä:

| a) | eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- |

a)

eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää, ja ne tulevat tilalta, jolla kaikki taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan vähintään 28 päivää ennen lähettämispäivää;

| b) | eläimet, riippumatta niiden yksilöllisestä rokotustilanteesta tai siitä, rokotetaanko niiden alkuperätilalla lumpy skin -tautia vastaan, voidaan kuljettaa teurastamoon hätäteurastusta varten edellyttäen, että alkuperätilaan ei kohdistu mitään sellaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta, joilla kielletään tällainen siirtäminen; |
| --- | --- |

b)

eläimet, riippumatta niiden yksilöllisestä rokotustilanteesta tai siitä, rokotetaanko niiden alkuperätilalla lumpy skin -tautia vastaan, voidaan kuljettaa teurastamoon hätäteurastusta varten edellyttäen, että alkuperätilaan ei kohdistu mitään sellaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta, joilla kielletään tällainen siirtäminen;

| c) | eläimet ovat alle neljän kuukauden ikäisiä rokottamattomia sellaisten emien jälkeläisiä, jotka on rokotettu vähintään 28 päivää ennen synnytystä, ja ne voidaan siirtää toiselle tilalle edellyttäen, että kaikki alkuperätilalla olevat taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu tai niille on annettu uusintarokotus käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti vähintään 28 päivää ennen aiottua siirtoa eikä tilaan kohdistu mitään sellaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta, joilla kielletään tällainen siirtäminen. |
| --- | --- |

c)

eläimet ovat alle neljän kuukauden ikäisiä rokottamattomia sellaisten emien jälkeläisiä, jotka on rokotettu vähintään 28 päivää ennen synnytystä, ja ne voidaan siirtää toiselle tilalle edellyttäen, että kaikki alkuperätilalla olevat taudille alttiisiin lajeihin kuuluvat eläimet on rokotettu tai niille on annettu uusintarokotus käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti vähintään 28 päivää ennen aiottua siirtoa eikä tilaan kohdistu mitään sellaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta, joilla kielletään tällainen siirtäminen.

7 artikla

Nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa I osassa mainituilta alueilta koskevat poikkeukset

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan b alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden lähettämisen liitteessä I olevassa I osassa mainitulla alueella sijaitsevilta keinosiemennysasemilta tai muista laitoksista liitteessä I olevassa I tai II osassa mainitulle saman tai toisen jäsenvaltion muulle alueelle edellyttäen, että luovuttajaeläimet ja siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | luovuttajaeläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan ja niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti siten, että ensimmäinen rokotus annettiin vähintään 60 päivää ennen siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräämispäivää; tai luovuttajaeläimille on tehty negatiivisin tuloksin serologinen testi lumpy skin -tautiviruksen erityisten vasta-aineiden osoittamiseksi keräyspäivänä ja vähintään 28 päivää siemennesteen keräysjakson jälkeen tai alkioiden ja munasolujen keräyspäivänä; |
| --- | --- |

a)

luovuttajaeläimet on rokotettu lumpy skin -tautia vastaan ja niille on annettu uusintarokotus lumpy skin -tautia vastaan käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti siten, että ensimmäinen rokotus annettiin vähintään 60 päivää ennen siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräämispäivää; tai luovuttajaeläimille on tehty negatiivisin tuloksin serologinen testi lumpy skin -tautiviruksen erityisten vasta-aineiden osoittamiseksi keräyspäivänä ja vähintään 28 päivää siemennesteen keräysjakson jälkeen tai alkioiden ja munasolujen keräyspäivänä;

| b) | luovuttajaeläimiä on pidetty 60 päivää ennen siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräyspäivää keinosiemennysasemalla tai muussa asianmukaisessa laitoksessa, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräyspäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen; |
| --- | --- |

b)

luovuttajaeläimiä on pidetty 60 päivää ennen siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräyspäivää keinosiemennysasemalla tai muussa asianmukaisessa laitoksessa, jonka ympäristössä vähintään 20 kilometrin säteellä ei ole vahvistettu lumpy skin -taudin esiintymistä siemennesteen, munasolujen tai alkioiden keräyspäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja tätä ennen lumpy skin -taudin aiheuttaman tartunnan vahvistuminen johti tartuntatilojen kaikkien taudille alttiiden eläinten lopettamiseen ja hävittämiseen;

| c) | luovuttajaeläimet tarkastettiin kliinisesti 28 päivää ennen keräyspäivää ja koko keräysjakson aikana, eikä niillä ilmennyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

c)

luovuttajaeläimet tarkastettiin kliinisesti 28 päivää ennen keräyspäivää ja koko keräysjakson aikana, eikä niillä ilmennyt mitään lumpy skin -taudin kliinisiä oireita;

| d) | luovuttajaeläimet testattiin lumpy skin -taudin taudinaiheuttajan osoittamiseksi polymeraasiketjureaktiomenetelmällä (PCR) negatiivisin tuloksin verinäytteistä, jotka kerättiin siemennesteen keräysjakson alussa ja sen jälkeen vähintään joka 14. päivä keräysjakson aikana tai alkioiden ja munasolujen keräyspäivänä; |
| --- | --- |

d)

luovuttajaeläimet testattiin lumpy skin -taudin taudinaiheuttajan osoittamiseksi polymeraasiketjureaktiomenetelmällä (PCR) negatiivisin tuloksin verinäytteistä, jotka kerättiin siemennesteen keräysjakson alussa ja sen jälkeen vähintään joka 14. päivä keräysjakson aikana tai alkioiden ja munasolujen keräyspäivänä;

| e) | siemenneste testattiin lumpy skin -taudin taudinaiheuttajan osoittamiseksi polymeraasiketjureaktiomenetelmällä (PCR) negatiivisin tuloksin; sekä |
| --- | --- |

e)

siemenneste testattiin lumpy skin -taudin taudinaiheuttajan osoittamiseksi polymeraasiketjureaktiomenetelmällä (PCR) negatiivisin tuloksin; sekä

| f) | alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen toteuttaa lumpy skin -tautia vastaan rokotusohjelmaa, joka täyttää liitteessä II vahvistetut edellytykset ja jonka komissio on hyväksynyt, ja se on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille rokotusohjelmansa alkamis- ja lopettamispäivästä liitteen II mukaisesti.

2.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan b alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden lähettämisen liitteessä I olevassa I osassa mainituilla alueilla sijaitsevilta keinosiemennysasemilta tai muista laitoksista jonkin jäsenvaltion tai kolmannen maan mille tahansa alueelle edellyttäen, että luovuttajaeläimet ja siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | 1 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset;

| b) | luovuttajaeläimet täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että tällaisen lähettämisen vaikutuksista ja lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten siemennesteen, munasolujen tai alkioiden lähettämistä; sekä |
| --- | --- |

b)

luovuttajaeläimet täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että tällaisen lähettämisen vaikutuksista ja lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten siemennesteen, munasolujen tai alkioiden lähettämistä; sekä

| c) | alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille b alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

c)

alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille b alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

3.   Jos siemennestettä, alkioita ja munasoluja, jotka täyttävät tämän artiklan 1 tai 2 kohdan vaatimukset, lähetetään toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan, seuraava lisähuomautus on lisättävä vastaaviin terveystodistuksiin, joista säädetään direktiiveissä 88/407/ETY, 89/556/ETY tai päätöksessä 93/444/ETY:

”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 ...(7 artiklan 1 kohdan tai 7 artiklan 2 kohdan, valitaan sopiva vaihtoehto) mukaista/mukaisia ...(siemennestettä, munasoluja ja/tai alkioita, valitaan sopiva vaihtoehto)”.

8 artikla

Nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saatujen käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta koskeva poikkeus

Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan d alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saatujen käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden lähettämisen

| a) | liitteessä I olevan I osan luettelossa mainitulta alueelta määräpaikkaan, joka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa tai liitteessä I olevan I tai II osan luettelossa mainitulla toisen jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

a)

liitteessä I olevan I osan luettelossa mainitulta alueelta määräpaikkaan, joka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa tai liitteessä I olevan I tai II osan luettelossa mainitulla toisen jäsenvaltion alueella;

| b) | liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulta alueelta määräpaikkaan, joka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa tai liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulla toisen jäsenvaltion alueella edellyttäen, että






  i) | käsittelemättömät eläinten sivutuotteet lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti hyväksytyssä laitoksessa; sekä |
| --- | --- | --- |

b)

liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulta alueelta määräpaikkaan, joka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa tai liitteessä I olevan II osan luettelossa mainitulla toisen jäsenvaltion alueella edellyttäen, että

i)

käsittelemättömät eläinten sivutuotteet lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti hyväksytyssä laitoksessa; sekä

| ii) | kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että käsittelemättömät eläinten sivutuotteet kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan. |
| --- | --- |

ii)

kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että käsittelemättömät eläinten sivutuotteet kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan.

9 artikla

Nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä saatujen vuotien ja nahkojen lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa I ja II osassa mainituilta alueilta koskevat poikkeukset

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan e alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden vuotien ja nahkojen lähettämisen liitteessä I olevassa I osassa mainitulta alueelta liitteessä I olevassa I tai II osassa mainitulle saman tai toisen jäsenvaltion muulle alueelle edellyttäen, että

| a) | ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi hyväksytyssä laitoksessa; |
| --- | --- |

a)

ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi hyväksytyssä laitoksessa;

| b) | kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

b)

kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä

| c) | vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta. |
| --- | --- |

c)

vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta.

2.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan e alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden vuotien ja nahkojen lähettämisen liitteessä I olevassa I tai II osassa mainitulta alueelta mille tahansa saman tai toisen jäsenvaltion alueelle tai kolmanteen maahan edellyttäen, että

| a) | ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta; |
| --- | --- |

a)

ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta;

| b) | vuodat ja nahat on






  i) | käsitelty komission asetuksen (EU) N:o 142/2011 (20) liitteessä I olevan 28 kohdan b–e alakohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- | --- |

b)

vuodat ja nahat on

i)

käsitelty komission asetuksen (EU) N:o 142/2011 (20) liitteessä I olevan 28 kohdan b–e alakohdan mukaisesti, tai

| ii) | käsitelty jollakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (21) liitteessä III olevan XIV jakson I luvun 4 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla käsittelyllä; sekä |
| --- | --- |

ii)

käsitelty jollakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (21) liitteessä III olevan XIV jakson I luvun 4 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla käsittelyllä; sekä

| c) | vuotien ja nahkojen osalta on toteutettu kaikki varotoimenpiteet taudinaiheuttajien aiheuttaman uudelleensaastumisen välttämiseksi käsittelyn jälkeen. |
| --- | --- |

c)

vuotien ja nahkojen osalta on toteutettu kaikki varotoimenpiteet taudinaiheuttajien aiheuttaman uudelleensaastumisen välttämiseksi käsittelyn jälkeen.

3.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan e alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden vuotien ja nahkojen lähettämisen liitteessä I olevassa II osassa mainitulta alueelta liitteessä I olevassa II osassa mainitulle saman tai toisen jäsenvaltion muulle alueelle edellyttäen, että

| a) | ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi hyväksytyssä laitoksessa; |
| --- | --- |

a)

ne ovat ihmisten käyttöön tarkoitettuja käsittelemättömiä raakavuotia ja -nahkoja tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka lähetetään toimivaltaisten viranomaisten virallisessa valvonnassa käsiteltäväksi tai hävitettäväksi hyväksytyssä laitoksessa;

| b) | kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

b)

kun määräpaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä

| c) | vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta. |
| --- | --- |

c)

vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta.

4.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan e alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia nautaeläinten ja vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden vuotien ja nahkojen lähettämisen liitteessä I olevassa I tai II osassa mainitulta alueelta mille tahansa saman tai toisen jäsenvaltion alueelle tai kolmanteen maahan edellyttäen, että

| a) | vuodat ja nahat täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten vuotien ja nahkojen lähettämistä; |
| --- | --- |

a)

vuodat ja nahat täyttävät mahdolliset muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet sillä perusteella, että lumpy skin -taudin leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka kauttakulku- ja määrämaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, tulos on myönteinen ennen kyseisten vuotien ja nahkojen lähettämistä;

| b) | vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta; |
| --- | --- |

b)

vuodat ja nahat ovat peräisin tiloilta, joihin ei kohdistu minkäänlaisia direktiivissä 92/119/ETY säädettyjä rajoituksia lumpy skin -taudin osalta;

| c) | perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat, jotka lähetetään tämän kohdan a alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien lisätaevaatimusten mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

c)

perustetaan alkuperä-, kauttakulku- ja määräjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa oleva 12 artiklan mukainen ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että vuodat ja nahat, jotka lähetetään tämän kohdan a alakohdassa säädettyjen eläinten terveyttä koskevien lisätaevaatimusten mukaisesti, kuljetetaan turvallisesti määräpaikkaan eikä niitä myöhemmin lähetetä johonkin toiseen jäsenvaltioon ennen kuin ne käsitellään ainakin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; sekä

| d) | alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille a alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

d)

alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille a alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista ja toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

10 artikla

Eläinten ruokintaan tarkoitettujen ternimaidon, maidon ja maitotuotteiden lähettämiskieltoa liitteessä I olevassa II osassa mainituilta alueilta koskeva poikkeus

1.   Poiketen kiellosta, josta säädetään 3 artiklan c alakohdassa, toimivaltainen viranomainen voi sallia eläinten ruokintaan tarkoitettujen sellaisten ternimaidon, maidon ja maitotuotteiden lähettämisen, jotka on saatu nautaeläimistä ja vankeudessa pidetyistä luonnonvaraisista märehtijöistä, joita pidetään liitteessä I olevassa II osassa mainituilla alueilla sijaitsevilla tiloilla edellyttäen, että ternimaidolle, maidolle ja maitotuotteille on tehty suu- ja sorkkatautiviruksen tuhoutumisen varmistava käsittely, joka kuvataan neuvoston direktiivin 2003/85/EY (22) liitteessä IX olevan A osan 1.1–1.5 kohdassa, ja lähetys täyttää tämän artiklan 2 kohdan vaatimukset.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi sallia ternimaidon, maidon ja maitotuotteiden lähetysten lähettämisen muihin jäsenvaltioihin tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen mukaisesti ainoastaan, jos lähetysten mukana seuraa virallinen terveystodistus, joka on esitetty komission asetuksen (EY) N:o 599/2004 (23) liitteessä, ja kyseisen terveystodistuksen II osaa on täydennettävä seuraavalla vakuutuksella:

”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 10 artiklan mukaista/mukaisia ternimaitoa, maitoa tai maitotuotteita”.

11 artikla

Kuljetusajoneuvoja, puhdistamista ja desinfiointia koskevat vaatimukset

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ennen kuin kuljetusajoneuvo, joka on ollut kosketuksissa taudille alttiisiin lajeihin kuuluviin eläimiin liitteessä I olevassa II osassa mainitulla alueella, lähtee kyseiseltä alueelta, toimija tai kyseisen ajoneuvon kuljettaja toimittaa näytön siitä, että ajoneuvo on sen jälkeen, kun se on viimeksi ollut kosketuksissa kyseisiin eläimiin, puhdistettu ja desinfioitu lumpy skin -viruksen inaktivoimiseksi ja käsitelty sallituilla hyönteismyrkyillä, jotka ovat tehokkaita lumpy skin -taudin vektoreita vastaan.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on täsmennettävä, mitä tietoja toimijan tai kuljetusajoneuvon kuljettajan on annettava, kuten 1 kohdassa säädetään, osoittaakseen, että vaadittu puhdistaminen, desinfiointi ja hyönteisten hävittäminen on tehty.

12 artikla

Ohjausmenettely

Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ohjausmenettely kuljetettaessa eläviä nautaeläimiä ja vankeudessa pidettyjä luonnonvaraisia märehtijöitä, käsittelemättömiä eläinten sivutuotteita ja käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja, jotka kuuluvat 4, 5, 6, 8 ja 9 artiklassa säädettyjen poikkeusten piiriin, täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | jokainen ajoneuvo, jota käytetään kyseisten elävien eläinten, käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen kuljettamiseen, on






  i) | lähetyspaikan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yksilöllisesti rekisteröimä joko elävien eläinten tai käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen kuljettamiseen ohjausmenettelyä käyttäen; |
| --- | --- | --- |

a)

jokainen ajoneuvo, jota käytetään kyseisten elävien eläinten, käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen kuljettamiseen, on

i)

lähetyspaikan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yksilöllisesti rekisteröimä joko elävien eläinten tai käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen kuljettamiseen ohjausmenettelyä käyttäen;

| ii) | virkaeläinlääkärin sinetöimä lastauksen jälkeen; ainoastaan määräpaikan toimivaltaisen viranomaisen virkailija voi rikkoa sinetin ja korvata sen uudella; jokaisesta lastauksesta tai sinettien korvaamisesta on ilmoitettava määräpaikan toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

ii)

virkaeläinlääkärin sinetöimä lastauksen jälkeen; ainoastaan määräpaikan toimivaltaisen viranomaisen virkailija voi rikkoa sinetin ja korvata sen uudella; jokaisesta lastauksesta tai sinettien korvaamisesta on ilmoitettava määräpaikan toimivaltaiselle viranomaiselle;

| b) | kuljetus tapahtuu






  i) | virallisessa valvonnassa; |
| --- | --- | --- |

b)

kuljetus tapahtuu

i)

virallisessa valvonnassa;

| ii) | suoraan ilman pysähdyksiä, ellei tarkastusasemalla pidetä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2005 (24) edellytettyä lepotaukoa. Jos tarkastusasemalla on tarkoitus viettää yhden tai useamman päivän lepojakso kuljettaessa liitteessä I olevassa II osassa mainitun alueen läpi, eläimet on suojattava vektoreilta; |
| --- | --- |

ii)

suoraan ilman pysähdyksiä, ellei tarkastusasemalla pidetä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2005 (24) edellytettyä lepotaukoa. Jos tarkastusasemalla on tarkoitus viettää yhden tai useamman päivän lepojakso kuljettaessa liitteessä I olevassa II osassa mainitun alueen läpi, eläimet on suojattava vektoreilta;

24

| iii) | sellaista reittiä pitkin, jonka alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt; |
| --- | --- |

iii)

sellaista reittiä pitkin, jonka alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt;

| c) | lähetykseen kuuluu ainoastaan terveydentilaltaan samanlaisia eläviä eläimiä tai käsittelemättömiä eläinten sivutuotteita tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja; |
| --- | --- |

c)

lähetykseen kuuluu ainoastaan terveydentilaltaan samanlaisia eläviä eläimiä tai käsittelemättömiä eläinten sivutuotteita tai käsittelemättömiä vuotia ja nahkoja;

| d) | määräpaikan tilasta vastaavan virkaeläinlääkärin on vahvistettava kunkin lähetyksen saapuminen alkuperäpaikan toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

d)

määräpaikan tilasta vastaavan virkaeläinlääkärin on vahvistettava kunkin lähetyksen saapuminen alkuperäpaikan toimivaltaiselle viranomaiselle;

| e) | elävien eläinten tai käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen lastauksen jälkeen kuljetuksessa käytetyt ajoneuvo ja mahdolliset muut laitteet on puhdistettava, desinfioitava ja käsiteltävä sallituilla hyönteismyrkyillä, jotka ovat tehokkaita kaikkia tunnettuja lumpy skin -taudin vektoreita vastaan, määräpaikan suljetulla alueella virkaeläinlääkärin valvonnassa; |
| --- | --- |

e)

elävien eläinten tai käsittelemättömien eläinten sivutuotteiden tai käsittelemättömien vuotien ja nahkojen lastauksen jälkeen kuljetuksessa käytetyt ajoneuvo ja mahdolliset muut laitteet on puhdistettava, desinfioitava ja käsiteltävä sallituilla hyönteismyrkyillä, jotka ovat tehokkaita kaikkia tunnettuja lumpy skin -taudin vektoreita vastaan, määräpaikan suljetulla alueella virkaeläinlääkärin valvonnassa;

| f) | ennen ensimmäistä sellaista lähetystä liitteessä I olevassa I tai II osassa mainituilta alueilta, joiden osalta toteutetaan ohjausmenettely, alkuperäpaikan toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava tarvittavat järjestelyt asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta varmistetaan hätäsuunnitelma, komentoketju ja viranomaisten täysimääräinen yhteistyö, jos kuljetuksen aikana tapahtuu onnettomuus, ajoneuvo rikkoutuu tai toimija tai kuljettaja toteuttaa mahdollisia petollisia toimia, ja kuorma-auton tai muun ajoneuvon kuljettajan tai toimijan on viipymättä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista onnettomuuksista tai ajoneuvon rikkoutumisesta; sekä |
| --- | --- |

f)

ennen ensimmäistä sellaista lähetystä liitteessä I olevassa I tai II osassa mainituilta alueilta, joiden osalta toteutetaan ohjausmenettely, alkuperäpaikan toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava tarvittavat järjestelyt asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta varmistetaan hätäsuunnitelma, komentoketju ja viranomaisten täysimääräinen yhteistyö, jos kuljetuksen aikana tapahtuu onnettomuus, ajoneuvo rikkoutuu tai toimija tai kuljettaja toteuttaa mahdollisia petollisia toimia, ja kuorma-auton tai muun ajoneuvon kuljettajan tai toimijan on viipymättä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista onnettomuuksista tai ajoneuvon rikkoutumisesta; sekä

| g) | kun on kyse käsittelemättömistä vuodista ja nahoista tai käsittelemättömistä eläinten sivutuotteista, ajoneuvojen on oltava täysin vuotamattomia kaikilta sivuilta, myös ovien kohdalta. |
| --- | --- |

g)

kun on kyse käsittelemättömistä vuodista ja nahoista tai käsittelemättömistä eläinten sivutuotteista, ajoneuvojen on oltava täysin vuotamattomia kaikilta sivuilta, myös ovien kohdalta.

13 artikla

Lumpy skin -taudin vastainen rokotusohjelma

Jäsenvaltioiden komissiolle hyväksyttäviksi esittämien lumpy skin -taudin vastaisten rokotusohjelmien on täytettävä liitteessä II esitetyt vähimmäisvaatimukset.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan täytäntöönpanopäätökset (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 ja (EU) 2016/1183, ja niissä säädetyt toimenpiteet korvataan tässä päätöksessä säädetyillä toimenpiteillä.

15 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2019.

16 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 62, 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  
  EFSA Journal (2015); 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1500, annettu 7 päivänä syyskuuta 2015, tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1423 kumoamisesta (EUVL L 234, 8.9.2015, s. 19).

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/645, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2016, tietyistä lumpy skin -taudin vastaisista suojatoimenpiteistä Bulgariassa (EUVL L 108, 23.4.2016, s. 61).

7

(8)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2055, annettu 10 päivänä marraskuuta 2015, nautaeläinten hätärokotusohjelman perustamisen edellytysten vahvistamisesta lumpy skin -tautia vastaan Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 muuttamisesta (EUVL L 300, 17.11.2015, s. 31).

8

(9)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1183, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, hätärokotusohjelman hyväksymisestä nautaeläinten lumpy skin -tautia vastaan Bulgariassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/645 muuttamisesta (EUVL L 195, 20.7.2016, s. 75).

9

(10)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73 s.].

11

EFSA Journal

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016;14(8):4573 [27 s.].

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (Annex 15, Article 11.11.1-bis. Safe commodities).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64).

18

(19)  Komission päätös 93/444/ETY, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1993, kolmansiin maihin vietäviksi tarkoitettujen tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden yhteisön sisäistä kauppaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 208, 19.8.1993, s. 34).

19

(20)  Komission asetus (EU) N:o 142/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 täytäntöönpanosta sekä neuvoston direktiivin 97/78/EY täytäntöönpanosta tiettyjen näytteiden ja tuotteiden osalta, jotka vapautetaan kyseisen direktiivin mukaisista eläinlääkärintarkastuksista rajatarkastusasemilla ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 54, 26.2.2011, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

21

(22)  Neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003, s. 1).

22

(23)  Komission asetus (EY) N:o 599/2004, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, eläinten ja eläinperäisten tuotteiden yhteisön sisäiseen kauppaan liittyvän yhdenmukaisen todistusmallin ja tarkastuspöytäkirjan hyväksymisestä (EUVL L 94, 31.3.2004, s. 44).

23

(24)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2005, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta (EUVL L 3, 5.1.2005, s.1).

24

---

LIITE I

I OSA

”Taudista vapaat vyöhykkeet, joilla suoritetaan rokotuksia”

1.   Kroatia

Kroatian koko alue.

2.   Bulgaria

| A. | Seuraavat maakunnat Bulgariassa:






  — | Burgasin maakunta |
| --- | --- | --- |

A.

Seuraavat maakunnat Bulgariassa:

—

Burgasin maakunta

| — | Varnan maakunta |
| --- | --- |

—

Varnan maakunta

| — | Dobrichin maakunta |
| --- | --- |

—

Dobrichin maakunta

| — | Razgradin maakunta |
| --- | --- |

—

Razgradin maakunta

| — | Silistran maakunta |
| --- | --- |

—

Silistran maakunta

| — | Rusen maakunta |
| --- | --- |

—

Rusen maakunta

| — | Plevenin maakunta |
| --- | --- |

—

Plevenin maakunta

| B. | Seuraavat kunnat Bulgariassa:






  — | Opakan, Popovon ja Antonovon kunnat Targovishten maakunnassa. |
| --- | --- | --- |

B.

Seuraavat kunnat Bulgariassa:

—

Opakan, Popovon ja Antonovon kunnat Targovishten maakunnassa.

| — | Shumenin, Kaspichanin, Novi Pazarin, Nikola Kozlevon, Kaolinovon, Venetsin ja Hitrinon kunnat Shumenin maakunnassa. |
| --- | --- |

—

Shumenin, Kaspichanin, Novi Pazarin, Nikola Kozlevon, Kaolinovon, Venetsin ja Hitrinon kunnat Shumenin maakunnassa.

| — | Svishtovin, Polski Trambeshin ja Strazhitsan kunnat Veliko Tarnovon maakunnassa. |
| --- | --- |

—

Svishtovin, Polski Trambeshin ja Strazhitsan kunnat Veliko Tarnovon maakunnassa.

II OSA

”Tartuntavyöhykkeet”

1.   Kreikka

| A. | Seuraavat alueet Kreikassa:






  — | Attikan alue |
| --- | --- | --- |

A.

Seuraavat alueet Kreikassa:

—

Attikan alue

| — | Keski-Kreikan alue |
| --- | --- |

—

Keski-Kreikan alue

| — | Keski-Makedonian alue |
| --- | --- |

—

Keski-Makedonian alue

| — | Itä-Makedonian ja Traakian alue |
| --- | --- |

—

Itä-Makedonian ja Traakian alue

| — | Epeiroksen alue |
| --- | --- |

—

Epeiroksen alue

| — | Peloponnesoksen alue |
| --- | --- |

—

Peloponnesoksen alue

| — | Thessalian alue |
| --- | --- |

—

Thessalian alue

| — | Länsi-Kreikan alue |
| --- | --- |

—

Länsi-Kreikan alue

| — | Länsi-Makedonian alue |
| --- | --- |

—

Länsi-Makedonian alue

| B. | Seuraavat alueelliset yksiköt Kreikassa:






  — | Limnosin alueellinen yksikkö |
| --- | --- | --- |

B.

Seuraavat alueelliset yksiköt Kreikassa:

—

Limnosin alueellinen yksikkö

2.   Bulgaria

Bulgarian koko alue lukuun ottamatta I osassa mainittuja alueita.

---

LIITE II

(13 ARTIKLASSA TARKOITETTUJA) LUMPY SKIN -TAUDIN VASTAISIA ROKOTUSOHJELMIA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

Jäsenvaltioiden esittämissä rokotusohjelmissa on huolehdittava ainakin seuraavista:

| a) | kaikkien nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden rokottaminen riippumatta niiden sukupuolesta, iästä, tiineydestä tai tuotantotarkoituksesta alueella, jolla rokottaminen toteutetaan; |
| --- | --- |

a)

kaikkien nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden rokottaminen riippumatta niiden sukupuolesta, iästä, tiineydestä tai tuotantotarkoituksesta alueella, jolla rokottaminen toteutetaan;

| b) | rokotettujen nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden jälkeläisten rokottaminen käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti vähintään 4 kuukauden ikäisinä; |
| --- | --- |

b)

rokotettujen nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden jälkeläisten rokottaminen käytetyn rokotteen valmistajan ohjeiden mukaisesti vähintään 4 kuukauden ikäisinä;

| c) | kaikkien nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden uusintarokotus valmistajan ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kaikkien nautaeläinten ja tarvittaessa vankeudessa pidettyjen luonnonvaraisten märehtijöiden uusintarokotus valmistajan ohjeiden mukaisesti;

| d) | toimenpiteet mahdollisen rokoteviruksen leviämisen estämiseksi. Mahdolliset käyttämättömät rokotteet on palautettava rokotteen jakelupisteeseen, ja rokotettujen eläinten ja käytettyjen annosten lukumäärästä on annettava kirjallinen selvitys, ja ne on myöhemmin hävitettävä turvallisesti virallisessa valvonnassa; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteet mahdollisen rokoteviruksen leviämisen estämiseksi. Mahdolliset käyttämättömät rokotteet on palautettava rokotteen jakelupisteeseen, ja rokotettujen eläinten ja käytettyjen annosten lukumäärästä on annettava kirjallinen selvitys, ja ne on myöhemmin hävitettävä turvallisesti virallisessa valvonnassa;

| e) | rokotukset suorittaa toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa toimivaltaisen viranomaisen virkamies tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä ja valvoma eläinlääkäri; |
| --- | --- |

e)

rokotukset suorittaa toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa toimivaltaisen viranomaisen virkamies tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä ja valvoma eläinlääkäri;

| f) | toimivaltaisen viranomaisen on kirjattava jokaisen rokotetun nautaeläimen tiedot tähän tarkoitukseen omistettuun sähköiseen tietokantaan, joka on yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (1) mukaisesti perustettuun keskustietokantaan. Tiedoista on käytävä ilmi rokotetun emän ja jälkeläisten välinen yhteys; |
| --- | --- |

f)

toimivaltaisen viranomaisen on kirjattava jokaisen rokotetun nautaeläimen tiedot tähän tarkoitukseen omistettuun sähköiseen tietokantaan, joka on yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (1) mukaisesti perustettuun keskustietokantaan. Tiedoista on käytävä ilmi rokotetun emän ja jälkeläisten välinen yhteys;

| g) | sen alueen ympärille, jolla rokottaminen toteutetaan, on perustettava vähintään 20 kilometrin levyinen tehostettu valvonta-alue, jolla suoritetaan tehostettua valvontaa ja jolla nautaeläinten siirtoihin on sovellettava toimivaltaisen viranomaisen suorittamia tarkastuksia. |
| --- | --- |

g)

sen alueen ympärille, jolla rokottaminen toteutetaan, on perustettava vähintään 20 kilometrin levyinen tehostettu valvonta-alue, jolla suoritetaan tehostettua valvontaa ja jolla nautaeläinten siirtoihin on sovellettava toimivaltaisen viranomaisen suorittamia tarkastuksia.

2.   TOIMITETTAVAT VÄHIMMÄISTIEDOT

Jäsenvaltioiden esittämissä rokotusohjelmissa on annettava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | tarkasti alueet, joilla rokottaminen toteutetaan; |
| --- | --- |

a)

tarkasti alueet, joilla rokottaminen toteutetaan;

| b) | rokotteen tyyppi tai tyypit, joita käytetään; |
| --- | --- |

b)

rokotteen tyyppi tai tyypit, joita käytetään;

| c) | tilojen ja eläinten lukumäärä rokotettavaa lajia ja ryhmää kohden alueella; |
| --- | --- |

c)

tilojen ja eläinten lukumäärä rokotettavaa lajia ja ryhmää kohden alueella;

| d) | rokotusten toteuttamisen osalta menetelmä ja komentoketju (rokotteen varastointi, jakelu, rokottamisen suorittava henkilöstö, rokotettujen eläinten erityiset tunnistetiedot, rokottamisen priorisointi aluekohtaisesti, rokottamisen virallinen valvonta, vastasyntyneiden vasikoiden rokottaminen, eläinten uusintarokotukset valmistajan ohjeiden mukaisesti); |
| --- | --- |

d)

rokotusten toteuttamisen osalta menetelmä ja komentoketju (rokotteen varastointi, jakelu, rokottamisen suorittava henkilöstö, rokotettujen eläinten erityiset tunnistetiedot, rokottamisen priorisointi aluekohtaisesti, rokottamisen virallinen valvonta, vastasyntyneiden vasikoiden rokottaminen, eläinten uusintarokotukset valmistajan ohjeiden mukaisesti);

| e) | rokotusohjelman aikataulu (aloittaminen, odotettu valmistumispäivä aluekohtaisesti, valmistumispäivä koko sillä alueella, jolla rokottaminen toteutetaan); |
| --- | --- |

e)

rokotusohjelman aikataulu (aloittaminen, odotettu valmistumispäivä aluekohtaisesti, valmistumispäivä koko sillä alueella, jolla rokottaminen toteutetaan);

| f) | kaikki rokottamisen liitännäistoimenpiteet, mukaan lukien eläinten siirtoja ja niistä saatavien tuotteiden ja sivutuotteiden lähettämistä koskevat rajoitukset. |
| --- | --- |

f)

kaikki rokottamisen liitännäistoimenpiteet, mukaan lukien eläinten siirtoja ja niistä saatavien tuotteiden ja sivutuotteiden lähettämistä koskevat rajoitukset.

3.   ILMOITTAMISTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Jäsenvaltioiden, jotka ovat esittäneet rokotusohjelman, on ilmoitettava komissiolle vähintään seuraavat:

| a) | välittömästi rokotuskampanjan tarkka alkamispäivämäärä; |
| --- | --- |

a)

välittömästi rokotuskampanjan tarkka alkamispäivämäärä;

| b) | kuukausittaiset raportit, joissa selostetaan kullakin alueella saavutettu tarkka rokotuskattavuus; |
| --- | --- |

b)

kuukausittaiset raportit, joissa selostetaan kullakin alueella saavutettu tarkka rokotuskattavuus;

| c) | välittömästi rokotusten tarkka päättymispäivä kullakin alueella (rokotuskattavuus vähintään 95 prosenttia niin karjan kuin eläinten osalta); |
| --- | --- |

c)

välittömästi rokotusten tarkka päättymispäivä kullakin alueella (rokotuskattavuus vähintään 95 prosenttia niin karjan kuin eläinten osalta);

| d) | ensimmäisen rokotuskierroksen päätyttyä kunkin kuukauden ensimmäisen viikon aikana kuukausittaiset raportit, joissa annetaan selvitys rokotetuista eläimistä edellisen kuukauden aikana ja rokottamisen syy (esim. uudet vasikat, uusintarokotus jne.); |
| --- | --- |

d)

ensimmäisen rokotuskierroksen päätyttyä kunkin kuukauden ensimmäisen viikon aikana kuukausittaiset raportit, joissa annetaan selvitys rokotetuista eläimistä edellisen kuukauden aikana ja rokottamisen syy (esim. uudet vasikat, uusintarokotus jne.);

| e) | komission pyynnöstä muut tiedot, jotka on saatu tähän tarkoitukseen omistetusta sähköisestä tietokannasta. |
| --- | --- |

e)

komission pyynnöstä muut tiedot, jotka on saatu tähän tarkoitukseen omistetusta sähköisestä tietokannasta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1).

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/66

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/2009,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2016,

jäsenvaltioiden esittämien lumpy skin -tautia vastaan toteutettavien rokotusohjelmien hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7219)

(Ainoastaan bulgarian-, kroatian- ja kreikankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/119/ETY (3) ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan, 3 kohdan a alakohdan ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lumpy skin -tauti on ensisijaisesti vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti, joka aiheuttaa suuria tappioita ja saattaa levitä nopeasti laajalle elävien eläinten ja tartunnan saaneista eläimistä saatujen tuotteiden välityksellä. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin -tauti on ensisijaisesti vektorivälitteinen nautaeläinten virustauti, joka aiheuttaa suuria tappioita ja saattaa levitä nopeasti laajalle elävien eläinten ja tartunnan saaneista eläimistä saatujen tuotteiden välityksellä.

| (2) | Direktiivissä 92/119/ETY vahvistetaan yleiset toimenpiteet tiettyjen eläintautien torjumiseksi. Niihin kuuluvat toimenpiteet, jotka on toteutettava, kun lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään ja kun sen esiintyminen on vahvistettu tilalla, rajoitusvyöhykkeillä toteutettavat toimenpiteet ja muut lisätoimenpiteet, joita tarvitaan taudin torjumiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu myös rokottaminen lumpy skin -taudin taudinpurkauksen yhteydessä muiden torjuntatoimenpiteiden lisänä, kunhan saadaan komission hyväksyntä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 92/119/ETY vahvistetaan yleiset toimenpiteet tiettyjen eläintautien torjumiseksi. Niihin kuuluvat toimenpiteet, jotka on toteutettava, kun lumpy skin -taudin esiintymistä epäillään ja kun sen esiintyminen on vahvistettu tilalla, rajoitusvyöhykkeillä toteutettavat toimenpiteet ja muut lisätoimenpiteet, joita tarvitaan taudin torjumiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu myös rokottaminen lumpy skin -taudin taudinpurkauksen yhteydessä muiden torjuntatoimenpiteiden lisänä, kunhan saadaan komission hyväksyntä.

| (3) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/2055 (4) ja komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/1183 (5) säädetään, että Kreikka ja Bulgaria saavat hätärokottaa kummankin mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä I vahvistetulla rokotusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla pidettäviä nautaeläimiä. Lumpy skin -taudin nykyinen epidemiologinen tilanne huomioon ottaen Kroatia, johon kohdistuu välitön uhka, joka johtuu lumpy skin -taudin esiintymisestä alueella, ilmoitti komissiolle aikeestaan käynnistää rokotuskampanja lumpy skin -taudin torjumiseksi 8 päivänä elokuuta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/2055 (4) ja komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/1183 (5) säädetään, että Kreikka ja Bulgaria saavat hätärokottaa kummankin mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä I vahvistetulla rokotusvyöhykkeellä sijaitsevilla tiloilla pidettäviä nautaeläimiä. Lumpy skin -taudin nykyinen epidemiologinen tilanne huomioon ottaen Kroatia, johon kohdistuu välitön uhka, joka johtuu lumpy skin -taudin esiintymisestä alueella, ilmoitti komissiolle aikeestaan käynnistää rokotuskampanja lumpy skin -taudin torjumiseksi 8 päivänä elokuuta 2016.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 29 päivänä heinäkuuta 2016 antamien lumpy skin -tautia koskevien kiireellisten neuvojen (6) mukaan rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on vaikuttavin tapa vähentää taudin leviämistä. Jotta edellä kuvatut vaikutukset voitaisiin saavuttaa, on tarpeen toteuttaa koko taudille alttiin populaation rokottaminen alueilla, joilla on riski lumpy skin -taudin kulkeutumisesta tai joilla on lumpy skin -tautia, jotta voidaan minimoida taudinpurkausten määrä, ja korkea rokotuskattavuus olisi saavutettava niin eläinten kuin tilojen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 29 päivänä heinäkuuta 2016 antamien lumpy skin -tautia koskevien kiireellisten neuvojen (6) mukaan rokottaminen lumpy skin -tautia vastaan on vaikuttavin tapa vähentää taudin leviämistä. Jotta edellä kuvatut vaikutukset voitaisiin saavuttaa, on tarpeen toteuttaa koko taudille alttiin populaation rokottaminen alueilla, joilla on riski lumpy skin -taudin kulkeutumisesta tai joilla on lumpy skin -tautia, jotta voidaan minimoida taudinpurkausten määrä, ja korkea rokotuskattavuus olisi saavutettava niin eläinten kuin tilojen osalta.

| (5) | Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi tässä päätöksessä olisi säädettävä Kreikan ja Bulgarian rokotusohjelmien, jotka nykyisin sisältyvät täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183, hyväksymisestä. Lisäksi olisi hyväksyttävä Kroatian esittämä rokotusohjelma. Kreikan ja Bulgarian rokotusohjelmat, jotka nykyisin sisältyvät täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183, ja Kroatian esittämä rokotusohjelma täyttävät eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 (7) liitteessä II vahvistetut lumpy skin -taudin rokotusohjelmien vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi tässä päätöksessä olisi säädettävä Kreikan ja Bulgarian rokotusohjelmien, jotka nykyisin sisältyvät täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183, hyväksymisestä. Lisäksi olisi hyväksyttävä Kroatian esittämä rokotusohjelma. Kreikan ja Bulgarian rokotusohjelmat, jotka nykyisin sisältyvät täytäntöönpanopäätöksiin (EU) 2015/2055 ja (EU) 2016/1183, ja Kroatian esittämä rokotusohjelma täyttävät eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2008 (7) liitteessä II vahvistetut lumpy skin -taudin rokotusohjelmien vähimmäisvaatimukset.

| (6) | Jotta lumpy skin -tautia vastaan toteutettava rokotusohjelma yhdessä muiden torjuntatoimenpiteiden kanssa olisi onnistunut, sitä olisi noudatettava usean peräkkäisen vuoden ajan koko taudille alttiin populaation immunisaation varmistamiseksi riittäväksi ajaksi. |
| --- | --- |

(6)

Jotta lumpy skin -tautia vastaan toteutettava rokotusohjelma yhdessä muiden torjuntatoimenpiteiden kanssa olisi onnistunut, sitä olisi noudatettava usean peräkkäisen vuoden ajan koko taudille alttiin populaation immunisaation varmistamiseksi riittäväksi ajaksi.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lumpy skin -tautia vastaan toteutettavien rokotusohjelmien hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä luetellut lumpy skin -tautia vastaan toteutettavat rokotusohjelmat.

2 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2019.

3 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle, Kreikan tasavallalle ja Kroatian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 62, 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2055, annettu 10 päivänä marraskuuta 2015, nautaeläinten hätärokotusohjelman perustamisen edellytysten vahvistamisesta lumpy skin -tautia vastaan Kreikassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/1500 muuttamisesta (EUVL L 300, 17.11.2015, s. 31).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1183, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, hätärokotusohjelman hyväksymisestä nautaeläinten lumpy skin -tautia vastaan Bulgariassa ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/645 muuttamisesta (EUVL L 195, 20.7.2016, s. 75).

5

(6)  EFSA Journal 2016;14(8):4573 [27 pp.].

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2008, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä lumpy skin -taudin torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa (ks. s. 51 virallisessa lehdessä).

7

---

LIITE

| — | Kreikan esittämä rokotusohjelma. |
| --- | --- |

—

Kreikan esittämä rokotusohjelma.

| — | Bulgarian esittämä rokotusohjelma. |
| --- | --- |

—

Bulgarian esittämä rokotusohjelma.

| — | Kroatian esittämä rokotusohjelma. |
| --- | --- |

—

Kroatian esittämä rokotusohjelma.

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/69

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/2010,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Unkarissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7506)

(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1968 (3) annettiin sen jälkeen, kun Unkarissa sijaitsevalla tilalla oli todettu korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkaus ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen oli muodostanut suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY (4) mukaisesti. Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/1968 säädetään, että Unkarin direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1968 (3) annettiin sen jälkeen, kun Unkarissa sijaitsevalla tilalla oli todettu korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkaus ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen oli muodostanut suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY (4) mukaisesti. Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/1968 säädetään, että Unkarin direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 antamispäivän jälkeen Unkari on ilmoittanut komissiolle uusista korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista siipikarjatiloilla, jotka sijaitsevat täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 antamispäivän jälkeen Unkari on ilmoittanut komissiolle uusista korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista siipikarjatiloilla, jotka sijaitsevat täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella.

| (3) | Kyseisten taudinpurkauksien jälkeen Unkari toteutti direktiivin 2005/94/EY nojalla vaadittavat torjuntatoimenpiteet, mukaan lukien suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen asianomaisten tartuntatilojen ympärille. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisten taudinpurkauksien jälkeen Unkari toteutti direktiivin 2005/94/EY nojalla vaadittavat torjuntatoimenpiteet, mukaan lukien suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen asianomaisten tartuntatilojen ympärille.

| (4) | Komissio on tutkinut Unkarin toteuttamat torjuntatoimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen direktiivin 2005/94/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostamien uusien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudet taudinpurkaukset vahvistettiin. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on tutkinut Unkarin toteuttamat torjuntatoimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen direktiivin 2005/94/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostamien uusien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudet taudinpurkaukset vahvistettiin.

| (5) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määrittää pikaisesti unionin tasolla kyseiset Unkarissa muodostetut uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määrittää pikaisesti unionin tasolla kyseiset Unkarissa muodostetut uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (6) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitettä olisi muutettava vastaavasti siten, että siihen sisältyvät uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liitettä olisi muutettava vastaavasti siten, että siihen sisältyvät uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (7) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/1968 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/1968 olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1968 liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1968, annettu 9 päivänä marraskuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Unkarissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä (EUVL L 303, 10.11.2016, s. 23).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

---

LIITE

”LIITE

A OSA

1 artiklassa tarkoitettu suojavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Unkari | [Postinro/ADNS-koodi] | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Békésin maakunnan Orosházan piirikunnan osat ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Tótkomlós ja Nagyér kaikki rakennetut alueet | 27.11.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094 | 2.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin ja Kiskunmajsan piirikuntien osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406; ja lisäksi paikkakuntien Bugac (ei Bugac-Alsómonostor) ja Móricgát-Erdőszéplak kaikki rakennetut alueet | 3.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609 | 5.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350; ja lisäksi paikkakunnan Kelebia-Újfalu kaikki rakennetut alueet | 5.12.2016 |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti

HU

Unkari

[Postinro/ADNS-koodi]

Alue kattaa seuraavat:

Békésin maakunnan Orosházan piirikunnan osat ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Tótkomlós ja Nagyér kaikki rakennetut alueet

27.11.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094

2.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin ja Kiskunmajsan piirikuntien osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406; ja lisäksi paikkakuntien Bugac (ei Bugac-Alsómonostor) ja Móricgát-Erdőszéplak kaikki rakennetut alueet

3.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609

5.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350; ja lisäksi paikkakunnan Kelebia-Újfalu kaikki rakennetut alueet

5.12.2016

B OSA

1 artiklassa tarkoitettu valvontavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Unkari | [Postinro/ADNS-koodi] | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Békésin maakunnan Orosházan ja Mezőkovácsházan piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza ja Mezőhegyes kaikki rakennetut alueet | 6.12.2016 |
| | Békésin maakunnan Orosházan piirikunnan osat ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Tótkomlós ja Nagyér kaikki rakennetut alueet | 28.11.2016–6.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan ja Kiskunhalasin piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Kistelekin ja Mórahalomin piirikuntien osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094 | 11.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094 | 3.12.2016–11.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin, Kiskőrösin ja Kiskunmajsan piirikuntien osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406 | 12.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin ja Kiskunmajsan piirikuntien osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406; ja lisäksi paikkakuntien Bugac (ei Bugac-Alsómonostor) ja Móricgát-Erdőszéplak kaikki rakennetut alueet | 4.12.2016–12.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin ja Jánoshalman piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Mórahalomin piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609; ja lisäksi paikkakunnan Balotaszállás kaikki rakennetut alueet | 14.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609 | 6.12.2016–14.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin ja Jánoshalman piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Mórahalomin piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350 | 14.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350; ja lisäksi paikkakunnan Kelebia-Újfalu kaikki rakennetut alueet | 6.12.2016–14.12.2016” |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

HU

Unkari

[Postinro/ADNS-koodi]

Alue kattaa seuraavat:

Békésin maakunnan Orosházan ja Mezőkovácsházan piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza ja Mezőhegyes kaikki rakennetut alueet

6.12.2016

Békésin maakunnan Orosházan piirikunnan osat ja Csongrádin maakunnan Makón piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.39057; E20.74251; ja lisäksi paikkakuntien Tótkomlós ja Nagyér kaikki rakennetut alueet

28.11.2016–6.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan ja Kiskunhalasin piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Kistelekin ja Mórahalomin piirikuntien osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094

11.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunmajsan piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.469039; E19.801094

3.12.2016–11.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin, Kiskőrösin ja Kiskunmajsan piirikuntien osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406

12.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunfélegyházan, Kecskemétin ja Kiskunmajsan piirikuntien osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.682422; E19.638406; ja lisäksi paikkakuntien Bugac (ei Bugac-Alsómonostor) ja Móricgát-Erdőszéplak kaikki rakennetut alueet

4.12.2016–12.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin ja Jánoshalman piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Mórahalomin piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609; ja lisäksi paikkakunnan Balotaszállás kaikki rakennetut alueet

14.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.268418; E19.573609

6.12.2016–14.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin ja Jánoshalman piirikuntien osien ja Csongrádin maakunnan Mórahalomin piirikunnan osien suojavyöhykkeen ulkopuolinen alue 10 kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350

14.12.2016

Bács-Kiskunin maakunnan Kiskunhalasin piirikunnan osat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N46.229847; E19.619350; ja lisäksi paikkakunnan Kelebia-Újfalu kaikki rakennetut alueet

6.12.2016–14.12.2016”

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/73

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Saksassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7508)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidettävässä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat toisistaan virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin korkeaa kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(1)

Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidettävässä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat toisistaan virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin korkeaa kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen.

| (2) | Vaikka lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, tautia aiheuttava virus on toisinaan aiheuttanut tartunnan myös ihmisille tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(2)

Vaikka lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, tautia aiheuttava virus on toisinaan aiheuttanut tartunnan myös ihmisille tietyissä olosuhteissa.

| (3) | Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa taudinaiheuttajan leviämisen vaara muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä elävän siipikarjan tai muiden vankeudessa pidettävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(3)

Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa taudinaiheuttajan leviämisen vaara muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä elävän siipikarjan tai muiden vankeudessa pidettävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

| (4) | Neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennalta ehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos kyseisen taudin purkauksia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidettävissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennalta ehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos kyseisen taudin purkauksia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidettävissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä.

| (5) | Saksa ilmoitti komissiolle useista korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista alueellaan tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteutti direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaadittavat toimenpiteet, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen. |
| --- | --- |

(5)

Saksa ilmoitti komissiolle useista korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista alueellaan tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteutti direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaadittavat toimenpiteet, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen.

| (6) | Komissio on tutkinut Saksan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla taudinpurkaus on vahvistettu. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tutkinut Saksan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla taudinpurkaus on vahvistettu.

| (7) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määritellä pikaisesti unionin tasolla yhdessä Saksan kanssa kyseisessä jäsenvaltiossa muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määritellä pikaisesti unionin tasolla yhdessä Saksan kanssa kyseisessä jäsenvaltiossa muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (8) | Näin ollen Saksassa sijaitsevat suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla sovelletaan direktiivissä 2005/94/EY säädettyjä toimenpiteitä, olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä, ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen Saksassa sijaitsevat suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla sovelletaan direktiivissä 2005/94/EY säädettyjä toimenpiteitä, olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä, ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan on varmistettava, että direktiivin 2005/94/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet kattavat vähintään tämän päätöksen liitteessä olevassa A ja B osassa luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16).

3

---

LIITE

A OSA

1 artiklassa tarkoitettu suojavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksa | | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016 |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti

DE

Saksa

Alue kattaa seuraavat:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016

B OSA

1 artiklassa tarkoitettu valvontavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksa | | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016 |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

DE

Saksa

Alue kattaa seuraavat:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

14.12.2016

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016–14.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016–14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016–14.12.2016

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/81

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/2012,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen Itävallassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7512)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidettävässä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat toisistaan virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin korkeaa kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(1)

Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidettävässä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat toisistaan virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin korkeaa kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen.

| (2) | Vaikka lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, tautia aiheuttava virus on toisinaan aiheuttanut tartunnan myös ihmisille tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(2)

Vaikka lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, tautia aiheuttava virus on toisinaan aiheuttanut tartunnan myös ihmisille tietyissä olosuhteissa.

| (3) | Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja saattaa levitä muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä elävän siipikarjan tai muiden vankeudessa pidettävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(3)

Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja saattaa levitä muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä elävän siipikarjan tai muiden vankeudessa pidettävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

| (4) | Neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennalta ehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos kyseisen taudin purkauksia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidettävissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennalta ehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos kyseisen taudin purkauksia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidettävissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä.

| (5) | Itävalta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksesta alueellaan sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteutti direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaadittavat toimenpiteet, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen. |
| --- | --- |

(5)

Itävalta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksesta alueellaan sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteutti direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaadittavat toimenpiteet, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen.

| (6) | Komissio on tutkinut Itävallan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla taudinpurkaus on vahvistettu. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tutkinut Itävallan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla taudinpurkaus on vahvistettu.

| (7) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määritellä pikaisesti unionin tasolla yhdessä Itävallan kanssa kyseisessä jäsenvaltiossa muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määritellä pikaisesti unionin tasolla yhdessä Itävallan kanssa kyseisessä jäsenvaltiossa muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (8) | Näin ollen Itävallassa sijaitsevat suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla sovelletaan direktiivissä 2005/94/EY säädettyjä toimenpiteitä, olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä, ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen Itävallassa sijaitsevat suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla sovelletaan direktiivissä 2005/94/EY säädettyjä toimenpiteitä, olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä, ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Itävallan on varmistettava, että direktiivin 2005/94/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävät vähintään tämän päätöksen liitteessä olevassa A ja B osassa suoja- ja valvontavyöhykkeiksi luetellut alueet.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16).

3

---

LIITE

A OSA

1 artiklassa tarkoitettu suojavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Itävalta | | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016 |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti

AT

Itävalta

Alue kattaa seuraavat:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016

B OSA

1 artiklassa tarkoitettu valvontavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Koodi
  (jos käytettävissä) | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Itävalta | | Alue kattaa seuraavat: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016 |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016–23.12.2016 |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Koodi

(jos käytettävissä)

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

AT

Itävalta

Alue kattaa seuraavat:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016–23.12.2016

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/84

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 138/16/KOL,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016,

luvan myöntämisestä Islannille poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 voimassa olevista säännöksistä, jotka koskevat lentokelpoisuustodistusten antamista maahantuoduille ilma-aluksille [2016/2013]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66n kohdassa tarkoitetun säädöksen

  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY
   (1)
  kumoamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’säädös’,

  sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1, ja erityisesti säädöksen 14 artiklan 6 ja 7 kohdan,

ottaa huomioon EFTAn liikennekomitean 10 päivänä kesäkuuta 2016 antaman neuvoa-antavan lausunnon,

ottaa huomioon EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, 13 päivänä maaliskuuta 2013 antaman päätöksen N:o 103/13/KOL, jolla liikenneasioista vastaava kollegion jäsen valtuutetaan hyväksymään eräitä päätöksiä ja toimenpiteitä (asiakirja N:o 578349),

sekä katsoo seuraavaa:

Islanti ilmoitti valvontaviranomaiselle ja Euroopan lentoturvallisuusvirastolle 25 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (asiakirja N:o 794710) aikovansa poiketa ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66p kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 748/2012 (2), annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1, liitteessä I (osa 21) olevan 21.A.174 kohdan b alakohdan 3 alakohdan ii alakohdasta.

Asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteessä I (osa 21) olevan 21.A.174 kohdan b alakohdan 3 alakohdan ii alakohdan mukaisesti jokaisen kolmannesta maasta tuodun ilma-aluksen lentokelpoisuustodistusta koskevan hakemuksen on sisällettävä sen valtion, jossa ilma-alus on tai on ollut rekisteröity, toimivaltaisen viranomaisen antama selvitys sen rekisterissä olevan ilma-aluksen lentokelpoisuustilasta luovutusajankohtana. Joissain tapauksissa tällaista selvitystä ei kuitenkaan ole käytettävissä eikä sellaista voida saada. Islanti aikoo siis luopua tällaista selvitystä koskevasta vaatimuksesta.

Euroopan komissio antoi 6 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen, jolla Ruotsille annettiin lupa poiketa asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteessä I (osa 21) olevan 21.A.174 kohdan b alakohdan 3 alakohdan ii alakohdasta sekä luopua tällaista selvitystä koskevasta vaatimuksesta (3).

Kyseinen poikkeus on voimassa siihen asti, kun kysymys ratkaistaan sääntelytehtävän RMT.0020 osana, joka koskee asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteessä I (osa 21) olevan alaluvun H (Lentokelpoisuustodistukset ja rajoitetut lentokelpoisuustodistukset) muuttamista, ja säännöt on hyväksytty ja niitä aletaan soveltaa.

Sääntelytehtävä RMT.0020 on nyt yhdistetty sääntelytehtävään RMT.0278 (Ilma-aluksen maahantuonti toisesta sääntelyjärjestelmästä, sekä osassa 21 olevan H alaluvun tarkistus), ja Euroopan lentoturvallisuusvirasto hyväksyy piakkoin ehdotettua sääntelytehtävää koskevan ilmoituksen.

Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn perusteella, että Islannin ilmoittama poikkeus täyttää säädöksen 14 artiklan 6 ja 7 kohdan vaatimukset.

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn liikennekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Islanti voi poiketa ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66p kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1, liitteessä I (osa 21) olevan 21.A.174 kohdan b alakohdan 3 alakohdan ii alakohdasta ja hyväksyä kolmannesta maasta tuodun ilma-aluksen lentokelpoisuustodistusta koskevan hakemuksen ilman sen valtion, jossa ilma-alus on tai on ollut rekisteröity, toimivaltaisen viranomaisen antamaa selvitystä sen rekisterissä olevan ilma-aluksen lentokelpoisuustilasta luovutusajankohtana.

Tämä poikkeus on voimassa siihen asti, kun kysymys ratkaistaan sääntelytehtävän RMT.0278 osana, joka koskee asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteessä I (osa 21) olevan alaluvun H (Lentokelpoisuustodistukset ja rajoitetut lentokelpoisuustodistukset) muuttamista, ja säännöt on hyväksytty ja niitä aletaan soveltaa EFTA-valtioihin.

2 artikla

Kaikki EFTA-valtiot ovat oikeutettuja soveltamaan 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä edellyttäen, että tämän päätöksen liitteessä mainittuja edellytyksiä noudatetaan ja että toimenpiteistä ilmoitetaan säädöksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille. Se on todistusvoimainen englannin kielellä.

4 artikla

Tämä päätös annetaan tiedoksi Islannille, Norjalle ja Liechtensteinille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2016.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

Carsten ZATSCHLER

Johtaja

---

(1)  
  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1.

2

(3)  Komission päätös 2014/69/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, luvan antamisesta Ruotsille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 14 artiklan 6 kohdan nojalla tietyistä yhteisistä lentoturvallisuussäännöistä (EUVL L 39, 8.2.2014, s. 60), liite VI.

3

---

LIITE

POIKKEUKSEN SOVELTAMISEN EHDOT

Toimivaltaisen viranomaisen on tutkittava ilma-aluksen asiakirjat ja tarkastettava ilma-alus seuraavien seikkojen varmistamiseksi:

| — | Ilma-aluksen historiasta on olemassa täydelliset tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää tuotannon ja muutosten vaatimustenmukaisuus. |
| --- | --- |

—

Ilma-aluksen historiasta on olemassa täydelliset tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää tuotannon ja muutosten vaatimustenmukaisuus.

| — | Ilma-alus on valmistettu Euroopan lentoturvallisuusviraston tyyppihyväksyntätodistuksen perustana olleen tyyppisuunnitelman mukaan. Tätä varten historiatietoihin on sisällyttävä jäljennös uudelle ilma-alukselle myönnetystä ensimmäisestä lentokelpoisuustodistuksesta tai vientitodistuksesta. Vaihtoehtoisesti lentokelpoisuustodistuksen hakija voi hankkia valmistuksesta suunnitteluvaltion vahvistaman selvityksen tyyppihyväksyntätodistuksen haltijalta. |
| --- | --- |

—

Ilma-alus on valmistettu Euroopan lentoturvallisuusviraston tyyppihyväksyntätodistuksen perustana olleen tyyppisuunnitelman mukaan. Tätä varten historiatietoihin on sisällyttävä jäljennös uudelle ilma-alukselle myönnetystä ensimmäisestä lentokelpoisuustodistuksesta tai vientitodistuksesta. Vaihtoehtoisesti lentokelpoisuustodistuksen hakija voi hankkia valmistuksesta suunnitteluvaltion vahvistaman selvityksen tyyppihyväksyntätodistuksen haltijalta.

| — | Ilma-alus on sellaisen tyyppisuunnitelman mukainen, joka on hyväksytty osana tyyppihyväksyntätodistusta. |
| --- | --- |

—

Ilma-alus on sellaisen tyyppisuunnitelman mukainen, joka on hyväksytty osana tyyppihyväksyntätodistusta.

| — | Mahdolliset lisätyyppihyväksyntätodistukset, muutokset tai korjaukset on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteen I (osa 21) (1) mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Mahdolliset lisätyyppihyväksyntätodistukset, muutokset tai korjaukset on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteen I (osa 21) (1) mukaisesti.

| — | Sovellettavat lentokelpoisuusmääräykset on pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Sovellettavat lentokelpoisuusmääräykset on pantu täytäntöön.

Lopuksi toimivaltainen viranomainen vahvistaa, että sen tekemän tutkimuksen tulokset ovat johdonmukaisia komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteen I (osa M) (2) mukaisen lentokelpoisuustarkastuksen tekevän organisaation tutkimuksen tulosten kanssa.

---

(1)  ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66p kohdassa tarkoitettu säädös (komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1.

(2)  ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66q kohdassa tarkoitettu säädös (komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä, sellaisena kuin se on muutettuna) (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1.

---

| 17.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/87

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 139/16/KOL,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016,

luvan myöntämisestä Norjalle poiketa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 lentoaikarajoituksia koskevista säännöksistä lentoliikenteen harjoittajan Widerøes Flyselskap AS osalta [2016/2014]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66n kohdassa tarkoitetun säädöksen

  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY
   (1)
  kumoamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’säädös’,
  sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1, ja erityisesti säädöksen 14 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon EFTAn liikennekomitean 10 päivänä kesäkuuta 2016 antaman neuvoa-antavan lausunnon,

ottaa huomioon EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, 13 päivänä maaliskuuta 2013 antaman päätöksen N:o 103/13/KOL, jolla liikenneasioista vastaava kollegion jäsen valtuutetaan hyväksymään eräitä päätöksiä ja toimenpiteitä (asiakirja N:o 578349),

sekä katsoo seuraavaa:

Norja on ilmoittanut valvontaviranomaiselle ja Euroopan lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ’virasto’, aikomuksestaan myöntää lentoliikenteen harjoittajalle Widerøes Flyselskap AS poikkeus komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 (2) liitteessä III olevien vaatimusten ORO.FTL.210 kohdan a alakohdan säännöksistä niiden kokonaistyötuntien osalta, jotka miehistön jäsenelle voidaan määrätä 7, 14 ja 28 peräkkäisen vuorokauden aikana, hyväksymällä tätä lentoliikenteen harjoittajaa koskevan yksittäisen lentoaikojen määrittelyjärjestelmän.

Lentotoiminnan harjoittajalle ehdotettua järjestelmää kuvataan seuraavasti:

| | Miehistön jäsenelle määrätyt kokonaistyöjaksot eivät saa ylittää seuraavia tuntimääriä:






  1) | 70 työtuntia, jotka voidaan jakaa seitsemälle peräkkäiselle vuorokaudelle 14 peräkkäisen vuorokauden jakson aikana (60 työtunnin sijaan); |
| --- | --- | --- |

Miehistön jäsenelle määrätyt kokonaistyöjaksot eivät saa ylittää seuraavia tuntimääriä:

1)

70 työtuntia, jotka voidaan jakaa seitsemälle peräkkäiselle vuorokaudelle 14 peräkkäisen vuorokauden jakson aikana (60 työtunnin sijaan);

| 2) | 90 työtuntia 14 peräkkäisen vuorokauden aikana (110 työtunnin sijaan); |
| --- | --- |

2)

90 työtuntia 14 peräkkäisen vuorokauden aikana (110 työtunnin sijaan);

| 3) | enintään 180 työtuntia 28 peräkkäisen vuorokauden aikana (190 työtunnin sijaan) mahdollisimman tasaisesti kyseiselle ajanjaksolle jaettuna. |
| --- | --- |

3)

enintään 180 työtuntia 28 peräkkäisen vuorokauden aikana (190 työtunnin sijaan) mahdollisimman tasaisesti kyseiselle ajanjaksolle jaettuna.

Lentotoiminnan harjoittajalle ehdotettu lentäjien ja matkustamomiehistön työvuorojärjestelmä (7 vuorokautta työtä / 7 päivää vapaata) johtuu sen toiminnasta lentoreiteillä, jotka suuntautuvat Norjan alueellisille lentoasemille ja lähtevät niiltä, sekä siitä, että sen miehistön jäsenet kulkevat kotipaikastaan miehistön päätoimipaikkaan.

Valvontaviranomainen katsoo Euroopan lentoturvallisuusviraston arvioinnin perusteella, että tämä muutos voisi tarjota vastaavan turvallisuustason kuin soveltamalla asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III olevien vaatimusten ORO.FLT.210 kohdan a alakohtaa, edellyttäen, että liitteessä kuvatut ehdot täyttyvät sen lisäksi, että toteutetaan lentotoiminnan harjoittajan ehdottamat haittoja lieventävät toimenpiteet, jotka luetellaan Norjan 9 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn liikennekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Norja saa myöntää hyväksynnän, jolla poiketaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III olevien vaatimusten ORO.FTL.210 kohdan a alakohdasta ja annetaan lentotoiminnan harjoittajalle Widerøes Flyselskap AS lupa soveltaa seuraavaa yksittäistä lentoaikojen määrittelyjärjestelmää:

| | Miehistön jäsenelle määrätyt kokonaistyöjaksot eivät saa ylittää seuraavia tuntimääriä:






  i) | 70 työtuntia, jotka voidaan jakaa seitsemälle peräkkäiselle vuorokaudelle 14 peräkkäisen vuorokauden jakson aikana; |
| --- | --- | --- |

Miehistön jäsenelle määrätyt kokonaistyöjaksot eivät saa ylittää seuraavia tuntimääriä:

i)

70 työtuntia, jotka voidaan jakaa seitsemälle peräkkäiselle vuorokaudelle 14 peräkkäisen vuorokauden jakson aikana;

| ii) | 90 työtuntia 14 peräkkäisen vuorokauden aikana; sekä |
| --- | --- |

ii)

90 työtuntia 14 peräkkäisen vuorokauden aikana; sekä

| iii) | enintään 180 työtuntia 28 peräkkäisen vuorokauden aikana mahdollisimman tasaisesti kyseiselle ajanjaksolle jaettuna, |
| --- | --- |

iii)

enintään 180 työtuntia 28 peräkkäisen vuorokauden aikana mahdollisimman tasaisesti kyseiselle ajanjaksolle jaettuna,

edellyttäen, että liitteessä esitetyt ehdot täyttyvät ja haittoja lieventävät toimenpiteet, jotka Norja on kuvannut 9 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä ilmoituksessaan, toteutetaan.

2 artikla

Kaikki EFTA-valtiot ovat oikeutettuja soveltamaan 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka eritellään tämän päätöksen liitteessä, edellyttäen, että toimenpiteistä ilmoitetaan säädöksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjalle. Se on todistusvoimainen englannin kielellä.

4 artikla

Tämä päätös annetaan tiedoksi Norjalle, Islannille ja Liechtensteinille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2016.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

Carsten ZATSCHLER

Johtaja

---

(1)  
  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevassa 66nf kohdassa mainittu säädös (Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla N:o 1.

2

Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti

---

LIITE

POIKKEUKSEN SOVELTAMISEN EHDOT

| i) | Lentotoiminnan harjoittajan on noudatettava väsymisriskin hallinnan (FRM) periaatteita asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III olevien vaatimusten ORO.FTL.120 mukaisesti ja seurattava ehdotettujen haittoja lieventävien toimenpiteiden vaikuttavuutta jatkuvasti. Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on hyväksyttävä väsymisriskin hallintajärjestelmä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

i)

Lentotoiminnan harjoittajan on noudatettava väsymisriskin hallinnan (FRM) periaatteita asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III olevien vaatimusten ORO.FTL.120 mukaisesti ja seurattava ehdotettujen haittoja lieventävien toimenpiteiden vaikuttavuutta jatkuvasti. Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on hyväksyttävä väsymisriskin hallintajärjestelmä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2017.

| ii) | Lentotoiminnan harjoittajan on saavutettava väsymisriskin hallintajärjestelmän täytäntöönpanosuunnitelman välitavoitteet, sellaisina kuin se on esittänyt ne Norjan siviili-ilmailuviranomaiselle poikkeusta koskevassa pyynnössään. |
| --- | --- |

ii)

Lentotoiminnan harjoittajan on saavutettava väsymisriskin hallintajärjestelmän täytäntöönpanosuunnitelman välitavoitteet, sellaisina kuin se on esittänyt ne Norjan siviili-ilmailuviranomaiselle poikkeusta koskevassa pyynnössään.

| iii) | Lentotoiminnan harjoittajan on toimitettava Norjan siviili-ilmailuviranomaiselle tiedot sen lentoaikojen määrittelyjärjestelmän räätälöityjen osa-alueiden tietoaineistoon perustuvasta todentamisesta (esim. ilmoittautumisajat ja lennon jälkeinen työ), erityisesti jos ne vaikuttavat lepoon käytettävissä olevaan aikaan. |
| --- | --- |

iii)

Lentotoiminnan harjoittajan on toimitettava Norjan siviili-ilmailuviranomaiselle tiedot sen lentoaikojen määrittelyjärjestelmän räätälöityjen osa-alueiden tietoaineistoon perustuvasta todentamisesta (esim. ilmoittautumisajat ja lennon jälkeinen työ), erityisesti jos ne vaikuttavat lepoon käytettävissä olevaan aikaan.

| iv) | Lentotoiminnan harjoittajan on sisällytettävä väsymisriskin reaktiivisiin hallintaprosesseihinsa lentotietojen seurannan (FDM) tapahtumien kehityssuuntien seuranta lisätutkimuksia käynnistävänä tekijänä. |
| --- | --- |

iv)

Lentotoiminnan harjoittajan on sisällytettävä väsymisriskin reaktiivisiin hallintaprosesseihinsa lentotietojen seurannan (FDM) tapahtumien kehityssuuntien seuranta lisätutkimuksia käynnistävänä tekijänä.

| v) | Lentotoiminnan harjoittajan on osoitettava, että sen väsymyksen raportointijärjestelmä kehittyy kohti ennakoivampaa vaihetta ensimmäisten 24 kuukauden kuluessa poikkeuksen hyväksymisestä. Lentotoiminnan harjoittajan väsymyksen raportointijärjestelmän arvioinnin välitavoitteet sisällytetään toiminnan harjoittajan kattavaan valvontaohjelmaan. |
| --- | --- |

v)

Lentotoiminnan harjoittajan on osoitettava, että sen väsymyksen raportointijärjestelmä kehittyy kohti ennakoivampaa vaihetta ensimmäisten 24 kuukauden kuluessa poikkeuksen hyväksymisestä. Lentotoiminnan harjoittajan väsymyksen raportointijärjestelmän arvioinnin välitavoitteet sisällytetään toiminnan harjoittajan kattavaan valvontaohjelmaan.

| vi) | Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on seurattava tiiviisti ja jatkuvasti, miten lentotoiminnan harjoittajan väsymisriskin hallintajärjestelmällä tunnistetaan ja lievennetään mahdollisia väsymisriskejä poikkeuksen soveltamisen ensimmäisten 24 kuukauden aikana. Sen jälkeen Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on valvottava lentotoiminnan harjoittajan väsymisriskin hallintajärjestelmän vaikuttavuutta osana jatkuvaa valvontatoimintaansa. |
| --- | --- |

vi)

Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on seurattava tiiviisti ja jatkuvasti, miten lentotoiminnan harjoittajan väsymisriskin hallintajärjestelmällä tunnistetaan ja lievennetään mahdollisia väsymisriskejä poikkeuksen soveltamisen ensimmäisten 24 kuukauden aikana. Sen jälkeen Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on valvottava lentotoiminnan harjoittajan väsymisriskin hallintajärjestelmän vaikuttavuutta osana jatkuvaa valvontatoimintaansa.

| vii) | Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on varmistettava, että 24 kuukauden kuluessa poikkeuksen myöntämisestä toteutetaan oikeasuhteinen tieteellinen arviointi myönnetyn poikkeuksen vaikutuksista. Siinä on analysoitava matkustamo- ja ohjaamomiehistön väsymystä koskevia tietoja, mukaan lukien tietoja vähintään kahdesta objektiivisesta tietolähteestä (esim. reaktioaikatesti (psychomotor vigilance test, PVT) tai aktigrafia), jotta voidaan todentaa ehdotettujen haittoja lieventävien toimenpiteiden tuloksellisuus, ja siihen on sisällyttävä vähintään seuraavat näkökohdat:






  — | suuresta lentomäärästä johtuvan suuren työtaakan aiheuttamat kumulatiivisen väsymyksen vaikutukset, ja |
| --- | --- | --- |

vii)

Norjan siviili-ilmailuviranomaisen on varmistettava, että 24 kuukauden kuluessa poikkeuksen myöntämisestä toteutetaan oikeasuhteinen tieteellinen arviointi myönnetyn poikkeuksen vaikutuksista. Siinä on analysoitava matkustamo- ja ohjaamomiehistön väsymystä koskevia tietoja, mukaan lukien tietoja vähintään kahdesta objektiivisesta tietolähteestä (esim. reaktioaikatesti (psychomotor vigilance test, PVT) tai aktigrafia), jotta voidaan todentaa ehdotettujen haittoja lieventävien toimenpiteiden tuloksellisuus, ja siihen on sisällyttävä vähintään seuraavat näkökohdat:

—

suuresta lentomäärästä johtuvan suuren työtaakan aiheuttamat kumulatiivisen väsymyksen vaikutukset, ja

| — | ylityön vaikutukset kumulatiiviseen väsymykseen, jotta saadaan näyttöä tehokkaiden ylityötä koskevien määräävien rajoitusten määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

ylityön vaikutukset kumulatiiviseen väsymykseen, jotta saadaan näyttöä tehokkaiden ylityötä koskevien määräävien rajoitusten määrittämiseksi.

Tässä arvioinnissa on tarkasteltava vähintään neljän peräkkäisen työjakson ja lepojakson vaikutuksia toiminnan huippukausien aikana toimittaessa poikkeuksen nojalla, ja siinä on otettava huomioon lentotoiminnan harjoittajan väsymisriskin hallintajärjestelmän havainnot sekä kaikki kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevat tieteelliset tiedot ja sääntelykehys.

| viii) | Valvontaviranomaiselle ja virastolle on esitettävä viimeistään kahden vuoden kuluttua poikkeuksen soveltamisen alkamisesta raportti myönnetyn poikkeuksen vaikutuksista yhdessä vii kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa. |
| --- | --- |

viii)

Valvontaviranomaiselle ja virastolle on esitettävä viimeistään kahden vuoden kuluttua poikkeuksen soveltamisen alkamisesta raportti myönnetyn poikkeuksen vaikutuksista yhdessä vii kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa.

| ix) | EFTAn valvontaviranomainen tarkastelee myönnettyä poikkeusta uudelleen Euroopan lentoturvallisuusviraston avustamana ottaen huomioon edellä mainitun raportin ja arvioinnin ja varaa itselleen oikeuden muuttaa poikkeusta taikka keskeyttää sen soveltamisen tai kumota sen, jos se katsoo sen tarpeelliseksi, kun otetaan huomioon kyseisessä vaiheessa käytettävissä olevat todisteet. |
| --- | --- |

ix)

EFTAn valvontaviranomainen tarkastelee myönnettyä poikkeusta uudelleen Euroopan lentoturvallisuusviraston avustamana ottaen huomioon edellä mainitun raportin ja arvioinnin ja varaa itselleen oikeuden muuttaa poikkeusta taikka keskeyttää sen soveltamisen tai kumota sen, jos se katsoo sen tarpeelliseksi, kun otetaan huomioon kyseisessä vaiheessa käytettävissä olevat todisteet.

---