# Službeni list L 302/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 302 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.9. studenoga 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 302

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.9. studenoga 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/1944 od 23. srpnja 2014. o mjerama SA.22030 – 2007/C, SA.29404 i SA.32091 – 2012/C – Njemačka – Instrumenti financiranja u pogledu društva Flughafen Dortmund GmbH i cjenika naknada zračne luke NERES i NEO
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5060)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/1945 оd 14. listopada 2016. o istovrijednosti kategorija vozačkih dozvola
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6517)

   (
  1
  ) | 62 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/1944 od 23. srpnja 2014. o mjerama SA.22030 – 2007/C, SA.29404 i SA.32091 – 2012/C – Njemačka – Instrumenti financiranja u pogledu društva Flughafen Dortmund GmbH i cjenika naknada zračne luke NERES i NEO
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5060)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5060)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2016/1945 оd 14. listopada 2016. o istovrijednosti kategorija vozačkih dozvola
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6517)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6517)

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 9.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 302/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1944

od 23. srpnja 2014.

o mjerama SA.22030 – 2007/C, SA.29404 i SA.32091 – 2012/C – Njemačka – Instrumenti financiranja u pogledu društva Flughafen Dortmund GmbH i cjenika naknada zračne luke NERES i NEO

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5060)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe (2),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   POSTUPAK SA.22030 (NERES)

POSTUPAK SA.22030 (NERES)

| (1) | Dopisom od 27. studenoga 2006. Europskoj komisiji dostavljena je pritužba građana koji tvrdi da postoji državna potpora u vezi s NERES-om (eng. New and Existing Routes Expansion Scheme – sustav uspostavljanja novih i širenja postojećih linija) te s ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka koji su sklopili društvo Flughafen Dortmund GmbH (dalje u tekstu „FD”) i javno komunalno društvo Dortmunder Stadtwerke AG (dalje u tekstu „DSW21”). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 27. studenoga 2006. Europskoj komisiji dostavljena je pritužba građana koji tvrdi da postoji državna potpora u vezi s NERES-om (eng. New and Existing Routes Expansion Scheme – sustav uspostavljanja novih i širenja postojećih linija) te s ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka koji su sklopili društvo Flughafen Dortmund GmbH (dalje u tekstu „FD”) i javno komunalno društvo Dortmunder Stadtwerke AG (dalje u tekstu „DSW21”).

New and Existing Routes Expansion Scheme

| (2) | Dopisom od 10. srpnja 2007. Komisija je obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu NERES-a i financiranja FD-a („odluka o pokretanju postupka iz 2007.”). |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 10. srpnja 2007. Komisija je obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu NERES-a i financiranja FD-a („odluka o pokretanju postupka iz 2007.”).

| (3) | Njemačka je 5. listopada 2007. dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka iz 2007. |
| --- | --- |

(3)

Njemačka je 5. listopada 2007. dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka iz 2007.

| (4) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe u pogledu mjere. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe u pogledu mjere.

Službenom listu Europske unije

3

| (5) | Komisija je primila primjedbe od 11 zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 11. siječnja 2008. i dala joj priliku za odgovor. Njezine primjedbe zaprimljene su u dopisu od 28. veljače 2008. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je primila primjedbe od 11 zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 11. siječnja 2008. i dala joj priliku za odgovor. Njezine primjedbe zaprimljene su u dopisu od 28. veljače 2008.

| (6) | Komisija je zatim 10. studenoga 2008. i 26. listopada 2009. zatražila dodatne informacije, koje je Njemačka dostavila 19. prosinca 2008., odnosno 12. studenoga 2009. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zatim 10. studenoga 2008. i 26. listopada 2009. zatražila dodatne informacije, koje je Njemačka dostavila 19. prosinca 2008., odnosno 12. studenoga 2009.

1.2.   POSTUPCI SA.29404 I SA.32091 (NEO)

POSTUPCI SA.29404 I SA.32091 (NEO)

| (7) | Komisija je telefaksom od 14. rujna 2009. primila pritužbu privatnog građanina koji tvrdi da sustav popusta NEO (njem. Neue Entgeltordnung – novi cjenik naknada zračne luke) predstavlja nezakonitu i nespojivu državnu potporu u korist zračnih prijevoznika koji upotrebljavaju zračnu luku FD. Osim toga, podnositelj pritužbe tvrdio je da je nezakonita i nespojiva državna potpora dodijeljena i FD-u, upravitelju zračne luke koji je u državnom vlasništvu. Ta je pritužba registrirana pod brojem predmeta državne potpore SA.29404 (CP 284/2009). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je telefaksom od 14. rujna 2009. primila pritužbu privatnog građanina koji tvrdi da sustav popusta NEO (njem. Neue Entgeltordnung – novi cjenik naknada zračne luke) predstavlja nezakonitu i nespojivu državnu potporu u korist zračnih prijevoznika koji upotrebljavaju zračnu luku FD. Osim toga, podnositelj pritužbe tvrdio je da je nezakonita i nespojiva državna potpora dodijeljena i FD-u, upravitelju zračne luke koji je u državnom vlasništvu. Ta je pritužba registrirana pod brojem predmeta državne potpore SA.29404 (CP 284/2009).

Neue Entgeltordnung –

| (8) | Komisija je dopisom od 13. srpnja 2010. tu pritužbu proslijedila Njemačkoj i zatražila informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 14. listopada 2010. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je dopisom od 13. srpnja 2010. tu pritužbu proslijedila Njemačkoj i zatražila informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 14. listopada 2010.

| (9) | Komisija je 14. prosinca 2010. primila pritužbu od Okruga Paderborn (njem. Kreis Paderborn). Ta je pritužba registrirana pod brojem predmeta državne potpore SA.32091. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 14. prosinca 2010. primila pritužbu od Okruga Paderborn (njem. Kreis Paderborn). Ta je pritužba registrirana pod brojem predmeta državne potpore SA.32091.

Kreis Paderborn

| (10) | Komisija je tu pritužbu proslijedila Njemačkoj i zatražila informacije dopisom od 20. prosinca 2011. Njemačka nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 1. veljače 2012. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je tu pritužbu proslijedila Njemačkoj i zatražila informacije dopisom od 20. prosinca 2011. Njemačka nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 1. veljače 2012.

| (11) | Komisija je zatražila dodatne informacije 21. veljače 2012. i 4. ožujka 2012. Njemačka je odgovorila 12. travnja 2012. i 24. travnja 2012. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je zatražila dodatne informacije 21. veljače 2012. i 4. ožujka 2012. Njemačka je odgovorila 12. travnja 2012. i 24. travnja 2012.

| (12) | Komisija je dopisom od 21. ožujka 2012. obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka iz 2012.”). Njemačka je 23. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka iz 2012. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je dopisom od 21. ožujka 2012. obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka iz 2012.”). Njemačka je 23. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka iz 2012.

| (13) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnim mjerama u roku od mjesec dana od datuma objave. |
| --- | --- |

(13)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnim mjerama u roku od mjesec dana od datuma objave.

Službenom listu Europske unije

4

| (14) | Komisija je primila primjedbe od sedam zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 6. ožujka 2013. i dala joj priliku za odgovor. Njemačka je svoje primjedbe dostavila dopisom od 8. travnja 2013. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je primila primjedbe od sedam zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 6. ožujka 2013. i dala joj priliku za odgovor. Njemačka je svoje primjedbe dostavila dopisom od 8. travnja 2013.

1.3.   ZAJEDNIČKI POSTUPAK U POGLEDU PREDMETA SA.22030, SA.29404 I SA.32091 (NERES I NEO)

ZAJEDNIČKI POSTUPAK U POGLEDU PREDMETA SA.22030, SA.29404 I SA.32091 (NERES I NEO)

| (15) | Komisija je 10. prosinca 2013. zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 9. siječnja 2014. i 17. veljače 2014. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 10. prosinca 2013. zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 9. siječnja 2014. i 17. veljače 2014.

| (16) | Dopisom od 22. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku o donošenju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (5) i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije te je pozvala Njemačku da dostavi svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(16)

Dopisom od 22. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku o donošenju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (5) i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije te je pozvala Njemačku da dostavi svoje primjedbe.

5

Službenom listu Europske unije

| (17) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije (6). Zamijenile su Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (7) (8) |
| --- | --- |

(17)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije (6). Zamijenile su Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (7) (8)

Službenom listu Europske unije

6

7

8

| (18) | U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom se države članice i zainteresirane strane pozivaju da u roku od 20 radnih dana od dana objave obavijesti dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj predmet (9). |
| --- | --- |

(18)

U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom se države članice i zainteresirane strane pozivaju da u roku od 20 radnih dana od dana objave obavijesti dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj predmet (9).

Službenom listu Europske unije

9

| (19) | Komisija je primila primjedbe od šest zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 28. svibnja 2014. i dala joj priliku za odgovor. Njemačka je svoje primjedbe dostavila dopisom od 13. lipnja 2014. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je primila primjedbe od šest zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Njemačkoj 28. svibnja 2014. i dala joj priliku za odgovor. Njemačka je svoje primjedbe dostavila dopisom od 13. lipnja 2014.

| (20) | Njemačka se dopisom od 17. lipnja 2014. zbog hitne potrebe za donošenjem i priopćenjem Odluke složila da se ta odluka donese na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(20)

Njemačka se dopisom od 17. lipnja 2014. zbog hitne potrebe za donošenjem i priopćenjem Odluke složila da se ta odluka donese na engleskom jeziku.

2.   DETALJNI OPIS MJERA

DETALJNI OPIS MJERA

2.1.   KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

2.1.1.   OPĆE INFORMACIJE O ZRAČNOJ LUCI

| (21) | Zračna luka Dortmund udaljena je oko 14 km od grada Dortmunda u saveznoj pokrajini Sjeverna Rajna-Vestfalija, koja ima oko 17,6 milijuna stanovnika. Zračna luka opslužuje područje Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika, a posebno grad Dortmund. |
| --- | --- |

(21)

Zračna luka Dortmund udaljena je oko 14 km od grada Dortmunda u saveznoj pokrajini Sjeverna Rajna-Vestfalija, koja ima oko 17,6 milijuna stanovnika. Zračna luka opslužuje područje Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika, a posebno grad Dortmund.

| (22) | U tablici 1. nalazi se pregled zračnih luka s redovitim linijama koje se nalaze u blizini zračne luke Dortmund.

  Tablica 1.


  Pregled zračnih luka koje se nalaze u blizini zračne luke Dortmund









  Zračna luka | Udaljenost | Trajanje vožnje automobilom | Trajanje vožnje vlakom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zračna luka Dortmund | | | |
| Zračna luka Paderborn/Lippstadt | 74,1 km | 44 min | 1 h 44 min |
| Zračna luka Düsseldorf | 76,8 km | 56 min | 2 h 15 min |
| Zračna luka Münster/Osnabrück | 77,9 km | 51 min | 1 h 27 min |
| Zračna luka Köln – Bonn | 104 km | 1 h 3 min | 2 h 23 min |
| Zračna luka Niederrhein Weeze | 123 km | 1 h 30 min | 2 h 57 min |
| Zračna luka Kassel Calden | 138 km | 1 h 23 min | 2 h 56 min |

(22)

U tablici 1. nalazi se pregled zračnih luka s redovitim linijama koje se nalaze u blizini zračne luke Dortmund.

Tablica 1.

Tablica 1.

Pregled zračnih luka koje se nalaze u blizini zračne luke Dortmund

Pregled zračnih luka koje se nalaze u blizini zračne luke Dortmund

Zračna luka

Udaljenost

Trajanje vožnje automobilom

Trajanje vožnje vlakom

Zračna luka Dortmund

Zračna luka Paderborn/Lippstadt

74,1 km

44 min

1 h 44 min

Zračna luka Düsseldorf

76,8 km

56 min

2 h 15 min

Zračna luka Münster/Osnabrück

77,9 km

51 min

1 h 27 min

Zračna luka Köln – Bonn

104 km

1 h 3 min

2 h 23 min

Zračna luka Niederrhein Weeze

123 km

1 h 30 min

2 h 57 min

Zračna luka Kassel Calden

138 km

1 h 23 min

2 h 56 min

| (23) | Zračna luka Dortmund u vlasništvu je društva FD koje njime upravlja i koje je u 100 %-tnom državnom vlasništvu (10). |
| --- | --- |

(23)

Zračna luka Dortmund u vlasništvu je društva FD koje njime upravlja i koje je u 100 %-tnom državnom vlasništvu (10).

10

2.1.2.   POVIJESNI KONTEKST I RAZVOJ PROMETA

| (24) | Vijeće grada Dortmunda već je 1969. odlučilo o općem planu razvoja zračne luke Dortmund (11). S obzirom na to provedeno je nekoliko programa razvoja infrastrukture (kao što su izgradnja nove uzletno-sletne staze 1983. i njezino produljenje 1987.). |
| --- | --- |

(24)

Vijeće grada Dortmunda već je 1969. odlučilo o općem planu razvoja zračne luke Dortmund (11). S obzirom na to provedeno je nekoliko programa razvoja infrastrukture (kao što su izgradnja nove uzletno-sletne staze 1983. i njezino produljenje 1987.).

11

| (25) | FD je 1992./93. u kontekstu strukturnih i političkih promjena u Njemačkoj (kao što su deindustrijalizacija područja Rajna-Ruhr, ponovno ujedinjenje Njemačke te otvaranje granica u srednjoj i istočnoj Europi) naručio istraživanje o potencijalu rasta broja putnika u regiji (12). Ta su istraživanja pokazala da je 90 % putnika upotrebljavalo zračnu luku Dortmund za poslovna putovanja, a ne za privatna. Čarter letovi prema turističkim odredištima imali su neznatnu ulogu. Prema predviđanjima očekivalo se povećanje u putničkom prometu zračne luke sa 196 000 1991. na najmanje 664 000 do 731 000 2000. te 1,1 milijun putnika godišnje 2010. |
| --- | --- |

(25)

FD je 1992./93. u kontekstu strukturnih i političkih promjena u Njemačkoj (kao što su deindustrijalizacija područja Rajna-Ruhr, ponovno ujedinjenje Njemačke te otvaranje granica u srednjoj i istočnoj Europi) naručio istraživanje o potencijalu rasta broja putnika u regiji (12). Ta su istraživanja pokazala da je 90 % putnika upotrebljavalo zračnu luku Dortmund za poslovna putovanja, a ne za privatna. Čarter letovi prema turističkim odredištima imali su neznatnu ulogu. Prema predviđanjima očekivalo se povećanje u putničkom prometu zračne luke sa 196 000 1991. na najmanje 664 000 do 731 000 2000. te 1,1 milijun putnika godišnje 2010.

12

| (26) | S obzirom na to, 1993. javni članovi društva FD odlučili su unaprijediti i proširiti postojeću infrastrukturu. Stoga su 2000. dovršeni novi terminal zračne luke Dortmund i produljenje uzletno-sletne staze na 2 000 m. Otad zračna luka Dortmund ima kapacitet za prihvat i otpremu oko 2,5 milijuna putnika godišnje. Od 2001. do 2003. upotrijebljeno je samo oko 30 % maksimalnog kapaciteta zračne luke. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to, 1993. javni članovi društva FD odlučili su unaprijediti i proširiti postojeću infrastrukturu. Stoga su 2000. dovršeni novi terminal zračne luke Dortmund i produljenje uzletno-sletne staze na 2 000 m. Otad zračna luka Dortmund ima kapacitet za prihvat i otpremu oko 2,5 milijuna putnika godišnje. Od 2001. do 2003. upotrijebljeno je samo oko 30 % maksimalnog kapaciteta zračne luke.

| (27) | Nakon terorističkih napada 11. rujna 2001. zračna je luka izgubila brojne poslovne putnike. Lufthansa i Eurowings znatno su smanjili broj letova i ponuđenih linija. Air Berlin je privremeno zamijenio ta dva zračna prijevoznika, ali 2003. je odlučio usmjeriti svoje djelatnosti na zračnu luku Düsseldorf. |
| --- | --- |

(27)

Nakon terorističkih napada 11. rujna 2001. zračna je luka izgubila brojne poslovne putnike. Lufthansa i Eurowings znatno su smanjili broj letova i ponuđenih linija. Air Berlin je privremeno zamijenio ta dva zračna prijevoznika, ali 2003. je odlučio usmjeriti svoje djelatnosti na zračnu luku Düsseldorf.

| (28) | U tablici 2. prikazan je razvoj zračne luke Dortmund s obzirom na broj putnika od 1999. do 2013.

  Tablica 2.


  Razvoj putničkog prometa u zračnoj luci Dortmund od 1999. do 2013.







  Godina | Tijek putničkog prometa |
| --- | --- | --- |
| 1999. | 677 400 |
| 2000. | 719 365 |
| 2001. | 1 064 153 |
| 2002. | 994 508 |
| 2003. | 1 023 339 |
| 2004. | 1 179 278 |
| 2005. | 1 742 891 |
| 2006. | 2 019 666 |
| 2007. | 2 155 064 |
| 2008. | 2 329 455 |
| 2009. | 1 716 519 |
| 2010. | 1 747 731 |
| 2011. | 1 822 117 |
| 2012. | 1 902 747 |
| 2013. | 1 924 313 |

(28)

U tablici 2. prikazan je razvoj zračne luke Dortmund s obzirom na broj putnika od 1999. do 2013.

Tablica 2.

Tablica 2.

Razvoj putničkog prometa u zračnoj luci Dortmund od 1999. do 2013.

Razvoj putničkog prometa u zračnoj luci Dortmund od 1999. do 2013.

Godina

Tijek putničkog prometa

1999.

677 400

2000.

719 365

2001.

1 064 153

2002.

994 508

2003.

1 023 339

2004.

1 179 278

2005.

1 742 891

2006.

2 019 666

2007.

2 155 064

2008.

2 329 455

2009.

1 716 519

2010.

1 747 731

2011.

1 822 117

2012.

1 902 747

2013.

1 924 313

| (29) | U zračnoj luci Dortmund 2003. radilo je 1 338 osoba: 274 ih je radilo izravno za upravitelja zračne luke, 614 za zračne prijevoznike koji su letjeli sa zračne luke, 365 za poduzeća koja djeluju u zračnoj luci, a preostalih 85 za javna tijela (kao što su policija, carina i vatrogasci). |
| --- | --- |

(29)

U zračnoj luci Dortmund 2003. radilo je 1 338 osoba: 274 ih je radilo izravno za upravitelja zračne luke, 614 za zračne prijevoznike koji su letjeli sa zračne luke, 365 za poduzeća koja djeluju u zračnoj luci, a preostalih 85 za javna tijela (kao što su policija, carina i vatrogasci).

| (30) | Kako bi se povećao stupanj iskorištenosti, članovi društva FD odlučili su se 2004. na promjenu strategije i privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika koji nude linije prema turističkim odredištima, srednjoj i istočnoj Europi. Sustav s nižim naknadama zračne luke pod nazivom NERES (eng. New and Existing Routes Expansion Scheme – sustav uspostavljanja novih i širenja postojećih linija) uveden je 1. srpnja 2004. Novi cjenik naknada zračne luke pod nazivom NEO (njem. Neue Entgeltordnung – novi cjenik naknada zračne luke) počeo se primjenjivati 1. srpnja 2009. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se povećao stupanj iskorištenosti, članovi društva FD odlučili su se 2004. na promjenu strategije i privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika koji nude linije prema turističkim odredištima, srednjoj i istočnoj Europi. Sustav s nižim naknadama zračne luke pod nazivom NERES (eng. New and Existing Routes Expansion Scheme – sustav uspostavljanja novih i širenja postojećih linija) uveden je 1. srpnja 2004. Novi cjenik naknada zračne luke pod nazivom NEO (njem. Neue Entgeltordnung – novi cjenik naknada zračne luke) počeo se primjenjivati 1. srpnja 2009.

New and Existing Routes Expansion Scheme

Neue Entgeltordnung –

| (31) | Komisija je istražila sljedeće četiri mjere: 100 %-tno državno jamstvo za zajmove FD-u, ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između FD-a i javnog komunalnog društva DSW21 i dvije mjere, NERES i NEO, povezane sa smanjenjem naknada zračne luke za određene zračne prijevoznike. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je istražila sljedeće četiri mjere: 100 %-tno državno jamstvo za zajmove FD-u, ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između FD-a i javnog komunalnog društva DSW21 i dvije mjere, NERES i NEO, povezane sa smanjenjem naknada zračne luke za određene zračne prijevoznike.

2.2.   MJERA 1.: 100 %-TNA DRŽAVNA JAMSTVA U KORIST FD-A

MJERA 1.: 100 %-TNA DRŽAVNA JAMSTVA U KORIST FD-A

| (32) | Programe razvoja infrastrukture u zračnoj luci Dortmund izravno je financirao FD zajmovima kolateraliziranima 100 %-tnim državnim jamstvima izdanima od 1987. do 2000. |
| --- | --- |

(32)

Programe razvoja infrastrukture u zračnoj luci Dortmund izravno je financirao FD zajmovima kolateraliziranima 100 %-tnim državnim jamstvima izdanima od 1987. do 2000.

2.3.   MJERA 2.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 1991.

MJERA 2.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 1991.

| (33) | Članovi društva FD (Grad Dortmund i DSW21) 20. prosinca 1991. odlučili su da će se sklopiti ugovor o prijenosu dobiti i gubitka (dalje u tekstu: „UPDG iz 1991.”) između zračne luke i društva DSW21 (13). Na temelju tog ugovora DSW21 pokriva sve gubitke FD-a. Ugovor je stupio na snagu 1. siječnja 1992. |
| --- | --- |

(33)

Članovi društva FD (Grad Dortmund i DSW21) 20. prosinca 1991. odlučili su da će se sklopiti ugovor o prijenosu dobiti i gubitka (dalje u tekstu: „UPDG iz 1991.”) između zračne luke i društva DSW21 (13). Na temelju tog ugovora DSW21 pokriva sve gubitke FD-a. Ugovor je stupio na snagu 1. siječnja 1992.

13

| (34) | UPDG iz 1991. sadržava sljedeće odredbe:






  (a) | uključivanje FD-a u poreznu skupinu društva DSW21 (odjeljak 2.); |
| --- | --- | --- |

(34)

UPDG iz 1991. sadržava sljedeće odredbe:

(a)

uključivanje FD-a u poreznu skupinu društva DSW21 (odjeljak 2.);

| (b) | DSW21 pokriva ukupan iznos godišnjih gubitaka FD-a (odjeljak 3. članak 3.); |
| --- | --- |

(b)

DSW21 pokriva ukupan iznos godišnjih gubitaka FD-a (odjeljak 3. članak 3.);

| (c) | trajanje ugovora određeno je na razdoblje od najmanje pet godina. Nakon toga automatski je produljen za još jednu godinu (odjeljak 4. članak 3.). Njemačka navodi da je pokriće gubitaka stoga neodređeno jer je automatsko godišnje produljenje odabrano zbog poreza. |
| --- | --- |

(c)

trajanje ugovora određeno je na razdoblje od najmanje pet godina. Nakon toga automatski je produljen za još jednu godinu (odjeljak 4. članak 3.). Njemačka navodi da je pokriće gubitaka stoga neodređeno jer je automatsko godišnje produljenje odabrano zbog poreza.

| (35) | Radi poštovanja poreznog zakonodavstva 1999. donesena je dopuna. UPDG iz 1991. izmijenjen je 12. prosinca 2008. s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2008. kako bi se zajamčila fiskalna učinkovitost pokrića gubitaka. Stoga je uneseno upućivanje na verziju zakona AktG (njem. Aktiengesetz – Zakon o dioničkim društvima) koja je trenutačno na snazi u pogledu pokrića gubitaka i (u skladu s izvornom verzijom) utvrđeno je minimalno trajanje od pet godina uz automatsko godišnje produljenje zbog razloga pravne sigurnosti. |
| --- | --- |

(35)

Radi poštovanja poreznog zakonodavstva 1999. donesena je dopuna. UPDG iz 1991. izmijenjen je 12. prosinca 2008. s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2008. kako bi se zajamčila fiskalna učinkovitost pokrića gubitaka. Stoga je uneseno upućivanje na verziju zakona AktG (njem. Aktiengesetz – Zakon o dioničkim društvima) koja je trenutačno na snazi u pogledu pokrića gubitaka i (u skladu s izvornom verzijom) utvrđeno je minimalno trajanje od pet godina uz automatsko godišnje produljenje zbog razloga pravne sigurnosti.

Aktiengesetz

| (36) | U sljedećim tablicama (tablice 3., 4. i 5.) prikazani su troškovi ulaganja i operativni troškovi financirani UPDG-om iz 1991., kao i troškovi djelatnosti u nadležnosti javne politike.

  Tablica 3.


  Ulaganja o kojima je donesena odluka nakon presude u predmetu Aéroports de Paris i koja su financirana UPDG-om











  (EUR) |
| --- | --- |
| Godina | Ulaganja uključujući reaktiviranja | Odlučeno | Iznos | Amortizacija na dan 31.12.2013. | Iznos financiran preuzimanjem gubitka |
| 2002. | Izgradnja infrastrukture zapad | 2001. | 1 276 584 | – 978 183 | 1 276 584 |
| | Kompenzacijske i zamjenske mjere | 2001. | 964 529 | – 735 373 | 964 529 |
| | Izvlašenje zemljišta | 2001. | 853 382 | | 853 382 |
| | Skidata sustav parkiralište zapad | 2001. | 306 469 | 306 469 | 306 469 |
| | Ukupno: | | 3 400 964 | – 1 407 087 | 3 400 964 |
| | | | | | |
| 2006. | Izgradnja parkirališta zapad 6, Pr 45 | 2006. | 941 215 | – 474 310 | 941 215 |
| | Ukupno: | | 941 215 | – 474 310 | 941 215 |
| | | | | | |
| 2008. | Proširenje zapad, segment C | 2008. | 3 694 700 | – 1 148 720 | 3 694 700 |
| | F – Modernizacija sustava za transport prtljage | 2008. | 2 004 069 | – 1 246 012 | 2 004 069 |
| | G Parkiralište istok P3 | 2008. | 1 077 466 | – 321 267 | 1 077 466 |
| | Sustavi odvodnje, G-P3 | 2008. | 664 420 | – 188 252 | 664 420 |
| | G – Pristupna cesta/rotor | 2008. | 519 789 | – 155 023 | 519 789 |
| | G – P3 Druga faza izgradnje | 2008. | 229 058 | – 144 223 | 229 058 |
| | G-P3 Rasvjetni sustavi | 2008. | 195 237 | – 58 230 | 195 237 |
| | G-P3 Protuzvučna ograda | 2008. | 152 812 | – 34 637 | 152 812 |
| | Skidata, proširenje parkirnog sustava P3 | 2008. | 150 078 | – 109 432 | 150 078 |
| | 3 čekaonice P3 | 2008. | 18 833 | – 13 340 | 18 833 |
| | Ukupno: | | 8 706 462 | – 3 419 136 | 8 706 462 |
| | | | | | |
| 2009. | B – Preinaka centar-zapad | 2009. | 1 082 791 | – 170 520 | 1 082 791 |
| | Ukupno: | | 1 082 791 | – 170 520 | 1 082 791 |
| | Ukupno: | | 14 131 432 | – 5 471 053 | 14 131 432 |

(36)

U sljedećim tablicama (tablice 3., 4. i 5.) prikazani su troškovi ulaganja i operativni troškovi financirani UPDG-om iz 1991., kao i troškovi djelatnosti u nadležnosti javne politike.

Tablica 3.

Tablica 3.

Ulaganja o kojima je donesena odluka nakon presude u predmetu Aéroports de Paris i koja su financirana UPDG-om

Ulaganja o kojima je donesena odluka nakon presude u predmetu Aéroports de Paris i koja su financirana UPDG-om

(EUR)

Godina

Ulaganja uključujući reaktiviranja

Odlučeno

Iznos

Amortizacija na dan 31.12.2013.

Iznos financiran preuzimanjem gubitka

2002.

Izgradnja infrastrukture zapad

2001.

1 276 584

– 978 183

1 276 584

Kompenzacijske i zamjenske mjere

2001.

964 529

– 735 373

964 529

Izvlašenje zemljišta

2001.

853 382

853 382

Skidata sustav parkiralište zapad

2001.

306 469

306 469

306 469

Ukupno:

3 400 964

– 1 407 087

3 400 964

2006.

Izgradnja parkirališta zapad 6, Pr 45

2006.

941 215

– 474 310

941 215

Ukupno:

941 215

– 474 310

941 215

2008.

Proširenje zapad, segment C

2008.

3 694 700

– 1 148 720

3 694 700

F – Modernizacija sustava za transport prtljage

2008.

2 004 069

– 1 246 012

2 004 069

G Parkiralište istok P3

2008.

1 077 466

– 321 267

1 077 466

Sustavi odvodnje, G-P3

2008.

664 420

– 188 252

664 420

G – Pristupna cesta/rotor

2008.

519 789

– 155 023

519 789

G – P3 Druga faza izgradnje

2008.

229 058

– 144 223

229 058

G-P3 Rasvjetni sustavi

2008.

195 237

– 58 230

195 237

G-P3 Protuzvučna ograda

2008.

152 812

– 34 637

152 812

Skidata, proširenje parkirnog sustava P3

2008.

150 078

– 109 432

150 078

3 čekaonice P3

2008.

18 833

– 13 340

18 833

Ukupno:

8 706 462

– 3 419 136

8 706 462

2009.

B – Preinaka centar-zapad

2009.

1 082 791

– 170 520

1 082 791

Ukupno:

1 082 791

– 170 520

1 082 791

Ukupno:

14 131 432

– 5 471 053

14 131 432

Tablica 4.

Tablica 4.

Operativni troškovi, uključujući nadležnost javne politike, koji se financiraju UPDG-om iz 1991.

Operativni troškovi, uključujući nadležnost javne politike, koji se financiraju UPDG-om iz 1991.

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Godina | Operativni troškovi prema točki 25. 22) Smjernica | | Operativni prihodi | Operativni rezultat | Iznos |
| 2007. | | | 26 116 | | |
| | Troškovi materijala | 11 980 | | | |
| | Osoblje | 11 242 | | | |
| | Ostali operativni troškovi | 6 824 | | | |
| | Ostali porezi | 295 | | | |
| | — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |

(u tisućama EUR)

Godina

Operativni troškovi prema točki 25. 22) Smjernica

Operativni prihodi

Operativni rezultat

Iznos

2007.

26 116

Troškovi materijala

11 980

Osoblje

11 242

Ostali operativni troškovi

6 824

Ostali porezi

295

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

– 6 173

– 4 179

Ukupno

24 168

21 937

– 2 231

2 231

2008.

26 561

Troškovi materijala

12 932

Osoblje

10 727

Ostali operativni troškovi

7 675

Ostali porezi

316

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

– 7 078

– 4 047

Ukupno

24 572

22 514

– 2 058

2 058

2009.

21 577

Troškovi materijala

13 343

Osoblje

10 860

Ostali operativni troškovi

5 848

Ostali porezi

266

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

– 7 475

– 3 396

Ukupno

22 842

18 181

– 4 661

4 661

[...] (*1)

*1

2010.

Troškovi materijala

[...]

Osoblje

[...]

Ostali operativni troškovi

[...]

Ostali porezi

[...]

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

[...]

[...]

Ukupno

22 808

20 035

– 2 773

2 773

2011.

[...]

Troškovi materijala

[...]

Osoblje

[...]

Ostali operativni troškovi

[...]

Ostali porezi

[...]

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

[...]

[...]

Ukupno

22 642

20 176

– 2 466

2 466

2012.

[...]

Troškovi materijala

[...]

Osoblje

[...]

Ostali operativni troškovi

[...]

Ostali porezi

[...]

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

[...]

[...]

Ukupno

23 908

21 396

– 2 512

2 512

2013.

[...]

Troškovi materijala

[...]

Osoblje

[...]

Ostali operativni troškovi

[...]

Ostali porezi

[...]

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

[...]

[...]

Ukupno

27 148

24 254

– 2 894

2 894

2014.

[...]

siječanj-ožujak

Troškovi materijala

[...]

Osoblje

[...]

Ostali operativni troškovi

[...]

Ostali porezi

[...]

| — | Nadležnosti javne politike prema tablici 3 |
| --- | --- |

—

Nadležnosti javne politike prema tablici 3

[...]

[...]

Ukupno

5 842

3 937

– 1 905

1 905

Tablica 5.

Tablica 5.

Troškovi nadležnosti javne politike koji se financiraju UPDG-om iz 1991.

Troškovi nadležnosti javne politike koji se financiraju UPDG-om iz 1991.

| Godina | Nadležnosti javne politike | Ulaganja uključujući reaktiviranja
  (EUR) | Amortizacija na dan 31.12.2013.
  (EUR) | Operativni troškovi financirani preuzimanjem gubitka
  (u tisućama EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | 61 300 | – 61 300 | |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | 13 631 | – 10 366 | |
| | Ukupno | 74 931 | – 71 666 | 1 994 |
| | | | | |
| 2008. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | | | 1 530 |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | 616 032 | – 343 950 | 1 501 |
| | Ukupno | 616 032 | – 343 950 | 3 031 |
| | | | | |
| 2009. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | — | — | 1 697 |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | — | — | 2 160 |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | — | — | 222 |
| | Ukupno | — | — | 4 079 |
| | | | | |
| 2010. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | [...] | [...] | [...] |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | [...] | [...] | [...] |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | [...] | [...] | [...] |
| | Ukupno | 40 455 | – 26 970 | 4 487 |
| | | | | |
| 2011. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | [...] | [...] | [...] |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | [...] | [...] | [...] |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | [...] | [...] | [...] |
| | Ukupno | 446 856 | – 149 248 | 5 163 |
| | | | | |
| 2012. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | [...] | [...] | [...] |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | [...] | [...] | [...] |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | [...] | [...] | [...] |
| | Ukupno | 8 400 | – 2 012 | 4 874 |
| | | | | |
| 2013. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | [...] | [...] | [...] |
| | Protupožarna služba/služba spašavanja | [...] | [...] | [...] |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | [...] | [...] | [...] |
| | Ukupno | 118 678 | – 6 674 | 4 650 |
| | | | | |
| 2014. | Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba | [...] | [...] | [...] |
| siječanj-ožujak | Protupožarna služba/služba spašavanja | [...] | [...] | [...] |
| | Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008 | [...] | [...] | [...] |
| | Ukupno | — | — | 1 212 |

Godina

Nadležnosti javne politike

Ulaganja uključujući reaktiviranja

(EUR)

Amortizacija na dan 31.12.2013.

(EUR)

Operativni troškovi financirani preuzimanjem gubitka

(u tisućama EUR)

2007.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

61 300

– 61 300

Protupožarna služba/služba spašavanja

13 631

– 10 366

Ukupno

74 931

– 71 666

1 994

2008.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

1 530

Protupožarna služba/služba spašavanja

616 032

– 343 950

1 501

Ukupno

616 032

– 343 950

3 031

2009.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

—

—

1 697

Protupožarna služba/služba spašavanja

—

—

2 160

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

—

—

222

Ukupno

—

—

4 079

2010.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

[...]

[...]

[...]

Protupožarna služba/služba spašavanja

[...]

[...]

[...]

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

[...]

[...]

[...]

Ukupno

40 455

– 26 970

4 487

2011.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

[...]

[...]

[...]

Protupožarna služba/služba spašavanja

[...]

[...]

[...]

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

[...]

[...]

[...]

Ukupno

446 856

– 149 248

5 163

2012.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

[...]

[...]

[...]

Protupožarna služba/služba spašavanja

[...]

[...]

[...]

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

[...]

[...]

[...]

Ukupno

8 400

– 2 012

4 874

2013.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

[...]

[...]

[...]

Protupožarna služba/služba spašavanja

[...]

[...]

[...]

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

[...]

[...]

[...]

Ukupno

118 678

– 6 674

4 650

2014.

Kontrola zračnog prometa/meteorološka služba

[...]

[...]

[...]

siječanj-ožujak

Protupožarna služba/služba spašavanja

[...]

[...]

[...]

Vlastite mjere zaštite – Uredba (EZ) 300/2008

[...]

[...]

[...]

Ukupno

—

—

1 212

| (37) | U svojem posljednjem podnesku Njemačka je objasnila kako smatra da troškovi za sljedeće djelatnosti obuhvaćene UPDG-om iz 1991. spadaju u nadležnost javne politike:






  (a) | kontrola zračnog prometa, kontrolni toranj i tehnička oprema kao što su sustavi za slijetanje; |
| --- | --- | --- |

(37)

U svojem posljednjem podnesku Njemačka je objasnila kako smatra da troškovi za sljedeće djelatnosti obuhvaćene UPDG-om iz 1991. spadaju u nadležnost javne politike:

(a)

kontrola zračnog prometa, kontrolni toranj i tehnička oprema kao što su sustavi za slijetanje;

| (b) | meteorološke usluge; |
| --- | --- |

(b)

meteorološke usluge;

| (c) | vatrogasne postrojbe i postrojbe za spašavanje; |
| --- | --- |

(c)

vatrogasne postrojbe i postrojbe za spašavanje;

| (d) | sigurnost obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i člankom 8. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz) (15). |
| --- | --- |

(d)

sigurnost obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i člankom 8. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz) (15).

14

Luftsicherheitsgesetz

15

| (38) | Nadalje, Njemačka je dostavila troškove povezane s djelatnostima koje spadaju u nadležnost javne politike i koje pokriva savezna pokrajina (njem. Land) Sjeverna Rajna-Vestfalija:






  (a) | sigurnost u pogledu kontrole putnika i prtljage u skladu s člankom 5. Zakona o sigurnosti zračnog prometa; |
| --- | --- | --- |

(38)

Nadalje, Njemačka je dostavila troškove povezane s djelatnostima koje spadaju u nadležnost javne politike i koje pokriva savezna pokrajina (njem. Land) Sjeverna Rajna-Vestfalija:

Land

(a)

sigurnost u pogledu kontrole putnika i prtljage u skladu s člankom 5. Zakona o sigurnosti zračnog prometa;

| (b) | policija (trošak stavljanja objekata na raspolaganje); |
| --- | --- |

(b)

policija (trošak stavljanja objekata na raspolaganje);

| (c) | carinska i granična kontrola (trošak stavljanja objekata na raspolaganje). |
| --- | --- |

(c)

carinska i granična kontrola (trošak stavljanja objekata na raspolaganje).

2.4.   MJERA 3.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE NERES

MJERA 3.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE NERES

| (39) | Kako bi povećao svoje prihode (od naknada zračne luke i nezrakoplovnih djelatnosti) i optimizirao upotrebu svoje infrastrukture, FD je 1. srpnja 2004. uveo NERES. On se primjenjivao do 30. lipnja 2009. Zračni prijevoznici mogli su se prijaviti za niže naknade zračne luke za svaku novu liniju i za sve postojeće linije. Zračna je luka morala primiti zahtjev od 1. srpnja 2004. do 30. lipnja 2009. i bilo ga je potrebno podnijeti tri mjeseca prije pokretanja nove linije. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi povećao svoje prihode (od naknada zračne luke i nezrakoplovnih djelatnosti) i optimizirao upotrebu svoje infrastrukture, FD je 1. srpnja 2004. uveo NERES. On se primjenjivao do 30. lipnja 2009. Zračni prijevoznici mogli su se prijaviti za niže naknade zračne luke za svaku novu liniju i za sve postojeće linije. Zračna je luka morala primiti zahtjev od 1. srpnja 2004. do 30. lipnja 2009. i bilo ga je potrebno podnijeti tri mjeseca prije pokretanja nove linije.

| (40) | Za linije koje su 1. srpnja 2004. već postojale popust se primjenjivao samo na sve kasnije putnike. Zračni prijevoznik ne bi dobivao potporu iz NERES-a pri pokretanju nove linije ako se tom linijom zamijenila postojeća linija za koju je već odobrena mjera potpore. Odobravanje potpore bilo je ograničeno samo kapacitetom zračne luke Dortmund. |
| --- | --- |

(40)

Za linije koje su 1. srpnja 2004. već postojale popust se primjenjivao samo na sve kasnije putnike. Zračni prijevoznik ne bi dobivao potporu iz NERES-a pri pokretanju nove linije ako se tom linijom zamijenila postojeća linija za koju je već odobrena mjera potpore. Odobravanje potpore bilo je ograničeno samo kapacitetom zračne luke Dortmund.

| (41) | Ako je zračni prijevoznik ispunio kriterije sustava, NERES-om se odobrio doprinos za marketing po putniku i popust na jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke po zrakoplovu, ovisno o ukupnom godišnjem protoku putničkog prometa zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(41)

Ako je zračni prijevoznik ispunio kriterije sustava, NERES-om se odobrio doprinos za marketing po putniku i popust na jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke po zrakoplovu, ovisno o ukupnom godišnjem protoku putničkog prometa zračnog prijevoznika.

| (42) | U skladu s cjenikom naknada naknade zračne luke načelno su određene na temelju svih kretanja zrakoplova, a ne broja putnika. Uključivale su sljedeće stavke: naknada za slijetanje, naknada za parkiranje, naknade za usluge infrastrukture (prijava na let, rukovanje prtljagom i naknade za parkiranje zrakoplova) i naknade za zemaljske usluge (prijava putnika na let, preuzimanje prtljage, utovar i istovar te zemaljske usluge). |
| --- | --- |

(42)

U skladu s cjenikom naknada naknade zračne luke načelno su određene na temelju svih kretanja zrakoplova, a ne broja putnika. Uključivale su sljedeće stavke: naknada za slijetanje, naknada za parkiranje, naknade za usluge infrastrukture (prijava na let, rukovanje prtljagom i naknade za parkiranje zrakoplova) i naknade za zemaljske usluge (prijava putnika na let, preuzimanje prtljage, utovar i istovar te zemaljske usluge).

| (43) | Sustav se primjenjivao istodobno s tadašnjim cjenikom FD-a koji je bio na snazi od 1. studenoga 2000. („sustav iz 2000.”), u skladu s odobrenjem Ministarstva prometa Sjeverne Rajne-Vestfalije. Za linije koje su imale koristi od NERES-a, sustav NERES zamijenio je sustav iz 2000. Umjesto različitih naknada iz sustava iz 2000. predmetni su zračni prijevoznici plaćali jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke po putniku. Ta je naknada tad sadržavala naknade za sve usluge zračne luke, osim naknade za sigurnost leta. |
| --- | --- |

(43)

Sustav se primjenjivao istodobno s tadašnjim cjenikom FD-a koji je bio na snazi od 1. studenoga 2000. („sustav iz 2000.”), u skladu s odobrenjem Ministarstva prometa Sjeverne Rajne-Vestfalije. Za linije koje su imale koristi od NERES-a, sustav NERES zamijenio je sustav iz 2000. Umjesto različitih naknada iz sustava iz 2000. predmetni su zračni prijevoznici plaćali jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke po putniku. Ta je naknada tad sadržavala naknade za sve usluge zračne luke, osim naknade za sigurnost leta.

| (44) | Iznos jedinstvene naknade za upotrebu zračne luke ovisila je o broju sjedala pojedinog zrakoplova. Na temelju broja sjedala razlikovalo se sljedećih pet kategorija navedenih u tablicama 6. i 7.:

  Tablica 6.


  Pet kategorija s obzirom na broj sjedala







  1. kategorija | Najmanje 140 sjedala |
| --- | --- | --- |
| 2. kategorija | Najmanje 100 sjedala |
| 3. kategorija | Najmanje 70 sjedala |
| 4. kategorija | Najmanje 40 sjedala |
| 5. kategorija | Manje od 40 sjedala |

(44)

Iznos jedinstvene naknade za upotrebu zračne luke ovisila je o broju sjedala pojedinog zrakoplova. Na temelju broja sjedala razlikovalo se sljedećih pet kategorija navedenih u tablicama 6. i 7.:

Tablica 6.

Tablica 6.

Pet kategorija s obzirom na broj sjedala

Pet kategorija s obzirom na broj sjedala

1. kategorija

Najmanje 140 sjedala

2. kategorija

Najmanje 100 sjedala

3. kategorija

Najmanje 70 sjedala

4. kategorija

Najmanje 40 sjedala

5. kategorija

Manje od 40 sjedala

Tablica 7.

Tablica 7.

Jedinstvena naknada za upotrebu zračne luke po kategoriji

Jedinstvena naknada za upotrebu zračne luke po kategoriji

| 1. srpnja 2004. – 30. lipnja 2005. | 5,00 EUR | 1. kategorija |
| --- | --- | --- |
| 8,00 EUR | 2. kategorija |
| 11,00 EUR | 3. kategorija |
| 20,00 EUR | 4. kategorija |
| 25,00 EUR | 5. kategorija |
| 1. srpnja 2005. – 3. lipnja 2006. | 6,75 EUR | 1. kategorija |
| 9,00 EUR | 2. kategorija |
| 11,75 EUR | 3. kategorija |
| 20,00 EUR | 4. kategorija |
| 25,00 EUR | 5. kategorija |
| 1. srpnja 2006. – 30. lipnja 2007. | 6,75 EUR | 1. kategorija |
| 9,00 EUR | 2. kategorija |
| 11,75 EUR | 3. kategorija |
| 20,00 EUR | 4. kategorija |
| 25,00 EUR | 5. kategorija |
| 1. srpnja 2007. – 30. lipnja 2008. | 7,50 EUR | 1. kategorija |
| 9,75 EUR | 2. kategorija |
| 12,25 EUR | 3. kategorija |
| 20,00 EUR | 4. kategorija |
| 25,00 EUR | 5. kategorija |
| 1. srpnja 2008. – 30. lipnja 2009. | 7,50 EUR | 1. kategorija |
| 9,75 EUR | 2. kategorija |
| 12,25 EUR | 3. kategorija |
| 20,00 EUR | 4. kategorija |
| 25,00 EUR | 5. kategorija |

1. srpnja 2004. – 30. lipnja 2005.

5,00 EUR

1. kategorija

8,00 EUR

2. kategorija

11,00 EUR

3. kategorija

20,00 EUR

4. kategorija

25,00 EUR

5. kategorija

1. srpnja 2005. – 3. lipnja 2006.

6,75 EUR

1. kategorija

9,00 EUR

2. kategorija

11,75 EUR

3. kategorija

20,00 EUR

4. kategorija

25,00 EUR

5. kategorija

1. srpnja 2006. – 30. lipnja 2007.

6,75 EUR

1. kategorija

9,00 EUR

2. kategorija

11,75 EUR

3. kategorija

20,00 EUR

4. kategorija

25,00 EUR

5. kategorija

1. srpnja 2007. – 30. lipnja 2008.

7,50 EUR

1. kategorija

9,75 EUR

2. kategorija

12,25 EUR

3. kategorija

20,00 EUR

4. kategorija

25,00 EUR

5. kategorija

1. srpnja 2008. – 30. lipnja 2009.

7,50 EUR

1. kategorija

9,75 EUR

2. kategorija

12,25 EUR

3. kategorija

20,00 EUR

4. kategorija

25,00 EUR

5. kategorija

| (45) | Osim popusta na jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke zračna je luka odobrila i doprinos za marketing po putniku za pokretanje nove linije. Doprinos je ovisio o učestalosti nove linije i broju dostupnih sjedala za liniju. Doprinos je ovisio o učestalosti nove linije i broju dostupnih sjedala za liniju.

  Tablica 8.


  Doprinos za marketing







  Učestalost novih letova koji su dobili potporu | Doprinos za marketing po putniku i po letu |
| --- | --- | --- |
| tri linije s kapacitetom od najmanje 100 000 sjedala godišnje | 0,30 EUR |
| četiri linije s kapacitetom od najmanje 175 000 sjedala godišnje | 0,50 EUR |
| pet linija s kapacitetom od najmanje 225 000 sjedala godišnje | 1,00 EUR |

(45)

Osim popusta na jedinstvenu naknadu za upotrebu zračne luke zračna je luka odobrila i doprinos za marketing po putniku za pokretanje nove linije. Doprinos je ovisio o učestalosti nove linije i broju dostupnih sjedala za liniju. Doprinos je ovisio o učestalosti nove linije i broju dostupnih sjedala za liniju.

Tablica 8.

Tablica 8.

Doprinos za marketing

Doprinos za marketing

Učestalost novih letova koji su dobili potporu

Doprinos za marketing po putniku i po letu

tri linije s kapacitetom od najmanje 100 000 sjedala godišnje

0,30 EUR

četiri linije s kapacitetom od najmanje 175 000 sjedala godišnje

0,50 EUR

pet linija s kapacitetom od najmanje 225 000 sjedala godišnje

1,00 EUR

| (46) | Dodatni popust koji ovisi o ukupnom godišnjem broju odlaznih putnika po zračnom prijevozniku stupio je na snagu 1. srpnja 2005. Popust se odobravao povrh naknade za upotrebu zračne luke koju su morali plaćati zračni prijevoznici. Međutim, uzimajući u obzir i popust na temelju doprinosa za marketing, naknade za upotrebu nisu trebale biti niže od 5 EUR.

  Tablica 9.


  Popusti na ukupan broj odlaznih putnika










  Broj odlaznih putnika godišnje | 500 000 do 1 000 000 | 1 000 001 do 1 500 000 | 1 500 001 do 2 000 000 | Više od 2 000 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Popust na jedinstvenu naknadu zračne luke po odlaznom putniku | 1,00 EUR | 1,50 EUR | 2,00 EUR | 3,00 EUR |

(46)

Dodatni popust koji ovisi o ukupnom godišnjem broju odlaznih putnika po zračnom prijevozniku stupio je na snagu 1. srpnja 2005. Popust se odobravao povrh naknade za upotrebu zračne luke koju su morali plaćati zračni prijevoznici. Međutim, uzimajući u obzir i popust na temelju doprinosa za marketing, naknade za upotrebu nisu trebale biti niže od 5 EUR.

Tablica 9.

Tablica 9.

Popusti na ukupan broj odlaznih putnika

Popusti na ukupan broj odlaznih putnika

Broj odlaznih putnika godišnje

500 000 do 1 000 000

1 000 001 do 1 500 000

1 500 001 do 2 000 000

Više od 2 000 000

Popust na jedinstvenu naknadu zračne luke po odlaznom putniku

1,00 EUR

1,50 EUR

2,00 EUR

3,00 EUR

2.5.   MJERA 4.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE NEO

MJERA 4.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE NEO

| (47) | NEO je uveden 1. srpnja 2009. te je zamijenio prethodni sustav popusta NERES (16) i cjenik naknada uveden 1. studenoga 2000. NEO u početku nije bio vremenski ograničen, a odluka o njegovoj provedbi temeljila se na poslovnom planu odobrenom 2008., u kojem su se nalazila predviđanja do 2019. NEO je izmijenjen 1. studenoga 2011., kad su neke od naknada povećane. |
| --- | --- |

(47)

NEO je uveden 1. srpnja 2009. te je zamijenio prethodni sustav popusta NERES (16) i cjenik naknada uveden 1. studenoga 2000. NEO u početku nije bio vremenski ograničen, a odluka o njegovoj provedbi temeljila se na poslovnom planu odobrenom 2008., u kojem su se nalazila predviđanja do 2019. NEO je izmijenjen 1. studenoga 2011., kad su neke od naknada povećane.

16

2.5.1.   NAKNADE ZA UZLIJETANJE I SLIJETANJE

| (48) | Za redovne letove u NEO-u je predviđena jedinstvena naknada za uzlijetanje i slijetanje (17). Naknada za uzlijetanje (uključujući naknade za slijetanje) ovisila je o broju putnika u zrakoplovu, ukupnom broju prevezenih putnika godišnje i veličini zrakoplova. Minimalna naknada određena je na 100 EUR. Naknade su dodatno podijeljene u tri kategorije u skladu s vrstom zrakoplova i brojem dostupnih sjedala. |
| --- | --- |

(48)

Za redovne letove u NEO-u je predviđena jedinstvena naknada za uzlijetanje i slijetanje (17). Naknada za uzlijetanje (uključujući naknade za slijetanje) ovisila je o broju putnika u zrakoplovu, ukupnom broju prevezenih putnika godišnje i veličini zrakoplova. Minimalna naknada određena je na 100 EUR. Naknade su dodatno podijeljene u tri kategorije u skladu s vrstom zrakoplova i brojem dostupnih sjedala.

17

| (49) | U tablici 10. nalazi se pregled primjenjivih naknada za uzlijetanje za redovne letove uvedenih 1. srpnja 2009.

  Tablica 10.


  Naknade za uzlijetanje sustava NEO (uključujući naknade za slijetanje) za redovne letove u zračnoj luci Dortmund u razdoblju od srpnja 2009. do studenoga 2011.








  Naknade za uzlijetanje 1. kategorije – zrakoplov s više od 120 sjedala |
| --- | --- |
| Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini | Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR) | % smanjenja |
| Više od 500 000 | 2,50 | 68,75 |
| 250 001 do 500 000 | 4,00 | 50,00 |
| 0 do 250 000 | 8,00 | 0 |
| Naknade za uzlijetanje 2. kategorije – zrakoplov s od 50 do 120 sjedala |
| Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini | Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR) | % smanjenja |
| Više od 100 000 | 3,75 | 68,75 |
| 50 001 do 100 000 | 6,00 | 50,00 |
| 0 do 50 000 | 12,00 | 0 |
| Naknade za uzlijetanje 3. kategorije – zrakoplov s do 50 sjedala |
| Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini | Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR) | % smanjenja |
| Više od 50 000 | 6,00 | 62,50 |
| 25 001 do 50 000 | 8,00 | 50,00 |
| 0 do 25 000 | 16,00 | 0 |

(49)

U tablici 10. nalazi se pregled primjenjivih naknada za uzlijetanje za redovne letove uvedenih 1. srpnja 2009.

Tablica 10.

Tablica 10.

Naknade za uzlijetanje sustava NEO (uključujući naknade za slijetanje) za redovne letove u zračnoj luci Dortmund u razdoblju od srpnja 2009. do studenoga 2011.

Naknade za uzlijetanje sustava NEO (uključujući naknade za slijetanje) za redovne letove u zračnoj luci Dortmund u razdoblju od srpnja 2009. do studenoga 2011.

Naknade za uzlijetanje 1. kategorije – zrakoplov s više od 120 sjedala

Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini

Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR)

% smanjenja

Više od 500 000

2,50

68,75

250 001 do 500 000

4,00

50,00

0 do 250 000

8,00

0

Naknade za uzlijetanje 2. kategorije – zrakoplov s od 50 do 120 sjedala

Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini

Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR)

% smanjenja

Više od 100 000

3,75

68,75

50 001 do 100 000

6,00

50,00

0 do 50 000

12,00

0

Naknade za uzlijetanje 3. kategorije – zrakoplov s do 50 sjedala

Ukupan broj putnika po kalendarskoj godini

Naknada za uzlijetanje po putniku (EUR)

% smanjenja

Više od 50 000

6,00

62,50

25 001 do 50 000

8,00

50,00

0 do 25 000

16,00

0

| (50) | Za neredovne letove u sustavu NEO razlikuju se naknade za uzlijetanje i naknade za slijetanje. Naknada za slijetanje iznosila je 2,23 EUR po 1 000 kg MTOW-a (eng. maximum take-off weight – najveća dopuštena masa uzlijetanja). Naknada za uzlijetanje ovisila je, među ostalim kriterijima, o MTOW-u zrakoplova i razini zaštite od buke. |
| --- | --- |

(50)

Za neredovne letove u sustavu NEO razlikuju se naknade za uzlijetanje i naknade za slijetanje. Naknada za slijetanje iznosila je 2,23 EUR po 1 000 kg MTOW-a (eng. maximum take-off weight – najveća dopuštena masa uzlijetanja). Naknada za uzlijetanje ovisila je, među ostalim kriterijima, o MTOW-u zrakoplova i razini zaštite od buke.

maximum take-off weight

| (51) | Osim toga, postojala je naknada za parkiranje zrakoplova koji su se zadržavali u zračnoj luci dulje od tri sata. Iznos naknade za parkiranje ovisio je o MTOW-u zrakoplova. Ta se naknada obično nije primjenjivala na niskotarifne zračne prijevoznike jer je njihovo vrijeme prihvata i otpreme bilo što je kraće moguće. |
| --- | --- |

(51)

Osim toga, postojala je naknada za parkiranje zrakoplova koji su se zadržavali u zračnoj luci dulje od tri sata. Iznos naknade za parkiranje ovisio je o MTOW-u zrakoplova. Ta se naknada obično nije primjenjivala na niskotarifne zračne prijevoznike jer je njihovo vrijeme prihvata i otpreme bilo što je kraće moguće.

| (52) | Sigurnosna naknada iznosila je 0,30 EUR po odlaznom putniku, a pristojba PRM (18) iznosila je 0,36 EUR po odlaznom putniku. |
| --- | --- |

(52)

Sigurnosna naknada iznosila je 0,30 EUR po odlaznom putniku, a pristojba PRM (18) iznosila je 0,36 EUR po odlaznom putniku.

18

2.5.2.   NAKNADE ZA ZEMALJSKE USLUGE

| (53) | Naknade za zemaljske usluge za redovne letove utvrdili su zračni prijevoznici i zračna luka u pojedinačnim ugovorima na temelju opsega pruženih usluga. Popust na temelju putničkog prometa odobren je ovisno o broju prevezenih putnika. |
| --- | --- |

(53)

Naknade za zemaljske usluge za redovne letove utvrdili su zračni prijevoznici i zračna luka u pojedinačnim ugovorima na temelju opsega pruženih usluga. Popust na temelju putničkog prometa odobren je ovisno o broju prevezenih putnika.

| (54) | Pojedinačni ugovori postojali su 2010. s prijevoznicima Wizz Air, EasyJet, Air Berlin, Germanwings, Sky Airlines i Sun Express. Na dan 1. studenoga 2011. postojali su daljnji ugovori s prijevoznicima Corendon, Tailwind, Germania, Pegasus, Freebird, Air Arabia, Bulgarian Air Charter i Air Via. |
| --- | --- |

(54)

Pojedinačni ugovori postojali su 2010. s prijevoznicima Wizz Air, EasyJet, Air Berlin, Germanwings, Sky Airlines i Sun Express. Na dan 1. studenoga 2011. postojali su daljnji ugovori s prijevoznicima Corendon, Tailwind, Germania, Pegasus, Freebird, Air Arabia, Bulgarian Air Charter i Air Via.

| (55) | Za neredovne letove naknade za zemaljske usluge ovisile su o veličini zrakoplova. Putničke usluge izračunane su na temelju pojedinačnih ugovora. Cijena odleđivanja određena je na temelju MTOW-a. |
| --- | --- |

(55)

Za neredovne letove naknade za zemaljske usluge ovisile su o veličini zrakoplova. Putničke usluge izračunane su na temelju pojedinačnih ugovora. Cijena odleđivanja određena je na temelju MTOW-a.

| (56) | U tablici 11. prikazana je razina pokrića troškova naknada za zemaljske usluge u zračnoj luci Dortmund od 2009. do 2019. Naknade za zemaljske usluge prikazane u tablici 11. prosječne su naknade za glavne klijente zračne luke Dortmund. Najniže naknade za zemaljske usluge u iznosu od [...] EUR (za [...]) 2009. pokrivale su troškove usluga koji su iznosili oko [...] EUR.

  Tablica 11.


  Pokriće troškova naknada za zemaljske usluge

















  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| Prihodi od zemaljskih usluga | [5,8 – 6,2] | [5,8 – 6,2] | [5,8 – 6,2] | [5,8 – 6,2] | [5,8 – 6,2] | [6,2 – 6,5] | [6,2 – 6,5] | [6,2 – 6,5] | [6,5 – 6,8] | [6,5 – 6,8] | [6,5 – 6,8] |
| Troškovi zemaljskih usluga | [4,0 – 4,4] | [4,0 – 4,4] | [4,0 – 4,4] | [4,0 – 4,4] | [4,0 – 4,4] | [4,5 – 4,9] | [4,5 – 4,9] | [4,5 – 4,9] | [4,5 – 4,9] | [5,0 – 5,2] | [5,0 – 5,2] |

(56)

U tablici 11. prikazana je razina pokrića troškova naknada za zemaljske usluge u zračnoj luci Dortmund od 2009. do 2019. Naknade za zemaljske usluge prikazane u tablici 11. prosječne su naknade za glavne klijente zračne luke Dortmund. Najniže naknade za zemaljske usluge u iznosu od [...] EUR (za [...]) 2009. pokrivale su troškove usluga koji su iznosili oko [...] EUR.

Tablica 11.

Tablica 11.

Pokriće troškova naknada za zemaljske usluge

Pokriće troškova naknada za zemaljske usluge

(EUR)

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Prihodi od zemaljskih usluga

[5,8 – 6,2]

[5,8 – 6,2]

[5,8 – 6,2]

[5,8 – 6,2]

[5,8 – 6,2]

[6,2 – 6,5]

[6,2 – 6,5]

[6,2 – 6,5]

[6,5 – 6,8]

[6,5 – 6,8]

[6,5 – 6,8]

Troškovi zemaljskih usluga

[4,0 – 4,4]

[4,0 – 4,4]

[4,0 – 4,4]

[4,0 – 4,4]

[4,0 – 4,4]

[4,5 – 4,9]

[4,5 – 4,9]

[4,5 – 4,9]

[4,5 – 4,9]

[5,0 – 5,2]

[5,0 – 5,2]

2.5.3   UKUPNE NAKNADE KOJE SU PLAĆALI ZRAČNI PRIJEVOZNICI UMANJENE ZA POTPORU ZA MARKETING

| (57) | Njemačka je dostavila tablicu 12. radi prikaza stvarnih prihoda zračne luke po putniku koji proizlaze iz naknada za uzlijetanje i svih ostalih naknada nakon oduzimanja iznosa doprinosa za marketing u korist zračnih prijevoznika od 1. studenoga 2011. Naknade za uzlijetanje povećale su se od uvođenja sustava NEO 2009. do 2011.

  Tablica 12.


  Prihod po odlaznom putniku od 1. studenoga 2011.









  (EUR) |
| --- | --- |
| Zračni prijevoznik | Naknada za uzlijetanje | Ukupne naknade dogovorene na temelju pojedinačnih ugovora (zemaljske usluge) | Ukupno |
| Wizz Air | 3,00 | [...] | [5–10] |
| Germanwings | 5,00 | [...] | [5–10] |
| EasyJet | 5,00 | [...] | [5–10] |
| Air Berlin/Fly Niki | 10,00 | [...] | [15–20] |
| Sun Express | 10,00 | [...] | [15–20] |
| Sky Airlines | 10,00 | [...] | [15–20] |
| Corendon | 10,00 | [...] | [15–20] |
| Tailwind | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Germania | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Pegasus | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Freebird | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Air Arabia | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Bulgarian Air Charter | 10,00 | [...] | [20–25] |
| Air Via | 10,00 | [...] | [25–30] |

(57)

Njemačka je dostavila tablicu 12. radi prikaza stvarnih prihoda zračne luke po putniku koji proizlaze iz naknada za uzlijetanje i svih ostalih naknada nakon oduzimanja iznosa doprinosa za marketing u korist zračnih prijevoznika od 1. studenoga 2011. Naknade za uzlijetanje povećale su se od uvođenja sustava NEO 2009. do 2011.

Tablica 12.

Tablica 12.

Prihod po odlaznom putniku od 1. studenoga 2011.

Prihod po odlaznom putniku od 1. studenoga 2011.

(EUR)

Zračni prijevoznik

Naknada za uzlijetanje

Ukupne naknade dogovorene na temelju pojedinačnih ugovora (zemaljske usluge)

Ukupno

Wizz Air

3,00

[...]

[5–10]

Germanwings

5,00

[...]

[5–10]

EasyJet

5,00

[...]

[5–10]

Air Berlin/Fly Niki

10,00

[...]

[15–20]

Sun Express

10,00

[...]

[15–20]

Sky Airlines

10,00

[...]

[15–20]

Corendon

10,00

[...]

[15–20]

Tailwind

10,00

[...]

[20–25]

Germania

10,00

[...]

[20–25]

Pegasus

10,00

[...]

[20–25]

Freebird

10,00

[...]

[20–25]

Air Arabia

10,00

[...]

[20–25]

Bulgarian Air Charter

10,00

[...]

[20–25]

Air Via

10,00

[...]

[25–30]

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA I ISTRAGA KOMISIJE

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA I ISTRAGA KOMISIJE

| (58) | Odlukama o pokretanju postupka iz 2007. i 2012. Komisija je započela istražne postupke u pogledu 100 %-tnih državnih jamstava, UPDG-a iz 1991., sustava naknada NERES i sustava naknada NEO, uključujući povezane popuste. |
| --- | --- |

(58)

Odlukama o pokretanju postupka iz 2007. i 2012. Komisija je započela istražne postupke u pogledu 100 %-tnih državnih jamstava, UPDG-a iz 1991., sustava naknada NERES i sustava naknada NEO, uključujući povezane popuste.

3.1.   MJERA 1.: 100 %-TNO DRŽAVNO JAMSTVO

MJERA 1.: 100 %-TNO DRŽAVNO JAMSTVO

| (59) | U pogledu 100 %-tnog državnog jamstva Komisija je izrazila dvojbe o tome bi li u uobičajenim tržišnim uvjetima subjekt u tržišnom gospodarstvu isto tako dao 100 %-tna jamstva za zajmove kojima se financiraju infrastrukturni programi u zračnoj luci Dortmund. Ako se zaključi da to nije bio slučaj, Komisija ima sumnje i u pogledu toga može li se takvu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(59)

U pogledu 100 %-tnog državnog jamstva Komisija je izrazila dvojbe o tome bi li u uobičajenim tržišnim uvjetima subjekt u tržišnom gospodarstvu isto tako dao 100 %-tna jamstva za zajmove kojima se financiraju infrastrukturni programi u zračnoj luci Dortmund. Ako se zaključi da to nije bio slučaj, Komisija ima sumnje i u pogledu toga može li se takvu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

3.2.   MJERA 2.: UPDG IZ 1991.

MJERA 2.: UPDG IZ 1991.

| (60) | U odluci o pokretanju postupka iz 2012. Komisija je izrazila sumnje posebno u pogledu toga jesu li izmjene iz 1999. i 2008. dovele do znatnih izmjena u UPDG-u iz 1991. Stoga se Komisija zapitala bi li izmijenjeni UPDG iz 1991. trebalo ocijeniti kao novu mjeru. |
| --- | --- |

(60)

U odluci o pokretanju postupka iz 2012. Komisija je izrazila sumnje posebno u pogledu toga jesu li izmjene iz 1999. i 2008. dovele do znatnih izmjena u UPDG-u iz 1991. Stoga se Komisija zapitala bi li izmijenjeni UPDG iz 1991. trebalo ocijeniti kao novu mjeru.

| (61) | Komisija je, nadalje, sumnjala jesu li određeni gubitci povezani s djelatnostima koje spadaju u nadležnost javne politike, kao što su carina, kontrola zračnog prometa i vatrogasna postrojba, spadali u djelokrug nadzora državnih potpora. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je, nadalje, sumnjala jesu li određeni gubitci povezani s djelatnostima koje spadaju u nadležnost javne politike, kao što su carina, kontrola zračnog prometa i vatrogasna postrojba, spadali u djelokrug nadzora državnih potpora.

| (62) | Nadalje, Komisija se pitala je li DSW21 postupao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu sklapanjem i izmjenom UPDG-a iz 1991. s FD-om. Stoga je Komisija imala sumnje u pogledu toga je li pokriće godišnjih gubitaka FD-a predstavljalo državnu potporu i može li se takva potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Posebno se činilo da pokriće operativnih troškova FD-a uključuje operativnu potporu za koju nije bilo vjerojatno da će ispunjivati kriterije za izuzeća predviđena člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(62)

Nadalje, Komisija se pitala je li DSW21 postupao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu sklapanjem i izmjenom UPDG-a iz 1991. s FD-om. Stoga je Komisija imala sumnje u pogledu toga je li pokriće godišnjih gubitaka FD-a predstavljalo državnu potporu i može li se takva potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Posebno se činilo da pokriće operativnih troškova FD-a uključuje operativnu potporu za koju nije bilo vjerojatno da će ispunjivati kriterije za izuzeća predviđena člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

3.3.   MJERA 3.: CJENIK NERES

MJERA 3.: CJENIK NERES

| (63) | U pogledu NERES-a Komisija je imala sumnje oko toga bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uveo NERES i sklopio slične ugovore na toj osnovi sa zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Dortmund. Ako se za cjenik i ugovor utvrdi da čine državnu potporu, Komisija je nadalje izrazila sumnje oko toga mogu li se te mjere smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(63)

U pogledu NERES-a Komisija je imala sumnje oko toga bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uveo NERES i sklopio slične ugovore na toj osnovi sa zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Dortmund. Ako se za cjenik i ugovor utvrdi da čine državnu potporu, Komisija je nadalje izrazila sumnje oko toga mogu li se te mjere smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

3.4.   MJERA 4.: CJENIK NEO

MJERA 4.: CJENIK NEO

| (64) | U pogledu NEO-a Komisija je imala sumnje oko toga bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uveo NEO i sklopio slične ugovore na toj osnovi sa zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Dortmund. U suprotnom je Komisija ponovno imala sumnje u pogledu toga mogu li se potpora sadržana u cjeniku i ugovorima smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(64)

U pogledu NEO-a Komisija je imala sumnje oko toga bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uveo NEO i sklopio slične ugovore na toj osnovi sa zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Dortmund. U suprotnom je Komisija ponovno imala sumnje u pogledu toga mogu li se potpora sadržana u cjeniku i ugovorima smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

4.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

PRIMJEDBE NJEMAČKE

4.1.   MJERA 1.: 100 %-TNO DRŽAVNO JAMSTVO U KORIST FD-A

MJERA 1.: 100 %-TNO DRŽAVNO JAMSTVO U KORIST FD-A

| (65) | Njemačka navodi da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da su jamstva dio programa razvoja infrastrukture zračne luke Dortmund. U tom pogledu Njemačka je izjavila da od 1991. zračna luka Dortmund ima važnu ulogu u konceptu prijevoza Sjeverne Rajne-Vestfalije. |
| --- | --- |

(65)

Njemačka navodi da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da su jamstva dio programa razvoja infrastrukture zračne luke Dortmund. U tom pogledu Njemačka je izjavila da od 1991. zračna luka Dortmund ima važnu ulogu u konceptu prijevoza Sjeverne Rajne-Vestfalije.

| (66) | Njemačka je pojasnila da su Grad Dortmund i DSW21 odobrili 100 %-tna državna jamstva kako bi kolateralizirali zajmove za financiranje razvoja infrastrukture zračne luke Dortmund. |
| --- | --- |

(66)

Njemačka je pojasnila da su Grad Dortmund i DSW21 odobrili 100 %-tna državna jamstva kako bi kolateralizirali zajmove za financiranje razvoja infrastrukture zračne luke Dortmund.

| (67) | Njemačka je dostavila sveobuhvatan pregled svih (100 %-tnih državnih) jamstava odobrenih u korist FD-a od 1987. do 2000., kako je sažet u tablici 13. (19)


  Tablica 13.


  Pregled 100 %-tnih državnih jamstava za kolateralizaciju zajmova FD-u od 1987. do 2000.










  Br. | Infrastrukturne mjere | Iznos zajma (u EUR) | Godina odobrenja | Jamstvo za zajam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.   Stari infrastrukturni projekti u razdoblju 1987.–1992. |
| 1. | Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda | 1 278 230 | 1987. | Grad Dortmund |
| 2. | Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda | 1 278 230 | 1987. | Grad Dortmund |
| 3. | Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda | 1 022 584 | 1988. | Grad Dortmund |
| 4. | Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda | 1 278 230 | 1989. | Grad Dortmund |
| 5. | Ostale mjere | 1 022 584 | 1992. | DSW21 |
| B.   Povijesna ulaganja u razdoblju 1993.–2003. |
| 6. | Proširenje zvučno izolirane kabine, sanitarne kanalizacije istok, područja kretanja istok, kanalizacije | 2 812 105 | 1995. | DSW21 |
| 7. | Imovina [...] | 4 090 335 | 1996. | Grad Dortmund |
| 8. | Imovina [...] | 2 045 168 | 1996. | DSW21 |
| 9. | Produljenje uzletno-sletne staze na 1 450 m | 3 988 077 | 1997. | Grad Dortmund |
| 10. | Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd. | 17 383 924 | 1997. | Grad Dortmund |
| 11. | Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd. | 17 383 924 | 1997. | Grad Dortmund |
| 12. | Obnova terminala A, teretnog centra | 1 482 747 | 1998. | DSW21 |
| 13. | Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd. | 6 876 876 | 1998. | Grad Dortmund |
| 14. | Poveznica sa sjevernom cestom, preraspodjela plinovoda i vodovoda | 2 172 991 | 1999. | DSW21 |
| 15. | Područje kretanja za mehanizaciju | 6 237 761 | 1999. | DSW21 |
| 16. | Toranj, terminal, područje kretanja i druge infrastrukturne mjere | 6 736 782 | 1999. | Grad Dortmund |
| 17. | Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd. | 3 195 574 | 2000. | Grad Dortmund |
| 18. | Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd. | 33 795 393 | 2000. | Grad Dortmund |
| 19. | Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd. | 11 120 598 | 2000. | Grad Dortmund |
| 20. | Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd. | 13 484 812 | 2000. | Grad Dortmund |
| 21. | Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd. | 21 781 034 | 2000. | Grad Dortmund |
| Izvor: Podnesak Njemačke od 23. travnja 2012. |

(67)

Njemačka je dostavila sveobuhvatan pregled svih (100 %-tnih državnih) jamstava odobrenih u korist FD-a od 1987. do 2000., kako je sažet u tablici 13. (19)

19

Tablica 13.

Tablica 13.

Pregled 100 %-tnih državnih jamstava za kolateralizaciju zajmova FD-u od 1987. do 2000.

Pregled 100 %-tnih državnih jamstava za kolateralizaciju zajmova FD-u od 1987. do 2000.

Br.

Infrastrukturne mjere

Iznos zajma (u EUR)

Godina odobrenja

Jamstvo za zajam

Stari infrastrukturni projekti u razdoblju 1987.–1992.

1.

Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda

1 278 230

1987.

Grad Dortmund

2.

Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda

1 278 230

1987.

Grad Dortmund

3.

Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda

1 022 584

1988.

Grad Dortmund

4.

Produljenje uzletno-sletne staze A, preusmjeravanje visokonaponskog dalekovoda

1 278 230

1989.

Grad Dortmund

5.

Ostale mjere

1 022 584

1992.

DSW21

Povijesna ulaganja u razdoblju 1993.–2003.

6.

Proširenje zvučno izolirane kabine, sanitarne kanalizacije istok, područja kretanja istok, kanalizacije

2 812 105

1995.

DSW21

7.

Imovina [...]

4 090 335

1996.

Grad Dortmund

8.

Imovina [...]

2 045 168

1996.

DSW21

9.

Produljenje uzletno-sletne staze na 1 450 m

3 988 077

1997.

Grad Dortmund

10.

Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd.

17 383 924

1997.

Grad Dortmund

11.

Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd.

17 383 924

1997.

Grad Dortmund

12.

Obnova terminala A, teretnog centra

1 482 747

1998.

DSW21

13.

Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd.

6 876 876

1998.

Grad Dortmund

14.

Poveznica sa sjevernom cestom, preraspodjela plinovoda i vodovoda

2 172 991

1999.

DSW21

15.

Područje kretanja za mehanizaciju

6 237 761

1999.

DSW21

16.

Toranj, terminal, područje kretanja i druge infrastrukturne mjere

6 736 782

1999.

Grad Dortmund

17.

Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd.

3 195 574

2000.

Grad Dortmund

18.

Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd.

33 795 393

2000.

Grad Dortmund

19.

Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd.

11 120 598

2000.

Grad Dortmund

20.

Toranj, terminal/parkiralište 1, područje kretanja itd.

13 484 812

2000.

Grad Dortmund

21.

Produljenje uzletno-sletne staze, reorganizacija terminala za opće zrakoplovstvo itd.

21 781 034

2000.

Grad Dortmund

Izvor: Podnesak Njemačke od 23. travnja 2012.

Izvor:

| (68) | Njemačka je izjavila da su ta jamstva neopozivo odobrena između 1987. i 2000., odnosno prije nego što je razjašnjeno da zračne luke podliježu pravilima o državnim potporama. Njemačka je nadalje navela da su jamstva stoga neopozivo dana prije presude u predmetu Aéroports de Paris i otad se nisu mijenjala. Osim toga, Njemačka je naglasila da ta jamstva nisu proširena niti izmijenjena na drugi način. |
| --- | --- |

(68)

Njemačka je izjavila da su ta jamstva neopozivo odobrena između 1987. i 2000., odnosno prije nego što je razjašnjeno da zračne luke podliježu pravilima o državnim potporama. Njemačka je nadalje navela da su jamstva stoga neopozivo dana prije presude u predmetu Aéroports de Paris i otad se nisu mijenjala. Osim toga, Njemačka je naglasila da ta jamstva nisu proširena niti izmijenjena na drugi način.

| (69) | Njemačka je navela i da je upravitelj zračne luke plaćao tržišnu naknadu za ta jamstva. |
| --- | --- |

(69)

Njemačka je navela i da je upravitelj zračne luke plaćao tržišnu naknadu za ta jamstva.

4.2.   MJERA 2.: UPDG IZ 1991.

MJERA 2.: UPDG IZ 1991.

| (70) | Njemačka je u pogledu tumačenja i primjenjivosti članka 107. stavka 1. Ugovora na UPDG iz 1991. navela da je taj ugovor neopozivo sklopljen prije presude Općeg suda u predmetu Aéroports de Paris (20). Njemačka je potvrdila da je UPDG iz 1991. neopozivo sklopljen 1991. i stupio na snagu 1. siječnja 1992. te da se pokriće godišnjih gubitaka koje je proveo DSW21 u cijelosti temeljilo na tom ugovoru. Njemačka stoga smatra da se pravila o državnim potporama ne bi trebala primjenjivati na ugovor. |
| --- | --- |

(70)

Njemačka je u pogledu tumačenja i primjenjivosti članka 107. stavka 1. Ugovora na UPDG iz 1991. navela da je taj ugovor neopozivo sklopljen prije presude Općeg suda u predmetu Aéroports de Paris (20). Njemačka je potvrdila da je UPDG iz 1991. neopozivo sklopljen 1991. i stupio na snagu 1. siječnja 1992. te da se pokriće godišnjih gubitaka koje je proveo DSW21 u cijelosti temeljilo na tom ugovoru. Njemačka stoga smatra da se pravila o državnim potporama ne bi trebala primjenjivati na ugovor.

20

| (71) | Njemačka je zauzela stav da se Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. nisu mogle primjenjivati na ovaj predmet jer je UPDG iz 1991. potpisan kao dio infrastrukturnih mjera provedenih početkom 1990-ih, prije donošenja i objave Smjernica. Nadalje, Njemačka je navela da je UPDG iz 1991. bio nužan za proširenje zračne luke. U skladu s tim Njemačka je pojasnila da je Vijeće grada Dortmunda bilo suglasno s ugovorom kao alternativom izravnim bespovratnim sredstvima za financiranje proširenja zračne luke. Njemačka je navela da će nova infrastruktura biti dostupna svakom potencijalnom korisniku bez ikakve diskriminacije. Zračna luka Dortmund trebala je postati javna zračna luka što je, prema mišljenju Njemačke, od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(71)

Njemačka je zauzela stav da se Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. nisu mogle primjenjivati na ovaj predmet jer je UPDG iz 1991. potpisan kao dio infrastrukturnih mjera provedenih početkom 1990-ih, prije donošenja i objave Smjernica. Nadalje, Njemačka je navela da je UPDG iz 1991. bio nužan za proširenje zračne luke. U skladu s tim Njemačka je pojasnila da je Vijeće grada Dortmunda bilo suglasno s ugovorom kao alternativom izravnim bespovratnim sredstvima za financiranje proširenja zračne luke. Njemačka je navela da će nova infrastruktura biti dostupna svakom potencijalnom korisniku bez ikakve diskriminacije. Zračna luka Dortmund trebala je postati javna zračna luka što je, prema mišljenju Njemačke, od zajedničkog interesa.

| (72) | Njemačka je dostavila studije u kojima su prikazane mogućnosti i perspektive razvoja nekadašnjeg uzletišta Dortmund-Wickede (21). Ishod je bio takav da bi pretvaranje uzletišta u zračnu luku dovelo do povećanja od do 196 000 putnika 1991., do 664 000 – 731 000 putnika 2001. i čak do 1,1 milijuna 2010. Njemačka je tvrdila da je prije proširenja kapacitet zračne luke iznosio samo oko 750 000 putnika zbog čega je proširenje bilo nužno. U tom pogledu Njemačka je potvrdila da su predviđanja iz istraživanja bila ispravna. U 2000. zračnom lukom Dortmund služilo se već 719 365 putnika, a predviđene su brojke za 2010. ostvarene već 2001. sa 1 064 153 putnika. |
| --- | --- |

(72)

Njemačka je dostavila studije u kojima su prikazane mogućnosti i perspektive razvoja nekadašnjeg uzletišta Dortmund-Wickede (21). Ishod je bio takav da bi pretvaranje uzletišta u zračnu luku dovelo do povećanja od do 196 000 putnika 1991., do 664 000 – 731 000 putnika 2001. i čak do 1,1 milijuna 2010. Njemačka je tvrdila da je prije proširenja kapacitet zračne luke iznosio samo oko 750 000 putnika zbog čega je proširenje bilo nužno. U tom pogledu Njemačka je potvrdila da su predviđanja iz istraživanja bila ispravna. U 2000. zračnom lukom Dortmund služilo se već 719 365 putnika, a predviđene su brojke za 2010. ostvarene već 2001. sa 1 064 153 putnika.

21

| (73) | Njemačka je navela da UPDG iz 1991. nije proširen ni izmijenjen na drugi način, niti je raskinut ili vremenski ograničen. Njemačka je istaknula da su dodatak iz 1999. i izmjene iz 2008. sklopljeni samo radi ispunjivanja zahtjeva njemačkog poreznog zakonodavstva i da nisu utjecali na načelo neodređenog pokrića godišnjih gubitaka. Posljedično, u skladu s navodima Njemačke, izmjena UPDG-a iz 1991. koji su sklopili FD i DSW21 provedena 2008. nije bila nova mjera, ali se i dalje odnosila na isti ugovor koji je bio predmet istražnog postupka u odluci o pokretanju postupka iz 2007. |
| --- | --- |

(73)

Njemačka je navela da UPDG iz 1991. nije proširen ni izmijenjen na drugi način, niti je raskinut ili vremenski ograničen. Njemačka je istaknula da su dodatak iz 1999. i izmjene iz 2008. sklopljeni samo radi ispunjivanja zahtjeva njemačkog poreznog zakonodavstva i da nisu utjecali na načelo neodređenog pokrića godišnjih gubitaka. Posljedično, u skladu s navodima Njemačke, izmjena UPDG-a iz 1991. koji su sklopili FD i DSW21 provedena 2008. nije bila nova mjera, ali se i dalje odnosila na isti ugovor koji je bio predmet istražnog postupka u odluci o pokretanju postupka iz 2007.

| (74) | Osim toga, Njemačka smatra da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu može primijeniti samo u kontekstu tadašnje situacije. Nadalje, Njemačka je navela argument da, s obzirom na to da se u to vrijeme upravljanje zračnom lukom i izgradnja zračne luke nisu smatrali gospodarskom djelatnošću, zračne luke nisu se smatrale poduzetnikom koji spada u područje primjene članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(74)

Osim toga, Njemačka smatra da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu može primijeniti samo u kontekstu tadašnje situacije. Nadalje, Njemačka je navela argument da, s obzirom na to da se u to vrijeme upravljanje zračnom lukom i izgradnja zračne luke nisu smatrali gospodarskom djelatnošću, zračne luke nisu se smatrale poduzetnikom koji spada u područje primjene članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (75) | Njemačka je nadalje pojasnila da su određeni operativni i kapitalni troškovi (amortizacija i troškovi financiranja) spadali u nadležnost javne politike te da stoga nisu obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama. Njemačka smatra da su primjer tih troškova bili troškovi policije, carine i kontrole zračnog prometa. |
| --- | --- |

(75)

Njemačka je nadalje pojasnila da su određeni operativni i kapitalni troškovi (amortizacija i troškovi financiranja) spadali u nadležnost javne politike te da stoga nisu obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama. Njemačka smatra da su primjer tih troškova bili troškovi policije, carine i kontrole zračnog prometa.

| (76) | Njemačka je navela da je UPDG iz 1991. ispunjivao zahtjeve presude u predmetu Altmark (22) od 24. srpnja 2003. U svojem je podnesku Njemačka navela da je Vijeće grada Dortmunda službeno povjerilo FD-u daljnji razvoj infrastrukture zračne luke Dortmund te da mu nije isplaćena prekomjerna naknada. Iako za upravljanje zračnom lukom nije proveden postupak javne nabave, Njemačka navodi da je FD u prosjeku bio poduzetnik kojim se dobro upravljalo. |
| --- | --- |

(76)

Njemačka je navela da je UPDG iz 1991. ispunjivao zahtjeve presude u predmetu Altmark (22) od 24. srpnja 2003. U svojem je podnesku Njemačka navela da je Vijeće grada Dortmunda službeno povjerilo FD-u daljnji razvoj infrastrukture zračne luke Dortmund te da mu nije isplaćena prekomjerna naknada. Iako za upravljanje zračnom lukom nije proveden postupak javne nabave, Njemačka navodi da je FD u prosjeku bio poduzetnik kojim se dobro upravljalo.

22

| (77) | Njemačka je nadalje navela da su gubitci zračne luke uključivali troškove povezane s ulaganjima, o kojima je odluka donesena prije presude u predmetu Aéroports de Paris iz 2000., te troškove u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(77)

Njemačka je nadalje navela da su gubitci zračne luke uključivali troškove povezane s ulaganjima, o kojima je odluka donesena prije presude u predmetu Aéroports de Paris iz 2000., te troškove u nadležnosti javne politike.

| (78) | U tom je kontekstu Njemačka u nekoliko navrata dostavila različite popise djelatnosti za koje se smatralo da spadaju u nadležnost javne politike. Pregled iz najnovijeg podneska sažet je u tablicama 4. i 5. |
| --- | --- |

(78)

U tom je kontekstu Njemačka u nekoliko navrata dostavila različite popise djelatnosti za koje se smatralo da spadaju u nadležnost javne politike. Pregled iz najnovijeg podneska sažet je u tablicama 4. i 5.

| (79) | Njemačka smatra, upućujući na presudu u predmetu Leipzig/Halle, da su te mjere izvan područja primjene nadzora državnih potpora. Njemačka tvrdi da bi FD imao pozitivnu EBITDA-u da se ti troškovi oduzmu od početnih troškova. |
| --- | --- |

(79)

Njemačka smatra, upućujući na presudu u predmetu Leipzig/Halle, da su te mjere izvan područja primjene nadzora državnih potpora. Njemačka tvrdi da bi FD imao pozitivnu EBITDA-u da se ti troškovi oduzmu od početnih troškova.

| (80) | U svakom slučaju Njemačka je naglasila da se mjeru ne smije smatrati operativnom potporom, nego potporom za ulaganje, koja se može smatrati spojivom s Ugovorom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (b) i (c) Ugovora. Međutim, Njemačka je potvrdila da bi projekte od zajedničkog europskog interesa u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora trebalo provoditi više od jedne države članice. Neovisno o tomu, Njemačka je tvrdila da je sveobuhvatna strukturna transformacija, kojom je bila obuhvaćena izgradnja infrastrukture zračne luke, bila u zajedničkom interesu Unije te je stoga spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(80)

U svakom slučaju Njemačka je naglasila da se mjeru ne smije smatrati operativnom potporom, nego potporom za ulaganje, koja se može smatrati spojivom s Ugovorom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (b) i (c) Ugovora. Međutim, Njemačka je potvrdila da bi projekte od zajedničkog europskog interesa u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora trebalo provoditi više od jedne države članice. Neovisno o tomu, Njemačka je tvrdila da je sveobuhvatna strukturna transformacija, kojom je bila obuhvaćena izgradnja infrastrukture zračne luke, bila u zajedničkom interesu Unije te je stoga spojiva s unutarnjim tržištem.

4.3.   MJERA 3.: NERES

MJERA 3.: NERES

| (81) | Njemačka je tvrdila da se mjere iz programa NERES ne mogu smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Njemačka je NERES smatrala programom kojim se podupire proširenje zračne luke Dortmund i za koji se mogao prijaviti svaki zračni prijevoznik, što znači da nije bio diskriminirajući. U svakom slučaju, prema navodima Njemačke, NERES se primjenjivao na najmanje tri zračna prijevoznika i zbog toga ga se nije moglo smatrati de facto diskriminacijom u korist prijevoznika EasyJet. Osim toga, Njemačka je naglasila da je program bio vremenski ograničen i da se primjenjivao samo na zračne prijevoznike koji su uspostavljali ili širili svoje poslovanje u zračnoj luci Dortmund u tom razdoblju. Njemačka smatra da mjere u okviru NERES-a nisu bile selektivne jer njima nije dana prednost samo određenim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(81)

Njemačka je tvrdila da se mjere iz programa NERES ne mogu smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Njemačka je NERES smatrala programom kojim se podupire proširenje zračne luke Dortmund i za koji se mogao prijaviti svaki zračni prijevoznik, što znači da nije bio diskriminirajući. U svakom slučaju, prema navodima Njemačke, NERES se primjenjivao na najmanje tri zračna prijevoznika i zbog toga ga se nije moglo smatrati de facto diskriminacijom u korist prijevoznika EasyJet. Osim toga, Njemačka je naglasila da je program bio vremenski ograničen i da se primjenjivao samo na zračne prijevoznike koji su uspostavljali ili širili svoje poslovanje u zračnoj luci Dortmund u tom razdoblju. Njemačka smatra da mjere u okviru NERES-a nisu bile selektivne jer njima nije dana prednost samo određenim zračnim prijevoznicima.

de facto

| (82) | Njemačka smatra da se NERES ne može pripisati državi jer je uprava FD-a uspostavila program na vlastitu inicijativu i odgovornost. Njemačka je potvrdila da u razvoj NERES-a nisu bili uključeni ni nadzorni odbor FD-a ni članovi društva DSW21 ni grad Dortmund. |
| --- | --- |

(82)

Njemačka smatra da se NERES ne može pripisati državi jer je uprava FD-a uspostavila program na vlastitu inicijativu i odgovornost. Njemačka je potvrdila da u razvoj NERES-a nisu bili uključeni ni nadzorni odbor FD-a ni članovi društva DSW21 ni grad Dortmund.

| (83) | Njemačka je predstavila alternativne scenarije koji uključuju ili ne uključuju NERES te je došla do zaključka da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način. U skladu s tim scenarijima za dobit u okviru sustava NERES očekivalo se da bi bila veća nego da se on ne uvede jer je sustav usmjeren na povećanje broja putnika. Uz sustav NERES očekivalo se da će zračna luka početi ostvarivati dobit od 2008. Njemačka je podsjetila Komisiju na to da bi zatvaranje zračne luke isto tako uzrokovalo troškove te je istaknula kako se člankom 45. Zakona o dozvolama u zračnom prometu (njem. Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung – LuftVZO) zahtijeva uredno upravljanje zračnom lukom i njezino održavanje, a ne zatvaranje. |
| --- | --- |

(83)

Njemačka je predstavila alternativne scenarije koji uključuju ili ne uključuju NERES te je došla do zaključka da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način. U skladu s tim scenarijima za dobit u okviru sustava NERES očekivalo se da bi bila veća nego da se on ne uvede jer je sustav usmjeren na povećanje broja putnika. Uz sustav NERES očekivalo se da će zračna luka početi ostvarivati dobit od 2008. Njemačka je podsjetila Komisiju na to da bi zatvaranje zračne luke isto tako uzrokovalo troškove te je istaknula kako se člankom 45. Zakona o dozvolama u zračnom prometu (njem. Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung – LuftVZO) zahtijeva uredno upravljanje zračnom lukom i njezino održavanje, a ne zatvaranje.

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

| (84) | Njemačka tvrdi da se nakon napada 11. rujna 2001. broj putnika smanjio te da su se tržišni uvjeti promijenili. Stoga je bilo potrebno uvesti NERES kako bi se ponovno povećali broj putnika i iskorištenost infrastrukture. Njemačka je navela da je zahvaljujući NERES-u FD uspio održati svoj broj putnika, za razliku od drugih zračnih luka u tom razdoblju. |
| --- | --- |

(84)

Njemačka tvrdi da se nakon napada 11. rujna 2001. broj putnika smanjio te da su se tržišni uvjeti promijenili. Stoga je bilo potrebno uvesti NERES kako bi se ponovno povećali broj putnika i iskorištenost infrastrukture. Njemačka je navela da je zahvaljujući NERES-u FD uspio održati svoj broj putnika, za razliku od drugih zračnih luka u tom razdoblju.

| (85) | Nadalje, prema navodima Njemačke, potražnja na europskoj razini u to je vrijeme bila usmjerena na niskotarifne zračne prijevoznike. Njemačka je tvrdila da je, s obzirom na to da je glavni klijent zračne luke Dortmund, Air Berlin, sve više premještao svoje letove u druge zračne luke, FD bio prisiljen na uvođenje poticaja kao što je NERES. Međutim, Njemačka je objasnila da NERES nije bio usmjeren samo na niskotarifne zračne prijevoznike, već je FD bio zainteresiran i za uspostavljanje poslovnog putničkog prijevoza u zračnoj luci Dortmund, ali Lufthansa nije pozitivno odgovorila na zahtjev FD-a. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje, prema navodima Njemačke, potražnja na europskoj razini u to je vrijeme bila usmjerena na niskotarifne zračne prijevoznike. Njemačka je tvrdila da je, s obzirom na to da je glavni klijent zračne luke Dortmund, Air Berlin, sve više premještao svoje letove u druge zračne luke, FD bio prisiljen na uvođenje poticaja kao što je NERES. Međutim, Njemačka je objasnila da NERES nije bio usmjeren samo na niskotarifne zračne prijevoznike, već je FD bio zainteresiran i za uspostavljanje poslovnog putničkog prijevoza u zračnoj luci Dortmund, ali Lufthansa nije pozitivno odgovorila na zahtjev FD-a.

| (86) | Njemačka je navela da sustavom NERES FD nije preuzeo rizike, već je stvorio strategiju za povratak profitabilnosti. Njemačka je tvrdila da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način, posebno jer je zračna luka već mogla pridobiti EasyJet uvođenjem poticaja u okviru NERES-a. Njemačka je dostavila poslovni plan upotrijebljen za uvođenje NERES-a. U poslovnom planu uspoređeni su najbolji scenarij, osnovni scenarij i najgori scenarij za FD uz uvođenje NERES-a i bez njega. U svakom se scenariju očekivao godišnji porast broja putnika od 4 – 7 %. To se očekivanje temeljilo na predviđanjima iz inicijative za zračni prijevoz (njem. Luftverkehrsinitiative) za Europu i svijet. U poslovnom se planu za svaki scenarij očekivalo da će FD moći povećati i prihode od nezrakoplovnih djelatnosti za 5 % godišnje. To se očekivanje temeljilo na razvoju tijekom razdoblja od 1999. do 2003. kad se broj putnika u prosjeku povećao za 14,39 %, a istodobno se prihod od parkiranja u prosjeku povećao za 27,64 % zbog prosječnoga godišnjeg povećanja naknada za parkiranje od 13,25 %. |
| --- | --- |

(86)

Njemačka je navela da sustavom NERES FD nije preuzeo rizike, već je stvorio strategiju za povratak profitabilnosti. Njemačka je tvrdila da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način, posebno jer je zračna luka već mogla pridobiti EasyJet uvođenjem poticaja u okviru NERES-a. Njemačka je dostavila poslovni plan upotrijebljen za uvođenje NERES-a. U poslovnom planu uspoređeni su najbolji scenarij, osnovni scenarij i najgori scenarij za FD uz uvođenje NERES-a i bez njega. U svakom se scenariju očekivao godišnji porast broja putnika od 4 – 7 %. To se očekivanje temeljilo na predviđanjima iz inicijative za zračni prijevoz (njem. Luftverkehrsinitiative) za Europu i svijet. U poslovnom se planu za svaki scenarij očekivalo da će FD moći povećati i prihode od nezrakoplovnih djelatnosti za 5 % godišnje. To se očekivanje temeljilo na razvoju tijekom razdoblja od 1999. do 2003. kad se broj putnika u prosjeku povećao za 14,39 %, a istodobno se prihod od parkiranja u prosjeku povećao za 27,64 % zbog prosječnoga godišnjeg povećanja naknada za parkiranje od 13,25 %.

Luftverkehrsinitiative

| (87) | Nadalje, scenariji su se temeljili na pretpostavci da će FD moći uštedjeti troškove povjeravanjem poslova trećim stranama. U svim se scenarijima očekivalo da će, uzimajući u obzir poticaje, zračna luka Dortmund moći povećati naknade za parkiranje za još 10 % zahvaljujući povećanju broja putnika. U najboljem scenariju očekivalo se da će zračna luka biti u potpunosti profitabilna do 2015. U najgorem scenariju predviđalo se da će to povećanje biti moguće samo u preostalom razdoblju ostanka prijevoznika EasyJet u zračnoj luci. Njemačka je istaknula da bi čak i u najgorem scenariju s uvođenjem poticaja rezultat FD-a bio bolji nego bez poticaja. Njemačka navodi i da se očekivalo da će na kraju toliko zračnih prijevoznika poslovati u zračnoj luci Dortmund da bi povećanje broja putnika čak premašilo predviđanja i očekivanja. Njemačka je izjavila da bi uvođenjem poticaja u okviru NERES-a zračna luka postala profitabilnija zbog povećanja broja putnika i veće iskorištenosti. Njemačka je detaljno predstavila sve scenarije. Bez uvođenja poticaja zračna luka Dortmund iskorištavala bi 60 % svojeg kapaciteta u najboljem scenariju, što je značilo 1,7 milijuna putnika. U najgorem bi slučaju iskorištavala 44 % svojeg kapaciteta. Čak bi i u najboljem scenariju FD nastavio ostvarivati operativne gubitke i oporavak se ne bi mogao očekivati u sljedećim godinama. U najgorem scenariju operativni bi se gubitci najprije povećali, a zatim blago smanjili do 2014., no i dalje bi bili znatno veći nego 2003. |
| --- | --- |

(87)

Nadalje, scenariji su se temeljili na pretpostavci da će FD moći uštedjeti troškove povjeravanjem poslova trećim stranama. U svim se scenarijima očekivalo da će, uzimajući u obzir poticaje, zračna luka Dortmund moći povećati naknade za parkiranje za još 10 % zahvaljujući povećanju broja putnika. U najboljem scenariju očekivalo se da će zračna luka biti u potpunosti profitabilna do 2015. U najgorem scenariju predviđalo se da će to povećanje biti moguće samo u preostalom razdoblju ostanka prijevoznika EasyJet u zračnoj luci. Njemačka je istaknula da bi čak i u najgorem scenariju s uvođenjem poticaja rezultat FD-a bio bolji nego bez poticaja. Njemačka navodi i da se očekivalo da će na kraju toliko zračnih prijevoznika poslovati u zračnoj luci Dortmund da bi povećanje broja putnika čak premašilo predviđanja i očekivanja. Njemačka je izjavila da bi uvođenjem poticaja u okviru NERES-a zračna luka postala profitabilnija zbog povećanja broja putnika i veće iskorištenosti. Njemačka je detaljno predstavila sve scenarije. Bez uvođenja poticaja zračna luka Dortmund iskorištavala bi 60 % svojeg kapaciteta u najboljem scenariju, što je značilo 1,7 milijuna putnika. U najgorem bi slučaju iskorištavala 44 % svojeg kapaciteta. Čak bi i u najboljem scenariju FD nastavio ostvarivati operativne gubitke i oporavak se ne bi mogao očekivati u sljedećim godinama. U najgorem scenariju operativni bi se gubitci najprije povećali, a zatim blago smanjili do 2014., no i dalje bi bili znatno veći nego 2003.

| (88) | Njemačka je navela da je uvođenje NERES-a bilo najprofitabilnija mogućnost za FD, čak i u usporedbi sa zatvaranjem zračne luke Dortmund. Točnije, to je bilo profitabilnije od alternative koja podrazumijeva primjenu prvobitnog sustava naknada zračne luke uvedenog 1. studenoga 2000. Njemačka je nadalje pojasnila da se provedenom procjenom pokazalo da bi uz NERES FD mogao maksimalno povećati broj putnika, svoje prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti i zaradu prije odbitka kamata, poreza i amortizacije („EBITDA”). |
| --- | --- |

(88)

Njemačka je navela da je uvođenje NERES-a bilo najprofitabilnija mogućnost za FD, čak i u usporedbi sa zatvaranjem zračne luke Dortmund. Točnije, to je bilo profitabilnije od alternative koja podrazumijeva primjenu prvobitnog sustava naknada zračne luke uvedenog 1. studenoga 2000. Njemačka je nadalje pojasnila da se provedenom procjenom pokazalo da bi uz NERES FD mogao maksimalno povećati broj putnika, svoje prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti i zaradu prije odbitka kamata, poreza i amortizacije („EBITDA”).

| (89) | U tom pogledu u tablici 14. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti NERES-a. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja NERES-a.

  Tablica 14.


  Dodatni troškovi NERES-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000. | Predviđanja | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | |
| Putnici | 340 000 | 940 000 | 1 210 000 | 1 550 000 | 1 830 000 | 2 110 000 | 7 980 000 |
| | | | | | | | |
| Prihodi |
| Naknade za slijetanje | 366 | 1 464 | 1 425 | 1 936 | 1 943 | 1 263 | 8 397 |
| Pružanje usluga | 625 | 1 938 | 2 201 | 2 830 | 3 326 | 3 234 | 14 154 |
| Prihodi od infrastrukture | 110 | 401 | 389 | 507 | 586 | 355 | 2 348 |
| Rezerviranja | 432 | 1 194 | 1 537 | 1 969 | 2 324 | 2 680 | 10 136 |
| Najam | 0 | 200 | 500 | 800 | 1 700 | 1 750 | 4 950 |
| Parkiranje | 876 | 2 586 | 3 710 | 5 252 | 6 879 | 8 786 | 28 089 |
| Preraspodjele | 0 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 | 400 |
| Ostalo | 0 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 | 400 |
| Ukupni operativni prihodi | 2 409 | 7 882 | 9 861 | 13 493 | 16 958 | 18 268 | 68 871 |
| Ostali prihodi | 845 | 2 336 | 3 007 | 3 852 | 4 546 | 5 243 | 19 829 |
| Kamate i prihod od dividendi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ukupni prihodi | 3 254 | 10 218 | 12 868 | 17 345 | 21 505 | 23 511 | 88 701 |
| | | | | | | | |
| Troškovi |
| Plaće | 411 | 5 920 | 7 545 | 9 568 | 11 183 | 12 766 | 47 393 |
| Materijal | 300 | 941 | 1 229 | 1 591 | 1 880 | 2 169 | 8 110 |
| Amortizacija | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 500 | 1 450 | 2 950 |
| Kamate | 0 | 0 | 0 | 1 500 | 1 485 | 1 470 | 4 455 |
| Operativni troškovi | 1 253 | 1 629 | 2 102 | 2 693 | 3 158 | 3 623 | 14 458 |
| Ostalo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Doprinos za marketing | 155 | 426 | 546 | 695 | 825 | 503 | 3 150 |
| Ukupni troškovi | 2 119 | 8 916 | 11 422 | 16 047 | 20 031 | 21 980 | 80 515 |
| Ukupni doprinosi | 1 135 | 1 303 | 1 446 | 1 298 | 1 474 | 1 531 | 8 186 |
| Doprinos EBITDA-i | 1 135 | 1 303 | 1 446 | 2 798 | 4 459 | 4 451 | 15 592 |

(89)

U tom pogledu u tablici 14. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti NERES-a. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja NERES-a.

Tablica 14.

Tablica 14.

Dodatni troškovi NERES-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000.

Dodatni troškovi NERES-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000.

Predviđanja

Ukupno

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

Putnici

340 000

940 000

1 210 000

1 550 000

1 830 000

2 110 000

7 980 000

Prihodi

Prihodi

Naknade za slijetanje

366

1 464

1 425

1 936

1 943

1 263

8 397

Pružanje usluga

625

1 938

2 201

2 830

3 326

3 234

14 154

Prihodi od infrastrukture

110

401

389

507

586

355

2 348

Rezerviranja

432

1 194

1 537

1 969

2 324

2 680

10 136

Najam

0

200

500

800

1 700

1 750

4 950

Parkiranje

876

2 586

3 710

5 252

6 879

8 786

28 089

Preraspodjele

0

50

50

100

100

100

400

Ostalo

0

50

50

100

100

100

400

Ukupni operativni prihodi

2 409

7 882

9 861

13 493

16 958

18 268

68 871

Ostali prihodi

845

2 336

3 007

3 852

4 546

5 243

19 829

Kamate i prihod od dividendi

0

0

0

0

0

0

0

Ukupni prihodi

Ukupni prihodi

3 254

3 254

10 218

10 218

12 868

12 868

17 345

17 345

21 505

21 505

23 511

23 511

88 701

88 701

Troškovi

Troškovi

Plaće

411

5 920

7 545

9 568

11 183

12 766

47 393

Materijal

300

941

1 229

1 591

1 880

2 169

8 110

Amortizacija

0

0

0

0

1 500

1 450

2 950

Kamate

0

0

0

1 500

1 485

1 470

4 455

Operativni troškovi

1 253

1 629

2 102

2 693

3 158

3 623

14 458

Ostalo

0

0

0

0

0

0

0

Doprinos za marketing

155

426

546

695

825

503

3 150

Ukupni troškovi

Ukupni troškovi

2 119

2 119

8 916

8 916

11 422

11 422

16 047

16 047

20 031

20 031

21 980

21 980

80 515

80 515

Ukupni doprinosi

Ukupni doprinosi

1 135

1 135

1 303

1 303

1 446

1 446

1 298

1 298

1 474

1 474

1 531

1 531

8 186

8 186

Doprinos EBITDA-i

Doprinos EBITDA-i

1 135

1 135

1 303

1 303

1 446

1 446

2 798

2 798

4 459

4 459

4 451

4 451

15 592

15 592

| (90) | Njemačka je izjavila da je ukupan cilj mjera bilo stvaranje najveće moguće srednjoročne do dugoročne dobiti i da bi se kratkoročni gubitci nadoknadili budućom dobiti jer se očekivalo da će uvođenje NERES-a dovesti do pozitivne EBITDA-e (isključujući troškove u nadležnosti javne politike) od 2015. nadalje. |
| --- | --- |

(90)

Njemačka je izjavila da je ukupan cilj mjera bilo stvaranje najveće moguće srednjoročne do dugoročne dobiti i da bi se kratkoročni gubitci nadoknadili budućom dobiti jer se očekivalo da će uvođenje NERES-a dovesti do pozitivne EBITDA-e (isključujući troškove u nadležnosti javne politike) od 2015. nadalje.

| (91) | Njemačka je dostavila i predviđanja na temelju izračuna ukupnog troška i ukupnog prihoda, kako je prikazano u tablici 15.

  Tablica 15.


  Predviđena dobit ili gubitak u scenariju na temelju NERES-a | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Putnici (u milijunima) | 1,24 | 1,87 | 2,16 | 2,53 | 2,86 | 3,19 | 13,85 |
| Prihodi (u tisućama EUR) | 22 548 | 28 778 | 31 921 | 37 080 | 42 246 | 45 298 | 207 871 |
| Troškovi (u tisućama EUR) | 46 029 | 50 487 | 53 165 | 58 095 | 62 649 | 65 160 | 335 585 |
| Dobit/gubitak (u tisućama EUR) | – 23 481 | – 21 709 | – 21 244 | – 21 015 | – 20 403 | – 19 862 | – 127 714 |
| EBITDA (u tisućama EUR) | – 2 881 | –1 159 | – 744 | 936 | 2 982 | 3 408 | 2 541 |

(91)

Njemačka je dostavila i predviđanja na temelju izračuna ukupnog troška i ukupnog prihoda, kako je prikazano u tablici 15.

Tablica 15.

Tablica 15.

Predviđena dobit ili gubitak u scenariju na temelju NERES-a

Predviđena dobit ili gubitak u scenariju na temelju NERES-a

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

Ukupno

Putnici (u milijunima)

1,24

1,87

2,16

2,53

2,86

3,19

13,85

Prihodi (u tisućama EUR)

22 548

28 778

31 921

37 080

42 246

45 298

207 871

Troškovi (u tisućama EUR)

46 029

50 487

53 165

58 095

62 649

65 160

335 585

Dobit/gubitak (u tisućama EUR)

– 23 481

– 21 709

– 21 244

– 21 015

– 20 403

– 19 862

– 127 714

EBITDA (u tisućama EUR)

– 2 881

–1 159

– 744

936

2 982

3 408

2 541

| (92) | Njemačka je nadalje argumentirala da su nakon uvođenja NERES-a pozitivni učinci bili vidljivi već u drugoj polovini 2004. Gubitci zračne luke Dortmund 2005. već su smanjeni za 8,5 % u odnosu na 2004. Njemačka je dostavila ažurirani poslovni plan za FD u kojem se očekivao pozitivan razvoj u sljedećim godinama i povratak profitabilnosti s obzirom na razinu EBITDA-e do 2011. |
| --- | --- |

(92)

Njemačka je nadalje argumentirala da su nakon uvođenja NERES-a pozitivni učinci bili vidljivi već u drugoj polovini 2004. Gubitci zračne luke Dortmund 2005. već su smanjeni za 8,5 % u odnosu na 2004. Njemačka je dostavila ažurirani poslovni plan za FD u kojem se očekivao pozitivan razvoj u sljedećim godinama i povratak profitabilnosti s obzirom na razinu EBITDA-e do 2011.

| (93) | Njemačka je izjavila da bi zatvaranje zračne luke uzrokovalo troškove u iznosu od 170 milijuna EUR. Prema navodima Njemačke, pri razmatranju zatvaranja zračne luke trebalo je uzeti u obzir sljedeće: ubrzanu amortizaciju imovine (187 milijuna EUR), rušenja (8,5 milijuna EUR) i naknade zbog smanjenja broja zaposlenika (14 milijuna EUR). Prodajom zemljišta, zgrada i opreme dobilo bi se najviše 38,75 milijuna EUR. Zatvaranje bi zahtijevalo i nadzor zgrada (450 000 EUR godišnje) i preuzimanje zaposlenika s doživotnim ugovorom (1,3 milijuna EUR). Uspoređujući zatvaranje zračne luke s navedenim scenarijima, Njemačka je zaključila da je nastavak djelatnosti FD-a bio bolja alternativa (23). |
| --- | --- |

(93)

Njemačka je izjavila da bi zatvaranje zračne luke uzrokovalo troškove u iznosu od 170 milijuna EUR. Prema navodima Njemačke, pri razmatranju zatvaranja zračne luke trebalo je uzeti u obzir sljedeće: ubrzanu amortizaciju imovine (187 milijuna EUR), rušenja (8,5 milijuna EUR) i naknade zbog smanjenja broja zaposlenika (14 milijuna EUR). Prodajom zemljišta, zgrada i opreme dobilo bi se najviše 38,75 milijuna EUR. Zatvaranje bi zahtijevalo i nadzor zgrada (450 000 EUR godišnje) i preuzimanje zaposlenika s doživotnim ugovorom (1,3 milijuna EUR). Uspoređujući zatvaranje zračne luke s navedenim scenarijima, Njemačka je zaključila da je nastavak djelatnosti FD-a bio bolja alternativa (23).

23

| (94) | Njemačka je izjavila da je uvođenjem NERES-a broj dostupnih odredišta iz zračne luke Dortmund porastao s 37 prije NERES-a na 53 odredišta nakon njegova uvođenja. |
| --- | --- |

(94)

Njemačka je izjavila da je uvođenjem NERES-a broj dostupnih odredišta iz zračne luke Dortmund porastao s 37 prije NERES-a na 53 odredišta nakon njegova uvođenja.

| (95) | U podnescima je jasno navedeno da se dobit od naknada za parkiranje zaista povećala kako se očekivalo. Troškovi osoblja bili su veći od očekivanog što je, međutim, prema tvrdnjama Njemačke bilo uzrokovano početnom prilagodbom. U skladu s podnescima ukupni rezultat zračne luke iznosio je –20 995 000 EUR 2004. i –24 111 000 EUR 2005. Ti su rezultati bili bolji od najboljeg očekivanog scenarija bez uvođenja poticaja, ali i neznatno slabiji od rezultata osnovnog scenarija uz uvođenje poticaja u okviru NERES-a. |
| --- | --- |

(95)

U podnescima je jasno navedeno da se dobit od naknada za parkiranje zaista povećala kako se očekivalo. Troškovi osoblja bili su veći od očekivanog što je, međutim, prema tvrdnjama Njemačke bilo uzrokovano početnom prilagodbom. U skladu s podnescima ukupni rezultat zračne luke iznosio je –20 995 000 EUR 2004. i –24 111 000 EUR 2005. Ti su rezultati bili bolji od najboljeg očekivanog scenarija bez uvođenja poticaja, ali i neznatno slabiji od rezultata osnovnog scenarija uz uvođenje poticaja u okviru NERES-a.

| (96) | Njemačka je navela da bi, u slučaju da Komisija NERES smatra državnom potporom, ona bila spojiva s Ugovorom na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora jer je program bio od zajedničkog interesa. Njemačka je uputila na odluku Komisije u predmetu Charleroi tvrdeći da se državnom potporom za regionalne zračne luke može pomoći u njihovu razvoju i na taj način smanjiti zagušenje u međunarodnim zračnim lukama. Njemačka je zauzela stav da se NERES-om omogućio i razvoj određenih gospodarskih djelatnosti, posebno uspostavom većeg broja linija iz zračne luke Dortmund, a time i jačanje tržišnog natjecanja i trgovine u Europi. |
| --- | --- |

(96)

Njemačka je navela da bi, u slučaju da Komisija NERES smatra državnom potporom, ona bila spojiva s Ugovorom na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora jer je program bio od zajedničkog interesa. Njemačka je uputila na odluku Komisije u predmetu Charleroi tvrdeći da se državnom potporom za regionalne zračne luke može pomoći u njihovu razvoju i na taj način smanjiti zagušenje u međunarodnim zračnim lukama. Njemačka je zauzela stav da se NERES-om omogućio i razvoj određenih gospodarskih djelatnosti, posebno uspostavom većeg broja linija iz zračne luke Dortmund, a time i jačanje tržišnog natjecanja i trgovine u Europi.

| (97) | Nadalje, Njemačka je istaknula da su zemaljske usluge uvijek pokrivale njihove troškove. |
| --- | --- |

(97)

Nadalje, Njemačka je istaknula da su zemaljske usluge uvijek pokrivale njihove troškove.

| (98) | Njemačka je naglasila nužnost programa i naglasila da je zbog uvođenja poticaja više niskotarifnih zračnih prijevoznika počelo poslovati u zračnoj luci Dortmund. Kada se promatra broja putnika 2004. i 2006., on se gotovo udvostručio s 1,15 milijuna na 2,02 milijuna putnika. Njemačka je izjavila i da se broj kretanja zrakoplova povećao za 30 %, a broj redovnih letova za 36 %. |
| --- | --- |

(98)

Njemačka je naglasila nužnost programa i naglasila da je zbog uvođenja poticaja više niskotarifnih zračnih prijevoznika počelo poslovati u zračnoj luci Dortmund. Kada se promatra broja putnika 2004. i 2006., on se gotovo udvostručio s 1,15 milijuna na 2,02 milijuna putnika. Njemačka je izjavila i da se broj kretanja zrakoplova povećao za 30 %, a broj redovnih letova za 36 %.

4.4.   MJERA 4.: NEO

MJERA 4.: NEO

| (99) | U pogledu NEO-a Njemačka je navela da je FD postupao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu kad je odlučio uvesti NEO. |
| --- | --- |

(99)

U pogledu NEO-a Njemačka je navela da je FD postupao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu kad je odlučio uvesti NEO.

| (100) | Kao i u slučaju NERES-a Njemačka je tvrdila da je i cjenik NEO bio najprofitabilnija opcija za FD, u usporedbi s alternativnim scenarijima, kao što su neuvođenje sustava NEO ili kombinacija sustava NEO i izvornog sustava iz 2000. Njemačka je nadalje pojasnila da se provedenom procjenom pokazalo da bi primjenom ove opcije FD mogao maksimalno povećati broj putnika, svoje prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti i svoju EBITDA-u. Njemačka je ponovno navela da bi čak i u usporedbi sa zatvaranjem zračne luke uvođenje sustava NEO i dalje bilo najprofitabilnija opcija za napredak. |
| --- | --- |

(100)

Kao i u slučaju NERES-a Njemačka je tvrdila da je i cjenik NEO bio najprofitabilnija opcija za FD, u usporedbi s alternativnim scenarijima, kao što su neuvođenje sustava NEO ili kombinacija sustava NEO i izvornog sustava iz 2000. Njemačka je nadalje pojasnila da se provedenom procjenom pokazalo da bi primjenom ove opcije FD mogao maksimalno povećati broj putnika, svoje prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti i svoju EBITDA-u. Njemačka je ponovno navela da bi čak i u usporedbi sa zatvaranjem zračne luke uvođenje sustava NEO i dalje bilo najprofitabilnija opcija za napredak.

| (101) | U tom pogledu u tablicama 16. i 17. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti sustava NEO. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja sustava NEO.

  Tablica 16.


  Dodatni troškovi NEO-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000. | Predviđanja | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | |
| Putnici | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 17 593 744 |
| | | | | | | | | | | | | |
| Prihodi |
| Zrakoplovstvo | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 63 149 |
| Nezrakoplovne djelatnosti | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 75 264 |
| Ukupni prihodi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 138 413 |
| Ostali prihodi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 302 |
| Kamatna stopa i prihod od dividendi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 |
| Ukupni prihodi | 0 | 11 605 | 12 233 | 13 254 | 14 262 | 15 576 | 16 965 | 1 862 | 20 124 | 21 971 | 24 002 | 168 612 |
| | | | | | | | | | | | | |
| Troškovi |
| Plaće | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 336 |
| Kupnja | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 80 788 |
| Amortizacija | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 155 |
| Kamatna stopa | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 3 125 |
| Operativni troškovi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 308 |
| Ostali troškovi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 |
| Ukupni troškovi | 0 | 11 303 | 11 606 | 11 931 | 12 283 | 12 567 | 12 903 | 13 196 | 1 353 | 15 467 | 17 356 | 132 143 |
| Ukupni doprinosi | 0 | 302 | 627 | 1 322 | 1 979 | 3 009 | 4 062 | 5 425 | 6 594 | 6 504 | 6 646 | 3 647 |
| Doprinos EBITDA-i | 0 | 222 | 547 | 1 242 | 1 899 | 2 929 | 3 982 | 5 345 | 6 514 | 7 999 | 9 666 | 40 345 |

(101)

U tom pogledu u tablicama 16. i 17. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti sustava NEO. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja sustava NEO.

Tablica 16.

Tablica 16.

Dodatni troškovi NEO-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000.

Dodatni troškovi NEO-a u usporedbi sa sustavom naknada iz 2000.

Predviđanja

Ukupno

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Putnici

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

17 593 744

Prihodi

Prihodi

Zrakoplovstvo

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

63 149

Nezrakoplovne djelatnosti

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

75 264

Ukupni prihodi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

138 413

Ostali prihodi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

302

Kamatna stopa i prihod od dividendi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Ukupni prihodi

Ukupni prihodi

0

0

11 605

11 605

12 233

12 233

13 254

13 254

14 262

14 262

15 576

15 576

16 965

16 965

1 862

1 862

20 124

20 124

21 971

21 971

24 002

24 002

168 612

168 612

Troškovi

Troškovi

Plaće

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

336

Kupnja

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

80 788

Amortizacija

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

155

Kamatna stopa

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3 125

Operativni troškovi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 308

Ostali troškovi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Ukupni troškovi

Ukupni troškovi

0

0

11 303

11 303

11 606

11 606

11 931

11 931

12 283

12 283

12 567

12 567

12 903

12 903

13 196

13 196

1 353

1 353

15 467

15 467

17 356

17 356

132 143

132 143

Ukupni doprinosi

0

0

302

302

627

627

1 322

1 322

1 979

1 979

3 009

3 009

4 062

4 062

5 425

5 425

6 594

6 594

6 504

6 504

6 646

6 646

3 647

3 647

Doprinos EBITDA-i

Doprinos EBITDA-i

0

0

222

222

547

547

1 242

1 242

1 899

1 899

2 929

2 929

3 982

3 982

5 345

5 345

6 514

6 514

7 999

7 999

9 666

9 666

40 345

40 345

Tablica 17.

Tablica 17.

Dodatni troškovi NEO-a u usporedbi s kombiniranim sustavom

Dodatni troškovi NEO-a u usporedbi s kombiniranim sustavom

| | Predviđanja | Ukupno |
| --- | --- | --- |
| | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | |
| Putnici | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 15 413 325 |
| | | | | | | | | | | | | |
| Prihodi |
| Zrakoplovstvo | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 72 276 |
| Nezrakoplovne djelatnosti | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 67 797 |
| Ukupni prihodi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 140 074 |
| Ostali prihodi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 25 710 |
| Kamatna stopa i prihod od dividendi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 |
| Ukupni prihodi | 0 | 11 899 | 12 406 | 13 324 | 14 219 | 15 408 | 16 661 | 18 167 | 19 508 | 21 177 | 23 014 | 165 783 |
| | | | | | | | | | | | | |
| Troškovi |
| Plaće | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 20 160 |
| Kupnja | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 80 788 |
| Amortizacija | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 155 |
| Kamatna stopa | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 3 125 |
| Operativni troškovi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 308 |
| Ostali troškovi | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 |
| Ukupni troškovi | 0 | 10 103 | 10 376 | 10 671 | 10 983 | 11 247 | 11 543 | 11 806 | 12 110 | 14 007 | 15 856 | 118 703 |
| Ukupni doprinosi | 0 | 1 796 | 2 030 | 2 652 | 3 235 | 4 161 | 5 118 | 6 362 | 7 398 | 7 170 | 7 159 | 47 081 |
| Doprinos EBITDA-i | 0 | 1 716 | 1 950 | 2 572 | 3 155 | 4 081 | 5 038 | 6 282 | 7 318 | 8 665 | 10 179 | 50 956 |

Predviđanja

Ukupno

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Putnici

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

15 413 325

Prihodi

Prihodi

Zrakoplovstvo

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

72 276

Nezrakoplovne djelatnosti

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

67 797

Ukupni prihodi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

140 074

Ostali prihodi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

25 710

Kamatna stopa i prihod od dividendi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Ukupni prihodi

Ukupni prihodi

0

0

11 899

11 899

12 406

12 406

13 324

13 324

14 219

14 219

15 408

15 408

16 661

16 661

18 167

18 167

19 508

19 508

21 177

21 177

23 014

23 014

165 783

165 783

Troškovi

Troškovi

Plaće

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

20 160

Kupnja

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

80 788

Amortizacija

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

155

Kamatna stopa

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3 125

Operativni troškovi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 308

Ostali troškovi

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Ukupni troškovi

Ukupni troškovi

0

0

10 103

10 103

10 376

10 376

10 671

10 671

10 983

10 983

11 247

11 247

11 543

11 543

11 806

11 806

12 110

12 110

14 007

14 007

15 856

15 856

118 703

118 703

Ukupni doprinosi

Ukupni doprinosi

0

0

1 796

1 796

2 030

2 030

2 652

2 652

3 235

3 235

4 161

4 161

5 118

5 118

6 362

6 362

7 398

7 398

7 170

7 170

7 159

7 159

47 081

47 081

Doprinos EBITDA-i

Doprinos EBITDA-i

0

0

1 716

1 716

1 950

1 950

2 572

2 572

3 155

3 155

4 081

4 081

5 038

5 038

6 282

6 282

7 318

7 318

8 665

8 665

10 179

10 179

50 956

50 956

| (102) | Njemačka je navela da je opći cilj mjera bio ostvariti najveću moguću srednjoročnu do dugoročnu dobit. U tom je pogledu Njemačka pojasnila da bi se kratkoročni gubitci nadoknadili budućom dobiti jer se očekivalo da će uvođenje sustava NEO dovesti do pozitivne EBITDA-e (isključujući troškove koji spadaju u nadležnost javne politike) od 2016. nadalje. |
| --- | --- |

(102)

Njemačka je navela da je opći cilj mjera bio ostvariti najveću moguću srednjoročnu do dugoročnu dobit. U tom je pogledu Njemačka pojasnila da bi se kratkoročni gubitci nadoknadili budućom dobiti jer se očekivalo da će uvođenje sustava NEO dovesti do pozitivne EBITDA-e (isključujući troškove koji spadaju u nadležnost javne politike) od 2016. nadalje.

| (103) | Njemačka je dostavila i predviđanja na temelju izračuna ukupnog troška i ukupnog prihoda, kako je prikazano u tablicama 18. i 19.

  Tablica 18.


  Predviđena dobit ili gubitak u scenariju sa sustavom NEO | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Putnici (u milijunima) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodi (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rashodi (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit/gubitak (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u tisućama EUR) | [– 9 000 – –11 000 ] | [– 9 000 – –11 000 ] | [– 8 000 – – 10 000 ] | [– 8 000 – – 10 000 ] | [– 8 000 – – 10 000 ] | [– 6 000 – – 8 000 ] | [– 6 000 – – 8 000 ] | [– 4 000 – – 6 000 ] | [– 4 000 – – 6 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] |

(103)

Njemačka je dostavila i predviđanja na temelju izračuna ukupnog troška i ukupnog prihoda, kako je prikazano u tablicama 18. i 19.

Tablica 18.

Tablica 18.

Predviđena dobit ili gubitak u scenariju sa sustavom NEO

Predviđena dobit ili gubitak u scenariju sa sustavom NEO

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Putnici (u milijunima)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodi (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rashodi (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit/gubitak (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u tisućama EUR)

[– 9 000 – –11 000 ]

[– 9 000 – –11 000 ]

[– 8 000 – – 10 000 ]

[– 8 000 – – 10 000 ]

[– 8 000 – – 10 000 ]

[– 6 000 – – 8 000 ]

[– 6 000 – – 8 000 ]

[– 4 000 – – 6 000 ]

[– 4 000 – – 6 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

Tablica 19.

Tablica 19.

Predviđena prilagođena dobit ili gubitak u scenariju sa sustavom NEO

Predviđena prilagođena dobit ili gubitak u scenariju sa sustavom NEO

| | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Putnici (u milijunima) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodi (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rashodi (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit/gubitak (u tisućama EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u tisućama EUR) | [– 4 000 – – 6 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] | [– 2 000 – – 4 000 ] | [0 – – 2 000 ] | [0 – – 2 000 ] | [0 – 2 000 ] | [0 – 2 000 ] | [2 000 – 4 000 ] | [2 000 – 4 000 ] |
| 1. | Prilagođeno za naknadu za pristup uslugama i objektima koju je odredio FD kako bi se (djelomično) pokrili troškovi javne usluge kontrole zračnog prometa. Nadležnost za naplatu tih usluga, koju inače preuzima DFS, prenesena je na FD, koji ih je izravno naplaćivao. |

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Putnici (u milijunima)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodi (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rashodi (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit/gubitak (u tisućama EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u tisućama EUR)

[– 4 000 – – 6 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

[– 2 000 – – 4 000 ]

[0 – – 2 000 ]

[0 – – 2 000 ]

[0 – 2 000 ]

[0 – 2 000 ]

[2 000 – 4 000 ]

[2 000 – 4 000 ]

1.

1.

Prilagođeno za naknadu za pristup uslugama i objektima koju je odredio FD kako bi se (djelomično) pokrili troškovi javne usluge kontrole zračnog prometa. Nadležnost za naplatu tih usluga, koju inače preuzima DFS, prenesena je na FD, koji ih je izravno naplaćivao.

| 2. | Prilagođeno (najprije) za troškove javnih usluga, posebno za plaće za javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 300/2008; troškove materijala za DFS/TTC/kontrolore zračnog prometa/kontrolni toranj, troškove vatrogasne službe te (kao drugo) za amortizaciju i kamate na povijesne infrastrukturne mjere, uključujući kamate na zakašnjela plaćanja računa za izgradnju, i druge troškove povezane s povijesnim ulaganjima, posebice imovinske pristojbe za infrastrukturu, porez na zemljište, troškove materijala uključujući razmjerne rashode za povijesna infrastrukturna ulaganja. |
| --- | --- |

2.

2.

Prilagođeno (najprije) za troškove javnih usluga, posebno za plaće za javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 300/2008; troškove materijala za DFS/TTC/kontrolore zračnog prometa/kontrolni toranj, troškove vatrogasne službe te (kao drugo) za amortizaciju i kamate na povijesne infrastrukturne mjere, uključujući kamate na zakašnjela plaćanja računa za izgradnju, i druge troškove povezane s povijesnim ulaganjima, posebice imovinske pristojbe za infrastrukturu, porez na zemljište, troškove materijala uključujući razmjerne rashode za povijesna infrastrukturna ulaganja.

| (104) | Njemačka je nadalje navela da su predviđanja ex ante za NEO potvrđena stvarnim rezultatima, kako je prikazano u tablici 20.

  Tablica 20.


  Stvarni rezultati za NEO | 2009.a | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj putnika | 1 716 519 | 1 747 731 | 1 822 117 | 1 902 747 |
| U tisućama EUR: |
| Prihodi | 23 110 | 25 043 | 25 132 | 26 637 |
| Troškovi | 47 644 | 44 820 | 44 625 | 45 136 |
| Ukupan rezultat | – 24 534 | – 19 777 | – 19 493 | – 18 499 |
| EBITDA | [– 7 000 – – 9 000 ] | [– 7 000 – – 9 000 ] | [– 7 000 – – 9 000 ] | [– 7 000 – – 9 000 ] |
| Izvor: | Dr. Bergmann, Kauffmann und Partner GmbH & Co.KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft: Flughafen Dortmund GmbH – Bericht über die Prüfung des Jahresabschlusses und des Lageberichtes zum 31.12.2012., dostavila Njemačka. |

(104)

Njemačka je nadalje navela da su predviđanja ex ante za NEO potvrđena stvarnim rezultatima, kako je prikazano u tablici 20.

ex ante

Tablica 20.

Tablica 20.

Stvarni rezultati za NEO

Stvarni rezultati za NEO

2009.a

a

2010.

2011.

2012.

Broj putnika

1 716 519

1 747 731

1 822 117

1 902 747

U tisućama EUR:

Prihodi

23 110

25 043

25 132

26 637

Troškovi

47 644

44 820

44 625

45 136

Ukupan rezultat

– 24 534

– 19 777

– 19 493

– 18 499

EBITDA

[– 7 000 – – 9 000 ]

[– 7 000 – – 9 000 ]

[– 7 000 – – 9 000 ]

[– 7 000 – – 9 000 ]

Izvor:

Izvor:

Dr. Bergmann, Kauffmann und Partner GmbH & Co.KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft: Flughafen Dortmund GmbH – Bericht über die Prüfung des Jahresabschlusses und des Lageberichtes zum 31.12.2012., dostavila Njemačka.

Flughafen Dortmund GmbH – Bericht über die Prüfung des Jahresabschlusses und des Lageberichtes zum 31.12.2012.

| (105) | Njemačka je nadalje predstavila jedinstvenu naknadu za uzlijetanje uvedenu sustavom NEO koja ovisi o broju putnika koje prevozi zračni prijevoznik. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da bi veći broj putnika doveo do većih prihoda od zrakoplovnih, a posebno od nezrakoplovnih djelatnosti, te da to opravdava veće popuste. |
| --- | --- |

(105)

Njemačka je nadalje predstavila jedinstvenu naknadu za uzlijetanje uvedenu sustavom NEO koja ovisi o broju putnika koje prevozi zračni prijevoznik. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da bi veći broj putnika doveo do većih prihoda od zrakoplovnih, a posebno od nezrakoplovnih djelatnosti, te da to opravdava veće popuste.

| (106) | Njemačka je tvrdila da su se sve naknade temeljile na sustavu NEO, čak i kada je FD sklapao pojedinačne ugovore sa zračnim prijevoznicima. Stoga Njemačka smatra da je NEO transparentan. |
| --- | --- |

(106)

Njemačka je tvrdila da su se sve naknade temeljile na sustavu NEO, čak i kada je FD sklapao pojedinačne ugovore sa zračnim prijevoznicima. Stoga Njemačka smatra da je NEO transparentan.

| (107) | Njemačka je, nadalje, pojasnila da usporedba naknada koje se plaćaju u FD-u s naknadama koje se plaćaju u drugim zračnim lukama u njegovoj blizini nije primjerena. Njemačka smatra da Komisija nije provjerila način na koji su utvrđene naknade u tim zračnim lukama. Osim toga, Njemačka je navela da je u naknadama potrebno uzeti u obzir različite poslovne modele koje provode pojedine zračne luke (kao što su zračna luka s izravnim letovima u usporedbi s čvorišnom zračnom lukom ili niskotarifnim prijevozom), kao i regionalne razlike. |
| --- | --- |

(107)

Njemačka je, nadalje, pojasnila da usporedba naknada koje se plaćaju u FD-u s naknadama koje se plaćaju u drugim zračnim lukama u njegovoj blizini nije primjerena. Njemačka smatra da Komisija nije provjerila način na koji su utvrđene naknade u tim zračnim lukama. Osim toga, Njemačka je navela da je u naknadama potrebno uzeti u obzir različite poslovne modele koje provode pojedine zračne luke (kao što su zračna luka s izravnim letovima u usporedbi s čvorišnom zračnom lukom ili niskotarifnim prijevozom), kao i regionalne razlike.

| (108) | Njemačka je dalje navela da su naknade za zemaljske usluge dogovorene pojedinačno kako bi se u obzir uzela razina usluga koju zahtijeva svaki zračni prijevoznik. Prema navodima Njemačke naknade za zemaljske usluge u svakom slučaju pokrivaju temeljne troškove (vidjeti tablicu 11.). |
| --- | --- |

(108)

Njemačka je dalje navela da su naknade za zemaljske usluge dogovorene pojedinačno kako bi se u obzir uzela razina usluga koju zahtijeva svaki zračni prijevoznik. Prema navodima Njemačke naknade za zemaljske usluge u svakom slučaju pokrivaju temeljne troškove (vidjeti tablicu 11.).

5.   OPAŽANJA TREĆIH STRANA

OPAŽANJA TREĆIH STRANA

5.1.   OPAŽANJA U POGLEDU ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2007.

OPAŽANJA U POGLEDU ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2007.

5.1.1   FD

| (109) | FD je naglasio važnost zračne luke Dortmund za mobilnost stanovništva, za gospodarstvo istočnog dijela savezne pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija i za regije koje okružuju Dortmund. Posljedično FD navodi da zračna luka Dortmund predstavlja bitan doprinos gospodarskom razvoju regije koji je stagnirao zbog strukturnih promjena započetih krajem 1980-ih. FD je naglasio i važnost zračne luke s obzirom na proširenje Europske unije prema istoku. |
| --- | --- |

(109)

FD je naglasio važnost zračne luke Dortmund za mobilnost stanovništva, za gospodarstvo istočnog dijela savezne pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija i za regije koje okružuju Dortmund. Posljedično FD navodi da zračna luka Dortmund predstavlja bitan doprinos gospodarskom razvoju regije koji je stagnirao zbog strukturnih promjena započetih krajem 1980-ih. FD je naglasio i važnost zračne luke s obzirom na proširenje Europske unije prema istoku.

| (110) | Nadalje, FD je dostavio analizu Međunarodnog vijeća zračnih luka (eng. Airport Council International) u kojoj se navodi da zračne luke u prosjeku osiguravaju 950 radnih mjesta na milijun prevezenih putnika. FD je napomenuo da je u slučaju regionalnih zračnih luka broj ponuđenih radnih mjesta još veći. Osim toga, analizom se pokazalo da uz ta radna mjesta zračne luke dovode i do povećanja regionalne i lokalne razine zaposlenosti. |
| --- | --- |

(110)

Nadalje, FD je dostavio analizu Međunarodnog vijeća zračnih luka (eng. Airport Council International) u kojoj se navodi da zračne luke u prosjeku osiguravaju 950 radnih mjesta na milijun prevezenih putnika. FD je napomenuo da je u slučaju regionalnih zračnih luka broj ponuđenih radnih mjesta još veći. Osim toga, analizom se pokazalo da uz ta radna mjesta zračne luke dovode i do povećanja regionalne i lokalne razine zaposlenosti.

Airport Council International

| (111) | FD tvrdi da su predviđanja za razvoj FD-a bila pozitivna. FD je naveo da su predviđanja za 2000. sastavljena 1992. bila točna i da se predviđanja za sljedeće godine nisu ostvarila zbog događaja od 11. rujna 2001. koje nije bilo moguće predvidjeti. To je značilo da se broj putnika povećavao sporo, a posebno u tržišnom segmentu niskotarifnih letova. Stoga je FD upotrijebio NERES za privlačenje prijevoznika EasyJet i drugih zračnih prijevoznika. U tom je kontekstu ponovno naglašen učinak poticaja temeljen na niskim naknadama zračne luke i doprinosima za marketing. |
| --- | --- |

(111)

FD tvrdi da su predviđanja za razvoj FD-a bila pozitivna. FD je naveo da su predviđanja za 2000. sastavljena 1992. bila točna i da se predviđanja za sljedeće godine nisu ostvarila zbog događaja od 11. rujna 2001. koje nije bilo moguće predvidjeti. To je značilo da se broj putnika povećavao sporo, a posebno u tržišnom segmentu niskotarifnih letova. Stoga je FD upotrijebio NERES za privlačenje prijevoznika EasyJet i drugih zračnih prijevoznika. U tom je kontekstu ponovno naglašen učinak poticaja temeljen na niskim naknadama zračne luke i doprinosima za marketing.

| (112) | FD je naveo da je s pomoću niskih naknada na temelju NERES-a uspio uspostaviti nove linije, a time i povećati putnički promet kako bi se bolje iskoristila infrastruktura i kako bi se vratila profitabilnost na operativnoj razini. |
| --- | --- |

(112)

FD je naveo da je s pomoću niskih naknada na temelju NERES-a uspio uspostaviti nove linije, a time i povećati putnički promet kako bi se bolje iskoristila infrastruktura i kako bi se vratila profitabilnost na operativnoj razini.

| (113) | FD tvrdi da korist nije osigurana iz javnih sredstava te se stoga nije mogla smatrati nezakonitom državnom potporom. FD je naveo da je odluke donio bez savjetovanja s nadzornim odborom zračne luke, koji se mogao protiviti NERES-u, ali nije mogao nametnuti alternativu. Stoga se NERES nije mogao pripisati javnim nadležnim tijelima, naveo je FD. Tvrdio je i da bi privatni ulagatelj isto tako uveo NERES. FD je istaknuo da je započeo pregovore s prijevoznicima Virgin Express i Ryanair, koji su bili neuspješni jer su oba prijevoznika zatražila još niže naknade od onih dopuštenih NERES-om. Nadalje, FD je napomenuo da je pregovarao i s prijevoznikom Germanwings te je Germanwings naposljetku potpisao ugovore sa zračnom lukom Köln/Bonn. Tako je, prema tvrdnjama FD-a, zračna luka Köln/Bonn vjerojatno ponudila naknade usporedive s onima u zračnoj luci Dortmund ili niže. |
| --- | --- |

(113)

FD tvrdi da korist nije osigurana iz javnih sredstava te se stoga nije mogla smatrati nezakonitom državnom potporom. FD je naveo da je odluke donio bez savjetovanja s nadzornim odborom zračne luke, koji se mogao protiviti NERES-u, ali nije mogao nametnuti alternativu. Stoga se NERES nije mogao pripisati javnim nadležnim tijelima, naveo je FD. Tvrdio je i da bi privatni ulagatelj isto tako uveo NERES. FD je istaknuo da je započeo pregovore s prijevoznicima Virgin Express i Ryanair, koji su bili neuspješni jer su oba prijevoznika zatražila još niže naknade od onih dopuštenih NERES-om. Nadalje, FD je napomenuo da je pregovarao i s prijevoznikom Germanwings te je Germanwings naposljetku potpisao ugovore sa zračnom lukom Köln/Bonn. Tako je, prema tvrdnjama FD-a, zračna luka Köln/Bonn vjerojatno ponudila naknade usporedive s onima u zračnoj luci Dortmund ili niže.

| (114) | Upućujući na svoj ex ante poslovni plan pripremljen za uvođenje NERES-a, FD je uvjeren da bi privatni ulagatelj jednako postupio jer je samo uvođenje NERES-a i stavljanje niskotarifnih zračnih prijevoznika u povoljniji položaj moglo dovesti do povratka profitabilnosti na operativnoj razini. FD je nadalje naveo da su naknade na temelju NERES-a bile transparentne i da se svaki zračni prijevoznik mogao prijaviti za njih, zbog čega NERES nije bio selektivan. Nadalje, FD je tvrdio da je trajanje mjere bilo ograničeno na pet godina te se ona nije mogla smatrati državnom potporom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora, uzimajući u obzir kako su se kriteriji primjenjivali u odlukama Komisije u predmetima Manchester i Charleroi. |
| --- | --- |

(114)

Upućujući na svoj ex ante poslovni plan pripremljen za uvođenje NERES-a, FD je uvjeren da bi privatni ulagatelj jednako postupio jer je samo uvođenje NERES-a i stavljanje niskotarifnih zračnih prijevoznika u povoljniji položaj moglo dovesti do povratka profitabilnosti na operativnoj razini. FD je nadalje naveo da su naknade na temelju NERES-a bile transparentne i da se svaki zračni prijevoznik mogao prijaviti za njih, zbog čega NERES nije bio selektivan. Nadalje, FD je tvrdio da je trajanje mjere bilo ograničeno na pet godina te se ona nije mogla smatrati državnom potporom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora, uzimajući u obzir kako su se kriteriji primjenjivali u odlukama Komisije u predmetima Manchester i Charleroi.

ex ante

5.1.2.   DSW21

| (115) | Društvo DSW21 izjavilo je da je njegov zadatak bio upravljati infrastrukturom grada Dortmunda, što znači da je upravljanje zračnom lukom dio njegovih zadataka. UPDG iz 1991. sklopljen je kao porezno isplativa alternativa za financiranje izgradnje zračne luke i upravljanje njome u odnosu na izravna bespovratna sredstva. Cilj proširenja zračne luke bio je popratiti strukturni razvoj regije od rudarske i čelične industrije prema modernom gospodarstvu usmjerenom na usluge. |
| --- | --- |

(115)

Društvo DSW21 izjavilo je da je njegov zadatak bio upravljati infrastrukturom grada Dortmunda, što znači da je upravljanje zračnom lukom dio njegovih zadataka. UPDG iz 1991. sklopljen je kao porezno isplativa alternativa za financiranje izgradnje zračne luke i upravljanje njome u odnosu na izravna bespovratna sredstva. Cilj proširenja zračne luke bio je popratiti strukturni razvoj regije od rudarske i čelične industrije prema modernom gospodarstvu usmjerenom na usluge.

| (116) | DSW21 je izjavio da je podržao odluku zračne luke u pogledu uvođenja NERES-a. Prema navodima društva DSW21, NERES je bio najbolja alternativa za povećanje profitabilnosti i rasta zračne luke. Druge strategije, poput zatvaranja ili zauzimanja drukčijeg pozicioniranja na tržištu bile su manje gospodarski povoljne. DSW21 izjavio je da je uspjeh NERES-a bio razvidan iz povećanog broja linija, broja zračnih prijevoznika i bolje gospodarske situacije u zračnoj luci od one kakva bi bila bez NERES-a. |
| --- | --- |

(116)

DSW21 je izjavio da je podržao odluku zračne luke u pogledu uvođenja NERES-a. Prema navodima društva DSW21, NERES je bio najbolja alternativa za povećanje profitabilnosti i rasta zračne luke. Druge strategije, poput zatvaranja ili zauzimanja drukčijeg pozicioniranja na tržištu bile su manje gospodarski povoljne. DSW21 izjavio je da je uspjeh NERES-a bio razvidan iz povećanog broja linija, broja zračnih prijevoznika i bolje gospodarske situacije u zračnoj luci od one kakva bi bila bez NERES-a.

5.1.3.   GRAD DORTMUND

| (117) | Grad Dortmund izjavio je da nije bio izravno ni neizravno uključen u postupak odlučivanja koji je doveo do uvođenja NERES-a. Grad Dortmund objasnio je i da je od potpisivanja UPDG-a iz 1991. FD integriran u DSW21, čiji se upravni organi i nadzorni odbor sastoje od predstavnika grada Dortmunda (24) koji su vezani odlukom i uputama gradskog vijeća. Osim toga, predstavnici grada moraju djelovati u interesu grada (25). |
| --- | --- |

(117)

Grad Dortmund izjavio je da nije bio izravno ni neizravno uključen u postupak odlučivanja koji je doveo do uvođenja NERES-a. Grad Dortmund objasnio je i da je od potpisivanja UPDG-a iz 1991. FD integriran u DSW21, čiji se upravni organi i nadzorni odbor sastoje od predstavnika grada Dortmunda (24) koji su vezani odlukom i uputama gradskog vijeća. Osim toga, predstavnici grada moraju djelovati u interesu grada (25).

24

25

| (118) | Grad Dortmund tvrdio je da zračna luka obavlja zadatak od općega gospodarskog interesa. U skladu sa studijom koju je 2006. izradilo Sveučilište u Münsteru/Osnabrücku FD i oko 70 drugih društava zapošljavali su 1 550 osoba u zračnoj luci. Neizravna radna mjesta nastala na temelju ulaganja tih društava dosegnula su broj od 2 100 zaposlenika, a inducirana radna mjesta stvorena potrošnjom tih društava dosegnula su broj od 630 zaposlenika. Osim toga, grad Dortmund izjavio je kako je zračna luka važna za turističku industriju regije, kao i za konkurentnost regije, posebno za moderne pružatelje usluga diljem Europe. |
| --- | --- |

(118)

Grad Dortmund tvrdio je da zračna luka obavlja zadatak od općega gospodarskog interesa. U skladu sa studijom koju je 2006. izradilo Sveučilište u Münsteru/Osnabrücku FD i oko 70 drugih društava zapošljavali su 1 550 osoba u zračnoj luci. Neizravna radna mjesta nastala na temelju ulaganja tih društava dosegnula su broj od 2 100 zaposlenika, a inducirana radna mjesta stvorena potrošnjom tih društava dosegnula su broj od 630 zaposlenika. Osim toga, grad Dortmund izjavio je kako je zračna luka važna za turističku industriju regije, kao i za konkurentnost regije, posebno za moderne pružatelje usluga diljem Europe.

5.1.4.   EASYJET

| (119) | EasyJet je naveo da Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. nisu primjenjive jer je NERES bio uspostavljen već 2004., kad Smjernice još nisu bile donesene i objavljene. EasyJet stoga smatra da Komisija mora donijeti odluku na temelju svojih prethodnih odluka, kao u predmetu Ryanair/Charleroi. EasyJet je napomenuo i da je NERES ispunjivao zahtjeve iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora te je stoga bio spojiv sa zajedničkim tržištem. |
| --- | --- |

(119)

EasyJet je naveo da Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. nisu primjenjive jer je NERES bio uspostavljen već 2004., kad Smjernice još nisu bile donesene i objavljene. EasyJet stoga smatra da Komisija mora donijeti odluku na temelju svojih prethodnih odluka, kao u predmetu Ryanair/Charleroi. EasyJet je napomenuo i da je NERES ispunjivao zahtjeve iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora te je stoga bio spojiv sa zajedničkim tržištem.

| (120) | Nadalje, EasyJet je izjavio da nije imao koristi od nižih naknada jer je napustio zračnu luku prije ostvarivanja profitabilnosti. EasyJet je naglasio da se njegov poslovni model nije oslanjao na iskorištavanje povoljnih dogovora, nego da je bio voljan preuzimati i dijeliti rizike sa zračnom lukom, čemu u prilog ide činjenica da EasyJet od 1995. nije zatvorio nijednu bazu. |
| --- | --- |

(120)

Nadalje, EasyJet je izjavio da nije imao koristi od nižih naknada jer je napustio zračnu luku prije ostvarivanja profitabilnosti. EasyJet je naglasio da se njegov poslovni model nije oslanjao na iskorištavanje povoljnih dogovora, nego da je bio voljan preuzimati i dijeliti rizike sa zračnom lukom, čemu u prilog ide činjenica da EasyJet od 1995. nije zatvorio nijednu bazu.

| (121) | EasyJet smatra da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu isto tako osmislio i primjenjivao NERES. EasyJet je naveo da se zahvaljujući NERES-u broj letova ponovno povećao od 2002. do 2004. EasyJet je naglasio da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne mora odabrati najprofitabilnije ulaganje u kratkom roku niti mora u kratkom roku ostvarivati dobit. Zračni prijevoznik tvrdi da bi, kad bi se postojeće ulaganje isplatilo kasnije, ulagatelj bio naklonjeniji prihvaćanju privremeno nižih povrata, što je bio slučaj u Dortmundu. EasyJet je istaknuo primjere zračnih luka, kao što su Liverpool, Glasgow Prestwick ili London Stansted, u kojima je bio uključen privatni kapital, a ne državna sredstva te su upotrijebljeni poticaji kako bi se povećali broj putnika i profitabilnost. |
| --- | --- |

(121)

EasyJet smatra da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu isto tako osmislio i primjenjivao NERES. EasyJet je naveo da se zahvaljujući NERES-u broj letova ponovno povećao od 2002. do 2004. EasyJet je naglasio da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne mora odabrati najprofitabilnije ulaganje u kratkom roku niti mora u kratkom roku ostvarivati dobit. Zračni prijevoznik tvrdi da bi, kad bi se postojeće ulaganje isplatilo kasnije, ulagatelj bio naklonjeniji prihvaćanju privremeno nižih povrata, što je bio slučaj u Dortmundu. EasyJet je istaknuo primjere zračnih luka, kao što su Liverpool, Glasgow Prestwick ili London Stansted, u kojima je bio uključen privatni kapital, a ne državna sredstva te su upotrijebljeni poticaji kako bi se povećali broj putnika i profitabilnost.

| (122) | U svojem podnesku od 6. svibnja 2014. EasyJet je naglasio da je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. naglašeno da je za test subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno razmatrati samo dodatne troškove. EasyJet je tvrdio da je to zahtijevalo ex ante analizu profitabilnosti na temelju razumnih srednjoročnih izgleda koju je FD proveo u studijama tržišta u pogledu dvaju scenarija za budući razvoj, odnosno uvođenja NERES-a ili zadržavanja postojećeg cjenika naknada bez NERES-a. U skladu s tim scenarijima prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti bili bi veći u slučaju primjene NERES-a. EasyJet tvrdi da je FD uzeo u obzir troškove koji premašuju dodatne troškove u svojem početnom poslovnom planu za NERES. |
| --- | --- |

(122)

U svojem podnesku od 6. svibnja 2014. EasyJet je naglasio da je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. naglašeno da je za test subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno razmatrati samo dodatne troškove. EasyJet je tvrdio da je to zahtijevalo ex ante analizu profitabilnosti na temelju razumnih srednjoročnih izgleda koju je FD proveo u studijama tržišta u pogledu dvaju scenarija za budući razvoj, odnosno uvođenja NERES-a ili zadržavanja postojećeg cjenika naknada bez NERES-a. U skladu s tim scenarijima prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti bili bi veći u slučaju primjene NERES-a. EasyJet tvrdi da je FD uzeo u obzir troškove koji premašuju dodatne troškove u svojem početnom poslovnom planu za NERES.

ex ante

| (123) | EasyJet je naglasio da se naknadama zračne luke zajedno s prihodima od nezrakoplovnih djelatnosti moglo pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora između zračnih prijevoznika i zračne luke, uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. Stoga EasyJet smatra da bi se NERES-om vjerojatno uzrokovao znatan rast broja putnika, a time i prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti. EasyJet je, nadalje, istaknuo da je predviđeni rast broja putnika do 2014. bio realističan jer je iskustvo pokazalo da se u godinama od 2004. do 2007. broj putnika u zračnoj luci znatno povećao zahvaljujući uvođenju NERES-a.

  Tablica 21.


  Povećanje broja putnika od uvođenja NERES-a (podatke dostavio EasyJet)








  Godina | Ukupni broj putnika | Ukupni broj putnika prijevoznika EasyJet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004. | 1 179 278 | 336 455 |
| 2005. | 1 742 891 | 891 057 |
| 2006. | 2 019 666 | 1 052 288 |
| 2007. | 2 155 064 | Oko 1 050 000 |

(123)

EasyJet je naglasio da se naknadama zračne luke zajedno s prihodima od nezrakoplovnih djelatnosti moglo pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora između zračnih prijevoznika i zračne luke, uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. Stoga EasyJet smatra da bi se NERES-om vjerojatno uzrokovao znatan rast broja putnika, a time i prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti. EasyJet je, nadalje, istaknuo da je predviđeni rast broja putnika do 2014. bio realističan jer je iskustvo pokazalo da se u godinama od 2004. do 2007. broj putnika u zračnoj luci znatno povećao zahvaljujući uvođenju NERES-a.

Tablica 21.

Tablica 21.

Povećanje broja putnika od uvođenja NERES-a (podatke dostavio EasyJet)

Povećanje broja putnika od uvođenja NERES-a (podatke dostavio EasyJet)

Godina

Ukupni broj putnika

Ukupni broj putnika prijevoznika EasyJet

2004.

1 179 278

336 455

2005.

1 742 891

891 057

2006.

2 019 666

1 052 288

2007.

2 155 064

Oko 1 050 000

| (124) | EasyJet je tvrdio da upravitelj zračne luke 2004. nije imao razloga za pesimizam u pogledu mogućnosti rasta broja putnika jer je zračna luka imala važno prihvatno područje, tj. regiju Ruhr s više od 10 milijuna stanovnika, a EasyJet je bio odlučan u namjeri da uspostavi bazu u zračnoj luci. Niz okolnosti koje su se pojavile od 2008., točnije povećanje cijene nafte, financijska kriza i zabrana noćnih letova koju su uvela lokalna nadležna tijela, nije se mogao predvidjeti. EasyJet je izjavio da je zbog tih razloga morao smanjiti svoje poslovanje unatoč početnom optimizmu. Međutim, EasyJet je tvrdio da se te okolnosti nisu mogle predvidjeti i da stoga subjekt u tržišnom gospodarstvu sa saznanjima iz 2004. ne bi imao razlog da bude manje optimističan nego što je to bila zračna luka u pogledu izgleda za rast putničkog prometa. |
| --- | --- |

(124)

EasyJet je tvrdio da upravitelj zračne luke 2004. nije imao razloga za pesimizam u pogledu mogućnosti rasta broja putnika jer je zračna luka imala važno prihvatno područje, tj. regiju Ruhr s više od 10 milijuna stanovnika, a EasyJet je bio odlučan u namjeri da uspostavi bazu u zračnoj luci. Niz okolnosti koje su se pojavile od 2008., točnije povećanje cijene nafte, financijska kriza i zabrana noćnih letova koju su uvela lokalna nadležna tijela, nije se mogao predvidjeti. EasyJet je izjavio da je zbog tih razloga morao smanjiti svoje poslovanje unatoč početnom optimizmu. Međutim, EasyJet je tvrdio da se te okolnosti nisu mogle predvidjeti i da stoga subjekt u tržišnom gospodarstvu sa saznanjima iz 2004. ne bi imao razlog da bude manje optimističan nego što je to bila zračna luka u pogledu izgleda za rast putničkog prometa.

| (125) | U pogledu osjetljivosti putnika niskotarifnih zračnih prijevoznika na povećanje naknada za parkiranje, EasyJet se nije slagao sa sumnjama Komisije. EasyJet tvrdi da nema razloga za pretpostavku da je putnik koji štedi u pogledu cijene zrakoplovne karte toliko osjetljiv na umjerena povećanja naknada za parkiranje da bi automatski počeo putovati samo javnim prijevozom. |
| --- | --- |

(125)

U pogledu osjetljivosti putnika niskotarifnih zračnih prijevoznika na povećanje naknada za parkiranje, EasyJet se nije slagao sa sumnjama Komisije. EasyJet tvrdi da nema razloga za pretpostavku da je putnik koji štedi u pogledu cijene zrakoplovne karte toliko osjetljiv na umjerena povećanja naknada za parkiranje da bi automatski počeo putovati samo javnim prijevozom.

| (126) | Naposljetku, EasyJet je naveo da bi se s obzirom na Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. trebalo usmjeriti na to jesu li naknade zračne luke i povezani dodatni prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti nastali primjenom NERES-a bili dovoljni za pokrivanje dodatnih troškova uz razumnu profitnu maržu. Stoga bi troškove koji spadaju u nadležnost javne politike trebalo izuzeti, a relevantni vremenski okvir za izračun trebao bi biti deset godina. EasyJet zaključuje da bi poticaji na temelju NERES-a ispunili uvjete načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(126)

Naposljetku, EasyJet je naveo da bi se s obzirom na Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. trebalo usmjeriti na to jesu li naknade zračne luke i povezani dodatni prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti nastali primjenom NERES-a bili dovoljni za pokrivanje dodatnih troškova uz razumnu profitnu maržu. Stoga bi troškove koji spadaju u nadležnost javne politike trebalo izuzeti, a relevantni vremenski okvir za izračun trebao bi biti deset godina. EasyJet zaključuje da bi poticaji na temelju NERES-a ispunili uvjete načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

5.1.5.   OKRUG PADERBORN

| (127) | Zajedno s okrugom Soest, koji danas pripada okrugu Lippstadt, okrug Paderborn osnovao je zračnu luku Paderborn/Lippstadt. U svojim primjedbama okrug Paderborn najviše se usmjerio na činjenicu da je zračna luka Dortmund narušavala tržišno natjecanje tako što je bila udaljena samo 95 km od zračne luke Paderborn/Lippstadt. Navodi se da je zračna luka Paderborn/Lippstadt jedina njemačka regionalna zračna luka koja ima pozitivnu bilancu i ostvaruje dobit, ali joj ide na štetu činjenica da se zračne luke Dortmund i Kassel-Calden uglavnom financiraju državnom potporom. Okrug Paderborn nadalje je tvrdio da su naknade zračne luke za uzlijetanje i naknade za zemaljske usluge pokrivale samo [...] % troškova FD-a. |
| --- | --- |

(127)

Zajedno s okrugom Soest, koji danas pripada okrugu Lippstadt, okrug Paderborn osnovao je zračnu luku Paderborn/Lippstadt. U svojim primjedbama okrug Paderborn najviše se usmjerio na činjenicu da je zračna luka Dortmund narušavala tržišno natjecanje tako što je bila udaljena samo 95 km od zračne luke Paderborn/Lippstadt. Navodi se da je zračna luka Paderborn/Lippstadt jedina njemačka regionalna zračna luka koja ima pozitivnu bilancu i ostvaruje dobit, ali joj ide na štetu činjenica da se zračne luke Dortmund i Kassel-Calden uglavnom financiraju državnom potporom. Okrug Paderborn nadalje je tvrdio da su naknade zračne luke za uzlijetanje i naknade za zemaljske usluge pokrivale samo [...] % troškova FD-a.

5.1.6.   AIR FRANCE

| (128) | Air France je tvrdio da je NERES bio diskriminirajući u korist niskotarifnih zračnih prijevoznika i da mjere nisu bile ograničene. Air France je tvrdio da, s obzirom na to da NERES ide u korist linijama koje su slične i konkurentne onima susjedne zračne luke Düsseldorf (kao što su Alicante, Barcelona, Budimpešta, London, Malaga, Nica, Palma, Prag, Rim, Solun), on se ne može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem kao početna potpora za razvoj novih linija. |
| --- | --- |

(128)

Air France je tvrdio da je NERES bio diskriminirajući u korist niskotarifnih zračnih prijevoznika i da mjere nisu bile ograničene. Air France je tvrdio da, s obzirom na to da NERES ide u korist linijama koje su slične i konkurentne onima susjedne zračne luke Düsseldorf (kao što su Alicante, Barcelona, Budimpešta, London, Malaga, Nica, Palma, Prag, Rim, Solun), on se ne može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem kao početna potpora za razvoj novih linija.

5.1.7.   UDRUGA EUROPSKIH ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA

| (129) | Udruga europskih zračnih prijevoznika navodi da se činilo da NERES ide u korist određenim zračnim prijevoznicima i niskotarifnim poslovnim modelima te da sustav nije ispunjivao uvjete za dodjelu početne državne potpore. |
| --- | --- |

(129)

Udruga europskih zračnih prijevoznika navodi da se činilo da NERES ide u korist određenim zračnim prijevoznicima i niskotarifnim poslovnim modelima te da sustav nije ispunjivao uvjete za dodjelu početne državne potpore.

5.1.8.   INDUSTRIJSKA I TRGOVINSKA KOMORA U DORTMUNDU

| (130) | Industrijska i trgovinska komora u Dortmundu (njem. Industrie- und Handelskammer zu Dortmund – „IHK”) naglasila je potrebu za dovođenjem niskotarifnih zračnih prijevoznika u zračnu luku Dortmund jer se regija morala usmjeriti na zrakoplovstvo nakon strukturnog prijelaza s čelične industrije na industriju usluga. IHK navodi da su se poteškoće pojavile tek kad je Lufthansa postala dioničar društva Eurowings AG i izmijenila linije iz zračne luke Dortmund, koja je time izgubila glavnog klijenta. |
| --- | --- |

(130)

Industrijska i trgovinska komora u Dortmundu (njem. Industrie- und Handelskammer zu Dortmund – „IHK”) naglasila je potrebu za dovođenjem niskotarifnih zračnih prijevoznika u zračnu luku Dortmund jer se regija morala usmjeriti na zrakoplovstvo nakon strukturnog prijelaza s čelične industrije na industriju usluga. IHK navodi da su se poteškoće pojavile tek kad je Lufthansa postala dioničar društva Eurowings AG i izmijenila linije iz zračne luke Dortmund, koja je time izgubila glavnog klijenta.

Industrie- und Handelskammer zu Dortmund

| (131) | IHK je tvrdio da je zračna luka Dortmund bila jedina zračna luka specijalizirana za niskotarifni prijevoz u regiji koja okružuje grad Dortmund i da njezine naknade nisu bile neuobičajeno niske za taj segment. IHK stoga tvrdi da u toj regiji NERES nije utjecao na tržišno natjecanje. IHK je naveo i da je UPDG iz 1991. koji su sklopili FD i DSW21 bio legitiman jer je tijekom strukturne promjene u regiji razvoj zračne luke imao pozitivan učinak na gospodarstvo i stanovništvo. Stoga je UPDG iz 1991. služio općem gospodarskom interesu regije. |
| --- | --- |

(131)

IHK je tvrdio da je zračna luka Dortmund bila jedina zračna luka specijalizirana za niskotarifni prijevoz u regiji koja okružuje grad Dortmund i da njezine naknade nisu bile neuobičajeno niske za taj segment. IHK stoga tvrdi da u toj regiji NERES nije utjecao na tržišno natjecanje. IHK je naveo i da je UPDG iz 1991. koji su sklopili FD i DSW21 bio legitiman jer je tijekom strukturne promjene u regiji razvoj zračne luke imao pozitivan učinak na gospodarstvo i stanovništvo. Stoga je UPDG iz 1991. služio općem gospodarskom interesu regije.

5.1.9.   PROMETNI SAVEZ VERKEHRSVERBAND WESTFALEN E.V. („VVW”)

PROMETNI SAVEZ

(„VVW”)

| (132) | VVW navodi da bi se i subjekt u tržišnom gospodarstvu odlučio za ulaganja u zračnoj luci Dortmund jer je razdoblje početnih gubitaka bilo očekivano i prihvatljivo u kontekstu upravljanja infrastrukturom zračne luke. Nadalje, VVW je naveo argument da se moguća državna potpora nije mogla smatrati nezakonitom zato što je u vrijeme donošenja odluke o ulaganju bilo općeprihvaćeno da financiranje zračne luke ne predstavlja državnu potporu. VVW je nadalje naveo da FD nije bio u tržišnom natjecanju s okolnim zračnim lukama Düsseldorf (koji više ne bi ni imao kapaciteta za EasyJet) te Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt (koje nisu poslovale s niskotarifnim zračnim prijevoznicima). Stoga, prema VVW-u, NERES nije utjecao na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

(132)

VVW navodi da bi se i subjekt u tržišnom gospodarstvu odlučio za ulaganja u zračnoj luci Dortmund jer je razdoblje početnih gubitaka bilo očekivano i prihvatljivo u kontekstu upravljanja infrastrukturom zračne luke. Nadalje, VVW je naveo argument da se moguća državna potpora nije mogla smatrati nezakonitom zato što je u vrijeme donošenja odluke o ulaganju bilo općeprihvaćeno da financiranje zračne luke ne predstavlja državnu potporu. VVW je nadalje naveo da FD nije bio u tržišnom natjecanju s okolnim zračnim lukama Düsseldorf (koji više ne bi ni imao kapaciteta za EasyJet) te Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt (koje nisu poslovale s niskotarifnim zračnim prijevoznicima). Stoga, prema VVW-u, NERES nije utjecao na unutarnje tržište.

5.1.10.   PRIMJEDBE PRIVATNIH STRANA

| (133) | I privatne su strane dostavile primjedbe u postupku državne potpore u pogledu zračne luke Dortmund i NERES-a. Tvrdile su da nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi donio mjere provedene u zračnoj luci Dortmund jer je činjenica da se gospodarska situacija nije poboljšala. Nadalje su navele da je dostavljeni test subjekta u tržišnom gospodarstvu bio neispravan jer se u njemu zračna luka Dortmund pogrešno smatra međunarodnom zračnom lukom i zračna luka nije bila toliko udaljena od grada kao što se tvrdilo u testu. Te su privatne strane procijenile i da se financiranjem pokrivalo više od troškova djelatnosti u nadležnosti javne politike, kao što su zaštita od požara i službe za spašavanje. |
| --- | --- |

(133)

I privatne su strane dostavile primjedbe u postupku državne potpore u pogledu zračne luke Dortmund i NERES-a. Tvrdile su da nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi donio mjere provedene u zračnoj luci Dortmund jer je činjenica da se gospodarska situacija nije poboljšala. Nadalje su navele da je dostavljeni test subjekta u tržišnom gospodarstvu bio neispravan jer se u njemu zračna luka Dortmund pogrešno smatra međunarodnom zračnom lukom i zračna luka nije bila toliko udaljena od grada kao što se tvrdilo u testu. Te su privatne strane procijenile i da se financiranjem pokrivalo više od troškova djelatnosti u nadležnosti javne politike, kao što su zaštita od požara i službe za spašavanje.

| (134) | Nadalje, privatne strane navele su da je državnu potporu dao grad Dortmund koji je dodjeljivao državna jamstva za zajmove. |
| --- | --- |

(134)

Nadalje, privatne strane navele su da je državnu potporu dao grad Dortmund koji je dodjeljivao državna jamstva za zajmove.

| (135) | Osim toga, privatne su strane odbacile argument da odbor direktora nije sudjelovao u razvoju NERES-a. Kako bi dokazale suprotno, dostavile su zapisnik sa sastanka tijekom kojeg je uprava podnijela NERES nadzornom odboru. |
| --- | --- |

(135)

Osim toga, privatne su strane odbacile argument da odbor direktora nije sudjelovao u razvoju NERES-a. Kako bi dokazale suprotno, dostavile su zapisnik sa sastanka tijekom kojeg je uprava podnijela NERES nadzornom odboru.

5.2.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2012.

ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2012.

5.2.1.   DSW21 I FD

| (136) | Primjedbe društava DSW21 i FD bile su potpuno usklađene s primjedbama Njemačke. Osim toga, DSW21 i FD izjavili su da bi i subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio UPDG iz 1991., posebno uzimajući u obzir troškove zatvaranja zračne luke. |
| --- | --- |

(136)

Primjedbe društava DSW21 i FD bile su potpuno usklađene s primjedbama Njemačke. Osim toga, DSW21 i FD izjavili su da bi i subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio UPDG iz 1991., posebno uzimajući u obzir troškove zatvaranja zračne luke.

5.2.2.   EASYJET

| (137) | EasyJet je izjavio da je NEO u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i stoga ne čini državnu potporu. EasyJet smatra da je iz gospodarske perspektive uvođenje sustava NEO bio najisplativiji način za napredak upravitelja zračne luke Dortmund. |
| --- | --- |

(137)

EasyJet je izjavio da je NEO u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i stoga ne čini državnu potporu. EasyJet smatra da je iz gospodarske perspektive uvođenje sustava NEO bio najisplativiji način za napredak upravitelja zračne luke Dortmund.

| (138) | EasyJet je nadalje naveo da sustavi poticaja temeljeni na povećanju putničkog prometa, kao u ovom slučaju, pomažu zračnim lukama u ostvarivanju ekonomije razmjera. EasyJet je naveo da su slični sustavi poticaja uvedeni u Švedskoj, na primjer u zračnim lukama Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma i Göteborg Landvetter. EasyJet je naglasio da bi se u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. istražni postupak u pogledu sustava NEO trebao odnositi isključivo na pitanje bi li iste uvjete nudio upravitelj zračne luke usmjeren na dobit. EasyJet je nadalje naveo da je ex ante procjena profitabilnosti na temelju razumnih srednjoročnih izgleda za NEO dostavljena u poslovnom planu i u usporedbi različitih scenarija, zbog čega je zadovoljen test subjekta u tržišnom gospodarstvu. EasyJet je naglasio da bi test subjekta u tržišnom gospodarstvu trebao biti usmjeren samo na dodatne troškove i prihode. EasyJet je naglasio i da je pri sastavljanju pojedinačnog ugovora sa zračnim prijevoznikom ili općenitog sustava naknada zračne luke moguće pokriti dodatne troškove uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. |
| --- | --- |

(138)

EasyJet je nadalje naveo da sustavi poticaja temeljeni na povećanju putničkog prometa, kao u ovom slučaju, pomažu zračnim lukama u ostvarivanju ekonomije razmjera. EasyJet je naveo da su slični sustavi poticaja uvedeni u Švedskoj, na primjer u zračnim lukama Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma i Göteborg Landvetter. EasyJet je naglasio da bi se u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. istražni postupak u pogledu sustava NEO trebao odnositi isključivo na pitanje bi li iste uvjete nudio upravitelj zračne luke usmjeren na dobit. EasyJet je nadalje naveo da je ex ante procjena profitabilnosti na temelju razumnih srednjoročnih izgleda za NEO dostavljena u poslovnom planu i u usporedbi različitih scenarija, zbog čega je zadovoljen test subjekta u tržišnom gospodarstvu. EasyJet je naglasio da bi test subjekta u tržišnom gospodarstvu trebao biti usmjeren samo na dodatne troškove i prihode. EasyJet je naglasio i da je pri sastavljanju pojedinačnog ugovora sa zračnim prijevoznikom ili općenitog sustava naknada zračne luke moguće pokriti dodatne troškove uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda.

ex ante

| (139) | U tom je pogledu EasyJet tvrdio da je u poslovnom planu za NEO FD uzeo u obzir troškove koji premašuju dodatne troškove. U skladu s tim EasyJet je zaključio da bi profitabilnost sustava NEO bila još veća da se ti troškovi izuzmu iz procjene profitabilnosti. EasyJet je nadalje smatrao da pri provedbi testa subjekta u tržišnom gospodarstvu ne bi trebalo uzeti u obzir ni troškove povezane sa zadatcima koji spadaju u nadležnost javne politike kao ni troškove povezane s povijesnim ulaganjima. |
| --- | --- |

(139)

U tom je pogledu EasyJet tvrdio da je u poslovnom planu za NEO FD uzeo u obzir troškove koji premašuju dodatne troškove. U skladu s tim EasyJet je zaključio da bi profitabilnost sustava NEO bila još veća da se ti troškovi izuzmu iz procjene profitabilnosti. EasyJet je nadalje smatrao da pri provedbi testa subjekta u tržišnom gospodarstvu ne bi trebalo uzeti u obzir ni troškove povezane sa zadatcima koji spadaju u nadležnost javne politike kao ni troškove povezane s povijesnim ulaganjima.

| (140) | Osim toga, EasyJet je izjavio da su snižene stope na temelju sustava NEO bile dostupne svim zračnim prijevoznicima koji posluju u zračnoj luci. Pojedinačni ugovori koje su sklopili EasyJet i zračna luka nisu premašivali područje primjene sustava NEO. |
| --- | --- |

(140)

Osim toga, EasyJet je izjavio da su snižene stope na temelju sustava NEO bile dostupne svim zračnim prijevoznicima koji posluju u zračnoj luci. Pojedinačni ugovori koje su sklopili EasyJet i zračna luka nisu premašivali područje primjene sustava NEO.

5.2.3.   GERMANWINGS

| (141) | Germanwings je razjasnio da su njegove konačne naknade, uključujući naknade po odlaznom putniku i naknade za zemaljske usluge, u prosjeku iznosile od [...] do [...] EUR po odlaznom putniku. |
| --- | --- |

(141)

Germanwings je razjasnio da su njegove konačne naknade, uključujući naknade po odlaznom putniku i naknade za zemaljske usluge, u prosjeku iznosile od [...] do [...] EUR po odlaznom putniku.

| (142) | Osim toga, Germanwings je izjavio da bi relevantno tržište za usporedbu naknada bile naknade koje se plaćaju na niskotarifnim zračnim lukama. Germanwings je dalje razjasnio da se naknade u zračnoj luci Dortmund ne bi razlikovale od naknada u Grazu ili Maastrichtu. |
| --- | --- |

(142)

Osim toga, Germanwings je izjavio da bi relevantno tržište za usporedbu naknada bile naknade koje se plaćaju na niskotarifnim zračnim lukama. Germanwings je dalje razjasnio da se naknade u zračnoj luci Dortmund ne bi razlikovale od naknada u Grazu ili Maastrichtu.

| (143) | Germanwings je nadalje izjavio da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu morao prihvatiti i gubitke, barem tijekom prvih nekoliko godina novog projekta. |
| --- | --- |

(143)

Germanwings je nadalje izjavio da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu morao prihvatiti i gubitke, barem tijekom prvih nekoliko godina novog projekta.

5.2.4.   WIZZ AIR

| (144) | Wizz Air je izjavio da je NEO u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da ne čini državnu potporu. Wizz Air se posebno složio da je NEO bio ekonomičniji od zatvaranja zračne luke. Wizz Air navodi da bi u okviru zatvaranja zračne luke Komisija trebala uzeti u obzir visoke troškove zatvaranja koji bi nastali za grad Dortmund. |
| --- | --- |

(144)

Wizz Air je izjavio da je NEO u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da ne čini državnu potporu. Wizz Air se posebno složio da je NEO bio ekonomičniji od zatvaranja zračne luke. Wizz Air navodi da bi u okviru zatvaranja zračne luke Komisija trebala uzeti u obzir visoke troškove zatvaranja koji bi nastali za grad Dortmund.

| (145) | Wizz Air je naveo da je usklađenost naknada zračne luke s tržištem potrebno usporediti s naknadama koje plaćaju niskotarifni zračni prijevoznici u različitim europskim regionalnim zračnim lukama jer niskotarifni zračni prijevoznik svoja odredišta ne bira na osnovi „jednog prihvatnog područja” nego diljem cijele Europe. |
| --- | --- |

(145)

Wizz Air je naveo da je usklađenost naknada zračne luke s tržištem potrebno usporediti s naknadama koje plaćaju niskotarifni zračni prijevoznici u različitim europskim regionalnim zračnim lukama jer niskotarifni zračni prijevoznik svoja odredišta ne bira na osnovi „jednog prihvatnog područja” nego diljem cijele Europe.

| (146) | Konačno, Wizz Air je izrazio svoj stav da su i njegovi dogovori s FD-om bili usklađeni s tržištem jer donose dodatnu dobit za zračnu luku. U takvoj bi procjeni trebalo uzeti u obzir mrežne učinke. |
| --- | --- |

(146)

Konačno, Wizz Air je izrazio svoj stav da su i njegovi dogovori s FD-om bili usklađeni s tržištem jer donose dodatnu dobit za zračnu luku. U takvoj bi procjeni trebalo uzeti u obzir mrežne učinke.

| (147) | Kako bi potkrijepio svoj argument o usklađenosti s tržištem, Wizz Air je dostavio studiju društva Oxera. |
| --- | --- |

(147)

Kako bi potkrijepio svoj argument o usklađenosti s tržištem, Wizz Air je dostavio studiju društva Oxera.

| (148) | Oxera je najprije usporedila naknade koje je Wizz Air plaćao u zračnoj luci Dortmund s onima koje su se plaćale u zračnim lukama Doncaster, Liverpool, Memmingen, Prestwick i Stockholm-Skavsta. Za te se zračne luke tvrdi da su slične zračnoj luci Dortmund u pogledu obujma prometa, vrste zračnog prijevoza i prihvatnog područja. Oxera navodi da su te zračne luke u privatnom vlasništvu. Primale su javna financijska sredstva, ali ona su bila relativno mala u usporedbi s njihovom ukupnom imovinskom osnovicom. |
| --- | --- |

(148)

Oxera je najprije usporedila naknade koje je Wizz Air plaćao u zračnoj luci Dortmund s onima koje su se plaćale u zračnim lukama Doncaster, Liverpool, Memmingen, Prestwick i Stockholm-Skavsta. Za te se zračne luke tvrdi da su slične zračnoj luci Dortmund u pogledu obujma prometa, vrste zračnog prijevoza i prihvatnog područja. Oxera navodi da su te zračne luke u privatnom vlasništvu. Primale su javna financijska sredstva, ali ona su bila relativno mala u usporedbi s njihovom ukupnom imovinskom osnovicom.

| (149) | Oxera je navela da su naknade koje je Wizz Air plaćao u zračnoj luci Dortmund u prosjeku znatno veće od onih koje je Wizz Air plaćao u zračnim lukama koje su uzete za usporedbu, ako se uzme u obzir državna sigurnosna naknada. Oxera je nadalje navela da su naknade (umanjene za sigurnosnu naknadu) koje je plaćao Wizz Air usporedive s razinom naknada zračne luke koje su se plaćale u zračnim lukama uzetima za usporedbu. Oxera je time zaključila je Wizz Air u zračnoj luci Dortmund plaćao tržišnu cijenu i da je dogovor zračne luke i zračnog prijevoznika u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(149)

Oxera je navela da su naknade koje je Wizz Air plaćao u zračnoj luci Dortmund u prosjeku znatno veće od onih koje je Wizz Air plaćao u zračnim lukama koje su uzete za usporedbu, ako se uzme u obzir državna sigurnosna naknada. Oxera je nadalje navela da su naknade (umanjene za sigurnosnu naknadu) koje je plaćao Wizz Air usporedive s razinom naknada zračne luke koje su se plaćale u zračnim lukama uzetima za usporedbu. Oxera je time zaključila je Wizz Air u zračnoj luci Dortmund plaćao tržišnu cijenu i da je dogovor zračne luke i zračnog prijevoznika u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (150) | Kao drugo, Oxera je provela analizu dodatne profitabilnosti koju je Wizz Air donio FD-u u razdoblju od 2009. do 2014. Oxera je predstavila pristup izračunu dodatnih troškova i prihoda koji je drukčiji od onog koji je predstavila Njemačka. Oxera je u tu analizu uključila dodatne prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti te dodatne troškove po putniku. |
| --- | --- |

(150)

Kao drugo, Oxera je provela analizu dodatne profitabilnosti koju je Wizz Air donio FD-u u razdoblju od 2009. do 2014. Oxera je predstavila pristup izračunu dodatnih troškova i prihoda koji je drukčiji od onog koji je predstavila Njemačka. Oxera je u tu analizu uključila dodatne prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti te dodatne troškove po putniku.

| (151) | Oxera je uzela u obzir prihode od zrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz naknada zračne luke umanjenih za odgovarajuće popuste, i to na temelju sljedećih ugovora koje su sklopili Wizz Air i FD:






  (a) | Ugovor o uslugama zračne luke koji su sklopili FD i Wizz Air 1. srpnja 2009.: u ugovoru o uslugama zračne luke određene su naknade zračne luke koje plaća Wizz Air. Naknade su uključivale [...] naknadu po odlaznom putniku, naknadu za [...] po odlaznom putniku ([...] naknadu), [...] naknadu po odlaznom putniku, [...] po odlaznom putniku i [...] naknadu po odlaznom putniku; |
| --- | --- | --- |

(151)

Oxera je uzela u obzir prihode od zrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz naknada zračne luke umanjenih za odgovarajuće popuste, i to na temelju sljedećih ugovora koje su sklopili Wizz Air i FD:

(a)

Ugovor o uslugama zračne luke koji su sklopili FD i Wizz Air 1. srpnja 2009.: u ugovoru o uslugama zračne luke određene su naknade zračne luke koje plaća Wizz Air. Naknade su uključivale [...] naknadu po odlaznom putniku, naknadu za [...] po odlaznom putniku ([...] naknadu), [...] naknadu po odlaznom putniku, [...] po odlaznom putniku i [...] naknadu po odlaznom putniku;

| (b) | Ugovor o standardnim zemaljskim uslugama od 1. srpnja 2009.: u njemu su određene naknada za zemaljske usluge (koja je već uključena u Ugovor o uslugama zračne luke) i zemaljske usluge; |
| --- | --- |

(b)

Ugovor o standardnim zemaljskim uslugama od 1. srpnja 2009.: u njemu su određene naknada za zemaljske usluge (koja je već uključena u Ugovor o uslugama zračne luke) i zemaljske usluge;

| (c) | Popratno pismo za naknade zračne luke i naknade za zemaljske usluge od 1. srpnja 2009.: u njemu je utvrđena [...] naknada po odlaznom putniku. [...]; |
| --- | --- |

(c)

Popratno pismo za naknade zračne luke i naknade za zemaljske usluge od 1. srpnja 2009.: u njemu je utvrđena [...] naknada po odlaznom putniku. [...];

| (d) | Ugovor o dodatnim letovima i doprinosu za marketing od 10. prosinca 2009. FD i Wizz Air dogovorili su da će FD sufinancirati dodatne letove doprinosom za marketing; |
| --- | --- |

(d)

Ugovor o dodatnim letovima i doprinosu za marketing od 10. prosinca 2009. FD i Wizz Air dogovorili su da će FD sufinancirati dodatne letove doprinosom za marketing;

| (e) | Popratno pismo za novčanu podršku tijekom zime od 1. srpnja 2010.: odnosilo se na novčanu podršku prijevozniku Wizz Air koja podliježe godišnjem povećanju od [...] % broja putnika u zimskoj sezoni 2010.; |
| --- | --- |

(e)

Popratno pismo za novčanu podršku tijekom zime od 1. srpnja 2010.: odnosilo se na novčanu podršku prijevozniku Wizz Air koja podliježe godišnjem povećanju od [...] % broja putnika u zimskoj sezoni 2010.;

| (f) | Sustav poticaja za razvoj putničkog prometa (Dodatak 6.) od 1. listopada 2010.: uspostavljen je popust za svakog putnika od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. koji je premašivao broj odlaznih putnika [...] i povećanje [...] naknade u istom razdoblju; |
| --- | --- |

(f)

Sustav poticaja za razvoj putničkog prometa (Dodatak 6.) od 1. listopada 2010.: uspostavljen je popust za svakog putnika od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. koji je premašivao broj odlaznih putnika [...] i povećanje [...] naknade u istom razdoblju;

| (g) | Popratno pismo za naknade zračne luke od 6. lipnja 2011.: u njemu je određeno da FD plaća društvu Wizz Air razliku između [...]. Sustav poticaja iz točke (f) istekao je 31. svibnja 2011.; |
| --- | --- |

(g)

Popratno pismo za naknade zračne luke od 6. lipnja 2011.: u njemu je određeno da FD plaća društvu Wizz Air razliku između [...]. Sustav poticaja iz točke (f) istekao je 31. svibnja 2011.;

| (h) | Izmjene Ugovora o uslugama zračne luke od 1. listopada 2011.: izmijenjene su određene naknade, ali nema učinka na prethodno određenu sveobuhvatnu naknadu. |
| --- | --- |

(h)

Izmjene Ugovora o uslugama zračne luke od 1. listopada 2011.: izmijenjene su određene naknade, ali nema učinka na prethodno određenu sveobuhvatnu naknadu.

| (152) | Oxera je procijenila prihode od nezrakoplovnih djelatnosti (na primjer povezane s parkiranjem automobila, iznajmljivanjem automobila i drugim vrstama iznajmljivanja povezanima s obnovom zračne luke) na temelju poslovnog plana koji je dostavio FD. |
| --- | --- |

(152)

Oxera je procijenila prihode od nezrakoplovnih djelatnosti (na primjer povezane s parkiranjem automobila, iznajmljivanjem automobila i drugim vrstama iznajmljivanja povezanima s obnovom zračne luke) na temelju poslovnog plana koji je dostavio FD.

| (153) | Na temelju poslovnog plana FD-a Oxera je u analizu uključila dodatne troškove marketinga, poticaja i novčane potpore koji proizlaze iz ugovora navedenih u uvodnoj izjavi (151), točkama od (a) do (h). Nadalje, uključila je procjenu dodatnih troškova sadržanih u poslovnom planu zračne luke, kao što su troškovi osoblja, materijala i drugi operativni troškovi koji nisu specifični troškovi za Wizz Air. |
| --- | --- |

(153)

Na temelju poslovnog plana FD-a Oxera je u analizu uključila dodatne troškove marketinga, poticaja i novčane potpore koji proizlaze iz ugovora navedenih u uvodnoj izjavi (151), točkama od (a) do (h). Nadalje, uključila je procjenu dodatnih troškova sadržanih u poslovnom planu zračne luke, kao što su troškovi osoblja, materijala i drugi operativni troškovi koji nisu specifični troškovi za Wizz Air.

| (154) | Oxera navodi da je za procjenu iznosa dodatnih općih troškova koji proizlaze iz ugovora provedena regresijska analiza. Oxera smatra da bi na temelju toga bilo moguće odrediti koji je dio troškova fiksan, a koji se dio mijenja ovisno o broju putnika. Oxera je procijenila da se sljedeći troškovi mijenjaju ovisno o broju putnika:






  (a) | trošak osoblja povećava se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom; |
| --- | --- | --- |

(154)

Oxera navodi da je za procjenu iznosa dodatnih općih troškova koji proizlaze iz ugovora provedena regresijska analiza. Oxera smatra da bi na temelju toga bilo moguće odrediti koji je dio troškova fiksan, a koji se dio mijenja ovisno o broju putnika. Oxera je procijenila da se sljedeći troškovi mijenjaju ovisno o broju putnika:

(a)

trošak osoblja povećava se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom;

| (b) | trošak materijala povećava se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom; |
| --- | --- |

(b)

trošak materijala povećava se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom;

| (c) | drugi operativni troškovi (26) povećavaju se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom. |
| --- | --- |

(c)

drugi operativni troškovi (26) povećavaju se za oko [...] EUR sa svakim dodatnim odlaznim putnikom.

26

| (155) | Ti su troškovi prikazani kao prosjek za cijelu zračnu luku i sve zračne prijevoznike te ih je Oxera kasnije pripisala prijevozniku Wizz Air na temelju njegova udjela u odlascima putnika. |
| --- | --- |

(155)

Ti su troškovi prikazani kao prosjek za cijelu zračnu luku i sve zračne prijevoznike te ih je Oxera kasnije pripisala prijevozniku Wizz Air na temelju njegova udjela u odlascima putnika.

| (156) | Oxera je nadalje procijenila dodatne troškove ulaganja na temelju plana ulaganja za razdoblje od 2009. do 2019., kao i na temelju stvarnih ulaganja od 2004. do 2008. kad je Wizz Air poslovao u zračnoj luci Dortmund. Ulaganja prije dolaska prijevoznika Wizz Air u zračnu luku smatrala su se nepovratnim troškovima, zbog čega se nisu mogli pripisati ugovoru. Oxera navodi da se troškovi ulaganja ne mogu pripisati klijentima u godini ulaganja, već ih je potrebno rasporediti tijekom cijelog životnog vijeka ulaganja. Stoga je Oxera uzela u obzir godišnje troškove amortizacije i troškove financiranja relevantnog ulaganja. Ukupni godišnji troškovi novih ulaganja dodijeljeni su prijevozniku Wizz Air razmjerno njegovu udjelu u putničkom kapacitetu zračne luke od 2,5 milijuna putnika, kako navodi FD. Oxera je to smatrala vrlo konzervativnom procjenom jer nisu sva predviđena ulaganja predstavljala dodatna ulaganja zahvaljujući prisutnosti prijevoznika Wizz Air, kao na primjer produljenje uzletno-sletne staze koje se prvobitno planiralo za 2014.

  Tablica 22.


  Očekivani dodatni prihodi i troškovi od prisutnosti prijevoznika Wizz Air (u milijunima EUR) | 2009.a | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014.a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni operativni troškovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni troškovi ulaganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jednokratna potpora za marketing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni doprinos za profitabilnost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izvor: Oxera, na temelju podataka koje je dostavio FD.

  Napomena: Podatci za 2009. i 2014. razmjerni su trajanju ugovora. |

(156)

Oxera je nadalje procijenila dodatne troškove ulaganja na temelju plana ulaganja za razdoblje od 2009. do 2019., kao i na temelju stvarnih ulaganja od 2004. do 2008. kad je Wizz Air poslovao u zračnoj luci Dortmund. Ulaganja prije dolaska prijevoznika Wizz Air u zračnu luku smatrala su se nepovratnim troškovima, zbog čega se nisu mogli pripisati ugovoru. Oxera navodi da se troškovi ulaganja ne mogu pripisati klijentima u godini ulaganja, već ih je potrebno rasporediti tijekom cijelog životnog vijeka ulaganja. Stoga je Oxera uzela u obzir godišnje troškove amortizacije i troškove financiranja relevantnog ulaganja. Ukupni godišnji troškovi novih ulaganja dodijeljeni su prijevozniku Wizz Air razmjerno njegovu udjelu u putničkom kapacitetu zračne luke od 2,5 milijuna putnika, kako navodi FD. Oxera je to smatrala vrlo konzervativnom procjenom jer nisu sva predviđena ulaganja predstavljala dodatna ulaganja zahvaljujući prisutnosti prijevoznika Wizz Air, kao na primjer produljenje uzletno-sletne staze koje se prvobitno planiralo za 2014.

Tablica 22.

Tablica 22.

Očekivani dodatni prihodi i troškovi od prisutnosti prijevoznika Wizz Air (u milijunima EUR)

Očekivani dodatni prihodi i troškovi od prisutnosti prijevoznika Wizz Air (u milijunima EUR)

2009.a

a

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.a

a

Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni operativni troškovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni troškovi ulaganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jednokratna potpora za marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni doprinos za profitabilnost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izvor: Oxera, na temelju podataka koje je dostavio FD.

Izvor:

Napomena: Podatci za 2009. i 2014. razmjerni su trajanju ugovora.

Napomena:

| (157) | Oxera je izračunala dodatni doprinos prisutnosti prijevoznika Wizz Air kao razliku između dodatnih prihoda i dodatnih troškova. Naposljetku, Oxera je zaključila da se ugovorima koje su sklopili Wizz Air i FD te sustavom NEO pridonijelo profitabilnosti zračne luke sa stajališta ex ante. |
| --- | --- |

(157)

Oxera je izračunala dodatni doprinos prisutnosti prijevoznika Wizz Air kao razliku između dodatnih prihoda i dodatnih troškova. Naposljetku, Oxera je zaključila da se ugovorima koje su sklopili Wizz Air i FD te sustavom NEO pridonijelo profitabilnosti zračne luke sa stajališta ex ante.

ex ante

| (158) | Oxera navodi da je iz ugovorâ proizišla pozitivna procijenjena neto sadašnja vrijednost od oko [300 000–400 000] EUR tijekom njihova trajanja (od 2009. do 2014.) i stoga bi privatni ulagatelj pristao sklopiti slične ugovore s prijevoznikom Wizz Air. |
| --- | --- |

(158)

Oxera navodi da je iz ugovorâ proizišla pozitivna procijenjena neto sadašnja vrijednost od oko [300 000–400 000] EUR tijekom njihova trajanja (od 2009. do 2014.) i stoga bi privatni ulagatelj pristao sklopiti slične ugovore s prijevoznikom Wizz Air.

5.2.5.   OKRUG PADERBORN

| (159) | Okrug Paderborn, vlasnik zračne luke Paderborn, naveo je da se zbog mogućnosti koja se nudi na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. u pogledu osiguranja daljnje operativne potpore zračnim lukama koje ostvaruju gubitke na još deset godina tim zračnim lukama daje neopravdana prednost u odnosu na zračne luke koje ostvaruju dobit. |
| --- | --- |

(159)

Okrug Paderborn, vlasnik zračne luke Paderborn, naveo je da se zbog mogućnosti koja se nudi na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. u pogledu osiguranja daljnje operativne potpore zračnim lukama koje ostvaruju gubitke na još deset godina tim zračnim lukama daje neopravdana prednost u odnosu na zračne luke koje ostvaruju dobit.

5.2.6.   PRIVATNE STRANE

| (160) | Nekoliko je privatnih osoba poslalo svoje primjedbe u okviru postupka navodeći da javno financiranje odobreno zračnoj luci čini državnu potporu i da NEO nije bio u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(160)

Nekoliko je privatnih osoba poslalo svoje primjedbe u okviru postupka navodeći da javno financiranje odobreno zračnoj luci čini državnu potporu i da NEO nije bio u skladu s tržišnim uvjetima.

6.   PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PODNESKE TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PODNESKE TREĆIH STRANA

6.1.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2007.

ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2007.

| (161) | U svojim razmatranjima o primjedbama trećih strana Njemačka je iznijela stav da su izjave najčešće podupirale njezino mišljenje, zbog čega je Njemačka naglasila činjenicu da se UPDG iz 1991. nije mogao smatrati državnom potporom. Ponovno je naglasila da je UPDG iz 1991. bio usporediv s povijesnim bespovratnim sredstvima za ulaganje u infrastrukturu i da je u svakom slučaju bio spojiv sa zajedničkim tržištem. To su mišljenje podržali FD, Verkehrsverband Westfalen e.V., IHK Dortmund, DSW21 i grad Dortmund. |
| --- | --- |

(161)

U svojim razmatranjima o primjedbama trećih strana Njemačka je iznijela stav da su izjave najčešće podupirale njezino mišljenje, zbog čega je Njemačka naglasila činjenicu da se UPDG iz 1991. nije mogao smatrati državnom potporom. Ponovno je naglasila da je UPDG iz 1991. bio usporediv s povijesnim bespovratnim sredstvima za ulaganje u infrastrukturu i da je u svakom slučaju bio spojiv sa zajedničkim tržištem. To su mišljenje podržali FD, Verkehrsverband Westfalen e.V., IHK Dortmund, DSW21 i grad Dortmund.

| (162) | Njemačka se složila s FD-om i navela da bi se, kad bi Komisija zaključila da je UPDG iz 1991. koji su sklopili DSW21 i FD potrebno smatrati nezakonitom državnom potporom, ta potpora mogla ocjenjivati samo na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. od datuma početka njihove primjene. Nadalje, Njemačka je naglasila da je financiranje koje je osigurao DSW21 potrebno smatrati financiranjem od općega gospodarskog interesa za što je Komisija inače državama članicama davala širok diskrecijski prostor. Njemačka je navela argument da je za grad Dortmund povoljnije financirati ulaganja u zračnoj luci UPDG-om iz 1991. nego izravnim bespovratnim sredstvima jer su ukupni gubitci između 1998. i 2008. bili manji nego što bi to bile amortizacija i kamate. Slažući se sa savezom Verkehrsverband Westfalen e.V. i društvom DSW21 Njemačka je navela da bi zatvaranje bilo još manje isplativo u pogledu troškova jer je FD barem mogao platiti dio svojih fiksnih troškova i imao je pozitivna predviđanja za budućnost u pogledu povećanja broja putnika. Subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio bi kao što su postupili grad i DSW21 te bi ulagao barem na ograničeno razdoblje. Njemačka se posebno složila s trećim stranama u pogledu činjenice da zračne luke imaju dug gospodarski život i da je razdoblje gubitaka prihvatljivo. |
| --- | --- |

(162)

Njemačka se složila s FD-om i navela da bi se, kad bi Komisija zaključila da je UPDG iz 1991. koji su sklopili DSW21 i FD potrebno smatrati nezakonitom državnom potporom, ta potpora mogla ocjenjivati samo na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. od datuma početka njihove primjene. Nadalje, Njemačka je naglasila da je financiranje koje je osigurao DSW21 potrebno smatrati financiranjem od općega gospodarskog interesa za što je Komisija inače državama članicama davala širok diskrecijski prostor. Njemačka je navela argument da je za grad Dortmund povoljnije financirati ulaganja u zračnoj luci UPDG-om iz 1991. nego izravnim bespovratnim sredstvima jer su ukupni gubitci između 1998. i 2008. bili manji nego što bi to bile amortizacija i kamate. Slažući se sa savezom Verkehrsverband Westfalen e.V. i društvom DSW21 Njemačka je navela da bi zatvaranje bilo još manje isplativo u pogledu troškova jer je FD barem mogao platiti dio svojih fiksnih troškova i imao je pozitivna predviđanja za budućnost u pogledu povećanja broja putnika. Subjekt u tržišnom gospodarstvu postupio bi kao što su postupili grad i DSW21 te bi ulagao barem na ograničeno razdoblje. Njemačka se posebno složila s trećim stranama u pogledu činjenice da zračne luke imaju dug gospodarski život i da je razdoblje gubitaka prihvatljivo.

| (163) | Njemačka je zatim iznijela argument da je NERES bio prihvatljiv za sve zračne prijevoznike na temelju objektivnih kriterija. Kao što su potvrdile treće strane, Wizz Air, Germanwings, Sterling, AirBerlin i EasyJet ispunjivali su te kriterije. Njemačka je, kao i EasyJet i FD, navela da se kao posljedica NERES-a moglo očekivati povećanje broja putnika kao i povećanje povrata. |
| --- | --- |

(163)

Njemačka je zatim iznijela argument da je NERES bio prihvatljiv za sve zračne prijevoznike na temelju objektivnih kriterija. Kao što su potvrdile treće strane, Wizz Air, Germanwings, Sterling, AirBerlin i EasyJet ispunjivali su te kriterije. Njemačka je, kao i EasyJet i FD, navela da se kao posljedica NERES-a moglo očekivati povećanje broja putnika kao i povećanje povrata.

| (164) | U pogledu primjedaba IHK-a i saveza Verkehrsverband Westfalen e.V. koji su naveli da NERES nije utjecao na tržišno natjecanje i unutarnje tržište Njemačka se složila i navela da okolne zračne luke Münster/Osnabrück, Paderborn, Köln/Bonn i Düsseldorf nisu poslovale s niskotarifnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu primjedaba IHK-a i saveza Verkehrsverband Westfalen e.V. koji su naveli da NERES nije utjecao na tržišno natjecanje i unutarnje tržište Njemačka se složila i navela da okolne zračne luke Münster/Osnabrück, Paderborn, Köln/Bonn i Düsseldorf nisu poslovale s niskotarifnim prijevoznicima.

| (165) | Njemačka je jasno navela da je NERS uveden nakon proširenja zračne luke Dortmund. To je bila reakcija na smanjenje broja zaposlenika nakon 11. rujna 2001. kako bi se povećala iskorištenost nedovoljno iskorištenog kapaciteta zračne luke. |
| --- | --- |

(165)

Njemačka je jasno navela da je NERS uveden nakon proširenja zračne luke Dortmund. To je bila reakcija na smanjenje broja zaposlenika nakon 11. rujna 2001. kako bi se povećala iskorištenost nedovoljno iskorištenog kapaciteta zračne luke.

| (166) | Njemačka je navela da se ne slaže s primjedbama prijevoznika Air France i Udruge europskih zračnih prijevoznika jer očito ni na koji način nisu dokazane ni utemeljene. |
| --- | --- |

(166)

Njemačka je navela da se ne slaže s primjedbama prijevoznika Air France i Udruge europskih zračnih prijevoznika jer očito ni na koji način nisu dokazane ni utemeljene.

| (167) | Njemačka je navela da bi se Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. mogle primjenjivati samo od 1. lipnja 2007. Njemačka je tvrdila da je u slučaju potrebe za primjenom Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. NERES spojiv sa zajedničkim tržištem. |
| --- | --- |

(167)

Njemačka je navela da bi se Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. mogle primjenjivati samo od 1. lipnja 2007. Njemačka je tvrdila da je u slučaju potrebe za primjenom Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. NERES spojiv sa zajedničkim tržištem.

6.2.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2012.

ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2012.

| (168) | Njemačka se općenito slagala s primjedbama koje su dostavili EasyJet, Germanwings, Wizz Air, DSW21 i FD. Njemačka je tvrdila da je NEO, kao i svi pojedinačni ugovori sklopljeni sa zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom, nediskriminirajući jer je bio primjenjiv na sve zračne prijevoznike koji su htjeli poslovati u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(168)

Njemačka se općenito slagala s primjedbama koje su dostavili EasyJet, Germanwings, Wizz Air, DSW21 i FD. Njemačka je tvrdila da je NEO, kao i svi pojedinačni ugovori sklopljeni sa zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom, nediskriminirajući jer je bio primjenjiv na sve zračne prijevoznike koji su htjeli poslovati u zračnoj luci.

| (169) | Osim toga, Njemačka se složila da je NEO bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su različiti scenariji pokazali da bi povećanje naknada na razinu višu od one iz sustava NEO dovelo do smanjenja broja putnika, što bi zbog fiksnih troškova zračne luke dovelo do većih gubitaka. Njemačka je navela da bi privatni ulagatelj prihvatio gubitke tijekom određenog razdoblja. Njemačka je navela da je u tom kontekstu perspektiva ex ante odlučujuća jer je iz perspektive ex ante NEO bio najbolja gospodarska alternativa. Njemačka je istaknula da se NEO temeljio na poslovnom planu. |
| --- | --- |

(169)

Osim toga, Njemačka se složila da je NEO bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su različiti scenariji pokazali da bi povećanje naknada na razinu višu od one iz sustava NEO dovelo do smanjenja broja putnika, što bi zbog fiksnih troškova zračne luke dovelo do većih gubitaka. Njemačka je navela da bi privatni ulagatelj prihvatio gubitke tijekom određenog razdoblja. Njemačka je navela da je u tom kontekstu perspektiva ex ante odlučujuća jer je iz perspektive ex ante NEO bio najbolja gospodarska alternativa. Njemačka je istaknula da se NEO temeljio na poslovnom planu.

ex ante

ex ante

| (170) | Njemačka se nadalje složila da je relevantno tržište za određivanje utjecaja na tržišno natjecanje šire od izravnih zračnih linija i da se usporedive zračne luke ne bi trebale nalaziti u udaljenosti od 100 km od zračne luke Dortmund. Njemačka je pozdravila zaključke iz usporedne studije o naknadama u drugim zračnim lukama koju je sastavila Oxera, a dostavio Wizz Air. |
| --- | --- |

(170)

Njemačka se nadalje složila da je relevantno tržište za određivanje utjecaja na tržišno natjecanje šire od izravnih zračnih linija i da se usporedive zračne luke ne bi trebale nalaziti u udaljenosti od 100 km od zračne luke Dortmund. Njemačka je pozdravila zaključke iz usporedne studije o naknadama u drugim zračnim lukama koju je sastavila Oxera, a dostavio Wizz Air.

| (171) | Njemačka je odbacila razmatranja privatnih strana za koje smatra da su se dijelom oslanjale na netočne činjenice. Njemačka je pojasnila da se godišnja naknada gubitaka nije mogla automatski smatrati potporom jer, suprotno pretpostavkama privatnih strana, operativni rezultati uključuju i troškove koji spadaju u nadležnost javne politike, a marketinška potpora bila je dio naknada. |
| --- | --- |

(171)

Njemačka je odbacila razmatranja privatnih strana za koje smatra da su se dijelom oslanjale na netočne činjenice. Njemačka je pojasnila da se godišnja naknada gubitaka nije mogla automatski smatrati potporom jer, suprotno pretpostavkama privatnih strana, operativni rezultati uključuju i troškove koji spadaju u nadležnost javne politike, a marketinška potpora bila je dio naknada.

7.   OCJENA

OCJENA

| (172) | Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(172)

Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (173) | Kako bi se mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | mjera se mora financirati iz državnih sredstava i biti pripisiva državi; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kako bi se mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

mjera se mora financirati iz državnih sredstava i biti pripisiva državi;

| (b) | mora predstavljati gospodarsku prednost u korist primatelja; |
| --- | --- |

(b)

mora predstavljati gospodarsku prednost u korist primatelja;

| (c) | ta prednost mora biti selektivna i |
| --- | --- |

(c)

ta prednost mora biti selektivna i

| (d) | mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(d)

mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje.

7.1   1. MJERA – PRIMJENJIVOST PRAVILA O DRŽAVNIM POTPORAMA NA 100 %-TNA DRŽAVNA JAMSTVA OSIGURANA U KORIST FD-A

1. MJERA – PRIMJENJIVOST PRAVILA O DRŽAVNIM POTPORAMA NA 100 %-TNA DRŽAVNA JAMSTVA OSIGURANA U KORIST FD-A

| (174) | Komisija podsjeća da mjera potpore čini postojeću potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (27) ako se može utvrditi da u trenutku stupanja mjere potpore na snagu, ona nije predstavljala državnu potporu, ali je kasnije postala potpora zbog razvoja zajedničkog tržišta i država članica nije je promijenila. |
| --- | --- |

(174)

Komisija podsjeća da mjera potpore čini postojeću potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (27) ako se može utvrditi da u trenutku stupanja mjere potpore na snagu, ona nije predstavljala državnu potporu, ali je kasnije postala potpora zbog razvoja zajedničkog tržišta i država članica nije je promijenila.

27

| (175) | Njemačka je navela da je, ako 100 %-tna državna jamstva osigurana u korist zračne luke Dortmund predstavljaju potporu, riječ o zatečenoj potpori u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 jer su uspostavljena kad se javno financiranje zračnih luka još nije smatralo državnom potporom te se otad nisu mijenjala. |
| --- | --- |

(175)

Njemačka je navela da je, ako 100 %-tna državna jamstva osigurana u korist zračne luke Dortmund predstavljaju potporu, riječ o zatečenoj potpori u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 jer su uspostavljena kad se javno financiranje zračnih luka još nije smatralo državnom potporom te se otad nisu mijenjala.

| (176) | Donedavno je razvoj zračnih luka često bio određen isključivo teritorijalnim razmatranjima ili, u nekim slučajevima, vojnim zahtjevima. Upravljanje zračnom lukom organizirano je kao dio uprave, a ne kao komercijalno poduzeće. I tržišno natjecanje između zračnih luka i upravitelja zračnih luka bilo je ograničeno i postupno se razvijalo. Uzimajući u obzir te uvjete, sama je Komisija državno financiranje zračnih luka i infrastrukture zračne luke prije smatrala općom mjerom gospodarske politike koja se nije mogla kontrolirati u okviru pravila o državnim potporama iz Ugovora. |
| --- | --- |

(176)

Donedavno je razvoj zračnih luka često bio određen isključivo teritorijalnim razmatranjima ili, u nekim slučajevima, vojnim zahtjevima. Upravljanje zračnom lukom organizirano je kao dio uprave, a ne kao komercijalno poduzeće. I tržišno natjecanje između zračnih luka i upravitelja zračnih luka bilo je ograničeno i postupno se razvijalo. Uzimajući u obzir te uvjete, sama je Komisija državno financiranje zračnih luka i infrastrukture zračne luke prije smatrala općom mjerom gospodarske politike koja se nije mogla kontrolirati u okviru pravila o državnim potporama iz Ugovora.

| (177) | Međutim, situacija se promijenila. U presudi u predmetu Aéroports de Paris Sud je naveo da upravljanje zračnom lukom koje se sastoji od pružanja usluga zračne luke zračnim prijevoznicima i različitim pružateljima usluga unutar zračnih luka predstavlja gospodarsku djelatnost (28). Stoga se od donošenja te presude (12. prosinca 2000.) više ne može smatrati da su upravljanje zračnim lukama i njihova izgradnja zadaće koje se obavljaju u okviru nadležnosti javne politike, što je izvan djelokruga nadzora državnih potpora. |
| --- | --- |

(177)

Međutim, situacija se promijenila. U presudi u predmetu Aéroports de Paris Sud je naveo da upravljanje zračnom lukom koje se sastoji od pružanja usluga zračne luke zračnim prijevoznicima i različitim pružateljima usluga unutar zračnih luka predstavlja gospodarsku djelatnost (28). Stoga se od donošenja te presude (12. prosinca 2000.) više ne može smatrati da su upravljanje zračnim lukama i njihova izgradnja zadaće koje se obavljaju u okviru nadležnosti javne politike, što je izvan djelokruga nadzora državnih potpora.

28

| (178) | U svojoj je presudi o zračnoj luci Leipzig/Halle Sud potvrdio da nije moguće a priori isključiti primjenu pravila o državnim potporama na zračne luke jer upravljanje zračnom lukom i izgradnja infrastrukture zračne luke predstavljaju gospodarsku djelatnost (29). Kad upravitelj zračne luke počne obavljati gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni status ili način na koji se financira, smatra se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga primjenjuju pravila iz Ugovora o državnim potporama (30). |
| --- | --- |

(178)

U svojoj je presudi o zračnoj luci Leipzig/Halle Sud potvrdio da nije moguće a priori isključiti primjenu pravila o državnim potporama na zračne luke jer upravljanje zračnom lukom i izgradnja infrastrukture zračne luke predstavljaju gospodarsku djelatnost (29). Kad upravitelj zračne luke počne obavljati gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni status ili način na koji se financira, smatra se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga primjenjuju pravila iz Ugovora o državnim potporama (30).

a priori

29

30

| (179) | S obzirom na uvodne izjave od 176. do 178. Komisija smatra da su prije presude Suda u predmetu Aéroports de Paris tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da mjere financiranja koje su u svakom slučaju donesene prije presude u predmetu Aéroports de Paris ne predstavljaju državnu potporu i da ih, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija ne može više dovoditi u pitanje pojedinačne mjere financiranja koje nisu dodijeljene na temelju programa potpore (31) i koje su u svakom slučaju donesene prije predmeta Aéroports de Paris na temelju pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(179)

S obzirom na uvodne izjave od 176. do 178. Komisija smatra da su prije presude Suda u predmetu Aéroports de Paris tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da mjere financiranja koje su u svakom slučaju donesene prije presude u predmetu Aéroports de Paris ne predstavljaju državnu potporu i da ih, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija ne može više dovoditi u pitanje pojedinačne mjere financiranja koje nisu dodijeljene na temelju programa potpore (31) i koje su u svakom slučaju donesene prije predmeta Aéroports de Paris na temelju pravila o državnim potporama.

31

| (180) | U skladu s tim, Komisija najprije mora procijeniti jesu li 100 %-tna državna jamstva uspostavljena prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.), a zatim je li ta mjera otad izmijenjena. Kao treće, Komisija mora ocijeniti i mogu li se predmetne mjere smatrati „pojedinačnom potporom” u skladu s člankom 1. stavkom (e) Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili „programom potpora” u skladu s člankom 1. stavkom (d) Uredbe (EZ) br. 659/1999. Komisija samo u pogledu potonjeg može predložiti odgovarajuće mjere na temelju članka 108. stavka 1. Ugovora i članka 17. Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(180)

U skladu s tim, Komisija najprije mora procijeniti jesu li 100 %-tna državna jamstva uspostavljena prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.), a zatim je li ta mjera otad izmijenjena. Kao treće, Komisija mora ocijeniti i mogu li se predmetne mjere smatrati „pojedinačnom potporom” u skladu s člankom 1. stavkom (e) Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili „programom potpora” u skladu s člankom 1. stavkom (d) Uredbe (EZ) br. 659/1999. Komisija samo u pogledu potonjeg može predložiti odgovarajuće mjere na temelju članka 108. stavka 1. Ugovora i članka 17. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (181) | S obzirom na predmetna 100 %-tna državna jamstva koja su se izdavala od 1987. do 2000. (vidjeti tablicu 13.) Komisija je primijetila da su ona neopozivo dodijeljena prije presude u predmetu Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(181)

S obzirom na predmetna 100 %-tna državna jamstva koja su se izdavala od 1987. do 2000. (vidjeti tablicu 13.) Komisija je primijetila da su ona neopozivo dodijeljena prije presude u predmetu Aéroports de Paris.

| (182) | Kako je Njemačka pojasnila tijekom službenog istražnog postupka, 100 %-tna državna jamstva otad se nisu mijenjala. Međutim, dosad su istekla. Osim toga, 100 %-tna državna jamstva bila su ograničena trajanjem i iznosom. Isto tako, svrha tih 100 %-tnih jamstava bila je osigurati konkretne zajmove kojima se financiraju određena ulaganja u infrastrukturu zračne luke u Dortmundu. Stoga ih je potrebno smatrati pojedinačnim mjerama. |
| --- | --- |

(182)

Kako je Njemačka pojasnila tijekom službenog istražnog postupka, 100 %-tna državna jamstva otad se nisu mijenjala. Međutim, dosad su istekla. Osim toga, 100 %-tna državna jamstva bila su ograničena trajanjem i iznosom. Isto tako, svrha tih 100 %-tnih jamstava bila je osigurati konkretne zajmove kojima se financiraju određena ulaganja u infrastrukturu zračne luke u Dortmundu. Stoga ih je potrebno smatrati pojedinačnim mjerama.

| (183) | Stoga, u trenutku kad su ta jamstva koja su krajem 2008. vrijedila 74,182 milijuna EUR neopozivo dodijeljena, Komisija nije smatrala da financiranje zračne luke predstavlja državnu potporu. Čak i da su jamstva predstavljala državnu potporu, to bi bila pojedinačna potpora koja se u ovom trenutku ne može preispitivati. S obzirom na to, nije potrebno dalje istraživati jesu li 100 %-tna državna jamstva predstavljala državnu potporu. |
| --- | --- |

(183)

Stoga, u trenutku kad su ta jamstva koja su krajem 2008. vrijedila 74,182 milijuna EUR neopozivo dodijeljena, Komisija nije smatrala da financiranje zračne luke predstavlja državnu potporu. Čak i da su jamstva predstavljala državnu potporu, to bi bila pojedinačna potpora koja se u ovom trenutku ne može preispitivati. S obzirom na to, nije potrebno dalje istraživati jesu li 100 %-tna državna jamstva predstavljala državnu potporu.

7.2.   2. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU UPDG-A IZ 1991.

2. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU UPDG-A IZ 1991.

7.2.1.   GOSPODARSKA DJELATNOST I POJAM PODUZETNIKA

| (184) | U skladu s utvrđenom sudskom praksom, Komisija mora prvo utvrditi je li FD poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni položaj i način njegova financiranja. Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na određenom tržištu gospodarske su djelatnosti. |
| --- | --- |

(184)

U skladu s utvrđenom sudskom praksom, Komisija mora prvo utvrditi je li FD poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni položaj i način njegova financiranja. Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na određenom tržištu gospodarske su djelatnosti.

| (185) | U svojoj je presudi u predmetu Zračna luka Leipzig-Halle Sud potvrdio da vođenje zračne luke u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost. Kada se upravitelj zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te se pravila o državnim potporama iz Ugovora stoga mogu primjenjivati na prednosti koje tom upravitelju zračne luke dodjeljuje država ili se dodjeljuju iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(185)

U svojoj je presudi u predmetu Zračna luka Leipzig-Halle Sud potvrdio da vođenje zračne luke u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost. Kada se upravitelj zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te se pravila o državnim potporama iz Ugovora stoga mogu primjenjivati na prednosti koje tom upravitelju zračne luke dodjeljuje država ili se dodjeljuju iz državnih sredstava.

Zračna luka Leipzig-Halle

Pojam poduzetnika

Pojam poduzetnika

| (186) | FD je uključen u izgradnju i održavanje zračne luke Dortmund te upravljanje njome. FD pruža usluge zračne luke i naplaćuje naknadu od korisnika za upotrebu infrastrukture zračne luke, čime se infrastruktura komercijalno iskorištava. Stoga je, s obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava 184. i 185., potrebno zaključiti da je FD obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.) nadalje i da je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(186)

FD je uključen u izgradnju i održavanje zračne luke Dortmund te upravljanje njome. FD pruža usluge zračne luke i naplaćuje naknadu od korisnika za upotrebu infrastrukture zračne luke, čime se infrastruktura komercijalno iskorištava. Stoga je, s obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava 184. i 185., potrebno zaključiti da je FD obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.) nadalje i da je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (187) | Iz toga slijedi da Komisija neće preispitivati naknadu troškova ulaganja za projekte ulaganja u infrastrukturu o čijoj se provedbi neopozivo odlučilo prije 12. prosinca 2000. |
| --- | --- |

(187)

Iz toga slijedi da Komisija neće preispitivati naknadu troškova ulaganja za projekte ulaganja u infrastrukturu o čijoj se provedbi neopozivo odlučilo prije 12. prosinca 2000.

| (188) | S obzirom na ovaj predmet Njemačka je dostavila podatke iz tablice 23. o troškovima kapitala povezanima s ulaganjima o čijoj se provedbi neopozivo odlučilo prije presude u predmetu Aéroports de Paris i drugim troškovima ulaganja u razdoblju od 2000. do 2012.

  Tablica 23.


  Troškovi kapitala za ulaganja u infrastrukturu o čijoj se provedbi odlučilo prije predmeta Aéroports de Paris (u tisućama EUR)













  Godina | Amortizacija za ulaganja prije predmeta AdP | Ostala amortizacija | Ukupna amortizacija 1. + 2. | Kamate za ulaganja prije predmeta AdP | Druge kamate | Ukupne kamate 4. + 5. | Troškovi kapitala za ulaganja prije predmeta AdP 1. + 4. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007. | 9 430 | 2 066 | 11 496 | 4 513 | 10 | 4 523 | 13 943 |
| 2008. | 8 947 | 2 957 | 11 904 | 4 009 | 4 | 4 013 | 12 956 |
| 2009. | 8 097 | 2 169 | 10 266 | 3 750 | 439 | 4 189 | 11 847 |
| 2010. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(188)

S obzirom na ovaj predmet Njemačka je dostavila podatke iz tablice 23. o troškovima kapitala povezanima s ulaganjima o čijoj se provedbi neopozivo odlučilo prije presude u predmetu Aéroports de Paris i drugim troškovima ulaganja u razdoblju od 2000. do 2012.

Tablica 23.

Tablica 23.

Troškovi kapitala za ulaganja u infrastrukturu o čijoj se provedbi odlučilo prije predmeta Aéroports de Paris (u tisućama EUR)

Troškovi kapitala za ulaganja u infrastrukturu o čijoj se provedbi odlučilo prije predmeta Aéroports de Paris (u tisućama EUR)

Godina

Amortizacija za ulaganja prije predmeta AdP

Ostala amortizacija

Ukupna amortizacija 1. + 2.

Kamate za ulaganja prije predmeta AdP

Druge kamate

Ukupne kamate 4. + 5.

Troškovi kapitala za ulaganja prije predmeta AdP 1. + 4.

2007.

9 430

2 066

11 496

4 513

10

4 523

13 943

2008.

8 947

2 957

11 904

4 009

4

4 013

12 956

2009.

8 097

2 169

10 266

3 750

439

4 189

11 847

2010.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2011.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2012.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (189) | Ishod je toga taj da je Komisija zaključila da nije ovlaštena istraživati i preispitivati prijenose gubitka koji su pokrivali iznose iz stupca 7. tablice 23. |
| --- | --- |

(189)

Ishod je toga taj da je Komisija zaključila da nije ovlaštena istraživati i preispitivati prijenose gubitka koji su pokrivali iznose iz stupca 7. tablice 23.

Nadležnost javne politike

Nadležnost javne politike

| (190) | Dok se FD mora smatrati poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi podsjetiti na to da nisu sve djelatnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nužno gospodarske prirode (32). |
| --- | --- |

(190)

Dok se FD mora smatrati poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi podsjetiti na to da nisu sve djelatnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nužno gospodarske prirode (32).

32

| (191) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. i sudskom praksom Suda (33), djelatnosti koje obično spadaju u opseg odgovornosti države pri izvršenju njezinih službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i ne spadaju u okvir pravila dodjele državnih potpora. Takve djelatnosti uključuju, na primjer, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju i carinu. Financiranje mora biti strogo ograničeno na naknadu troškova koji nastaju na temelju tih djelatnosti i ne može se upotrebljavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (34). |
| --- | --- |

(191)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. i sudskom praksom Suda (33), djelatnosti koje obično spadaju u opseg odgovornosti države pri izvršenju njezinih službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i ne spadaju u okvir pravila dodjele državnih potpora. Takve djelatnosti uključuju, na primjer, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju i carinu. Financiranje mora biti strogo ograničeno na naknadu troškova koji nastaju na temelju tih djelatnosti i ne može se upotrebljavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (34).

33

34

| (192) | Stoga financiranje djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (35). Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (36). |
| --- | --- |

(192)

Stoga financiranje djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (35). Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (36).

35

36

| (193) | Međutim, javno financiranje negospodarskih djelatnosti koje je usko povezano s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije među zračnim prijevoznicima i upraviteljima zračnih luka. Prihvaćena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća od troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (37). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati prednost, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na upravitelja zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li u skladu s tim pravnim okvirom upravitelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi troškove obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti. |
| --- | --- |

(193)

Međutim, javno financiranje negospodarskih djelatnosti koje je usko povezano s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije među zračnim prijevoznicima i upraviteljima zračnih luka. Prihvaćena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća od troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (37). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati prednost, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na upravitelja zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li u skladu s tim pravnim okvirom upravitelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi troškove obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti.

37

| (194) | Stav Njemačke o opsegu nadležnosti javne politike razvijao se tijekom postupka. Njemačka je u jednom trenutku u nadležnost javne politike uključila i troškove povezane s plaćama javnih službenika koji rade za zračnu luku. Iako se dodatni troškovi javnih službenika zaposlenih u nedavno liberaliziranom sektoru mogu smatrati nepovratnim troškovima liberalizacije, nema pravne obveze za zračne luke u Njemačkoj u pogledu zapošljavanja tih službenika. Stoga ta stavka ne predstavlja trošak koji spada u nadležnost javne politike. |
| --- | --- |

(194)

Stav Njemačke o opsegu nadležnosti javne politike razvijao se tijekom postupka. Njemačka je u jednom trenutku u nadležnost javne politike uključila i troškove povezane s plaćama javnih službenika koji rade za zračnu luku. Iako se dodatni troškovi javnih službenika zaposlenih u nedavno liberaliziranom sektoru mogu smatrati nepovratnim troškovima liberalizacije, nema pravne obveze za zračne luke u Njemačkoj u pogledu zapošljavanja tih službenika. Stoga ta stavka ne predstavlja trošak koji spada u nadležnost javne politike.

| (195) | Nadalje, Njemačka je navela da se za troškove koji proizlaze iz sljedećih djelatnosti, kao troškovi ulaganja ili kao operativni troškovi, treba smatrati da su u nadležnosti javne politike: mjere sigurnosti zračne luke u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz (Zakon o sigurnosti zračnog prometa), mjere osiguravanja operativne sigurnosti, mjere kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz (Zakon o zračnom prometu), meteorološke usluge i usluge vatrogasne postrojbe. |
| --- | --- |

(195)

Nadalje, Njemačka je navela da se za troškove koji proizlaze iz sljedećih djelatnosti, kao troškovi ulaganja ili kao operativni troškovi, treba smatrati da su u nadležnosti javne politike: mjere sigurnosti zračne luke u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz (Zakon o sigurnosti zračnog prometa), mjere osiguravanja operativne sigurnosti, mjere kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz (Zakon o zračnom prometu), meteorološke usluge i usluge vatrogasne postrojbe.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (196) | Komisija smatra da se za mjere u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, mjere u skladu s člankom 27.c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz (uključujući i meteorološke usluge) i usluge vatrogasne postrojbe može, u načelu i podložno analizi u nastavku, smatrati da predstavljaju djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(196)

Komisija smatra da se za mjere u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, mjere u skladu s člankom 27.c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz (uključujući i meteorološke usluge) i usluge vatrogasne postrojbe može, u načelu i podložno analizi u nastavku, smatrati da predstavljaju djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (197) | Međutim, u pogledu mjera koje se odnose isključivo na operativnu sigurnost, Komisija smatra da je osiguravanje sigurnosti poslovanja u zračnoj luci uobičajen dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom (38). Podložno detaljnijem preispitivanju pojedinačnih djelatnosti i troškova, Komisija smatra da mjere osmišljene za osiguranje sigurnosti poslovanja u zračnoj luci nisu djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike. Svaki poduzetnik koji želi upravljati zračnom lukom mora zajamčiti sigurnost objekata, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke. |
| --- | --- |

(197)

Međutim, u pogledu mjera koje se odnose isključivo na operativnu sigurnost, Komisija smatra da je osiguravanje sigurnosti poslovanja u zračnoj luci uobičajen dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom (38). Podložno detaljnijem preispitivanju pojedinačnih djelatnosti i troškova, Komisija smatra da mjere osmišljene za osiguranje sigurnosti poslovanja u zračnoj luci nisu djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike. Svaki poduzetnik koji želi upravljati zračnom lukom mora zajamčiti sigurnost objekata, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke.

38

| (198) | U pogledu pravnog okvira, Njemačka je izjavila da u pogledu vatrogasne postrojbe ne postoje stroga zakonska pravila u skladu s kojima te troškove snosi upravitelj zračne luke. Nadalje, Komisija primjećuje da naknada troškova vatrogasne postrojbe spada u okvir regionalnih nadležnosti i da te troškove obično nadoknađuju relevantna regionalna nadležna tijela. Naknada tih troškova ograničena je u mjeri koja je nužna za pokrivanje tih troškova. |
| --- | --- |

(198)

U pogledu pravnog okvira, Njemačka je izjavila da u pogledu vatrogasne postrojbe ne postoje stroga zakonska pravila u skladu s kojima te troškove snosi upravitelj zračne luke. Nadalje, Komisija primjećuje da naknada troškova vatrogasne postrojbe spada u okvir regionalnih nadležnosti i da te troškove obično nadoknađuju relevantna regionalna nadležna tijela. Naknada tih troškova ograničena je u mjeri koja je nužna za pokrivanje tih troškova.

| (199) | U pogledu kontrole zračnog prometa i meteoroloških usluga Komisija je napomenula da je člancima 27.d i 27.f zakona Luftverkehrsgesetz uređeno da troškove povezane s člankom 27. c zakona Luftverkehrsgesetz pokriva država za nekoliko određenih zračnih luka. Iako Komisija u ovom slučaju ne mora odlučiti može li se tom odredbom osigurati prednost onim zračnim lukama koje primaju državno financiranje u skladu s člancima 27.d i 27.g zakona Luftverkehrsgesetz, jasno je da je u zakonu predviđeno da sve ostale zračne luke moraju same snositi relevantne troškove. S obzirom na to, za troškove povezane s kontrolom zračne plovidbe i meteorološkim uslugama mora se smatrati da su uobičajeni operativni troškovi barem onih zračnih luka koje nisu obuhvaćene člancima 27.d i 27.f zakona Luftverkehrsgesetz. |
| --- | --- |

(199)

U pogledu kontrole zračnog prometa i meteoroloških usluga Komisija je napomenula da je člancima 27.d i 27.f zakona Luftverkehrsgesetz uređeno da troškove povezane s člankom 27. c zakona Luftverkehrsgesetz pokriva država za nekoliko određenih zračnih luka. Iako Komisija u ovom slučaju ne mora odlučiti može li se tom odredbom osigurati prednost onim zračnim lukama koje primaju državno financiranje u skladu s člancima 27.d i 27.g zakona Luftverkehrsgesetz, jasno je da je u zakonu predviđeno da sve ostale zračne luke moraju same snositi relevantne troškove. S obzirom na to, za troškove povezane s kontrolom zračne plovidbe i meteorološkim uslugama mora se smatrati da su uobičajeni operativni troškovi barem onih zračnih luka koje nisu obuhvaćene člancima 27.d i 27.f zakona Luftverkehrsgesetz.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (200) | U odnosu na mjere iz članka 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi relevantna javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostora i objekata nužnih za izvršavanje mjera koje su u njemu navedene. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj je javnim financiranjem odobrenim društvu FD to društvo oslobođeno od troškova koje je moralo snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

(200)

U odnosu na mjere iz članka 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi relevantna javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostora i objekata nužnih za izvršavanje mjera koje su u njemu navedene. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj je javnim financiranjem odobrenim društvu FD to društvo oslobođeno od troškova koje je moralo snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Zaključci o nadležnosti javne politike

Zaključci o nadležnosti javne politike

| (201) | S obzirom na navedena razmatranja Komisija smatra primjerenim donijeti posebne zaključke u vezi s troškovima ulaganja i operativnim troškovima koji su navodno u okviru nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(201)

S obzirom na navedena razmatranja Komisija smatra primjerenim donijeti posebne zaključke u vezi s troškovima ulaganja i operativnim troškovima koji su navodno u okviru nadležnosti javne politike.

| (202) | U odnosu na troškove ulaganja i operativne troškove povezane s vatrogasnom postrojbom Komisija prihvaća da ti troškovi spadaju u okvir nadležnosti javne politike jer je naknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti. |
| --- | --- |

(202)

U odnosu na troškove ulaganja i operativne troškove povezane s vatrogasnom postrojbom Komisija prihvaća da ti troškovi spadaju u okvir nadležnosti javne politike jer je naknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti.

| (203) | U pogledu troškova ulaganja i operativnih troškova povezanih s mjerama donesenima u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz Komisija smatra da se samo troškovi na čiju naknadu upravitelj zračne luke ima pravo u skladu s člankom 8. stavkom 3 zakona Luftsicherheitsgesetz mogu smatrati troškovima u okviru nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(203)

U pogledu troškova ulaganja i operativnih troškova povezanih s mjerama donesenima u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz Komisija smatra da se samo troškovi na čiju naknadu upravitelj zračne luke ima pravo u skladu s člankom 8. stavkom 3 zakona Luftsicherheitsgesetz mogu smatrati troškovima u okviru nadležnosti javne politike.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (204) | S obzirom na mjere kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27.c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz i uz napomenu da zračna luka Dortmund nije jedna od zračnih luka za koje je savezna vlada prepoznala odgovarajuću potrebu u skladu s člankom 27.d stavkom 1. i člankom 27.f stavkom 1. zakona Luftverkehrsgesetz, Komisija zaključuje da se operativni troškovi povezani s mjerama kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa te meteorološkim uslugama ne mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(204)

S obzirom na mjere kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27.c stavkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz i uz napomenu da zračna luka Dortmund nije jedna od zračnih luka za koje je savezna vlada prepoznala odgovarajuću potrebu u skladu s člankom 27.d stavkom 1. i člankom 27.f stavkom 1. zakona Luftverkehrsgesetz, Komisija zaključuje da se operativni troškovi povezani s mjerama kontrole zračne plovidbe i sigurnosti zračnog prometa te meteorološkim uslugama ne mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz,

| (205) | U svakom slučaju, bez obzira na pravnu klasifikaciju tih troškova kao troškova koji spadaju u okvir nadležnosti javne politike, pokazalo se da ih mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. U skladu s time, ako te troškove plaća država, upravitelj zračne luke bio bi oslobođen troškova koje bi inače snosio. |
| --- | --- |

(205)

U svakom slučaju, bez obzira na pravnu klasifikaciju tih troškova kao troškova koji spadaju u okvir nadležnosti javne politike, pokazalo se da ih mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. U skladu s time, ako te troškove plaća država, upravitelj zračne luke bio bi oslobođen troškova koje bi inače snosio.

| (206) | Osim toga, operativni troškovi čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne smatraju se troškovima u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(206)

Osim toga, operativni troškovi čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne smatraju se troškovima u nadležnosti javne politike.

| (207) | Ulaganja čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne smatraju se troškovima u nadležnosti javne politike. Komisija napominje da povećanje sigurnosti poslovanja zračne luke odgovara uobičajenim troškovima gospodarske djelatnosti za koje se ne može smatrati da spadaju u nadležnost javne politike (39). To posebno znači da se ne može smatrati da ulaganja u osvjetljenje i znakove na uzletno-sletnoj stazi itd. spadaju u nadležnost javne politike. |
| --- | --- |

(207)

Ulaganja čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne smatraju se troškovima u nadležnosti javne politike. Komisija napominje da povećanje sigurnosti poslovanja zračne luke odgovara uobičajenim troškovima gospodarske djelatnosti za koje se ne može smatrati da spadaju u nadležnost javne politike (39). To posebno znači da se ne može smatrati da ulaganja u osvjetljenje i znakove na uzletno-sletnoj stazi itd. spadaju u nadležnost javne politike.

39

7.2.2   DRŽAVNA SREDSTVA I MOGUĆNOST NJIHOVA PRIPISIVANJA DRŽAVI

| (208) | Svaka prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili je odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje su na njega prenesene može biti državna potpora (40). Za potrebe primjene članka 107. Ugovora sredstva lokalnih nadležnih tijela smatraju se državnim sredstvima (41). |
| --- | --- |

(208)

Svaka prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili je odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje su na njega prenesene može biti državna potpora (40). Za potrebe primjene članka 107. Ugovora sredstva lokalnih nadležnih tijela smatraju se državnim sredstvima (41).

40

41

| (209) | DSW21 je sklopio UPDG iz 1991. u korist FD-a. DSW21 je holding komunalnih društava i društava koja upravljaju infrastrukturom grada Dortmunda. U potpunom je vlasništvu grada Dortmunda. Zbog toga je DSW21 očito javno poduzeće u skladu s člankom 2. stavkom (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (42). UPDG iz 1991. bio je dio odluke grada Dortmunda da prenese FD iz izravnog gradskog vlasništva u holdinšku strukturu društva DSW21. Tu je odluku donio i proveo grad Dortmund. |
| --- | --- |

(209)

DSW21 je sklopio UPDG iz 1991. u korist FD-a. DSW21 je holding komunalnih društava i društava koja upravljaju infrastrukturom grada Dortmunda. U potpunom je vlasništvu grada Dortmunda. Zbog toga je DSW21 očito javno poduzeće u skladu s člankom 2. stavkom (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (42). UPDG iz 1991. bio je dio odluke grada Dortmunda da prenese FD iz izravnog gradskog vlasništva u holdinšku strukturu društva DSW21. Tu je odluku donio i proveo grad Dortmund.

42

| (210) | Stoga se UPDG iz 1991. može pripisati državi i uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(210)

Stoga se UPDG iz 1991. može pripisati državi i uključuje državna sredstva.

7.2.3.   GOSPODARSKA PREDNOST

| (211) | Prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (43). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (44). Prednost postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. |
| --- | --- |

(211)

Prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (43). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (44). Prednost postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države.

43

44

| (212) | Komisija dalje podsjeća da „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne može se smatrati državnom potporom” (45). U ovom slučaju, kako bi utvrdila ostvaruje li FD zahvaljujući UPDG-u iz 1991. prednost koju ne bi imao u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih tijela koja pružaju izravna bespovratna sredstva i injekcije kapitala s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji postupa u skladu s izgledima dugoročne profitabilnosti (46). |
| --- | --- |

(212)

Komisija dalje podsjeća da „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne može se smatrati državnom potporom” (45). U ovom slučaju, kako bi utvrdila ostvaruje li FD zahvaljujući UPDG-u iz 1991. prednost koju ne bi imao u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih tijela koja pružaju izravna bespovratna sredstva i injekcije kapitala s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji postupa u skladu s izgledima dugoročne profitabilnosti (46).

45

46

| (213) | U okviru procjene trebalo bi zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, prihvatio predmetni kapital” (47). |
| --- | --- |

(213)

U okviru procjene trebalo bi zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, prihvatio predmetni kapital” (47).

47

| (214) | U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće: „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (48). |
| --- | --- |

(214)

U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće: „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (48).

48

| (215) | Nadalje, u predmetu EDF sud je izjavio sljedeće „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istodobno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (49). |
| --- | --- |

(215)

Nadalje, u predmetu EDF sud je izjavio sljedeće „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istodobno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (49).

49

| (216) | Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad su FD i DSW21 donijeli odluku o sklapanju UPDG-a iz 1991. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju gradu Dortmundu u trenutku donošenja mjere. |
| --- | --- |

(216)

Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad su FD i DSW21 donijeli odluku o sklapanju UPDG-a iz 1991. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju gradu Dortmundu u trenutku donošenja mjere.

| (217) | Komisija je napomenula da je, u skladu s navodima Njemačke, UPDG iz 1991. sklopljen kao alternativni način financiranja izgradnje infrastrukture FD-a. UPDG iz 1991. do danas je zadržao tu funkciju. Kasnije je postao i alat za financiranje operativnih gubitaka FD-a. Njemačka ne tvrdi da se za UPDG iz 1991. očekivalo da će prouzročiti povrate za ulaganje ili za operativne izdatke. Iz financijskih predviđanja dostavljenih za NERES (tablica 15.) i NEO (tablica 18.) isto tako proizlazi da DSW21 nije očekivao da će FD ostvariti profitabilnost ako se uzmu u obzir svi troškovi i prihodi. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je napomenula da je, u skladu s navodima Njemačke, UPDG iz 1991. sklopljen kao alternativni način financiranja izgradnje infrastrukture FD-a. UPDG iz 1991. do danas je zadržao tu funkciju. Kasnije je postao i alat za financiranje operativnih gubitaka FD-a. Njemačka ne tvrdi da se za UPDG iz 1991. očekivalo da će prouzročiti povrate za ulaganje ili za operativne izdatke. Iz financijskih predviđanja dostavljenih za NERES (tablica 15.) i NEO (tablica 18.) isto tako proizlazi da DSW21 nije očekivao da će FD ostvariti profitabilnost ako se uzmu u obzir svi troškovi i prihodi.

| (218) | Zahvaljujući naknadi troškova koju je osigurao DSW21FD je oslobođen od tereta pokrivanja vlastitih troškova. DSW21 nije predvidio da će budući prihodi od financiranja gubitaka zračne luke premašivati nastale gubitke uz odgovarajuću profitnu maržu. |
| --- | --- |

(218)

Zahvaljujući naknadi troškova koju je osigurao DSW21FD je oslobođen od tereta pokrivanja vlastitih troškova. DSW21 nije predvidio da će budući prihodi od financiranja gubitaka zračne luke premašivati nastale gubitke uz odgovarajuću profitnu maržu.

| (219) | Stoga Komisija zaključuje da zračna luka ne bi dobila takvu gospodarsku prednost u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(219)

Stoga Komisija zaključuje da zračna luka ne bi dobila takvu gospodarsku prednost u uobičajenim tržišnim uvjetima.

7.2.4.   SELEKTIVNOST

| (220) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđeno je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. |
| --- | --- |

(220)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđeno je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu.

| (221) | Komisija napominje da je financiranje kapitalnih troškova isplaćeno samo društvu FD. Stoga je ono selektivno u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(221)

Komisija napominje da je financiranje kapitalnih troškova isplaćeno samo društvu FD. Stoga je ono selektivno u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.2.5.   NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UTJECAJ NA TRGOVINU

| (222) | Kada se potporom koju je dodijelila država članica jača položaj određenog poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na unutarnjem tržištu, mora se smatrati da se potporom utjecalo na tržište. U skladu sa stalnom sudskom praksom (50), da bi se nekom mjerom narušavalo tržišno natjecanje, dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(222)

Kada se potporom koju je dodijelila država članica jača položaj određenog poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na unutarnjem tržištu, mora se smatrati da se potporom utjecalo na tržište. U skladu sa stalnom sudskom praksom (50), da bi se nekom mjerom narušavalo tržišno natjecanje, dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje.

50

| (223) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 184. do 186., upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Stoga se FD natječe s drugim poduzetnicima na tržištu otvorenom za tržišno natjecanje. Gospodarskom prednošću koju je dobio FD jača se njegov položaj u odnosu na konkurente na europskom tržištu pružatelja usluga zračnih luka. |
| --- | --- |

(223)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 184. do 186., upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Stoga se FD natječe s drugim poduzetnicima na tržištu otvorenom za tržišno natjecanje. Gospodarskom prednošću koju je dobio FD jača se njegov položaj u odnosu na konkurente na europskom tržištu pružatelja usluga zračnih luka.

| (224) | Zračnom lukom Dortmund trenutačno se služi oko 1,9 milijuna putnika godišnje. Kako je navedeno u tablici 1., zračna luka Dortmund udaljena je jedan sat vožnje automobilom i manje od 100 km od zračne luke Düsseldorf, zračne luke Münster/Osnabrück i zračne luke Paderborn/Lippstadt te dva sata vožnje od triju drugih zračnih luka. Iz zračne luke Dortmund polaze međunarodni letovi, među njima i prema odredištima koja pokrivaju i zračne luke Münster/Osnabrück te Paderborn/Lippstadt (Palma de Mallorca, München i Antalya). |
| --- | --- |

(224)

Zračnom lukom Dortmund trenutačno se služi oko 1,9 milijuna putnika godišnje. Kako je navedeno u tablici 1., zračna luka Dortmund udaljena je jedan sat vožnje automobilom i manje od 100 km od zračne luke Düsseldorf, zračne luke Münster/Osnabrück i zračne luke Paderborn/Lippstadt te dva sata vožnje od triju drugih zračnih luka. Iz zračne luke Dortmund polaze međunarodni letovi, među njima i prema odredištima koja pokrivaju i zračne luke Münster/Osnabrück te Paderborn/Lippstadt (Palma de Mallorca, München i Antalya).

| (225) | S obzirom na te činjenice potrebno je smatrati da se javnim financiranjem društva FD narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i da ono ima barem potencijalni učinak na trgovinu. |
| --- | --- |

(225)

S obzirom na te činjenice potrebno je smatrati da se javnim financiranjem društva FD narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i da ono ima barem potencijalni učinak na trgovinu.

7.2.6.   ZATEČENA POTPORA I NOVA POTPORA

| (226) | S obzirom na uvodne izjave od 176. do 178. Komisija smatra da je UPDG iz 1991. neopozivo potpisan 1991., prije presude Općeg suda u predmetu Aéroports de Paris, zbog čega su javna nadležna tijela mogla legitimno smatrati da UPDG iz 1991. ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(226)

S obzirom na uvodne izjave od 176. do 178. Komisija smatra da je UPDG iz 1991. neopozivo potpisan 1991., prije presude Općeg suda u predmetu Aéroports de Paris, zbog čega su javna nadležna tijela mogla legitimno smatrati da UPDG iz 1991. ne predstavlja državnu potporu.

| (227) | Tijekom službenog istražnog postupka Njemačka je objasnila da UPDG iz 1991. nije bio vremenski ograničen i da se otad nije bitno izmjenjivao. Komisija je primijetila da izmjene UPDG-a iz 1991. provedene 1999. i 2008. zaista nisu dovele do promjene u mehanizmu pokrivanja gubitaka i prirodi UPDG-a iz 1991. |
| --- | --- |

(227)

Tijekom službenog istražnog postupka Njemačka je objasnila da UPDG iz 1991. nije bio vremenski ograničen i da se otad nije bitno izmjenjivao. Komisija je primijetila da izmjene UPDG-a iz 1991. provedene 1999. i 2008. zaista nisu dovele do promjene u mehanizmu pokrivanja gubitaka i prirodi UPDG-a iz 1991.

| (228) | Komisija obično ne može preispitivati pojedinačne mjere potpore koje su konačno donesene prije presude u predmetu Aéroports de Paris. Međutim, u ovom se predmetu UPDG-om iz 1991. pokrivaju godišnji gubitci FD-a na neograničeno razdoblje i u neograničenom iznosu, zbog čega je to program potpore u smislu članka 1. stavka (d) Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(228)

Komisija obično ne može preispitivati pojedinačne mjere potpore koje su konačno donesene prije presude u predmetu Aéroports de Paris. Međutim, u ovom se predmetu UPDG-om iz 1991. pokrivaju godišnji gubitci FD-a na neograničeno razdoblje i u neograničenom iznosu, zbog čega je to program potpore u smislu članka 1. stavka (d) Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (229) | U skladu s člankom 108. stavkom 1. Ugovora i člankom 17. Uredbe (EZ) br. 659/1999 Komisija može predložiti odgovarajuće mjere za zatečene programe potpora. Osim toga, u skladu s točkom 83. Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005. (51), Komisija je pozvala države članice da izmijene svoje postojeće programe državnih potpora za zračne luke kako bi se najkasnije do 1. lipnja 2007. uskladili s tim smjernicama. Od država članica zatražilo se da pisanim putem potvrde svoj pristanak. Ako država članica ne postupi u skladu sa svojom obvezom, postojeća potpora postaje nezakonita potpora nakon datuma utvrđenog u odgovarajućim mjerama i podliježe povratu. |
| --- | --- |

(229)

U skladu s člankom 108. stavkom 1. Ugovora i člankom 17. Uredbe (EZ) br. 659/1999 Komisija može predložiti odgovarajuće mjere za zatečene programe potpora. Osim toga, u skladu s točkom 83. Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005. (51), Komisija je pozvala države članice da izmijene svoje postojeće programe državnih potpora za zračne luke kako bi se najkasnije do 1. lipnja 2007. uskladili s tim smjernicama. Od država članica zatražilo se da pisanim putem potvrde svoj pristanak. Ako država članica ne postupi u skladu sa svojom obvezom, postojeća potpora postaje nezakonita potpora nakon datuma utvrđenog u odgovarajućim mjerama i podliježe povratu.

51

| (230) | Njemačka je prihvatila odgovarajuće mjere dopisom od 30. svibnja 2006. U skladu s tim Njemačka je morala osigurati da program potpora najkasnije do1. lipnja 2007. bude usklađen sa Smjernicama iz 2005. Od tog datuma nadalje javna sredstva za financiranje dodijeljena FD-u na temelju UPDG-a iz 1991. više nisu činila zatečenu potporu. |
| --- | --- |

(230)

Njemačka je prihvatila odgovarajuće mjere dopisom od 30. svibnja 2006. U skladu s tim Njemačka je morala osigurati da program potpora najkasnije do1. lipnja 2007. bude usklađen sa Smjernicama iz 2005. Od tog datuma nadalje javna sredstva za financiranje dodijeljena FD-u na temelju UPDG-a iz 1991. više nisu činila zatečenu potporu.

| (231) | Posljedično će Komisija svoju ocjenu ograničiti na razdoblje koje počinje 1. lipnja 2007. |
| --- | --- |

(231)

Posljedično će Komisija svoju ocjenu ograničiti na razdoblje koje počinje 1. lipnja 2007.

7.2.7.   PRELIMINARNI ZAKLJUČAK

| (232) | Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od (184) do (231) Komisija zaključuje da doprinosi društva DSW21 kapitalnim troškovima za ulaganja u zračnu luku Dortmund o čijoj se provedbi odlučilo nakon presude u predmetu Aéroports de Paris i koji su nastali nakon 1. lipnja 2007. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(232)

Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od (184) do (231) Komisija zaključuje da doprinosi društva DSW21 kapitalnim troškovima za ulaganja u zračnu luku Dortmund o čijoj se provedbi odlučilo nakon presude u predmetu Aéroports de Paris i koji su nastali nakon 1. lipnja 2007. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.2.8.   ZAKONITOST POTPORE

| (233) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora države članice moraju obavijestiti Komisiju o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak obavješćivanja ne okonča konačnom odlukom. |
| --- | --- |

(233)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora države članice moraju obavijestiti Komisiju o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak obavješćivanja ne okonča konačnom odlukom.

| (234) | Budući da su predmetni doprinosi dodijeljeni bez prethodnog odobrenja Komisije, Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(234)

Budući da su predmetni doprinosi dodijeljeni bez prethodnog odobrenja Komisije, Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

7.3.   3. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU NERES-A

3. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU NERES-A

7.3.1.   GOSPODARSKA PREDNOST I PRIMJENA NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU

| (235) | Kako bi se odredilo je li FD dodijelio prednost zračnim prijevoznicima koji su bili korisnici NERES-a, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima zračna luka koja posluje u uobičajenim uvjetima tržišnoga gospodarstva i koja postupa u skladu s izgledima dugoročnije profitabilnosti sklopila jednak ili sličan poslovni dogovor kao FD. Postojanje prednosti u pravilu se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili (b) ex ante analizom može se pokazati da se očekuje kako će se cjenikom naknada dodatno pridonijeti profitabilnosti zračne luke i da je dio opće strategije koja će dovesti do dugoročne profitabilnosti. Osim toga, infrastruktura zračne luke mora biti otvorena za sve zračne prijevoznike (što uključuje infrastrukturu za koju je vjerojatnije da će je upotrebljavati određene kategorije zračnih prijevoznika, kao što su niskotarifni prijevoznici ili čarter prijevoznici). |
| --- | --- |

(235)

Kako bi se odredilo je li FD dodijelio prednost zračnim prijevoznicima koji su bili korisnici NERES-a, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima zračna luka koja posluje u uobičajenim uvjetima tržišnoga gospodarstva i koja postupa u skladu s izgledima dugoročnije profitabilnosti sklopila jednak ili sličan poslovni dogovor kao FD. Postojanje prednosti u pravilu se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili (b) ex ante analizom može se pokazati da se očekuje kako će se cjenikom naknada dodatno pridonijeti profitabilnosti zračne luke i da je dio opće strategije koja će dovesti do dugoročne profitabilnosti. Osim toga, infrastruktura zračne luke mora biti otvorena za sve zračne prijevoznike (što uključuje infrastrukturu za koju je vjerojatnije da će je upotrebljavati određene kategorije zračnih prijevoznika, kao što su niskotarifni prijevoznici ili čarter prijevoznici).

ex ante

| (236) | U skladu s presudom u predmetu Charleroi (52) Komisija u ocjeni predmetnih mjera mora uzeti u obzir sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst. Drugim riječima, Komisija mora analizirati očekivani učinak NERES-a na FD, uzimajući u obzir sve relevantne značajke predmetne mjere. |
| --- | --- |

(236)

U skladu s presudom u predmetu Charleroi (52) Komisija u ocjeni predmetnih mjera mora uzeti u obzir sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst. Drugim riječima, Komisija mora analizirati očekivani učinak NERES-a na FD, uzimajući u obzir sve relevantne značajke predmetne mjere.

52

| (237) | U presudi u predmetu Stardust Marine Sud je utvrdio da „...u cilju ispitivanja je li država postupila kao razumni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i suzdržati se od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (53). |
| --- | --- |

(237)

U presudi u predmetu Stardust Marine Sud je utvrdio da „...u cilju ispitivanja je li država postupila kao razumni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i suzdržati se od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (53).

53

| (238) | Kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o NERES-u. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja NERES-a. |
| --- | --- |

(238)

Kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o NERES-u. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja NERES-a.

7.3.2.   ANALIZA PROFITABILNOSTI NERES-A

| (239) | Izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za ocjenu dogovora koje zračne luke sklapaju sa zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(239)

Izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za ocjenu dogovora koje zračne luke sklapaju sa zračnim prijevoznicima.

ex ante

| (240) | U tom smislu Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa, pod uvjetom da je sukladna sa svim relevantnim zakonima u pogledu tržišnog natjecanja i poslovnog sektora. Unatoč tome, takve politike diferenciranih cijena trebale bi biti komercijalno opravdane kako bi ispunile uvjete iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(240)

U tom smislu Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa, pod uvjetom da je sukladna sa svim relevantnim zakonima u pogledu tržišnog natjecanja i poslovnog sektora. Unatoč tome, takve politike diferenciranih cijena trebale bi biti komercijalno opravdane kako bi ispunile uvjete iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (241) | Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, pri sklapanju dogovora sa zračnim prijevoznikom (npr. posebnog ugovora ili općenitog sustava naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. |
| --- | --- |

(241)

Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, pri sklapanju dogovora sa zračnim prijevoznikom (npr. posebnog ugovora ili općenitog sustava naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda.

ex ante

| (242) | Kako bi se ocijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, umanjeni za rabate, marketinšku potporu ili programe poticaja. Slično tome, moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji nastaju za zračnu luku na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije troškova ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te dodatni troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako je, na primjer, potrebno proširiti zračnu luku ili izgraditi novi terminal ili druge objekte kako bi se ponajprije udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškove koje bi zračna luka morala snositi bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom ne bi trebalo uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(242)

Kako bi se ocijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, umanjeni za rabate, marketinšku potporu ili programe poticaja. Slično tome, moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji nastaju za zračnu luku na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije troškova ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te dodatni troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako je, na primjer, potrebno proširiti zračnu luku ili izgraditi novi terminal ili druge objekte kako bi se ponajprije udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškove koje bi zračna luka morala snositi bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom ne bi trebalo uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (243) | Pri ocjeni dogovora između zračne luke i zračnog prijevoznika Komisija će uzeti u obzir i opseg u kojem se dogovor koji se ocjenjuje može smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke za koju se očekuje da će barem dugoročno dovesti do profitabilnosti. |
| --- | --- |

(243)

Pri ocjeni dogovora između zračne luke i zračnog prijevoznika Komisija će uzeti u obzir i opseg u kojem se dogovor koji se ocjenjuje može smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke za koju se očekuje da će barem dugoročno dovesti do profitabilnosti.

| (244) | NERES je bio prihvatljiv za sve zračne prijevoznike koji se služe zračnom lukom i koji su ispunili uvjete u pogledu broja putnika i uvođenja novih linija. On nije mjera usmjerena na jednog zračnog prijevoznika ili skupinu zračnih prijevoznika. Stoga on predstavlja opći sustav naknada zračne luke, kako je navedeno u točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Relevantni dodatni troškovi i prihodi NERES-a oni su za koje je FD očekivao da će nastati primjenom NERES-a u usporedbi s primjenom nekog drugog alternativnog sustava naknada. Do uvođenja NERES-a općenito se primjenjivao sustav naknada iz 2000. Stoga je u vrijeme uvođenja NERES-a FD bio suočen sa sljedećim izborom: i. održati sustav iz 2000. s većim naknadama zračne luke kao općenito prihvatljiv sustav za sve korisnike ili ii. uvesti NERES s manjim naknadama zračne luke od onih utvrđenih u sustavu iz 2000. |
| --- | --- |

(244)

NERES je bio prihvatljiv za sve zračne prijevoznike koji se služe zračnom lukom i koji su ispunili uvjete u pogledu broja putnika i uvođenja novih linija. On nije mjera usmjerena na jednog zračnog prijevoznika ili skupinu zračnih prijevoznika. Stoga on predstavlja opći sustav naknada zračne luke, kako je navedeno u točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Relevantni dodatni troškovi i prihodi NERES-a oni su za koje je FD očekivao da će nastati primjenom NERES-a u usporedbi s primjenom nekog drugog alternativnog sustava naknada. Do uvođenja NERES-a općenito se primjenjivao sustav naknada iz 2000. Stoga je u vrijeme uvođenja NERES-a FD bio suočen sa sljedećim izborom: i. održati sustav iz 2000. s većim naknadama zračne luke kao općenito prihvatljiv sustav za sve korisnike ili ii. uvesti NERES s manjim naknadama zračne luke od onih utvrđenih u sustavu iz 2000.

| (245) | FD je zbog velike i opsežne izgradnje infrastrukture prije 2000. obilježen visokom razinom fiksnih troškova ulaganja i fiksnih operativnih troškova. Njegova vrlo razvijena infrastruktura zahtijeva velik udjel operativnih troškova koji se ne mijenja ovisno o promjeni broja zračnih prijevoznika ili putnika. |
| --- | --- |

(245)

FD je zbog velike i opsežne izgradnje infrastrukture prije 2000. obilježen visokom razinom fiksnih troškova ulaganja i fiksnih operativnih troškova. Njegova vrlo razvijena infrastruktura zahtijeva velik udjel operativnih troškova koji se ne mijenja ovisno o promjeni broja zračnih prijevoznika ili putnika.

| (246) | Prije odluke o primjeni NERES-a FD je izradio prognozu u pogledu financija i prometa za opcije koje uključuju i koje ne uključuju NERES, primjenjujući različite skupove pretpostavki u obliku osnovnog, najgoreg i najboljeg scenarija. U svakom je scenariju FD morao očekivati nagli pad broja putnika i upotrebe svojih kapaciteta u slučaju primjene sustava naknada iz 2000. Posljedica bi bili stalni operativni gubitci tijekom predviđenog razdoblja. Dodatan učinak NERES-a kao općeg sustava naknada zračne luke uspoređen je s tim alternativnim scenarijima. |
| --- | --- |

(246)

Prije odluke o primjeni NERES-a FD je izradio prognozu u pogledu financija i prometa za opcije koje uključuju i koje ne uključuju NERES, primjenjujući različite skupove pretpostavki u obliku osnovnog, najgoreg i najboljeg scenarija. U svakom je scenariju FD morao očekivati nagli pad broja putnika i upotrebe svojih kapaciteta u slučaju primjene sustava naknada iz 2000. Posljedica bi bili stalni operativni gubitci tijekom predviđenog razdoblja. Dodatan učinak NERES-a kao općeg sustava naknada zračne luke uspoređen je s tim alternativnim scenarijima.

| (247) | FD je procijenio pozitivan financijski učinak uvođenja NERES-a. U tom pogledu u tablici 24. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti NERES-a. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja NERES-a.

  Tablica 24.


  Dodatna profitabilnost NERES-a u razdoblju 2004.–2009. (u tisućama EUR) | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatni troškovi | 2 119 | 8 916 | 11 422 | 16 047 | 20 031 | 21 980 |
| Dodatni prihodi | 3 254 | 10 218 | 12 868 | 17 345 | 21 505 | 23 511 |
| Dodatna dobit | 1 135 | 1 303 | 1 446 | 2 278 | 4 459 | 4 451 |
| Neto sadašnja vrijednost
   (54) | 10,7 milijuna EUR |

(247)

FD je procijenio pozitivan financijski učinak uvođenja NERES-a. U tom pogledu u tablici 24. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti NERES-a. Prikazane su očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja NERES-a.

Tablica 24.

Tablica 24.

Dodatna profitabilnost NERES-a u razdoblju 2004.–2009. (u tisućama EUR)

Dodatna profitabilnost NERES-a u razdoblju 2004.–2009. (u tisućama EUR)

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

Dodatni troškovi

2 119

8 916

11 422

16 047

20 031

21 980

Dodatni prihodi

3 254

10 218

12 868

17 345

21 505

23 511

Dodatna dobit

1 135

1 303

1 446

2 278

4 459

4 451

Neto sadašnja vrijednost
   (54)

Neto sadašnja vrijednost

54

10,7 milijuna EUR

10,7 milijuna EUR

| (248) | Za neto sadašnju vrijednost dodatne dobiti NERES-a u razdoblju 2004.–2009. očekivalo se da će iznositi 10,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(248)

Za neto sadašnju vrijednost dodatne dobiti NERES-a u razdoblju 2004.–2009. očekivalo se da će iznositi 10,7 milijuna EUR.

| (249) | U tablici 24. prikazano je da se od prve godine njegova uvođenja te tijekom čitavog razdoblja njegove primjene od NERES-a očekivalo da će pozitivno pridonositi profitabilnosti FD-a. Za njegove dodatne prihode na temelju uvođenja NERES-a očekivalo se da će svake godine biti veći od dodatnih troškova. Pozitivan dodatni doprinos očekivao se neovisno o osnovnom, najgorem i najboljem scenariju. |
| --- | --- |

(249)

U tablici 24. prikazano je da se od prve godine njegova uvođenja te tijekom čitavog razdoblja njegove primjene od NERES-a očekivalo da će pozitivno pridonositi profitabilnosti FD-a. Za njegove dodatne prihode na temelju uvođenja NERES-a očekivalo se da će svake godine biti veći od dodatnih troškova. Pozitivan dodatni doprinos očekivao se neovisno o osnovnom, najgorem i najboljem scenariju.

| (250) | Komisija je primijetila da s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga u skladu s NERES-om, ta predviđanja nisu ovisila o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je primijetila da s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga u skladu s NERES-om, ta predviđanja nisu ovisila o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa.

| (251) | Njemačka je dostavila i ex post podatke (prikazane u tablicama 25. i 26.) u pogledu dodatnih troškova i prihoda za koje smatra da su posljedica prisutnosti zračnih prijevoznika u zračnoj luci Dortmund od 2000. do 2011. (uključujući razdoblje prije uvođenja NERES-a). Njemačka je smatrala samo marketinške rashode (kako su prikazani u tablici 25.) operativnim troškovima koji su izravno pripisivi zračnim prijevoznicima. Njemačka navodi da se nikakva ulaganja, a time i nikakvi kapitalni troškovi (amortizacija i kamate povezane s ulaganjima) ne mogu pripisati nijednom od zračnih prijevoznika prisutnih u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(251)

Njemačka je dostavila i ex post podatke (prikazane u tablicama 25. i 26.) u pogledu dodatnih troškova i prihoda za koje smatra da su posljedica prisutnosti zračnih prijevoznika u zračnoj luci Dortmund od 2000. do 2011. (uključujući razdoblje prije uvođenja NERES-a). Njemačka je smatrala samo marketinške rashode (kako su prikazani u tablici 25.) operativnim troškovima koji su izravno pripisivi zračnim prijevoznicima. Njemačka navodi da se nikakva ulaganja, a time i nikakvi kapitalni troškovi (amortizacija i kamate povezane s ulaganjima) ne mogu pripisati nijednom od zračnih prijevoznika prisutnih u zračnoj luci.

ex post

| (252) | Ti su podatci (do 2004.) bili dostupni u trenutku donošenja odluke o uvođenju NERES-a i uključivanju zračnih prijevoznika u taj sustav. Na temelju tih dodatnih prihoda i nedostatka dodatnih troškova zračna je luka bila u mogućnosti nuditi popuste i druge poticaje zračnim prijevoznicima kako bi se zadržao ili povećao broj putnika u zračnoj luci. U mjeri u kojoj prihod nastao na temelju zračnih prijevoznika pokriva dodatne troškove zračne luke, uključujući i troškove poput popusta i poticaja, njime se pozitivno pridonosi ukupnoj profitabilnosti zračne luke. |
| --- | --- |

(252)

Ti su podatci (do 2004.) bili dostupni u trenutku donošenja odluke o uvođenju NERES-a i uključivanju zračnih prijevoznika u taj sustav. Na temelju tih dodatnih prihoda i nedostatka dodatnih troškova zračna je luka bila u mogućnosti nuditi popuste i druge poticaje zračnim prijevoznicima kako bi se zadržao ili povećao broj putnika u zračnoj luci. U mjeri u kojoj prihod nastao na temelju zračnih prijevoznika pokriva dodatne troškove zračne luke, uključujući i troškove poput popusta i poticaja, njime se pozitivno pridonosi ukupnoj profitabilnosti zračne luke.

| (253) | Komisija je primijetila da su ostvareni dodatni prihodi i troškovi zaista doveli do pozitivnog doprinosa ugovorâ profitabilnosti zračne luke tijekom primjene NERES-a od 2004. do 2009. |
| --- | --- |

(253)

Komisija je primijetila da su ostvareni dodatni prihodi i troškovi zaista doveli do pozitivnog doprinosa ugovorâ profitabilnosti zračne luke tijekom primjene NERES-a od 2004. do 2009.

| (254) | Komisija nadalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja dogovora između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti dogovori koji se ocjenjuju mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja barem dugoročne profitabilnosti. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i razvoje događaja koje se razumno moglo očekivati u vrijeme donošenja cjenika naknada NERES. Posebno je potrebno uzeti u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulaskom na tržište i razvojem niskotarifnih prijevoznika i ostalih prijevoznika koji nude izravne letove, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nesigurnosti u gospodarskom okruženju. |
| --- | --- |

(254)

Komisija nadalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja dogovora između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti dogovori koji se ocjenjuju mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja barem dugoročne profitabilnosti. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i razvoje događaja koje se razumno moglo očekivati u vrijeme donošenja cjenika naknada NERES. Posebno je potrebno uzeti u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulaskom na tržište i razvojem niskotarifnih prijevoznika i ostalih prijevoznika koji nude izravne letove, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nesigurnosti u gospodarskom okruženju.

| (255) | U tablici 15. prikazan je očekivani operativni rezultat (uz upotrebu EBITDA-e) koji je bio dio ex ante predviđenih scenarija sastavljenih za potrebe postupka donošenja odluke povezanog s donošenjem NERES-a. Uzelo se u obzir povlačenje društava koja pružaju cjelokupnu uslugu iz zračne luke Dortmund i daljnji razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika koji su bili glavni pokretač rasta u toj regiji. |
| --- | --- |

(255)

U tablici 15. prikazan je očekivani operativni rezultat (uz upotrebu EBITDA-e) koji je bio dio ex ante predviđenih scenarija sastavljenih za potrebe postupka donošenja odluke povezanog s donošenjem NERES-a. Uzelo se u obzir povlačenje društava koja pružaju cjelokupnu uslugu iz zračne luke Dortmund i daljnji razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika koji su bili glavni pokretač rasta u toj regiji.

ex ante

| (256) | U tablici 15. prikazano je i da se očekivalo da će se FD profitabilnosti na razini EBITDA-e vratiti tri godine nakon uvođenja NERES-a. |
| --- | --- |

(256)

U tablici 15. prikazano je i da se očekivalo da će se FD profitabilnosti na razini EBITDA-e vratiti tri godine nakon uvođenja NERES-a.

| (257) | Očekivalo se da će iz sustava proizići pozitivna dodatna dobit od prve godine nadalje, čak i da je privukao manji broj putnika od očekivanog. Osim toga, studijom društva ECORYS koju je naručila Komisija potvrđeno je da se razumno očekivalo da će subjekt u tržišnom gospodarstvu odabrati provedbu sustava NERES. U studiji društva ECORYS navodi se da bi alternativa u obliku zatvaranja zračne luke bila skuplja. S obzirom na pozitivan doprinos profitabilnosti zračne luke Komisija može primijetiti i da je NERES uveden uzimajući u obzir strategiju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti. Zbog toga je sustav u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(257)

Očekivalo se da će iz sustava proizići pozitivna dodatna dobit od prve godine nadalje, čak i da je privukao manji broj putnika od očekivanog. Osim toga, studijom društva ECORYS koju je naručila Komisija potvrđeno je da se razumno očekivalo da će subjekt u tržišnom gospodarstvu odabrati provedbu sustava NERES. U studiji društva ECORYS navodi se da bi alternativa u obliku zatvaranja zračne luke bila skuplja. S obzirom na pozitivan doprinos profitabilnosti zračne luke Komisija može primijetiti i da je NERES uveden uzimajući u obzir strategiju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti. Zbog toga je sustav u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (258) | Konačno, Komisija napominje da su infrastruktura zračne luke i sustav naknada NERES bili dostupni svim zainteresiranim zračnim prijevoznicima bez neopravdane diskriminacije. |
| --- | --- |

(258)

Konačno, Komisija napominje da su infrastruktura zračne luke i sustav naknada NERES bili dostupni svim zainteresiranim zračnim prijevoznicima bez neopravdane diskriminacije.

7.3.3.   ZAKLJUČAK

| (259) | S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje NERES-a bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti zračne luke. Točnije, svi troškovi zračne luke koji su proizišli iz uvođenja NERES-a pokriveni su prihodima proizišlima iz uvođenja NERES-a (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se mogu izravno pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika. Nadalje, NERES se smatrao dijelom ukupne strategije zračne luke koja će dovesti barem do dugoročne profitabilnosti. Naposljetku, infrastruktura i sustav naknada otvoreni su za sve zainteresirane zračne prijevoznike. |
| --- | --- |

(259)

S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje NERES-a bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti zračne luke. Točnije, svi troškovi zračne luke koji su proizišli iz uvođenja NERES-a pokriveni su prihodima proizišlima iz uvođenja NERES-a (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se mogu izravno pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika. Nadalje, NERES se smatrao dijelom ukupne strategije zračne luke koja će dovesti barem do dugoročne profitabilnosti. Naposljetku, infrastruktura i sustav naknada otvoreni su za sve zainteresirane zračne prijevoznike.

ex ante

| (260) | Stoga Komisija zaključuje da se NERES-om zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga NERES ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(260)

Stoga Komisija zaključuje da se NERES-om zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga NERES ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.4.   4. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU SUSTAVA NEO

4. MJERA – PRIRODA POTPORE U POGLEDU SUSTAVA NEO

7.4.1.   GOSPODARSKA PREDNOST I PRIMJENA NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU

| (261) | S obzirom na razmatranja iz odjeljka 7.3.1., kako bi se odredilo je li na temelju sustava NEO nastala prednost zračnim prijevoznicima koji su bili njegovi korisnici, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima zračna luka koja posluje u uobičajenim uvjetima tržišnoga gospodarstva i koja postupa u skladu s izgledima dugoročnije profitabilnosti sklopila jednak ili sličan poslovni dogovor kao FD. Izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za ocjenu dogovora koje zračne luke sklapaju sa zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(261)

S obzirom na razmatranja iz odjeljka 7.3.1., kako bi se odredilo je li na temelju sustava NEO nastala prednost zračnim prijevoznicima koji su bili njegovi korisnici, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima zračna luka koja posluje u uobičajenim uvjetima tržišnoga gospodarstva i koja postupa u skladu s izgledima dugoročnije profitabilnosti sklopila jednak ili sličan poslovni dogovor kao FD. Izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za ocjenu dogovora koje zračne luke sklapaju sa zračnim prijevoznicima.

ex ante

| (262) | Osim toga, u skladu s presudom u predmetu Charleroi (55), Komisija mora analizirati očekivani učinak sustava NEO na FD, uzimajući u obzir sve relevantne značajke predmetne mjere. |
| --- | --- |

(262)

Osim toga, u skladu s presudom u predmetu Charleroi (55), Komisija mora analizirati očekivani učinak sustava NEO na FD, uzimajući u obzir sve relevantne značajke predmetne mjere.

Charleroi

55

| (263) | Kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o sustavu NEO. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja sustava NEO. |
| --- | --- |

(263)

Kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o sustavu NEO. Komisija, osim toga, mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja sustava NEO.

7.4.2.   ANALIZA PROFITABILNOSTI SUSTAVA NEO

| (264) | S obzirom na ex ante analizu dodatne profitabilnosti sustava NEO Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa, pod uvjetom da je sukladna sa svim relevantnim zakonima u pogledu tržišnog natjecanja i poslovnog sektora. Unatoč tome, takve politike diferenciranih cijena trebale bi biti komercijalno opravdane kako bi ispunile uvjete iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(264)

S obzirom na ex ante analizu dodatne profitabilnosti sustava NEO Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa, pod uvjetom da je sukladna sa svim relevantnim zakonima u pogledu tržišnog natjecanja i poslovnog sektora. Unatoč tome, takve politike diferenciranih cijena trebale bi biti komercijalno opravdane kako bi ispunile uvjete iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu.

ex ante

| (265) | Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, pri sklapanju dogovora sa zračnim prijevoznikom (npr. posebnog ugovora ili općenitog sustava naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. |
| --- | --- |

(265)

Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, pri sklapanju dogovora sa zračnim prijevoznikom (npr. posebnog ugovora ili općenitog sustava naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda.

ex ante

| (266) | Kako bi se ocijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, umanjeni za rabate, marketinšku potporu ili programe poticaja. Slično tome, moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji nastaju za zračnu luku na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije troškova ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te dodatni troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako je, na primjer, potrebno proširiti zračnu luku ili izgraditi novi terminal ili druge objekte kako bi se ponajprije udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškove koje bi zračna luka morala snositi bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom ne bi trebalo uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(266)

Kako bi se ocijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, umanjeni za rabate, marketinšku potporu ili programe poticaja. Slično tome, moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji nastaju za zračnu luku na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije troškova ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te dodatni troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako je, na primjer, potrebno proširiti zračnu luku ili izgraditi novi terminal ili druge objekte kako bi se ponajprije udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškove koje bi zračna luka morala snositi bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom ne bi trebalo uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (267) | Pri ocjeni dogovora između zračne luke i zračnog prijevoznika Komisija će uzeti u obzir i opseg u kojem se dogovori koji se ocjenjuju mogu smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke za koju se očekuje da će barem dugoročno dovesti do profitabilnosti. |
| --- | --- |

(267)

Pri ocjeni dogovora između zračne luke i zračnog prijevoznika Komisija će uzeti u obzir i opseg u kojem se dogovori koji se ocjenjuju mogu smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke za koju se očekuje da će barem dugoročno dovesti do profitabilnosti.

| (268) | NEO se primjenjuje na sve zračne prijevoznike koji upotrebljavaju zračnu luku. On nije mjera usmjerena na jednog zračnog prijevoznika ili skupinu zračnih prijevoznika. To je naglašeno činjenicom da su tijekom primjene sustava NEO zračni prijevoznici mogli ulaziti u zračnu luku i napuštati je bez promjene u sustavu NEO. Stoga on predstavlja opći sustav naknada zračne luke, kako je navedeno u točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Relevantni dodatni troškovi i prihodi sustava NEO oni su za koje je FD očekivao da će nastati primjenom sustava NEO u usporedbi s primjenom nekog drugog alternativnog sustava naknada. Nakon isteka prethodnog sustava, NERES-a, primjenjivao bi se sustav iz 2000. Stoga je u vrijeme uvođenja sustava NEO FD bio suočen sa sljedećim izborom: i. održati sustav iz 2000. s većim naknadama zračne luke ili ii. uvesti NEO s manjim naknadama zračne luke od onih utvrđenih u sustavu iz 2000. ili iii. uvesti kombinaciju tih dvaju sustava („kombinirani sustav”). |
| --- | --- |

(268)

NEO se primjenjuje na sve zračne prijevoznike koji upotrebljavaju zračnu luku. On nije mjera usmjerena na jednog zračnog prijevoznika ili skupinu zračnih prijevoznika. To je naglašeno činjenicom da su tijekom primjene sustava NEO zračni prijevoznici mogli ulaziti u zračnu luku i napuštati je bez promjene u sustavu NEO. Stoga on predstavlja opći sustav naknada zračne luke, kako je navedeno u točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Relevantni dodatni troškovi i prihodi sustava NEO oni su za koje je FD očekivao da će nastati primjenom sustava NEO u usporedbi s primjenom nekog drugog alternativnog sustava naknada. Nakon isteka prethodnog sustava, NERES-a, primjenjivao bi se sustav iz 2000. Stoga je u vrijeme uvođenja sustava NEO FD bio suočen sa sljedećim izborom: i. održati sustav iz 2000. s većim naknadama zračne luke ili ii. uvesti NEO s manjim naknadama zračne luke od onih utvrđenih u sustavu iz 2000. ili iii. uvesti kombinaciju tih dvaju sustava („kombinirani sustav”).

| (269) | FD je zbog velike izgradnje infrastrukture prije 2000. obilježen visokom razinom fiksnih troškova ulaganja i fiksnih operativnih troškova. Njegova vrlo razvijena infrastruktura zahtijeva velik udjel operativnih troškova koji se ne mijenja ovisno o promjeni broja zračnih prijevoznika ili putnika. |
| --- | --- |

(269)

FD je zbog velike izgradnje infrastrukture prije 2000. obilježen visokom razinom fiksnih troškova ulaganja i fiksnih operativnih troškova. Njegova vrlo razvijena infrastruktura zahtijeva velik udjel operativnih troškova koji se ne mijenja ovisno o promjeni broja zračnih prijevoznika ili putnika.

| (270) | FD je prije odluke o primjeni sustava NEO izradio prognozu u pogledu financija i prometa za različite opcije navedene u uvodnoj izjavi (268), primjenjujući različite skupove pretpostavki u obliku osnovnog, najgoreg i najboljeg scenarija. U svakom je scenariju FD morao očekivati nagli pad broja putnika i upotrebe svojih kapaciteta u slučaju primjene sustava naknada iz 2000. ili kombiniranog sustava. Posljedica bi bili stalni operativni gubitci tijekom predviđenog razdoblja. Dodatan učinak sustava NEO kao općeg sustava naknada zračne luke uspoređen je s tim alternativnim scenarijima. |
| --- | --- |

(270)

FD je prije odluke o primjeni sustava NEO izradio prognozu u pogledu financija i prometa za različite opcije navedene u uvodnoj izjavi (268), primjenjujući različite skupove pretpostavki u obliku osnovnog, najgoreg i najboljeg scenarija. U svakom je scenariju FD morao očekivati nagli pad broja putnika i upotrebe svojih kapaciteta u slučaju primjene sustava naknada iz 2000. ili kombiniranog sustava. Posljedica bi bili stalni operativni gubitci tijekom predviđenog razdoblja. Dodatan učinak sustava NEO kao općeg sustava naknada zračne luke uspoređen je s tim alternativnim scenarijima.

| (271) | FD je procijenio pozitivan financijski učinak uvođenja sustava NEO kako je prikazano u tablicama 16. i 17. U tom pogledu u tablicama 16. i 17. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti sustava NEO. U tablicama su prikazane očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja sustava NEO. |
| --- | --- |

(271)

FD je procijenio pozitivan financijski učinak uvođenja sustava NEO kako je prikazano u tablicama 16. i 17. U tom pogledu u tablicama 16. i 17. sažeti su rezultati dodatne profitabilnosti sustava NEO. U tablicama su prikazane očekivane razlike s obzirom na broj putnika, troškove, prihode i rezultate FD-a u odnosu na alternativne scenarije. Ti su rezultati posebno posljedica uvođenja sustava NEO.

| (272) | U tablicama 16. i 17. prikazano je da se od prve godine njegova uvođenja te tijekom čitavog razdoblja njegove primjene od sustava NEO očekivalo da će pozitivno pridonositi profitabilnosti FD-a. Za njegove dodatne prihode na temelju uvođenja sustava NEO očekivalo se da će svake godine biti veći od dodatnih troškova. Pozitivan dodatni doprinos očekivao se neovisno o osnovnom, najgorem i najboljem scenariju. |
| --- | --- |

(272)

U tablicama 16. i 17. prikazano je da se od prve godine njegova uvođenja te tijekom čitavog razdoblja njegove primjene od sustava NEO očekivalo da će pozitivno pridonositi profitabilnosti FD-a. Za njegove dodatne prihode na temelju uvođenja sustava NEO očekivalo se da će svake godine biti veći od dodatnih troškova. Pozitivan dodatni doprinos očekivao se neovisno o osnovnom, najgorem i najboljem scenariju.

| (273) | Komisija je primijetila da s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga na temelju sustava NEO, ta predviđanja nisu ovisila o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa. |
| --- | --- |

(273)

Komisija je primijetila da s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga na temelju sustava NEO, ta predviđanja nisu ovisila o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa.

| (274) | Njemačka je dostavila i ex post podatke (prikazane u tablicama 25. i 26.) u pogledu dodatnih troškova i prihoda za koje smatra da su posljedica posebnih ugovora sa zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Dortmund od 2000. do 2011. (uključujući razdoblje prije uvođenja sustava NEO). Njemačka je operativnim troškovima koji su izravno pripisivi zračnim prijevoznicima smatrala samo marketinške troškove (kako je prikazano u tablici 25.). Njemačka navodi da se nikakva ulaganja, a time i nikakvi kapitalni troškovi (amortizacija i kamate povezane s ulaganjima) ne mogu pripisati nijednom od zračnih prijevoznika prisutnih u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(274)

Njemačka je dostavila i ex post podatke (prikazane u tablicama 25. i 26.) u pogledu dodatnih troškova i prihoda za koje smatra da su posljedica posebnih ugovora sa zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Dortmund od 2000. do 2011. (uključujući razdoblje prije uvođenja sustava NEO). Njemačka je operativnim troškovima koji su izravno pripisivi zračnim prijevoznicima smatrala samo marketinške troškove (kako je prikazano u tablici 25.). Njemačka navodi da se nikakva ulaganja, a time i nikakvi kapitalni troškovi (amortizacija i kamate povezane s ulaganjima) ne mogu pripisati nijednom od zračnih prijevoznika prisutnih u zračnoj luci.

ex post

| (275) | Ti podatci (do 2008.) bili su dostupni u trenutku donošenja odluke o uvođenju sustava NEO i sklapanju pojedinačnih ugovora sa zračnim prijevoznicima. Na temelju tih dodatnih prihoda zračna je luka mogla očekivati da će prihodi nastali na temelju zračnih prijevoznika pokriti njihove dodatne troškove i time pozitivno pridonijeti ukupnoj profitabilnosti zračne luke. |
| --- | --- |

(275)

Ti podatci (do 2008.) bili su dostupni u trenutku donošenja odluke o uvođenju sustava NEO i sklapanju pojedinačnih ugovora sa zračnim prijevoznicima. Na temelju tih dodatnih prihoda zračna je luka mogla očekivati da će prihodi nastali na temelju zračnih prijevoznika pokriti njihove dodatne troškove i time pozitivno pridonijeti ukupnoj profitabilnosti zračne luke.

| (276) | Komisija je primijetila da su ostvareni dodatni prihodi i troškovi zaista doveli do pozitivnog doprinosa ugovorâ profitabilnosti zračne luke.

  Tablica 25.


  Troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima












  Godina | Operativni troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima | Kapitalni troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima |
| --- | --- | --- | --- |
| zračni prijevoznik A [...] | zračni prijevoznik C [...] | zračni prijevoznik E [...] | zračni prijevoznik A | zračni prijevoznik B | zračni prijevoznik C |
| 2000. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2001. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2002. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2004. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2005. | 200 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2006. | 265 | 246 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2007. | 668 | 369 | 597 | 0 | 0 | 0 |
| 2008. | 215 | 621 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2009. | 349 | 951 | 233 | 0 | 0 | 0 |
| 2010. | 296 | 1 119 | 406 | 0 | 0 | 0 |
| 2011. | 337 | 962 | 334 | 0 | 0 | 0 |

(276)

Komisija je primijetila da su ostvareni dodatni prihodi i troškovi zaista doveli do pozitivnog doprinosa ugovorâ profitabilnosti zračne luke.

Tablica 25.

Tablica 25.

Troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

Troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

Godina

Operativni troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

Kapitalni troškovi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

zračni prijevoznik A [...]

zračni prijevoznik C [...]

zračni prijevoznik E [...]

zračni prijevoznik A

zračni prijevoznik B

zračni prijevoznik C

2000.

0

0

0

0

0

0

2001.

0

0

0

0

0

0

2002.

0

0

0

0

0

0

2003.

0

0

0

0

0

0

2004.

0

0

0

0

0

0

2005.

200

0

0

0

0

0

2006.

265

246

0

0

0

0

2007.

668

369

597

0

0

0

2008.

215

621

0

0

0

0

2009.

349

951

233

0

0

0

2010.

296

1 119

406

0

0

0

2011.

337

962

334

0

0

0

Tablica 26.

Tablica 26.

Prihodi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

Prihodi koji se mogu izravno pripisati zračnim prijevoznicima

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Godina | Aviation revenues per airline |
| zračni prijevoznik A [...] | zračni prijevoznik B [...] | zračni prijevoznik C [...] | zračni prijevoznik D [...] | zračni prijevoznik E [...] | zračni prijevoznik F [...] | zračni prijevoznik G [...] | Ostalo |
| 2000 | — | 241 | — | 5 519 | — | — | — | 1 844 |
| 2001 | — | 3 732 | — | 7 540 | — | — | 122 | 3 299 |
| 2002 | — | 4 247 | — | 5 884 | — | 77 | 178 | 3 200 |
| 2003 | — | 7 651 | — | 2 169 | — | 105 | 168 | 3 120 |
| 2004 | 1 128 | 3 858 | 180 | 1 679 | — | 176 | 241 | 2 423 |
| 2005 | 2 954 | 1 928 | 707 | 558 | — | 195 | 202 | 1 912 |
| 2006 | 3 941 | 2 057 | 1 331 | 623 | — | 137 | 259 | 2 034 |
| 2007 | 3 756 | 1 882 | 1 574 | 502 | 542 | 246 | 265 | 1 152 |
| 2008 | 2 941 | 1 968 | 2 071 | 134 | 1 586 | 353 | 401 | 1 300 |
| 2009 | 1 864 | 2 089 | 2 801 | — | 1 272 | 373 | 474 | 561 |
| 2010 | 2 195 | 2 184 | 3 505 | — | 1 664 | 502 | 687 | 933 |
| 2011 | 2 162 | 1 926 | 3 629 | — | 1 408 | 732 | 391 | 1 047 |

(u tisućama EUR)

Godina

Aviation revenues per airline

zračni prijevoznik A [...]

zračni prijevoznik B [...]

zračni prijevoznik C [...]

zračni prijevoznik D [...]

zračni prijevoznik E [...]

zračni prijevoznik F [...]

zračni prijevoznik G [...]

Ostalo

2000

—

241

—

5 519

—

—

—

1 844

2001

—

3 732

—

7 540

—

—

122

3 299

2002

—

4 247

—

5 884

—

77

178

3 200

2003

—

7 651

—

2 169

—

105

168

3 120

2004

1 128

3 858

180

1 679

—

176

241

2 423

2005

2 954

1 928

707

558

—

195

202

1 912

2006

3 941

2 057

1 331

623

—

137

259

2 034

2007

3 756

1 882

1 574

502

542

246

265

1 152

2008

2 941

1 968

2 071

134

1 586

353

401

1 300

2009

1 864

2 089

2 801

—

1 272

373

474

561

2010

2 195

2 184

3 505

—

1 664

502

687

933

2011

2 162

1 926

3 629

—

1 408

732

391

1 047

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Non-aviation revenues per airline |
| zračni prijevoznik A [...] | zračni prijevoznik B [...] | zračni prijevoznik C [...] | zračni prijevoznik D [...] | zračni prijevoznik E [...] | zračni prijevoznik F [...] | zračni prijevoznik G [...] | Ostalo |
| — | 26 | — | 2 307 | 29 | — | — | 354 |
| — | 631 | — | 2 951 | — | — | 19 | 507 |
| — | 903 | — | 2 640 | — | 15 | 36 | 540 |
| — | 1 623 | — | 1 931 | — | 22 | 37 | 531 |
| 844 | 1 260 | 116 | 1 234 | — | 45 | 68 | 560 |
| 2 429 | 1 225 | 527 | 801 | — | 55 | 78 | 540 |
| 3 004 | 1 138 | 1 056 | 762 | — | 38 | 85 | 526 |
| 3 160 | 1 146 | 1 356 | 688 | 554 | 77 | 94 | 429 |
| 2 542 | 1 239 | 1 868 | 435 | 1 624 | 111 | 143 | 393 |
| 1 179 | 1 048 | 2 194 | 252 | 920 | 123 | 163 | 215 |
| TABLE: Glavni zračni prijevoznici: [...] |

(u tisućama EUR)

Non-aviation revenues per airline

zračni prijevoznik A [...]

zračni prijevoznik B [...]

zračni prijevoznik C [...]

zračni prijevoznik D [...]

zračni prijevoznik E [...]

zračni prijevoznik F [...]

zračni prijevoznik G [...]

Ostalo

—

26

—

2 307

29

—

—

354

—

631

—

2 951

—

—

19

507

—

903

—

2 640

—

15

36

540

—

1 623

—

1 931

—

22

37

531

844

1 260

116

1 234

—

45

68

560

2 429

1 225

527

801

—

55

78

540

3 004

1 138

1 056

762

—

38

85

526

3 160

1 146

1 356

688

554

77

94

429

2 542

1 239

1 868

435

1 624

111

143

393

1 179

1 048

2 194

252

920

123

163

215

TABLE: Glavni zračni prijevoznici: [...]

| (277) | Komisija nadalje primjećuje da je Wizz Air primio najveće prosječne doprinose za marketing po putniku od svih društava. U studiji koju je provela Oxera nalazila se sveobuhvatna analiza dodatnih troškova u kojoj se više kategorija troškova smatra dodatnim troškovima na temelju prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci. Komisija se zaista slaže s tim da neki od uključenih troškova, kao što su određeni troškovi ulaganja, vjerojatno nisu dodatni troškovi na temelju prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci Dortmund. Neovisno o tomu, Komisija napominje da je ta studija pokazala i dodatni pozitivni doprinos prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci za profitabilnost zračne luke. |
| --- | --- |

(277)

Komisija nadalje primjećuje da je Wizz Air primio najveće prosječne doprinose za marketing po putniku od svih društava. U studiji koju je provela Oxera nalazila se sveobuhvatna analiza dodatnih troškova u kojoj se više kategorija troškova smatra dodatnim troškovima na temelju prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci. Komisija se zaista slaže s tim da neki od uključenih troškova, kao što su određeni troškovi ulaganja, vjerojatno nisu dodatni troškovi na temelju prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci Dortmund. Neovisno o tomu, Komisija napominje da je ta studija pokazala i dodatni pozitivni doprinos prisutnosti društva Wizz Air u zračnoj luci za profitabilnost zračne luke.

| (278) | S obzirom na to da se metodologija društva Oxera može primijeniti na druge zračne prijevoznike i na to da su njihove pojedinačne koristi po putniku manje od onih društva Wizz Air, može se zaključiti da su i drugi zračni prijevoznici donijeli dodatnu profitabilnost zračnoj luci. |
| --- | --- |

(278)

S obzirom na to da se metodologija društva Oxera može primijeniti na druge zračne prijevoznike i na to da su njihove pojedinačne koristi po putniku manje od onih društva Wizz Air, može se zaključiti da su i drugi zračni prijevoznici donijeli dodatnu profitabilnost zračnoj luci.

| (279) | Komisija nadalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja dogovora između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti dogovori koji se ocjenjuju mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke kojom će se ostvariti barem dugoročna profitabilnost. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i razvoje događaja koje se razumno moglo očekivati u vrijeme donošenja cjenika naknada NEO. Posebno je potrebno uzeti u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulaskom na tržište i razvojem niskotarifnih prijevoznika i ostalih prijevoznika koji nude izravne letove, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nesigurnosti u gospodarskom okruženju. |
| --- | --- |

(279)

Komisija nadalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja dogovora između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti dogovori koji se ocjenjuju mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke kojom će se ostvariti barem dugoročna profitabilnost. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i razvoje događaja koje se razumno moglo očekivati u vrijeme donošenja cjenika naknada NEO. Posebno je potrebno uzeti u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulaskom na tržište i razvojem niskotarifnih prijevoznika i ostalih prijevoznika koji nude izravne letove, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nesigurnosti u gospodarskom okruženju.

| (280) | U tablicama 15. i 19. prikazan je očekivani operativni rezultat (uz upotrebu EBITDA-e) s prilagodbama za troškove povezane s nadležnošću javne politike i bez njih za troškove povezane s povijesnim ulaganjima. Tablica koja uključuje nadležnost javne politike bila je dio ex ante predviđenih scenarija sastavljenih za postupak odlučivanja o donošenju sustava NEO. Prilagođena tablica 10. izmijenjena je kako bi se uzeli u obzir troškovi i prihodi povezani s nadležnošću javne politike. NEO je sastavljen kao nastavak strategije usmjeravanja na niskotarifne zračne prijevoznike koja je započeta NERES-om. Pritom se uzelo u obzir povlačenje društava koja pružaju cjelokupnu uslugu iz zračne luke Dortmund i daljnji razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika koji su bili glavni pokretač rasta u toj regiji. |
| --- | --- |

(280)

U tablicama 15. i 19. prikazan je očekivani operativni rezultat (uz upotrebu EBITDA-e) s prilagodbama za troškove povezane s nadležnošću javne politike i bez njih za troškove povezane s povijesnim ulaganjima. Tablica koja uključuje nadležnost javne politike bila je dio ex ante predviđenih scenarija sastavljenih za postupak odlučivanja o donošenju sustava NEO. Prilagođena tablica 10. izmijenjena je kako bi se uzeli u obzir troškovi i prihodi povezani s nadležnošću javne politike. NEO je sastavljen kao nastavak strategije usmjeravanja na niskotarifne zračne prijevoznike koja je započeta NERES-om. Pritom se uzelo u obzir povlačenje društava koja pružaju cjelokupnu uslugu iz zračne luke Dortmund i daljnji razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika koji su bili glavni pokretač rasta u toj regiji.

ex ante

| (281) | U tablici 15. prikazano je da se od sustava NEO očekivalo da će srednjoročno zaustaviti operativne gubitke zračne luke na razini EBITDA-e čak i kad su prijavljeni troškovi uključivali troškove povezane s nadležnošću javne politike. Osim toga, u tablici 19. prikazan je predviđeni operativni rezultat na razini EBITDA-e, nakon što je Njemačka od troškova i prihoda oduzela one stavke koje su trebale biti izvan djelokruga nadzora državnih potpora kao troškove povezane s nadležnošću javne politike. Njemačka je kasnije potvrdila da neki od troškova oduzetih u tablici 19. nisu u nadležnosti javne politike. Ipak, Komisija se slaže da se u trenutku uvođenja NEO mogao smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(281)

U tablici 15. prikazano je da se od sustava NEO očekivalo da će srednjoročno zaustaviti operativne gubitke zračne luke na razini EBITDA-e čak i kad su prijavljeni troškovi uključivali troškove povezane s nadležnošću javne politike. Osim toga, u tablici 19. prikazan je predviđeni operativni rezultat na razini EBITDA-e, nakon što je Njemačka od troškova i prihoda oduzela one stavke koje su trebale biti izvan djelokruga nadzora državnih potpora kao troškove povezane s nadležnošću javne politike. Njemačka je kasnije potvrdila da neki od troškova oduzetih u tablici 19. nisu u nadležnosti javne politike. Ipak, Komisija se slaže da se u trenutku uvođenja NEO mogao smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti.

| (282) | Konačno, Komisija napominje da su infrastruktura zračne luke i sustav naknada NEO bili dostupni svim zainteresiranim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(282)

Konačno, Komisija napominje da su infrastruktura zračne luke i sustav naknada NEO bili dostupni svim zainteresiranim zračnim prijevoznicima.

7.4.3.   ZAKLJUČAK

| (283) | S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje sustava NEO bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti zračne luke. Točnije, svi troškovi zračne luke koji su proizišli iz uvođenja sustava NEO pokriveni su prihodima proizišlima iz uvođenja sustava NEO (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se mogu izravno pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika. Nadalje, NEO se smatrao dijelom ukupne strategije zračne luke koja će dovesti barem do dugoročne profitabilnosti. Naposljetku, infrastruktura i sustav naknada otvoreni su za sve zainteresirane zračne prijevoznike. |
| --- | --- |

(283)

S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje sustava NEO bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti zračne luke. Točnije, svi troškovi zračne luke koji su proizišli iz uvođenja sustava NEO pokriveni su prihodima proizišlima iz uvođenja sustava NEO (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se mogu izravno pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika. Nadalje, NEO se smatrao dijelom ukupne strategije zračne luke koja će dovesti barem do dugoročne profitabilnosti. Naposljetku, infrastruktura i sustav naknada otvoreni su za sve zainteresirane zračne prijevoznike.

ex ante

| (284) | Stoga Komisija zaključuje da se sustavom NEO zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga NEO ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(284)

Stoga Komisija zaključuje da se sustavom NEO zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga NEO ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.5.   SPOJIVOST

SPOJIVOST

7.5.1.   PRIMJENJIVOST SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014. I 2005.

| (285) | U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora u skladu s kojima državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocjenjivati samo na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(285)

U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora u skladu s kojima državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocjenjivati samo na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem.

| (286) | U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje toga može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(286)

U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje toga može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (287) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore (56) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja zračnim lukama. U tom pogledu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je dodijeljena nezakonita potpora za ulaganja. U skladu s tim Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. na nezakonitu potporu za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. (57) |
| --- | --- |

(287)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore (56) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja zračnim lukama. U tom pogledu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je dodijeljena nezakonita potpora za ulaganja. U skladu s tim Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. na nezakonitu potporu za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. (57)

56

57

| (288) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se odredbe o obavijesti o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore ne bi trebale primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je dodijeljena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve predmete povezane s operativnim potporama (tekuće prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja (58). |
| --- | --- |

(288)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se odredbe o obavijesti o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore ne bi trebale primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je dodijeljena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve predmete povezane s operativnim potporama (tekuće prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja (58).

58

| (289) | Komisija je zaključila da UPDG iz 1991. predstavlja nezakoniti program državne potpore. Stoga će Komisija primjenjivati Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. na potporu za ulaganja dodijeljenu prije 4. travnja 2014. i Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. na operativnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014. |
| --- | --- |

(289)

Komisija je zaključila da UPDG iz 1991. predstavlja nezakoniti program državne potpore. Stoga će Komisija primjenjivati Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. na potporu za ulaganja dodijeljenu prije 4. travnja 2014. i Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. na operativnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014.

7.5.2.   RAZLIKA IZMEĐU POTPORE ZA ULAGANJA I OPERATIVNE POTPORE

| (290) | U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija mora utvrditi predstavlja li predmetna mjera nezakonitu potporu za ulaganja ili operativnu potporu. |
| --- | --- |

(290)

U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija mora utvrditi predstavlja li predmetna mjera nezakonitu potporu za ulaganja ili operativnu potporu.

| (291) | U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. potpore za ulaganje definirane su kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. Smjernica, potpora za ulaganje može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja). |
| --- | --- |

(291)

U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. potpore za ulaganje definirane su kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. Smjernica, potpora za ulaganje može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja).

| (292) | S druge strane, operativna potpora znači potpora kojom se pokrivaju svi ili dio operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao temeljni troškovi pružanja usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku potporu ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike (59). |
| --- | --- |

(292)

S druge strane, operativna potpora znači potpora kojom se pokrivaju svi ili dio operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao temeljni troškovi pružanja usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku potporu ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike (59).

59

| (293) | S obzirom na definicije citirane u uvodnim izjavama 291. i 292. može se smatrati da su svi prijenosi gubitaka kojima su se pokrivali iznosi navedeni u zadnjem stupcu 7. tablice 23. bili povezani s određenim projektima ulaganja te da predstavljaju potporu za ulaganje društvu FD. |
| --- | --- |

(293)

S obzirom na definicije citirane u uvodnim izjavama 291. i 292. može se smatrati da su svi prijenosi gubitaka kojima su se pokrivali iznosi navedeni u zadnjem stupcu 7. tablice 23. bili povezani s određenim projektima ulaganja te da predstavljaju potporu za ulaganje društvu FD.

| (294) | Suprotno tomu, dio prijenosa godišnjih gubitaka upotrijebljen za pokrivanje godišnjih operativnih gubitaka (60) FD-a umanjen za uključene troškove koji spadaju u nadležnost javne politike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 190. do 207. predstavlja operativnu potporu FD-u. |
| --- | --- |

(294)

Suprotno tomu, dio prijenosa godišnjih gubitaka upotrijebljen za pokrivanje godišnjih operativnih gubitaka (60) FD-a umanjen za uključene troškove koji spadaju u nadležnost javne politike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 190. do 207. predstavlja operativnu potporu FD-u.

60

| (295) | Konačno, dio naknade gubitaka kojom se pokrivaju gubitci FD-a koji već nisu sadržani u EBITDA-i, umanjen za troškove koji spadaju u nadležnost javne politike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od (190) do (207) predstavlja potporu za ulaganje. Potpora za ulaganje posebno uključuje godišnju amortizaciju imovine i troškova financiranja. |
| --- | --- |

(295)

Konačno, dio naknade gubitaka kojom se pokrivaju gubitci FD-a koji već nisu sadržani u EBITDA-i, umanjen za troškove koji spadaju u nadležnost javne politike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od (190) do (207) predstavlja potporu za ulaganje. Potpora za ulaganje posebno uključuje godišnju amortizaciju imovine i troškova financiranja.

7.5.3.   SPOJIVOST POTPORE ZA ULAGANJA

| (296) | U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | izgradnja infrastrukture i upravljanje njome zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(296)

U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

izgradnja infrastrukture i upravljanje njome zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.);

| (b) | infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju;

| (c) | infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu, posebno u pogledu upotrebe postojeće infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu, posebno u pogledu upotrebe postojeće infrastrukture;

| (d) | svi potencijalni korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način; i |
| --- | --- |

(d)

svi potencijalni korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način; i

| (e) | na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna interesu Unije. |
| --- | --- |

(e)

na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna interesu Unije.

| (297) | Osim toga, da bi bila spojiva, državna potpora zračnim lukama, kao i sve druge mjere državne potpore, mora imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna legitimnom cilju koji se provodi. |
| --- | --- |

(297)

Osim toga, da bi bila spojiva, državna potpora zračnim lukama, kao i sve druge mjere državne potpore, mora imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna legitimnom cilju koji se provodi.

| (298) | Njemačka tvrdi da je potpora za ulaganje u korist FD-a u skladu sa svim kriterijima spojivosti navedenima u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(298)

Njemačka tvrdi da je potpora za ulaganje u korist FD-a u skladu sa svim kriterijima spojivosti navedenima u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

(a)   Potporom se pridonosi jasno definiranom cilju od općeg interesa

Potporom se pridonosi jasno definiranom cilju od općeg interesa

| (299) | Financiranje infrastrukture FD-a uglavnom služi financiranju dovršetka postojeće infrastrukture usmjerene na osiguranje boljeg toka prometa u zračnoj luci bez povećanja njezina ukupnog kapaciteta. Potporom za ulaganje pridonijelo se redovitim tokovima zračnog prometa koji su, u skladu sa studijom koju je izradilo Sveučilište u Münsteru, pridonijeli razvoju okolne regije, a posebno područja Ruhr. Osim toga, zračna luka osigurava znatan broj izravnih i neizravnih radnih mjesta, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 118.. |
| --- | --- |

(299)

Financiranje infrastrukture FD-a uglavnom služi financiranju dovršetka postojeće infrastrukture usmjerene na osiguranje boljeg toka prometa u zračnoj luci bez povećanja njezina ukupnog kapaciteta. Potporom za ulaganje pridonijelo se redovitim tokovima zračnog prometa koji su, u skladu sa studijom koju je izradilo Sveučilište u Münsteru, pridonijeli razvoju okolne regije, a posebno područja Ruhr. Osim toga, zračna luka osigurava znatan broj izravnih i neizravnih radnih mjesta, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 118..

| (300) | Financiranjem ulaganja pridonijelo se i dostupnosti regije. Zračna luka Dortmund nalazi se u gradskom području Rajna-Ruhr, jednom od najgušće naseljenih područja u Europi. Najviše putnika koji putuju iz zračne luke Dortmund dolazi iz područja Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika. U tom je kontekstu potrebno primijetiti da u krugu od 100 km od zračne luke Dortmund postoje još tri zračne luke s redovnim prometom: zračne luke Düsseldorf, Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück. |
| --- | --- |

(300)

Financiranjem ulaganja pridonijelo se i dostupnosti regije. Zračna luka Dortmund nalazi se u gradskom području Rajna-Ruhr, jednom od najgušće naseljenih područja u Europi. Najviše putnika koji putuju iz zračne luke Dortmund dolazi iz područja Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika. U tom je kontekstu potrebno primijetiti da u krugu od 100 km od zračne luke Dortmund postoje još tri zračne luke s redovnim prometom: zračne luke Düsseldorf, Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück.

| (301) | Međutim, FD slijedi drukčiju strategiju od susjednih zračnih luka. Svoje djelatnosti usmjerava na linije niskotarifnih prijevoznika. Točnije, FD je usmjeren na odredišta u istočnoj Europi (kao što su Turska, Makedonija, Bugarska, Srbija, Rumunjska, Ukrajina, Mađarska, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Poljska, Litva i Latvija). Ta odredišta pokrivaju gotovo



  svih letova iz zračne luke Dortmund. Nijedna od susjednih zračnih luka ne nudi te linije toliko redovito kao FD. Postoje samo četiri odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund s jedne strane te zračnih luka Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt s druge strane, a to su Palma de Mallorca, München, Antalya i Burgas tijekom ljetne sezone. |
| --- | --- |

(301)

Formula

| (302) | Ti elementi upućuju na činjenicu da tržišni segment koji opslužuje Dortmund nije jednak onome susjedne zračne luke s obzirom na vrstu prometa (izravne linije u odnosu na niskotarifne linije) i ciljana odredišta (istočna i jugoistočna Europa). |
| --- | --- |

(302)

Ti elementi upućuju na činjenicu da tržišni segment koji opslužuje Dortmund nije jednak onome susjedne zračne luke s obzirom na vrstu prometa (izravne linije u odnosu na niskotarifne linije) i ciljana odredišta (istočna i jugoistočna Europa).

| (303) | Stoga, unatoč postojanju triju drugih zračnih luka u udaljenosti od 100 km, financiranim se ulaganjima u zračnoj luci Dortmund pridonijelo posebnom povezivanju regije kao i regionalnom razvoju, što su ciljevi od općeg interesa. |
| --- | --- |

(303)

Stoga, unatoč postojanju triju drugih zračnih luka u udaljenosti od 100 km, financiranim se ulaganjima u zračnoj luci Dortmund pridonijelo posebnom povezivanju regije kao i regionalnom razvoju, što su ciljevi od općeg interesa.

| (304) | Komisija zaključuje da je potpora za ulaganje služila povećanju regionalnog razvoja i dostupnosti te da se infrastrukturom ispunjuje jasno definiran cilj od općeg interesa. |
| --- | --- |

(304)

Komisija zaključuje da je potpora za ulaganje služila povećanju regionalnog razvoja i dostupnosti te da se infrastrukturom ispunjuje jasno definiran cilj od općeg interesa.

(b)   Infrastruktura je potrebna i proporcionalna cilju

Infrastruktura je potrebna i proporcionalna cilju

| (305) | Financirana ulaganja nisu dovela do povećanja kapaciteta zračne luke Dortmund. Izgrađena infrastruktura bila je potrebna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije. |
| --- | --- |

(305)

Financirana ulaganja nisu dovela do povećanja kapaciteta zračne luke Dortmund. Izgrađena infrastruktura bila je potrebna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije.

| (306) | Stoga Komisija smatra da je infrastruktura u predmetnom slučaju bila potrebna i proporcionalna cilju. |
| --- | --- |

(306)

Stoga Komisija smatra da je infrastruktura u predmetnom slučaju bila potrebna i proporcionalna cilju.

(c)   Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu

Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu

| (307) | Iskorištenost kapaciteta zračne luke od 2,5 milijuna putnika godišnje 2008. iznosila je 93 %. Nakon što se 2009. smanjio zbog gospodarske krize i djelomičnog odlaska nekih zračnih prijevoznika, broj putnika ponovno se povećavao i 2013. je iskorištenost trenutačne infrastrukture iznosila 77 %. |
| --- | --- |

(307)

Iskorištenost kapaciteta zračne luke od 2,5 milijuna putnika godišnje 2008. iznosila je 93 %. Nakon što se 2009. smanjio zbog gospodarske krize i djelomičnog odlaska nekih zračnih prijevoznika, broj putnika ponovno se povećavao i 2013. je iskorištenost trenutačne infrastrukture iznosila 77 %.

| (308) | Osim toga, u predviđanjima iz 2008. očekivalo se da će se već 2017./2018. dosegnuti ograničenje kapaciteta zračne luke. |
| --- | --- |

(308)

Osim toga, u predviđanjima iz 2008. očekivalo se da će se već 2017./2018. dosegnuti ograničenje kapaciteta zračne luke.

| (309) | Komisija stoga smatra da su postojali zadovoljavajući srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture. |
| --- | --- |

(309)

Komisija stoga smatra da su postojali zadovoljavajući srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture.

(d)   Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

| (310) | Komisija je ispitala imaju li svi potencijalni korisnici pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način. U tom pogledu Komisija navodi da je razlikovanje naknada zračne luke na temelju sustava NERES i NEO te na temelju pojedinačnih ugovora komercijalno opravdano (vidjeti odjeljke 7.3. i 7.4.). |
| --- | --- |

(310)

Komisija je ispitala imaju li svi potencijalni korisnici pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način. U tom pogledu Komisija navodi da je razlikovanje naknada zračne luke na temelju sustava NERES i NEO te na temelju pojedinačnih ugovora komercijalno opravdano (vidjeti odjeljke 7.3. i 7.4.).

| (311) | Stoga Komisija može zaključiti da je infrastruktura otvorena za sve korisnike na jednak i nediskriminirajući način. |
| --- | --- |

(311)

Stoga Komisija može zaključiti da je infrastruktura otvorena za sve korisnike na jednak i nediskriminirajući način.

(e)   Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

| (312) | U standardnom prihvatnom području zračne luke Dortmund (jedan sat vožnje automobilom ili 100 km) nalaze se i zračne luke Düsseldorf, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt. Ta je regija jedno od najgušće naseljenih područja, kao i jedna od najbogatijih regija u Uniji. |
| --- | --- |

(312)

U standardnom prihvatnom području zračne luke Dortmund (jedan sat vožnje automobilom ili 100 km) nalaze se i zračne luke Düsseldorf, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt. Ta je regija jedno od najgušće naseljenih područja, kao i jedna od najbogatijih regija u Uniji.

| (313) | Komisija primjećuje da je od 2004. ukupan broj putnika u zračnom prometu rastao u toj regiji, osim 2009. nakon financijske krize. |
| --- | --- |

(313)

Komisija primjećuje da je od 2004. ukupan broj putnika u zračnom prometu rastao u toj regiji, osim 2009. nakon financijske krize.

| (314) | Osim toga, od 2004. (to jest od godine uvođenja NERES-a) zračna luka Dortmund više se usmjeravala na niskotarifni prijevoz, dok su susjedne zračne luke slijedile drukčiju strategiju. Zračna luka Düsseldorf međunarodno je i međukontinentalno čvorište, dok su zračne luke Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt usmjerene na promet namijenjen povezivanju s njemačkim čvorišnim zračnim lukama kao što su Frankfurt ili München. Zračni prijevoznici koji posluju u svim trima zračnim lukama, odnosno zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt, predstavljaju manje od 20 % putnika u zračnoj luci Dortmund. |
| --- | --- |

(314)

Osim toga, od 2004. (to jest od godine uvođenja NERES-a) zračna luka Dortmund više se usmjeravala na niskotarifni prijevoz, dok su susjedne zračne luke slijedile drukčiju strategiju. Zračna luka Düsseldorf međunarodno je i međukontinentalno čvorište, dok su zračne luke Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt usmjerene na promet namijenjen povezivanju s njemačkim čvorišnim zračnim lukama kao što su Frankfurt ili München. Zračni prijevoznici koji posluju u svim trima zračnim lukama, odnosno zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt, predstavljaju manje od 20 % putnika u zračnoj luci Dortmund.

| (315) | Oko tri četvrtine odredišta iz zračne luke Dortmund nalazi se u istočnoj i jugoistočnoj Europi. Postoje samo tri odredišta koja su zajednička zračnoj luci Dortmund s jedne te zračnim lukama Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt s druge strane. Zračna luka Dortmund stoga se znatno razlikuje od susjednih zračnih luka s obzirom na ciljne zračne prijevoznike i zemljopisne lokacije. |
| --- | --- |

(315)

Oko tri četvrtine odredišta iz zračne luke Dortmund nalazi se u istočnoj i jugoistočnoj Europi. Postoje samo tri odredišta koja su zajednička zračnoj luci Dortmund s jedne te zračnim lukama Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt s druge strane. Zračna luka Dortmund stoga se znatno razlikuje od susjednih zračnih luka s obzirom na ciljne zračne prijevoznike i zemljopisne lokacije.

| (316) | Osim toga, ulaganja za koja je primljena potpora i o kojima je neopoziva odluka donesena nakon 2000. nisu dovela do širenja kapaciteta u zračnoj luci Dortmund, nego su bila usmjerena na usavršavanje postojeće infrastrukture i dostupnosti zračne luke (vidjeti tablicu 3.). |
| --- | --- |

(316)

Osim toga, ulaganja za koja je primljena potpora i o kojima je neopoziva odluka donesena nakon 2000. nisu dovela do širenja kapaciteta u zračnoj luci Dortmund, nego su bila usmjerena na usavršavanje postojeće infrastrukture i dostupnosti zračne luke (vidjeti tablicu 3.).

| (317) | S obzirom na navedena razmatranja Komisija smatra da nije bilo utjecaja na trgovinu u mjeri koja bi bila suprotna interesu Zajednice. |
| --- | --- |

(317)

S obzirom na navedena razmatranja Komisija smatra da nije bilo utjecaja na trgovinu u mjeri koja bi bila suprotna interesu Zajednice.

(f)   Učinak poticaja, potreba i proporcionalnost

Učinak poticaja, potreba i proporcionalnost

| (318) | Bez potpore za ulaganje razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila bi znatno smanjena jer su ulaganja omogućila zračnoj luci povećanje broja putnika, a time i prihoda. Potpora je bila potrebna jer su se njome nadoknadili samo stvarno nastali troškovi i jer bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja. |
| --- | --- |

(318)

Bez potpore za ulaganje razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila bi znatno smanjena jer su ulaganja omogućila zračnoj luci povećanje broja putnika, a time i prihoda. Potpora je bila potrebna jer su se njome nadoknadili samo stvarno nastali troškovi i jer bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja.

Zaključak

Zaključak

| (319) | Komisija naposljetku zaključuje da je potpora za ulaganja na temelju UPDG-a iz 1991. spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(319)

Komisija naposljetku zaključuje da je potpora za ulaganja na temelju UPDG-a iz 1991. spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

7.5.4   SPOJIVOST U SKLADU S PRAVILIMA O USLUGAMA OD OPĆEGA GOSPODARSKOG INTERESA

| (320) | Njemačka i druge zainteresirane strane tvrde da se javno financiranje povezano s operativnom potporom u korist društva FD mora smatrati spojivim s unutarnjim tržištem kao naknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa u skladu s člankom 106. stavkom 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(320)

Njemačka i druge zainteresirane strane tvrde da se javno financiranje povezano s operativnom potporom u korist društva FD mora smatrati spojivim s unutarnjim tržištem kao naknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa u skladu s člankom 106. stavkom 2. Ugovora.

| (321) | U članku 106. stavku 2. Ugovora navedeno je da „poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.” |
| --- | --- |

(321)

U članku 106. stavku 2. Ugovora navedeno je da „poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

de iure

de facto

| (322) | Tim je člankom predviđeno izuzeće od opće zabrane državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora u mjeri u kojoj je potpora potrebna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa u skladu s prihvatljivim gospodarskim uvjetima. |
| --- | --- |

(322)

Tim je člankom predviđeno izuzeće od opće zabrane državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora u mjeri u kojoj je potpora potrebna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa u skladu s prihvatljivim gospodarskim uvjetima.

| (323) | Prije 31. siječnja 2012. Okvir Zajednice za državne potpore u obliku naknade za javne usluge, Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005. (61) i Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. (62) predstavljali su politiku Komisije u pogledu primjene izuzeća iz članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(323)

Prije 31. siječnja 2012. Okvir Zajednice za državne potpore u obliku naknade za javne usluge, Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005. (61) i Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. (62) predstavljali su politiku Komisije u pogledu primjene izuzeća iz članka 106. stavka 2. Ugovora.

61

62

| (324) | Komisija napominje da je uvjet za oba instrumenta taj da predmetnom poduzetniku bude povjereno pružanje stvarnih usluga od općega gospodarskog interesa. Povjeravanje pružanja javnih usluga upravitelju zračne luke mora se evidentirati i u „jednom ili više službenih dokumenata” u kojima je sadržana, među ostalim, „točna priroda obveze pružanja javne usluge” (63). |
| --- | --- |

(324)

Komisija napominje da je uvjet za oba instrumenta taj da predmetnom poduzetniku bude povjereno pružanje stvarnih usluga od općega gospodarskog interesa. Povjeravanje pružanja javnih usluga upravitelju zračne luke mora se evidentirati i u „jednom ili više službenih dokumenata” u kojima je sadržana, među ostalim, „točna priroda obveze pružanja javne usluge” (63).

63

Stvarna usluga od općega gospodarskog interesa

Stvarna usluga od općega gospodarskog interesa

| (325) | U odnosu na pitanje je li upravljanje zračnom lukom Dortmund stvarna usluga od općega gospodarskog interesa, Komisija podsjeća na to da bi određena djelatnost, kako bi se mogla smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa, trebala pokazivati posebne značajke u usporedbi s uobičajenim gospodarskim djelatnostima i da se cilj od općeg interesa koji se nastoji ostvariti ne može sastojati samo od razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili gospodarskih područja kako je predviđeno u članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora (64). Komisija stoga smatra da bi to bilo moguće samo kad bi dio područja koje se služi zračnom lukom, bez te zračne luke, bio izoliran od ostatka Unije u mjeri u kojoj bi to štetilo njegovu socijalnom i gospodarskom razvoju (65). |
| --- | --- |

(325)

U odnosu na pitanje je li upravljanje zračnom lukom Dortmund stvarna usluga od općega gospodarskog interesa, Komisija podsjeća na to da bi određena djelatnost, kako bi se mogla smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa, trebala pokazivati posebne značajke u usporedbi s uobičajenim gospodarskim djelatnostima i da se cilj od općeg interesa koji se nastoji ostvariti ne može sastojati samo od razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili gospodarskih područja kako je predviđeno u članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora (64). Komisija stoga smatra da bi to bilo moguće samo kad bi dio područja koje se služi zračnom lukom, bez te zračne luke, bio izoliran od ostatka Unije u mjeri u kojoj bi to štetilo njegovu socijalnom i gospodarskom razvoju (65).

64

65

| (326) | Komisija smatra da je područje oko zračne luke Dortmund, a posebno regija Ruhr, jedno od najgušće naseljenih područja u regiji. Osim zračne luke Dortmund područje opslužuje nekoliko zračnih luka udaljenih manje od 100 km od zračne luke Dortmund. Osim toga, područje je gustom cestovnom i željezničkom mrežom dobro povezano s ostatkom Njemačke i Unije. Stoga zračna luka ne opslužuje područje koje bi inače bilo izolirano od ostatka Unije. |
| --- | --- |

(326)

Komisija smatra da je područje oko zračne luke Dortmund, a posebno regija Ruhr, jedno od najgušće naseljenih područja u regiji. Osim zračne luke Dortmund područje opslužuje nekoliko zračnih luka udaljenih manje od 100 km od zračne luke Dortmund. Osim toga, područje je gustom cestovnom i željezničkom mrežom dobro povezano s ostatkom Njemačke i Unije. Stoga zračna luka ne opslužuje područje koje bi inače bilo izolirano od ostatka Unije.

| (327) | Komisija stoga smatra da upravljanje zračnom lukom Dortmund ne predstavlja uslugu od općega gospodarskog interesa. U mjeri u kojoj Njemačka smatra da upravljanje zračnom lukom Dortmund predstavlja uslugu od općega gospodarskog interesa, dogodila joj se očita pogreška u definiciji usluge od općega gospodarskog interesa. U skladu s tim Komisija smatra da se javno financiranje dodijeljeno FD-u kao operativna potpora ne može smatrati naknadom za uslugu od općega gospodarskog interesa spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(327)

Komisija stoga smatra da upravljanje zračnom lukom Dortmund ne predstavlja uslugu od općega gospodarskog interesa. U mjeri u kojoj Njemačka smatra da upravljanje zračnom lukom Dortmund predstavlja uslugu od općega gospodarskog interesa, dogodila joj se očita pogreška u definiciji usluge od općega gospodarskog interesa. U skladu s tim Komisija smatra da se javno financiranje dodijeljeno FD-u kao operativna potpora ne može smatrati naknadom za uslugu od općega gospodarskog interesa spojivom s unutarnjim tržištem.

7.5.5.   SPOJIVOST OPERATIVNE POTPORE NA TEMELJU SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014.

| (328) | U odjeljku 5.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. navedeni su kriteriji koje će Komisija primijeniti u ocjeni spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore, uključujući neriješene prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore. |
| --- | --- |

(328)

U odjeljku 5.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. navedeni su kriteriji koje će Komisija primijeniti u ocjeni spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore, uključujući neriješene prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore.

| (329) | U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se operativne potpore dodijeljene prije objave tih smjernica mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti iz odjeljka 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., osim točaka 115., 119., 121., 122., 123., od 126. do 130., 132., 133. i 134. |
| --- | --- |

(329)

U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se operativne potpore dodijeljene prije objave tih smjernica mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti iz odjeljka 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., osim točaka 115., 119., 121., 122., 123., od 126. do 130., 132., 133. i 134.

| (330) | Nezakonita operativna potpora dodijeljena prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (66); |
| --- | --- | --- |

(330)

Nezakonita operativna potpora dodijeljena prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (66);

66

| (b) | potreba za intervencijom države: državne potpore moraju biti usmjerene na situacije u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (67); |
| --- | --- |

(b)

potreba za intervencijom države: državne potpore moraju biti usmjerene na situacije u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (67);

67

| (c) | prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike: potpora mora biti odgovarajuća za ostvarivanje cilja i njome se tržišno natjecanje mora narušavati u manjoj mjeri nego drugim instrumentima politike ili potporama kojima bi se ostvario isti cilj (68); |
| --- | --- |

(c)

prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike: potpora mora biti odgovarajuća za ostvarivanje cilja i njome se tržišno natjecanje mora narušavati u manjoj mjeri nego drugim instrumentima politike ili potporama kojima bi se ostvario isti cilj (68);

68

| (d) | učinak poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativne potpore i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (69), |
| --- | --- |

(d)

učinak poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativne potpore i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (69),

69

| (e) | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje (70); |
| --- | --- |

(e)

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje (70);

70

| (f) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (71). |
| --- | --- |

(f)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (71).

71

(a)   Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (331) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi se izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezivosti regija, smatrat će se da se operativnim potporama zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ili ii. bori protiv zagušenja prometa u najvećim čvorišnim zračnim lukama Unije ili ili iii. olakšava regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(331)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi se izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezivosti regija, smatrat će se da se operativnim potporama zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ili ii. bori protiv zagušenja prometa u najvećim čvorišnim zračnim lukama Unije ili ili iii. olakšava regionalni razvoj.

| (332) | Komisija smatra da se nastavkom poslovanja zračne luke Dortmund povećavaju mobilnost građana Unije i povezivost regija uspostavom pristupne točke za letove unutar Unije između područja Ruhr i drugih dijelova Europe, uglavnom istočne Europe. Osim toga, nastavkom poslovanja zračne luke Dortmund omogućuje se regionalni razvoj područja Ruhr. Konačno, predviđa se da će poslovanje i razvoj zračne luke Dortmund služiti smanjenju zagušenja u zračnoj luci Düsseldorf kad ona dosegne ograničenja svojih kapaciteta. |
| --- | --- |

(332)

Komisija smatra da se nastavkom poslovanja zračne luke Dortmund povećavaju mobilnost građana Unije i povezivost regija uspostavom pristupne točke za letove unutar Unije između područja Ruhr i drugih dijelova Europe, uglavnom istočne Europe. Osim toga, nastavkom poslovanja zračne luke Dortmund omogućuje se regionalni razvoj područja Ruhr. Konačno, predviđa se da će poslovanje i razvoj zračne luke Dortmund služiti smanjenju zagušenja u zračnoj luci Düsseldorf kad ona dosegne ograničenja svojih kapaciteta.

| (333) | Nadalje, potrebno je utvrditi vjerojatne učinke na promet u zračnim lukama u istom prihvatnom području kako bi se spriječilo dupliciranje neprofitabilnih zračnih luka. |
| --- | --- |

(333)

Nadalje, potrebno je utvrditi vjerojatne učinke na promet u zračnim lukama u istom prihvatnom području kako bi se spriječilo dupliciranje neprofitabilnih zračnih luka.

| (334) | U tom je kontekstu prihvatno područje u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. definirano kao zemljopisna granica tržišta koja se obično postavlja na otprilike 100 kilometara ili 60 minuta putovanja automobilom, autobusom, vlakom ili vlakom velikih brzina. Istodobno se Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. omogućuje odstupanje od standardne definicije prihvatnog područja određene zračne luke kako bi se uzele u obzir posebne značajke svake zračne luke. U tom se pogledu veličina i oblik prihvatnog područja mogu razlikovati ovisno o zračnoj luci i ovise o različitim značajkama zračne luke, uključujući poslovni model, lokaciju i odredišta koja opslužuje. |
| --- | --- |

(334)

U tom je kontekstu prihvatno područje u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. definirano kao zemljopisna granica tržišta koja se obično postavlja na otprilike 100 kilometara ili 60 minuta putovanja automobilom, autobusom, vlakom ili vlakom velikih brzina. Istodobno se Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. omogućuje odstupanje od standardne definicije prihvatnog područja određene zračne luke kako bi se uzele u obzir posebne značajke svake zračne luke. U tom se pogledu veličina i oblik prihvatnog područja mogu razlikovati ovisno o zračnoj luci i ovise o različitim značajkama zračne luke, uključujući poslovni model, lokaciju i odredišta koja opslužuje.

| (335) | U standardnom prihvatnom području zračne luke Dortmund (jedan sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 km) postoje sljedeće zračne luke s redovitim linijama:

  Tablica 27.


  Zračne luke koje opslužuju isto prihvatno područje kao zračna luka Dortmund









  Zračna luka | Udaljenost | Trajanje vožnje automobilom | Godišnji broj putnika (najnoviji, u milijunima) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zračna luka Münster/Osnabrück | 77,9 km | 51 min | 0,86 |
| Zračna luka Düsseldorf | 76,8 km | 56 min | 21,2 |
| Zračna luka Paderborn/Lippstadt | 74,1 km | 44 min | 0,79 |

(335)

U standardnom prihvatnom području zračne luke Dortmund (jedan sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 km) postoje sljedeće zračne luke s redovitim linijama:

Tablica 27.

Tablica 27.

Zračne luke koje opslužuju isto prihvatno područje kao zračna luka Dortmund

Zračne luke koje opslužuju isto prihvatno područje kao zračna luka Dortmund

Zračna luka

Udaljenost

Trajanje vožnje automobilom

Godišnji broj putnika (najnoviji, u milijunima)

Zračna luka Münster/Osnabrück

77,9 km

51 min

0,86

Zračna luka Düsseldorf

76,8 km

56 min

21,2

Zračna luka Paderborn/Lippstadt

74,1 km

44 min

0,79

| (336) | Sve se četiri zračne luke nalaze u gradskom području Rajna-Ruhr s 11,4 milijuna stanovnika. To je jedno od najgušće naseljenih područja u Europi s općom gustoćom stanovništva od više od 300 stanovnika/km2 i s područjima s više od 2 000 stanovnika/km2. Zračna luka Dortmund nalazi se u središtu potpodručja Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika. Uobičajeno je da takvoj urbanoj koncentraciji postoji više zračnih luka. |
| --- | --- |

(336)

Sve se četiri zračne luke nalaze u gradskom području Rajna-Ruhr s 11,4 milijuna stanovnika. To je jedno od najgušće naseljenih područja u Europi s općom gustoćom stanovništva od više od 300 stanovnika/km2 i s područjima s više od 2 000 stanovnika/km2. Zračna luka Dortmund nalazi se u središtu potpodručja Ruhr koje ima 5,2 milijuna stanovnika. Uobičajeno je da takvoj urbanoj koncentraciji postoji više zračnih luka.

2

2

| (337) | BDP po stanovniku (paritet kupovne moći) u prihvatnom području iznosi od 111 % do 137 % prosjeka Unije, a raspoloživi godišnji dohodak po kućanstvu iznosi oko 20 000 EUR. Stoga je to prihvatno područje jedno od najimućnijih područja u Uniji. Promet u svim četirima zračnim lukama većinom je odlazni, uz kombinaciju turističkih i poslovnih putovanja. |
| --- | --- |

(337)

BDP po stanovniku (paritet kupovne moći) u prihvatnom području iznosi od 111 % do 137 % prosjeka Unije, a raspoloživi godišnji dohodak po kućanstvu iznosi oko 20 000 EUR. Stoga je to prihvatno područje jedno od najimućnijih područja u Uniji. Promet u svim četirima zračnim lukama većinom je odlazni, uz kombinaciju turističkih i poslovnih putovanja.

| (338) | Njemačka navodi da stvarno prihvatno područje zračne luke Dortmund ne odgovara standardnom prihvatnom području (1 h ili 100 km). Najviše putnika u zračnu luku Dortmund dolazi iz područja Ruhr koje ima više od 5,2 milijuna stanovnika. To je neposredna okolica Dortmunda i područja koja se nalaze istočno i sjeverno od Dortmunda. Stoga zračna luka ima manje konkurentan utjecaj na zračnu luku Düsseldorf. Osim toga, na temelju predviđanja prometa i studija tržišnog potencijala provedenih 2006. i za zračne luke Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt očekivao se znatan srednjoročni rast. Razvoj prometa u tim zračnim lukama bio je ograničen zbog financijske i gospodarske krize koja je počela 2008. Međutim, s obzirom na pozitivnu gospodarsku klimu u Njemačkoj, srednjoročno se očekuje ispunjenje predviđanja u pogledu prometa. |
| --- | --- |

(338)

Njemačka navodi da stvarno prihvatno područje zračne luke Dortmund ne odgovara standardnom prihvatnom području (1 h ili 100 km). Najviše putnika u zračnu luku Dortmund dolazi iz područja Ruhr koje ima više od 5,2 milijuna stanovnika. To je neposredna okolica Dortmunda i područja koja se nalaze istočno i sjeverno od Dortmunda. Stoga zračna luka ima manje konkurentan utjecaj na zračnu luku Düsseldorf. Osim toga, na temelju predviđanja prometa i studija tržišnog potencijala provedenih 2006. i za zračne luke Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt očekivao se znatan srednjoročni rast. Razvoj prometa u tim zračnim lukama bio je ograničen zbog financijske i gospodarske krize koja je počela 2008. Međutim, s obzirom na pozitivnu gospodarsku klimu u Njemačkoj, srednjoročno se očekuje ispunjenje predviđanja u pogledu prometa.

| (339) | U pogledu razine i razvoja prometa, od 2002. do 2008. povećavao se putnički promet u prihvatnom području. On otad stagnira. Točnije, promet se u zračnoj luci Dortmund 2008. povećao s oko 1 milijuna putnika na 2,3 milijuna, a zatim se 2009. smanjio na 1,7 milijuna. Od 2010. postupno se povećavao na 1,9 milijuna. Sličan se razvoj može primijetiti u Düsseldorfu, zračnoj luci koja je najbliža Dortmundu. Promet u zračnoj luci Düsseldorf stalno je rastao s oko 16 milijuna putnika 2000. na oko 22 milijuna 2013., uz tek malo smanjenje 2009. uzrokovano financijskom i gospodarskom krizom. Promet u zračnoj luci Paderborn/Lippstadt stagnirao je na oko 1,3 do 1,2 milijuna putnika godišnje između 2000. i 2007. Od 2008. (godine financijske i gospodarske krize) promet se postupno smanjivao s 1,14 milijuna putnika 2008. na oko 800 000 2013. Do sličnog je razvoja došlo i u zračnoj luci Münster/Osnabrück. Promet u zračnoj luci Münster/Osnabrück stagnirao je na oko 1,6 milijuna između 1999. i 2008., a otad se postupno smanjivao na oko 900 000 putnika 2013. Smanjenje broja putnika u zračnim lukama Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt 2012. i 2013. može se djelomično objasniti restrukturiranjem mreže prijevoznika Air Berlin i usmjeravanjem njegove djelatnosti na zračnu luku Düsseldorf.

  Tablica 28.


  Razvoj prometa u zračnim lukama u prihvatnom području zračne luke Dortmund



















  Promjene izražene u milijunima putnika godišnje | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | God. br. putnika 2013. – god. br. putnika 2001. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dortmund | – 0,07 | 0,03 | 0,16 | 0,56 | 0,28 | 0,14 | 0,17 | – 0,61 | 0,03 | 0,06 | 0,09 | 0,02 | 0,86 |
| Münster/Osnabrück | – 0,10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,05 | – 0,02 | –0,19 | – 0,06 | –0,01 | – 0,32 | – 0,14 | – 0,74 |
| Paderborn/Lippstadt | – 0,04 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | – 0,07 | –0,03 | – 0,10 | – 0,16 | 0,02 | – 0,03 | – 0,14 | – 0,04 | – 0,5 |
| Düsseldorf | – 0,65 | – 0,45 | 0,96 | 0,25 | 1,08 | 1,24 | 0,32 | – 0,36 | 1,19 | 1,36 | 0,49 | 0,40 | 5,83 |

(339)

U pogledu razine i razvoja prometa, od 2002. do 2008. povećavao se putnički promet u prihvatnom području. On otad stagnira. Točnije, promet se u zračnoj luci Dortmund 2008. povećao s oko 1 milijuna putnika na 2,3 milijuna, a zatim se 2009. smanjio na 1,7 milijuna. Od 2010. postupno se povećavao na 1,9 milijuna. Sličan se razvoj može primijetiti u Düsseldorfu, zračnoj luci koja je najbliža Dortmundu. Promet u zračnoj luci Düsseldorf stalno je rastao s oko 16 milijuna putnika 2000. na oko 22 milijuna 2013., uz tek malo smanjenje 2009. uzrokovano financijskom i gospodarskom krizom. Promet u zračnoj luci Paderborn/Lippstadt stagnirao je na oko 1,3 do 1,2 milijuna putnika godišnje između 2000. i 2007. Od 2008. (godine financijske i gospodarske krize) promet se postupno smanjivao s 1,14 milijuna putnika 2008. na oko 800 000 2013. Do sličnog je razvoja došlo i u zračnoj luci Münster/Osnabrück. Promet u zračnoj luci Münster/Osnabrück stagnirao je na oko 1,6 milijuna između 1999. i 2008., a otad se postupno smanjivao na oko 900 000 putnika 2013. Smanjenje broja putnika u zračnim lukama Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt 2012. i 2013. može se djelomično objasniti restrukturiranjem mreže prijevoznika Air Berlin i usmjeravanjem njegove djelatnosti na zračnu luku Düsseldorf.

Tablica 28.

Tablica 28.

Razvoj prometa u zračnim lukama u prihvatnom području zračne luke Dortmund

Razvoj prometa u zračnim lukama u prihvatnom području zračne luke Dortmund

Promjene izražene u milijunima putnika godišnje

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

God. br. putnika 2013. – god. br. putnika 2001.

Dortmund

– 0,07

0,03

0,16

0,56

0,28

0,14

0,17

– 0,61

0,03

0,06

0,09

0,02

0,86

Münster/Osnabrück

– 0,10

0,00

0,00

0,00

0,05

0,05

– 0,02

–0,19

– 0,06

–0,01

– 0,32

– 0,14

– 0,74

Paderborn/Lippstadt

– 0,04

0,03

0,03

0,03

– 0,07

–0,03

– 0,10

– 0,16

0,02

– 0,03

– 0,14

– 0,04

– 0,5

Düsseldorf

– 0,65

– 0,45

0,96

0,25

1,08

1,24

0,32

– 0,36

1,19

1,36

0,49

0,40

5,83

| (340) | S obzirom na poslovne modele i profile zračnih luka, FD se od uvođenja NERES-a 2004. usmjeravao na niskotarifne zračne prijevoznike. Danas u zračnoj luci Dortmund posluje 13 zračnih prijevoznika. Düsseldorf je čvorišna zračna luka s linijama do dalekih i srednje dalekih odredišta. Nije specijaliziran za niskotarifni segment, a u njemu uglavnom posluju prijevoznici iz srednjeg troškovnog segmenta (Air Berlin) i prijevoznici koji pružaju cjelokupnu uslugu. Zračna luka Düsseldorf nudi 190 odredišta u 50 zemalja prema kojima je u ljeto 2014. letjelo 60 zračnih prijevoznika. Brojne linije podrazumijevaju daleka odredišta, kao što su Afrika, Azija, Karibi, SAD i Bliski istok. |
| --- | --- |

(340)

S obzirom na poslovne modele i profile zračnih luka, FD se od uvođenja NERES-a 2004. usmjeravao na niskotarifne zračne prijevoznike. Danas u zračnoj luci Dortmund posluje 13 zračnih prijevoznika. Düsseldorf je čvorišna zračna luka s linijama do dalekih i srednje dalekih odredišta. Nije specijaliziran za niskotarifni segment, a u njemu uglavnom posluju prijevoznici iz srednjeg troškovnog segmenta (Air Berlin) i prijevoznici koji pružaju cjelokupnu uslugu. Zračna luka Düsseldorf nudi 190 odredišta u 50 zemalja prema kojima je u ljeto 2014. letjelo 60 zračnih prijevoznika. Brojne linije podrazumijevaju daleka odredišta, kao što su Afrika, Azija, Karibi, SAD i Bliski istok.

poslovne modele i profile

| (341) | Zračne luke Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück bile su uglavnom usmjerene na poveznicu s čvorištima i turističkim odredištima u regiji Mediterana. Samo prijevoznici Air Berlin, SunExpress, Germania i Tailwind istodobno posluju u zračnim lukama Dortmund, Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück Njihov doprinos ukupnom broju putnika u Dortmundu manji je od 20 %. |
| --- | --- |

(341)

Zračne luke Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück bile su uglavnom usmjerene na poveznicu s čvorištima i turističkim odredištima u regiji Mediterana. Samo prijevoznici Air Berlin, SunExpress, Germania i Tailwind istodobno posluju u zračnim lukama Dortmund, Paderborn/Lippstadt i Münster/Osnabrück Njihov doprinos ukupnom broju putnika u Dortmundu manji je od 20 %.

| (342) | S obzirom na stupanj dupliciranja linija Komisija napominje da je zračna luka Dortmund usmjerena na odredišta u istočnoj Europi (Turska, Makedonija, Bugarska, Srbija, Rumunjska, Ukrajina, Mađarska, Bosna, Hrvatska, Poljska, Litva i Latvija) i ta odredišta čine gotovo 3/4 svih letova koji polaze iz zračne luke Dortmund. Njemačka navodi da to odgovara posebnoj potražnji u području oko Dortmunda. Nijedna zračna luka u prihvatnom području zračne luke Dortmund ne nudi redovite linije prema nekima od tih odredišta u istočnoj Europi. |
| --- | --- |

(342)

S obzirom na stupanj dupliciranja linija Komisija napominje da je zračna luka Dortmund usmjerena na odredišta u istočnoj Europi (Turska, Makedonija, Bugarska, Srbija, Rumunjska, Ukrajina, Mađarska, Bosna, Hrvatska, Poljska, Litva i Latvija) i ta odredišta čine gotovo 3/4 svih letova koji polaze iz zračne luke Dortmund. Njemačka navodi da to odgovara posebnoj potražnji u području oko Dortmunda. Nijedna zračna luka u prihvatnom području zračne luke Dortmund ne nudi redovite linije prema nekima od tih odredišta u istočnoj Europi.

| (343) | Odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt jesu Palma de Mallorca, München, Antalya i Burgas (koji se u Dortmundu nude samo u ljetnoj sezoni).

  Tablica 29.


  Odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt









  Broj letova po danu (prosjek) | Dortmund | Münster/Osnabrück | Paderborn/Lippstadt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Palma de Mallorca | 2 | 1 (pet nedjeljom) | 3 (čvorište) |
| München | 3 | 5 (manji broj vikendom) | 4 (čvorište) |
| Antalya | 1 | 1 | 3 |

(343)

Odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt jesu Palma de Mallorca, München, Antalya i Burgas (koji se u Dortmundu nude samo u ljetnoj sezoni).

Tablica 29.

Tablica 29.

Odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt

Odredišta koja su zajednička zračnim lukama Dortmund, Münster/Osnabrück i Paderborn/Lippstadt

Broj letova po danu (prosjek)

Dortmund

Münster/Osnabrück

Paderborn/Lippstadt

Palma de Mallorca

2

1 (pet nedjeljom)

3 (čvorište)

München

3

5 (manji broj vikendom)

4 (čvorište)

Antalya

1

1

3

| (344) | Prema odredištima iz tablice 29. postoje letovi iz svih zračnih luka zbog velike lokalne potražnje u regiji Rajna-Ruhr.
  S obzirom na upotrebu kapaciteta zračna luka Dortmund ima oko 1,9 milijuna putnika godišnje i kapacitet od 2,5 milijuna. Zračna luka danas posluje na 76 % svojeg kapaciteta. Njemačka navodi da se od 2010. putnički promet u zračnoj luci povećao za oko 10 %. Operativna potpora nije dovela do povećanja kapaciteta, nego je služila održavanju postojećeg kapaciteta. Osim toga, najbliža zračna luka, Düsseldorf, jedna je od najzagušenijih europskih zračnih luka i očekuje se da će srednjoročno dosegnuti svoja krajnja ograničenja (oko 2020.). Zračna luka Dortmund stoga bi trebala služiti kao sekundarna zračna luka uz Düsseldorf. |
| --- | --- |

(344)

Prema odredištima iz tablice 29. postoje letovi iz svih zračnih luka zbog velike lokalne potražnje u regiji Rajna-Ruhr.

S obzirom na upotrebu kapaciteta zračna luka Dortmund ima oko 1,9 milijuna putnika godišnje i kapacitet od 2,5 milijuna. Zračna luka danas posluje na 76 % svojeg kapaciteta. Njemačka navodi da se od 2010. putnički promet u zračnoj luci povećao za oko 10 %. Operativna potpora nije dovela do povećanja kapaciteta, nego je služila održavanju postojećeg kapaciteta. Osim toga, najbliža zračna luka, Düsseldorf, jedna je od najzagušenijih europskih zračnih luka i očekuje se da će srednjoročno dosegnuti svoja krajnja ograničenja (oko 2020.). Zračna luka Dortmund stoga bi trebala služiti kao sekundarna zračna luka uz Düsseldorf.

| (345) | S obzirom na profitabilnost zračne luke u prihvatnom području Komisija napominje da su sve ostale zračne luke u prihvatnom području zračne luke Dortmund, osim zračne luke Dortmund, profitabilne na operativnoj razini, zbog čega potpora ne bi dovela do dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka. |
| --- | --- |

(345)

S obzirom na profitabilnost zračne luke u prihvatnom području Komisija napominje da su sve ostale zračne luke u prihvatnom području zračne luke Dortmund, osim zračne luke Dortmund, profitabilne na operativnoj razini, zbog čega potpora ne bi dovela do dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka.

| (346) | Komisija stoga zaključuje da se naknadom operativnih gubitaka pridonosi dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa bez uzrokovanja dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka u istom prihvatnom području. |
| --- | --- |

(346)

Komisija stoga zaključuje da se naknadom operativnih gubitaka pridonosi dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa bez uzrokovanja dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka u istom prihvatnom području.

(b)   Potreba za intervencijom države

Potreba za intervencijom države

| (347) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije utvrditi problem koji bi trebalo riješiti. U tom pogledu svaka državna potpora zračnoj luci mora biti usmjerena na situacije u kojima se može ostvariti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti. |
| --- | --- |

(347)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije utvrditi problem koji bi trebalo riješiti. U tom pogledu svaka državna potpora zračnoj luci mora biti usmjerena na situacije u kojima se može ostvariti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti.

| (348) | Komisija napominje da je zračna luka Dortmund regionalna zračna luka s oko 1,9 milijuna putnika godišnje. Ima visoke fiksne operativne troškove i u trenutačnim tržišnim uvjetima ne može pokriti vlastite operativne troškove. Stoga postoji potreba za intervencijom države. |
| --- | --- |

(348)

Komisija napominje da je zračna luka Dortmund regionalna zračna luka s oko 1,9 milijuna putnika godišnje. Ima visoke fiksne operativne troškove i u trenutačnim tržišnim uvjetima ne može pokriti vlastite operativne troškove. Stoga postoji potreba za intervencijom države.

(c)   Prikladnost mjera potpore

Prikladnost mjera potpore

| (349) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sve mjere potpore moraju biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. Države članice stoga moraju dokazati da se nijednim drugim instrumentom politike ili instrumentom politike kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje ne bi mogao ostvariti isti cilj. |
| --- | --- |

(349)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sve mjere potpore moraju biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. Države članice stoga moraju dokazati da se nijednim drugim instrumentom politike ili instrumentom politike kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje ne bi mogao ostvariti isti cilj.

| (350) | Njemačka je navela da su predmetne mjere potpore prikladne za ostvarivanje željenog cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao ostvariti drugim instrumentom politike kojim se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(350)

Njemačka je navela da su predmetne mjere potpore prikladne za ostvarivanje željenog cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao ostvariti drugim instrumentom politike kojim se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje.

| (351) | U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka i bio je ograničen na nužni minimum jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi. Nijednom se drugom mjerom politike zračnoj luci ne bi omogućio nastavak poslovanja. Stoga je naknada gubitaka ograničena na minimum i njome se ne osigurava dobit. |
| --- | --- |

(351)

U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka i bio je ograničen na nužni minimum jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi. Nijednom se drugom mjerom politike zračnoj luci ne bi omogućio nastavak poslovanja. Stoga je naknada gubitaka ograničena na minimum i njome se ne osigurava dobit.

| (352) | S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je predmetna mjera bila primjerena za ostvarenje željenog cilja od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(352)

S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je predmetna mjera bila primjerena za ostvarenje željenog cilja od zajedničkog interesa.

(d)   Učinak poticaja

Učinak poticaja

| (353) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako je vjerojatno da bi, u nedostatku operativne potpore, razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila znatno smanjena. U toj je procjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganja i razinu prometa u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(353)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako je vjerojatno da bi, u nedostatku operativne potpore, razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila znatno smanjena. U toj je procjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganja i razinu prometa u zračnoj luci.

| (354) | Svrha je operativne potpore dodijeljene u prošlosti bila održati poslovanje zračne luke. Bez potpore zračna bi se luka morala zatvoriti ili bi joj djelatnost bila znatno smanjena te se ne bi mogli unaprijediti razvoj i dostupnost regije. Iznos potpore bio je ograničen na iznos stvarnih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali nepokriveni operativni troškovi. |
| --- | --- |

(354)

Svrha je operativne potpore dodijeljene u prošlosti bila održati poslovanje zračne luke. Bez potpore zračna bi se luka morala zatvoriti ili bi joj djelatnost bila znatno smanjena te se ne bi mogli unaprijediti razvoj i dostupnost regije. Iznos potpore bio je ograničen na iznos stvarnih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali nepokriveni operativni troškovi.

| (355) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja. |
| --- | --- |

(355)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja.

(e)   Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum)

Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum)

| (356) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje. |
| --- | --- |

(356)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje.

| (357) | U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali nepokriveni operativni troškovi. |
| --- | --- |

(357)

U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali nepokriveni operativni troškovi.

| (358) | Stoga Komisija smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje. |
| --- | --- |

(358)

Stoga Komisija smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za obavljanje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje.

(f)   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (359) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će pri ocjenjivanju usklađenosti operativne potpore uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. |
| --- | --- |

(359)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će pri ocjenjivanju usklađenosti operativne potpore uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu.

| (360) | Povećanje prometa u zračnoj luci Dortmund uglavnom je uzrokovano odgovaranjem na lokalnu potražnju, a ne preuzimanjem prometa od drugih zračnih luka u prihvatnom području. Daljnji argumenti povezani s razinom razvoja prometa, razlikom između zračnih luka i stupnjem dupliciranja linija izloženi su u uvodnim izjavama od (334) do (346). |
| --- | --- |

(360)

Povećanje prometa u zračnoj luci Dortmund uglavnom je uzrokovano odgovaranjem na lokalnu potražnju, a ne preuzimanjem prometa od drugih zračnih luka u prihvatnom području. Daljnji argumenti povezani s razinom razvoja prometa, razlikom između zračnih luka i stupnjem dupliciranja linija izloženi su u uvodnim izjavama od (334) do (346).

| (361) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum. |
| --- | --- |

(361)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum.

7.5.6.   ZAKLJUČAK

| (362) | Komisija smatra da se operativnom potporom dodijeljenom FD-u u razdoblju od 2007. do 4. travnja 2014. ne dovodi do dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka u prihvatnom području. Budući da su ispunjeni svi ostali kriteriji spojivosti operativne potpore, potpora se može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(362)

Komisija smatra da se operativnom potporom dodijeljenom FD-u u razdoblju od 2007. do 4. travnja 2014. ne dovodi do dupliciranja neprofitabilnih zračnih luka u prihvatnom području. Budući da su ispunjeni svi ostali kriteriji spojivosti operativne potpore, potpora se može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (363) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je naknada operativnih gubitaka od 1. lipnja 2007. do 4. travnja 2014. spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(363)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je naknada operativnih gubitaka od 1. lipnja 2007. do 4. travnja 2014. spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

| (364) | Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje odluke na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(364)

Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje odluke na engleskom jeziku.

8.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (365) | Komisija smatra da je Njemačka nezakonito provela ugovor o prijenosu dobiti i gubitka u razdoblju od 1. lipnja 2007. do 4. travnja 2014. kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Međutim, potpora za ulaganje i operativna potpora dodijeljene tim ugovorom spojive su s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, |
| --- | --- |

(365)

Komisija smatra da je Njemačka nezakonito provela ugovor o prijenosu dobiti i gubitka u razdoblju od 1. lipnja 2007. do 4. travnja 2014. kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Međutim, potpora za ulaganje i operativna potpora dodijeljene tim ugovorom spojive su s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpora za ulaganje i operativna potpora dodijeljene društvu Flughafen Dortmund GmbH ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka sklopljenim s društvom DSW21 od 1. lipnja 2007. do 4. travnja 2014. spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Cjenik naknada zračne luke NERES ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 3.

Cjenik naknada zračne luke NEO ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009., članak 87., odnosno članak 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107., odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su dva para članaka u svojoj biti istovjetna. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članak 107. i članak 108. UFEU-a trebalo bi tumačiti kao upućivanja na članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u, kada je to primjereno. UFEU-om su uvedene i određene promjene u terminologiji, kao što je zamjena izraza „Zajednica” izrazom „Unija” i izraza „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. Terminologija UFEU-a upotrebljavat će se u cijeloj ovoj Odluci.

1

(2)  
  SL C 217, 15.9.2007., str. 25. i SL C 268, 5.9.2012., str. 1.

2

(3)  
  SL C 217, 15.9.2007., str. 25.

3

(4)  
  SL C 268, 5.9.2012., str. 1.

4

(5)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

5

(6)  Vidjeti bilješku 5.

6

(7)  Smjernice Zajednice o financiranju zračnih luka i početnim potporama zračnim prijevoznicima koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

7

(8)  Točka 171. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

8

(9)  
  SL C 113, 15.4.2014., str. 30.

9

(10)  Članovi društva Flughafen Dortmund GmbH jesu Grad Dortmund (26 %) i DSW21 (74 %). Jedini je član društva DSW21 (100 %) Grad Dortmund. DSW21 holdinško je društvo Grada Dortmunda koje upravlja komunalnim društvima i upraviteljima gradske infrastrukture.

10

(11)  Zračna luka Dortmund tada se zvala uzletište Dortmund-Wickede.

11

(12)  Podnesak Njemačke od 13. listopada 2010., točka 58.

12

(13)  Društvo se u tom trenutku zvalo Dortmunder Stadtwerke AG.

13

(*1)  Povjerljive informacije.

*1

(14)  Uredba (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (SL L 97, 9.4.2008., str. 72.).

14

(15)  Zakon o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz – LuftSiG) od 11. siječnja 2005. (službeni list BGBl I, str. 78.).

15

Luftsicherheitsgesetz

(16)  NERES je predmet službenog istražnog postupka Komisije: državna potpora C-26/07 (ex NN 28/07) – NERES – zračna luka Dortmund (SL C 217, 15.9.2007., str. 25.).

16

(17)  Naknada za slijetanje uključena je u naknadu za uzlijetanje.

17

(18)  Putnička pristojba za pomoć osobama s invaliditetom i osobama smanjene pokretljivosti u zračnoj luci (dalje u tekstu: „PRM”) na temelju Uredbe (EU) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (SL L 204, 26.7.2006., str. 1.).

18

(19)  Jamstva koja su predmet istražnog postupka iznose 74,182 milijuna EUR, što je iznos zajmova iz tablice 13. koji još nisu bili plaćeni na kraju 2008.

19

(20)  Predmet T-128/98 Aéroports de Paris protiv Komisije [2000.] ECR II-3929, potvrđeno povodom žalbe u predmetu C-82/01P [2002.] ECR I-9297.

20

(21)  Vidjeti bilješku 11.

21

(22)  Predmet C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003.] ECR I-07747.

22

(23)  U pogledu toga može se uputiti na Odluku Komisije o pokretanju postupka (SL C 217, 15.9.2007., str. 25.).

23

(24)  Zakon o općinama savezne pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija (njem. Gemeindeordnung NRW) članak 108. stavak 5. i članak 113.

24

Gemeindeordnung NRW

(25)  
  Gemeindeordnung NRW članak 113.

25

Gemeindeordnung NRW

(26)  To uključuje troškove kao što su porez na zemljište, troškovi tijekom korištenja imovine, naknade za osiguranje, popravci radi održavanja i troškovi vozila.

26

(27)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

27

(28)  Predmet T-128/89, Aéroports de Paris protiv Komisije [2000.] ECR II-3929 (potvrdio Sud u predmetu C-82/01 P [2002.] ECR I-9297, točka 75. uz daljnja upućivanja).

28

(29)  Predmet T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH i Mitteldeutsche Flughafen AG protiv Komisije, [2011.] ECR I-00000, posebno točke 105. i 106.

29

(30)  Vidjeti posebno Odluku Komisije od 17. lipnja 2008. u predmetu C-29/08 Zračna luka Frankfurt-Hahn – Navodna državna potpora zračnoj luci i ugovor s društvom Ryanair (SL C 12, 17.1.2009., str. 6., točke 204. – 208.); Odluka Komisije od 21. ožujka 2012. u predmetu C 76/2002 Zračna luka Charleroi – Navodna državna potpora zračnoj luci i društvu Ryanair (SL C 248, 17.8.2012., str. 1.).

30

(31)  Člankom 1. točkom (d) Uredbe br. 659/1999 propisano je da „
  ‚program potpora’ znači svaki akt na temelju kojega se, bez potrebe za donošenjem daljnjih provedbenih mjera, pojedinačne potpore mogu dodjeljivati poduzetnicima određenima u okviru tog akta u općem i apstraktnom smislu, kao i svaki akt na temelju kojega se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodjeljivati jednom ili više poduzetnika tijekom neodređenog vremenskog razdoblja i/ili u neodređenom iznosu”.

31

(32)  Točka 34. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., predmet C-364/92 SAT Fluggesellschaft protiv Eurocontrol [1994.] ECR I-43.

32

(33)  Točka 35. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003. o sigurnosti zračnog prometa – naknada troškova nakon napada 11. rujna 2001.

33

(34)  Predmet C-343/95, Cali & Figli protiv Servizi ecologici porto di Genova [1997.] ECR I-1547; Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003.; Odluka Komisije br. 438/2002 od 16. listopada 2002., Potpora funkcijama javnih tijela u belgijskom lučkom sektoru.

34

(35)  Točka 36. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003.

35

(36)  Točka 36. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., predmet C-364/92 SAT/Eurocontrol [1994.] ECR I-43, točka 30. i predmet C-113/07 P Selex Sistemi Integrati protiv Komisije [2009.] ECR I-2207, točka 71.

36

(37)  Točka 37. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., predmet C-172/03 Wolfgang Heiser protiv Finanzamt Innsbruck [2005.] ECR I-01627, točka 36. i navedena sudska praksa.

37

(38)  Odluka Komisije od 20. veljače 2014. u predmetu državne potpore SA.35847 (2012/N) – Češka Republika – zračna luka Ostrava, koja još nije objavljena u SL-u, uvodna izjava 16.

38

(39)  Vidjeti Odluku Komisije u predmetu SA.35847 (2012/N) – Češka Republika – Zračna luka Ostrava, str. 16., koja još nije objavljena.

39

(40)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”) [2002.] ECR I-4397.

40

(41)  Spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, [2011.], ECR II-1999.

41

(42)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.).

42

(43)  Predmet C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih [1996.] ECR I-3547, točka 60. i predmet C-342/96 Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica [1999.] ECR I-2459, točka 41.

43

(44)  Predmet 173/73 Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica [1974.] ECR 709, točka 13.

44

(45)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”) [2002.] ECR I-4397, točka 69.

45

(46)  Predmet C-305/89 Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”) [1991.] ECR I-1603, točka 23.; predmet T-296/97 Alitalia protiv Komisije [2000.] ECR II-03871, točka 84.

46

(47)  Predmet 40/85, Belgija protiv Komisije [1986.] ECR I-2321.

47

(48)  Predmet C-482/1999, Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”)[ 2002.], ECR I-4397, točka 71.

48

(49)  Predmet C-124/10P, Europska komisija protiv Électricité de France (EDF) [2012.], točka 85.

49

(50)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije [1998.], ECR II-717.

50

(51)  Vidjeti bilješku 7.

51

(52)  Predmet T-196/04, Ryanair protiv Komisije [2008.] ECR II-3643, točka 59. („presuda u predmetu Charleroi”).

52

(53)  Vidjeti bilješku 48.

53

(54)  Nominalna diskontna stopa procijenjena je na 8,4 % u studiji društva ECORYS koju je naručila Komisija.

54

(55)  Vidjeti bilješku 52.

55

(56)  
  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

56

(57)  Točka 173. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

57

(58)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

58

(59)  Točka 25. podtočka 22. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

59

(60)  Izražen u zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije (dalje u tekstu: „EBITDA”).

60

(61)  Okvir Zajednice za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (SL C 297, 29.11.2005., str. 4.).

61

(62)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.).

62

(63)  Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., točka 66. Vidjeti i članak 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

63

(64)  Vidjeti odluku br. 381/04 – Francuska – Projekt za telekomunikacije visokog kapaciteta u Atlantskim Pirenejima (DORSAL) (SL C 162, 2.7.2005., str. 5.).

64

(65)  Vidjeti Smjernice za zračni prijevoz iz 2014., točka 72.

65

(66)  Točke 137., 113. i 114. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

66

(67)  Točke 137. i 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

67

(68)  Točke 137. i 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

68

(69)  Točke 137. i 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

69

(70)  Točke 137. i 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

70

(71)  Točke 137. i 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

71

---

| 9.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 302/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 302/62

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1945

оd 14. listopada 2016.

o istovrijednosti kategorija vozačkih dozvola

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6517)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o vozačkim dozvolama (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1. prvi podstavak,

budući da:

| (1) | Direktivom 2006/126/EZ predviđa se da bi se sve vozačke dozvole koje izdaju države članice trebale uzajamno priznavati. Načelo uzajamnog priznavanja trebalo bi primjenjivati i na vozačke dozvole izdane prije datuma početka primjene tog načela. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2006/126/EZ predviđa se da bi se sve vozačke dozvole koje izdaju države članice trebale uzajamno priznavati. Načelo uzajamnog priznavanja trebalo bi primjenjivati i na vozačke dozvole izdane prije datuma početka primjene tog načela.

| (2) | Načelom uzajamnog priznavanja vozačkih dozvola podrazumijeva se potpuno priznavanje svih prava koja je imatelj dozvole stekao u skladu s nacionalnim odredbama koje su tada bile na snazi. |
| --- | --- |

(2)

Načelom uzajamnog priznavanja vozačkih dozvola podrazumijeva se potpuno priznavanje svih prava koja je imatelj dozvole stekao u skladu s nacionalnim odredbama koje su tada bile na snazi.

| (3) | Direktivom 2006/126/EZ predviđa se da bi države članice trebale uspostaviti istovrijednost među kategorijama vozačkih dozvola koje su izdane prije provedbe te Direktive i onih iz njezina članka 4. Te bi istovrijednosti trebala odobriti Komisija u pravno obvezujućem obliku. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom 2006/126/EZ predviđa se da bi države članice trebale uspostaviti istovrijednost među kategorijama vozačkih dozvola koje su izdane prije provedbe te Direktive i onih iz njezina članka 4. Te bi istovrijednosti trebala odobriti Komisija u pravno obvezujućem obliku.

| (4) | Od donošenja Odluke Komisije 2014/209/EU (2), Njemačka, Francuska, Hrvatska i Nizozemska dostavile su ispravke tablica istovrijednosti navedenih u Prilogu toj Odluci. Komisija je razmotrila te ispravke i može se složiti s njima. Tablice istovrijednosti stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Od donošenja Odluke Komisije 2014/209/EU (2), Njemačka, Francuska, Hrvatska i Nizozemska dostavile su ispravke tablica istovrijednosti navedenih u Prilogu toj Odluci. Komisija je razmotrila te ispravke i može se složiti s njima. Tablice istovrijednosti stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Odluku 2014/209/EU trebalo bi staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(5)

Odluku 2014/209/EU trebalo bi staviti izvan snage,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ova se Odluka primjenjuje na sve valjane vozačke dozvole koje su izdane u državama članicama i koje su u uporabi.

Članak 2.

Komisija se slaže s tablicama istovrijednosti među kategorijama vozačkih dozvola, koje su države članice izdale prije provedbe Direktive 2006/126/EZ, i usklađenim kategorijama vozačkih dozvola iz članka 4. te Direktive, kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 3.

Komisija se slaže:

| (a) | da se kategorijama vozačkih dozvola koje su izdane prije provedbe Direktive 2006/126/EZ daje imatelju dozvole pravo da, bez zamjene vozačke dozvole, upravlja odgovarajućim kategorijama vozila opisanima u Prilogu ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(a)

da se kategorijama vozačkih dozvola koje su izdane prije provedbe Direktive 2006/126/EZ daje imatelju dozvole pravo da, bez zamjene vozačke dozvole, upravlja odgovarajućim kategorijama vozila opisanima u Prilogu ovoj Odluci;

| (b) | da se primjenjuju određena ograničenja, kako je predviđeno u predmetnom pravu u Prilogu; |
| --- | --- |

(b)

da se primjenjuju određena ograničenja, kako je predviđeno u predmetnom pravu u Prilogu;

| (c) | da se prilikom zamjene vozačke dozvole obrascem vozačke dozvole Europske unije, opisanim u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ, dodjeljuje istovrijedno pravo onom opisanom u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(c)

da se prilikom zamjene vozačke dozvole obrascem vozačke dozvole Europske unije, opisanim u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ, dodjeljuje istovrijedno pravo onom opisanom u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 4.

Odluka 2014/209/EU stavlja se izvan snage.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. listopada 2016.

Za Komisiju

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 403, 30.12.2006., str. 18.

1

(2)  Odluka Komisije 2014/209/EU od 20. ožujka 2014. o istovrijednosti kategorija vozačkih dozvola (SL L 120, 23.4.2014., str. 1.).

2

---

PRILOG

Kodovi koji se upotrebljavaju u ovom Prilogu za označavanje ograničenja predmetnih prava usklađeni su kodovi Europske unije, navedeni u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U BELGIJI

Obrazac vozačke dozvole Belgije 1 (B1)

Izdavao se u Belgiji od 1. siječnja 1967. do 31. prosinca 1988.

Opis: obrazac vozačke dozvole na jednom je od sljedećih jezika: nizozemskom, francuskom i njemačkom. Postoje razlike u odnosu na boju i tisak obrasca. Ružičasta papirnata dozvola (105/222 mm) sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca B1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, A2, A, B, BE | |
| B* | AM, A1, A2, A, B, BE | 1 |
| C | A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE | |
| D | A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | |
| AF | AM, A1, A2, A s kodovima EU-a za prilagođena vozila | 2 |
| BF | B s kodovima EU-a za prilagođena vozila | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca B1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, A2, A, B, BE

B*

AM, A1, A2, A, B, BE

1

C

A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE

D

A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

AF

AM, A1, A2, A s kodovima EU-a za prilagođena vozila

2

BF

B s kodovima EU-a za prilagođena vozila

2

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija B* odnosi se na vozila kategorije B koja se koriste kao taksi vozila, vozila za iznajmljivanje, prijevoz osoblja itd. |
| --- | --- |

1.

Kategorija B* odnosi se na vozila kategorije B koja se koriste kao taksi vozila, vozila za iznajmljivanje, prijevoz osoblja itd.

| 2. | Za upravljanje vozilima kategorije AF i/ili BF bilo je potrebno potvrđivanje kategorije A i/ili B, kao i kategorije F, te naznaka registarskog broja vozila na dozvoli. |
| --- | --- |

2.

Za upravljanje vozilima kategorije AF i/ili BF bilo je potrebno potvrđivanje kategorije A i/ili B, kao i kategorije F, te naznaka registarskog broja vozila na dozvoli.

Obrazac vozačke dozvole Belgije 2 (B2)

Izdavao se u Belgiji od 1. siječnja 1989. do 30. rujna 1998.

Opis: obrazac vozačke dozvole na jednom je od sljedećih jezika: nizozemskom, francuskom i njemačkom. Postoje razlike u odnosu na boju i tisak obrasca. Ružičasta papirnata dozvola (106/222 mm) sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca B2 | Odgovarajuće kategorije |
| (A3) | AM |
| A2 | AM, A1, A2, A |
| A1 | AM, A1, A2, A |
| B | AM, B |
| BE | AM, B, BE |
| C | AM, B, C1, C |
| CE | AM, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| D | AM, B, D1, D |
| DE | AM, B, BE, D1, D1E, D, DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca B2

Odgovarajuće kategorije

(A3)

AM

A2

AM, A1, A2, A

A1

AM, A1, A2, A

B

AM, B

BE

AM, B, BE

C

AM, B, C1, C

CE

AM, B, BE, C1, C1E, C, CE

D

AM, B, D1, D

DE

AM, B, BE, D1, D1E, D, DE

Obrazac vozačke dozvole Belgije 3 (B3)

Izdaje se u Belgiji od 1. siječnja 1998.

Opis: obrazac vozačke dozvole na jednom je od sljedećih jezika: nizozemskom, francuskom i njemačkom. Ružičasta papirnata dozvola (106/222 mm) sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca B3 | Odgovarajuće kategorije |
| (A3) | AM |
| (G) | — |
| (A<) | AM, A1, A2 |
| A | AM, A1, A2, A |
| B | AM, B |
| BE | AM, B, BE |
| C1 | AM, B, C1 |
| C1E | AM, B, BE C1, C1E |
| C | AM, B, C1, C |
| CE | AM, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| D1 | AM, B, D1 |
| D1E | AM, B, BE, D1, D1E |
| D | AM, B, D1, D |
| DE | AM, B, BE, D1, D1E, D, DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca B3

Odgovarajuće kategorije

(A3)

AM

(G)

—

(A<)

AM, A1, A2

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B

BE

AM, B, BE

C1

AM, B, C1

C1E

AM, B, BE C1, C1E

C

AM, B, C1, C

CE

AM, B, BE, C1, C1E, C, CE

D1

AM, B, D1

D1E

AM, B, BE, D1, D1E

D

AM, B, D1, D

DE

AM, B, BE, D1, D1E, D, DE

Obrazac vozačke dozvole Belgije 4 (B4)

Izdaje se u Belgiji od 1. srpnja 2010.

Opis: obrazac vozačke dozvole na jednom je od sljedećih jezika: nizozemskom, francuskom i njemačkom. Obrazac vozačke dozvole ružičasta je polikarbonatna kartica, izrađena u skladu s odredbama Priloga I. Direktivi 2006/126/EZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca B4 | Odgovarajuće kategorije |
| (A3) | AM |
| (G) | — |
| (A<) | AM, A1, A2 |
| A | AM, A1, A2, A |
| B | AM, B |
| BE | AM, B, BE |
| C1 | AM, B, C1 |
| C1E | AM, B, BE C1, C1E |
| C | AM, B, C1, C |
| CE | AM, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| D1 | AM, B, D1 |
| D1E | AM, B, BE, D1, D1E |
| D | AM, B, D1, D |
| DE | AM, B, BE, D1, D1E, D, DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca B4

Odgovarajuće kategorije

(A3)

AM

(G)

—

(A<)

AM, A1, A2

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B

BE

AM, B, BE

C1

AM, B, C1

C1E

AM, B, BE C1, C1E

C

AM, B, C1, C

CE

AM, B, BE, C1, C1E, C, CE

D1

AM, B, D1

D1E

AM, B, BE, D1, D1E

D

AM, B, D1, D

DE

AM, B, BE, D1, D1E, D, DE

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U BUGARSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Bugarske 1 (BG1)

Izdavao se u Bugarskoj od 1. siječnja 2010. do 19. siječnja 2013.

Opis: u skladu s Direktivom 2006/126/EZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca BG1 | Odgovarajuće kategorije |
| M | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tr6 | — |
| Ttm | — |
| Tkt | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca BG1

Odgovarajuće kategorije

M

AM

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tr6

—

Ttm

—

Tkt

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U ČEŠKOJ

Obrazac vozačke dozvole Češke 1 (CZ1)

Izdavao se u Češkoj od 1. siječnja 2001. do 30. travnja 2004.

Opis: materijal: višebojni papir za novčanice, plastificiran. Okrugla holografska slika (s natpisom „CZ” u sredini), plastificirana, preklapa se s fotografijom u donjem lijevom kutu. Fotografija: veličine 35 mm × 45 mm, pričvršćena u okvir na prednjoj strani sa službenim pečatom, s nazivom tijela koje je izdalo dozvolu i državnim grbom.

Valjanost vozačke dozvole: doživotna. Taj se obrazac treba zamijeniti do 31. prosinca 2013.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca CZ1 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | AM, A1 |
| A (starosna dob 18 i više godina) | AM, A1, A2 |
| A (starosna dob 21 i više godina) | AM, A1, A2, A |
| B1 | AM, B1 |
| B | AM, B1, B |
| BE | AM, B1, B, BE |
| C1 | AM, B1, B, C1 |
| C1E | AM, B1, B, BE, C1, C1E |
| C | AM, B1, B, C1, C |
| CE | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| D1 | AM, B1, B, D1 |
| D1E | AM, B1, B, BE, D1, D1E |
| D | AM, B1, B, D1, D |
| DE | AM, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE |
| T (nacionalna kategorija poljoprivrednih traktora) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca CZ1

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

AM, A1

A (starosna dob 18 i više godina)

AM, A1, A2

A (starosna dob 21 i više godina)

AM, A1, A2, A

B1

AM, B1

B

AM, B1, B

BE

AM, B1, B, BE

C1

AM, B1, B, C1

C1E

AM, B1, B, BE, C1, C1E

C

AM, B1, B, C1, C

CE

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

D1

AM, B1, B, D1

D1E

AM, B1, B, BE, D1, D1E

D

AM, B1, B, D1, D

DE

AM, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

T (nacionalna kategorija poljoprivrednih traktora)

—

Obrazac vozačke dozvole Češke 2 (CZ2)

Izdaje se u Češkoj od 1. svibnja 2004.

Opis: materijal: polikarbonatna plastična kartica veličine ID1 – 54 × 86 mm (veličina kreditne kartice) s riječima „ŘIDIČSKÝ PRŮKAZ” i nazivom države „ČESKÁ REPUBLIKA” na vrhu. Na desnoj strani kartice nalazi se tekst „MODEL EVROPSKÝCH SPOLENČENSTVÍ” i „VOZAČKA DOZVOLA” na jezicima EU-a. Razlikovna oznaka države članice koja izdaje dozvolu („CZ”) tiskana u negativu u plavom pravokutniku i okružena s dvanaest žutih zvijezda nalazi se u gornjem lijevom kutu kartice. Laserom su ugravirani osobni podaci, uključujući fotografiju i potpis imatelja. S obje strane kartice reljefnim guilloche tiskom ugravirana su slova „CZ”. Logotip sa slovima „CZ” upisan je u gornjem desnom kutu prednje strane optički varijabilnom tintom koja se mijenja između zlatne i zelene boje. Na promjenjivoj slici u donjem desnom kutu prednje strane nalaze se fotografija imatelja i broj vozačke dozvole (isto kao u polju 5.).

Valjanost vozačke dozvole: 10 godina

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca CZ2 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | AM, A1 |
| A (starosna dob 18 i više godina) | AM, A1, A2 |
| A (starosna dob 21 i više godina) | AM, A1, A2, A |
| B1 | AM, B1 |
| B | AM, B1, B |
| BE | AM, B1, B, BE |
| C1 | AM, B1, B, C1 |
| C1E | AM, B1, B, BE, C1, C1E |
| C | AM, B1, B, C1, C |
| CE | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| D1 | AM, B1, B, D1 |
| D1E | AM, B1, B, BE, D1, D1E |
| D | AM, B1, B, D1, D |
| DE | AM, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE |
| T (nacionalna kategorija poljoprivrednih traktora) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca CZ2

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

AM, A1

A (starosna dob 18 i više godina)

AM, A1, A2

A (starosna dob 21 i više godina)

AM, A1, A2, A

B1

AM, B1

B

AM, B1, B

BE

AM, B1, B, BE

C1

AM, B1, B, C1

C1E

AM, B1, B, BE, C1, C1E

C

AM, B1, B, C1, C

CE

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

D1

AM, B1, B, D1

D1E

AM, B1, B, BE, D1, D1E

D

AM, B1, B, D1, D

DE

AM, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

T (nacionalna kategorija poljoprivrednih traktora)

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U DANSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Danske 1 (DK1)

Izdavao se u Danskoj do 30. travnja 1986.

Opis: obrazac je ružičaste boje i ima četiri stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca DK1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, A2, A | 1 |
| A2 | AM, A1, A2, A | 1 |
| B | AM, B1, B | 2 |
| BE | BE | |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca DK1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, A2, A

1

A2

AM, A1, A2, A

1

B

AM, B1, B

2

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Danska vozačka dozvola kategorije A1 za motocikl je bez bočne prikolice, a kategorije A2 za motocikl s bočnom prikolicom. Te kategorije stoga ne odgovaraju potkategorijama A1 i A2 kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 mogu upravljati samo motociklima bez bočne prikolice, a kategorija A2 ograničena je na motocikle s bočnom prikolicom. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 i/ili A1 imaju pravo dobiti kategorije AM, A1, A2 i A u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

1.

Danska vozačka dozvola kategorije A1 za motocikl je bez bočne prikolice, a kategorije A2 za motocikl s bočnom prikolicom. Te kategorije stoga ne odgovaraju potkategorijama A1 i A2 kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 mogu upravljati samo motociklima bez bočne prikolice, a kategorija A2 ograničena je na motocikle s bočnom prikolicom. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 i/ili A1 imaju pravo dobiti kategorije AM, A1, A2 i A u drugim državama članicama.

| 2. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima. |
| --- | --- |

2.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima.

Vozačka dozvola na temelju tog obrasca više nije valjana za vožnju u Danskoj jer je od 1991. do 1993. uvedena obveza zamjene svih vozačkih dozvola. Ipak, dozvola se može obnoviti novom vozačkom dozvolom koju izdaje Danska i koju moraju priznati druge države članice do 19. siječnja 2033.

Obrazac vozačke dozvole Danske 2 (DK2)

Izdavao se u Danskoj od 1. svibnja 1986. do 30. lipnja 1996.

Opis: obrazac sadržava ružičaste i bež linije i ima četiri stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca DK2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, A2, A | 1 |
| A2 | AM, A1, A2, A | 1 |
| B | AM, B1, B | 2 |
| BE | BE | |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca DK2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, A2, A

1

A2

AM, A1, A2, A

1

B

AM, B1, B

2

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Danska vozačka dozvola kategorije A1 za motocikl je bez bočne prikolice, a kategorije A2 za motocikl s bočnom prikolicom. Te kategorije stoga ne odgovaraju potkategorijama A1 i A2 kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 mogu upravljati samo motociklima bez bočne prikolice, a kategorija A2 ograničena je na motocikle s bočnom prikolicom. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 i/ili A1 imaju pravo dobiti kategorije AM, A1, A2 i A u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

1.

Danska vozačka dozvola kategorije A1 za motocikl je bez bočne prikolice, a kategorije A2 za motocikl s bočnom prikolicom. Te kategorije stoga ne odgovaraju potkategorijama A1 i A2 kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 mogu upravljati samo motociklima bez bočne prikolice, a kategorija A2 ograničena je na motocikle s bočnom prikolicom. Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A1 i/ili A1 imaju pravo dobiti kategorije AM, A1, A2 i A u drugim državama članicama.

| 2. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima. |
| --- | --- |

2.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima.

Obrazac vozačke dozvole Danske 3 (DK3)

Izdavao se u Danskoj od 1. srpnja 1996. do 13. travnja 1997.

Opis: obrazac sadržava ružičaste i bež linije i ima četiri stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca DK3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A (mali motocikl) | AM, A1, | 1 |
| A (veliki motocikl) | AM, A1, A2, A | 2 |
| B | AM, B1, B | 3 |
| BE | BE | |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca DK3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A (mali motocikl)

AM, A1,

1

A (veliki motocikl)

AM, A1, A2, A

2

B

AM, B1, B

3

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (mali motocikl) imaju pravo upravljati:






  (a) | motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg i snagom ne većom od 25 kW; |
| --- | --- | --- |

1.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (mali motocikl) imaju pravo upravljati:

(a)

motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg i snagom ne većom od 25 kW;

| (b) | motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg; |
| --- | --- |

(b)

motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg;

| (c) | motornim triciklima; |
| --- | --- |

(c)

motornim triciklima;

| (d) | vozilima navedenima pod točkama (a), (b) i (c) s prikolicom; |
| --- | --- |

(d)

vozilima navedenima pod točkama (a), (b) i (c) s prikolicom;

| (e) | velikim mopedima. |
| --- | --- |

(e)

velikim mopedima.

| 2. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (veliki motocikl) imaju pravo upravljati:






  (a) | vozilima navedenima pod točkom 1.; |
| --- | --- | --- |

2.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (veliki motocikl) imaju pravo upravljati:

(a)

vozilima navedenima pod točkom 1.;

| (b) | motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji je veći od 0,16 kW/kg ili snagom većom od 25 kW; |
| --- | --- |

(b)

motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji je veći od 0,16 kW/kg ili snagom većom od 25 kW;

| (c) | motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snage/težine (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji je veći od 0,16 kW/kg; |
| --- | --- |

(c)

motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snage/težine (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji je veći od 0,16 kW/kg;

| (d) | vozilima navedenima pod točkama (b) i (c) s prikolicom. |
| --- | --- |

(d)

vozilima navedenima pod točkama (b) i (c) s prikolicom.

| 3. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima. |
| --- | --- |

3.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima.

Obrazac vozačke dozvole Danske 4 (DK4)

Izdaje se u Danskoj od 14. travnja 1997.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi Vijeća 91/439/EEZ (1).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca DK4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A (mali motocikl) | AM, A1 | 1 |
| A (veliki motocikl) | AM, A1, A2, A | 2 |
| B | AM, B1, B | 3 |
| BE | BE | |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca DK4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A (mali motocikl)

AM, A1

1

A (veliki motocikl)

AM, A1, A2, A

2

B

AM, B1, B

3

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (mali motocikl) imaju pravo upravljati:






  (a) | motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg i snagom ne većom od 25 kW; |
| --- | --- | --- |

1.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (mali motocikl) imaju pravo upravljati:

(a)

motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg i snagom ne većom od 25 kW;

| (b) | motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg; |
| --- | --- |

(b)

motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) koji nije veći od 0,16 kW/kg;

| (c) | motornim triciklima; |
| --- | --- |

(c)

motornim triciklima;

| (d) | vozilima navedenima pod točkama (a), (b) i (c) s prikolicom; |
| --- | --- |

(d)

vozilima navedenima pod točkama (a), (b) i (c) s prikolicom;

| (e) | velikim mopedima. |
| --- | --- |

(e)

velikim mopedima.

| 2. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (veliki motocikl) imaju pravo upravljati:






  (a) | vozilima navedenima pod točkom 1.; |
| --- | --- | --- |

2.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije A (veliki motocikl) imaju pravo upravljati:

(a)

vozilima navedenima pod točkom 1.;

| (b) | motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) većim od 0,16 kW/kg ili snagom većom od 25 kW; |
| --- | --- |

(b)

motociklom na dva kotača bez bočne prikolice s omjerom snaga/težina (uključujući vodu, ulje i gorivo) većim od 0,16 kW/kg ili snagom većom od 25 kW;

| (c) | motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snage/težine (uključujući vodu, ulje i gorivo) većim od 0,16 kW/kg; |
| --- | --- |

(c)

motociklom na dva kotača s bočnom prikolicom s omjerom snage/težine (uključujući vodu, ulje i gorivo) većim od 0,16 kW/kg;

| (d) | vozilima navedenima pod točkama (b) i (c) s prikolicom. |
| --- | --- |

(d)

vozilima navedenima pod točkama (b) i (c) s prikolicom.

| 3. | Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima.
  Datum prvog izdavanja kategorija vozačkih dozvola izdanih prije 1. svibnja 1986. ne može se utvrditi. U takvim slučajevima u stupcu 10. na dozvoli može se pojaviti znak „<” ili „≤” na kojem je navedena godina, što znači da je kategorija bila izdana prije te godine ili u toj godini.
  Do 19. siječnja 2013. primjenjivala su se sljedeća danska pravila o pravu upravljanja malim mopedima:
  Sljedeće dozvole daju osobi pravo na upravljanje malim mopedom u Danskoj:






  (a) | potvrda za moped; |
| --- | --- | --- |

3.

Imatelji danske vozačke dozvole kategorije B imaju pravo upravljati i motornim triciklima.

Datum prvog izdavanja kategorija vozačkih dozvola izdanih prije 1. svibnja 1986. ne može se utvrditi. U takvim slučajevima u stupcu 10. na dozvoli može se pojaviti znak „<” ili „≤” na kojem je navedena godina, što znači da je kategorija bila izdana prije te godine ili u toj godini.

Do 19. siječnja 2013. primjenjivala su se sljedeća danska pravila o pravu upravljanja malim mopedima:

Sljedeće dozvole daju osobi pravo na upravljanje malim mopedom u Danskoj:

(a)

potvrda za moped;

| (b) | vozačka dozvola za vožnju traktora ili |
| --- | --- |

(b)

vozačka dozvola za vožnju traktora ili

| (c) | starosna dob od 18 godina ili više. |
| --- | --- |

(c)

starosna dob od 18 godina ili više.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U NJEMAČKOJ

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 1 (D1)

Izdavao se u Njemačkoj do 31. ožujka 1986. (u posebnim slučajevima datum izdavanja može biti nakon 31. ožujka 1986.)

Opis: siva, četiri stranice. U praksi se mogu pojaviti razlike u boji i obliku obrasca jer se taj obrazac izdavao više od 40 godina. Obrasci izdani u Saarlandu mogu biti različite veličine i dvojezični su (na njemačkom i francuskom).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| 1 | AM, A1, A2, A | 1 |
| 1 beschränkt auf Leichtkrafträder:
  1.4.1980 – 31.3.1986 | AM, A1 | 7 |
| 2 | AM, A1, A B, BE, C1, C1E, C, CE | 2, 3, 5, 8 |
| 3 | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E | 3, 4, 5, 9 |
| 4 | AM | 6 |
| (5) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

1

AM, A1, A2, A

1

1 beschränkt auf Leichtkrafträder:

1.4.1980 – 31.3.1986

AM, A1

7

2

AM, A1, A B, BE, C1, C1E, C, CE

2, 3, 5, 8

3

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E

3, 4, 5, 9

4

AM

6

(5)

—

Dodatne informacije:

Mogu biti sadržana dodatna prava specifične i ograničene vrste, koja nisu prikazana u tablicama. U takvim slučajevima, koji su rijetki, potrebno je kontaktirati njemačka tijela koja izdaju dozvolu ako postoje dvojbe o opsegu određenog prava.

| 1. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije B bez potrebe za zamjenom dozvole. |
| --- | --- |

1.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije B bez potrebe za zamjenom dozvole.

| 2. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

2.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina.

| 3. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije A.
  Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje i pravo upravljanja vozilima kategorije A1. |
| --- | --- |

3.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije A.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje i pravo upravljanja vozilima kategorije A1.

| 4. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine). |
| --- | --- |

4.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine).

| 5. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području. |
| --- | --- |

5.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području.

| 6. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), to nije nacionalna kategorija, nego samo imatelju daje pravo upravljanja vozilima sljedećih kategorija: A, B.
  Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje pravo upravljanja vozilima kategorije A1. |
| --- | --- |

6.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), to nije nacionalna kategorija, nego samo imatelju daje pravo upravljanja vozilima sljedećih kategorija: A, B.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje pravo upravljanja vozilima kategorije A1.

| 7. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). |
| --- | --- |

7.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05).

| 8. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). A je ograničen na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

8.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). A je ograničen na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

| 9. | A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

9.

A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 2 (D2)

Izdavao se u Demokratskoj Republici Njemačkoj do 1969.

Opis: sivi obrazac s četiri stranice.

Izmjenom zakona, koja je stupila na snagu 1. travnja 1957., promijenjeni su opseg i definicije kategorija. Zbog toga su za taj obrazac vozačke dozvole potrebne dvije tablice istovrijednosti.

D2a:
  obrazac vozačke dozvole izdavao se do 31. ožujka 1957.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D2a | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| 1 | AM, A1, A2, A, B | |
| 2 | AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1, 3, 4, 5 |
| 3 | AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C | 2, 3, 4, 5 |
| 4 | AM, A1, A2, A, B | 4 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D2a

Odgovarajuće kategorije

Napomene

1

AM, A1, A2, A, B

2

AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE

1, 3, 4, 5

3

AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C

2, 3, 4, 5

4

AM, A1, A2, A, B

4

D2b:
  obrazac vozačke dozvole izdavao se od 1. travnja 1957. do 1969.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D2b | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| 1 | AM, A1, A2, A | |
| 2 | AM, A1, B | 4 |
| 3 | AM, A1 | 6 |
| 4 | AM, A1, B, BE, C1, C1E | 2, 3, 4, 5 |
| 5 | AM, A1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1, 3, 4, 5 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D2b

Odgovarajuće kategorije

Napomene

1

AM, A1, A2, A

2

AM, A1, B

4

3

AM, A1

6

4

AM, A1, B, BE, C1, C1E

2, 3, 4, 5

5

AM, A1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1, 3, 4, 5

Dodatne informacije:

Mogu biti sadržana dodatna prava specifične i ograničene vrste, koja nisu prikazana u tablicama. U takvim slučajevima, koji su rijetki, potrebno je kontaktirati njemačka tijela koja izdaju dozvolu ako postoje dvojbe o opsegu određenog prava.

| 1. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, izdane prije 1. travnja 1957., ili „Klasse 5”, izdane nakon 31. ožujka 1957.,navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem prije 1. siječnja 2001. ili na taj datum, primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

1.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, izdane prije 1. travnja 1957., ili „Klasse 5”, izdane nakon 31. ožujka 1957.,navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem prije 1. siječnja 2001. ili na taj datum, primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina.

| 2. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), i „Klasse 4”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine). |
| --- | --- |

2.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), i „Klasse 4”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine).

| 3. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), ili „Klasse 4”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati autobusima bez putnika s najvećom dopuštenom masom manjom od 7,5 t i u međunarodnom prometu.
  Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), ili „Klasse 5”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području. |
| --- | --- |

3.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), ili „Klasse 4”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati autobusima bez putnika s najvećom dopuštenom masom manjom od 7,5 t i u međunarodnom prometu.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, izdane prije 1. travnja 1957. (D2a), ili „Klasse 5”, izdane nakon 31. ožujka 1957. (D2b), ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području.

| 4. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „Klasse 3” ili „Klasse 4” obrasca D2a ili vozačke dozvole „Klasse 2”, „Klasse 4” ili „Klasse 5” obrasca D2b, izdane prije 1. prosinca 1954., ima pravo upravljanja vozilima kategorije A. |
| --- | --- |

4.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „Klasse 3” ili „Klasse 4” obrasca D2a ili vozačke dozvole „Klasse 2”, „Klasse 4” ili „Klasse 5” obrasca D2b, izdane prije 1. prosinca 1954., ima pravo upravljanja vozilima kategorije A.

| 5. | BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

5.

BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

| 6. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). |
| --- | --- |

6.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05).

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 3 (D3)

Izdavao se u Demokratskoj Republici Njemačkoj od 1969. do 31. svibnja 1982.

Opis: knjižica dozvole od 12 stranica, sive korice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| 1 | AM, A1, A2, A | 5 |
| 2 | AM, B | 4, 5, 7 |
| 3 | AM | 7 |
| 4 | AM, B, BE, C1, C1E | 2, 3, 4, 7, 8 |
| 5 | AM, A1, A, B, BE, C, C1, C1E, CE | 1, 3, 4, 7, 8, 9 |
| § 6 StVZO, § 85 StVZO | — | 7 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

1

AM, A1, A2, A

5

2

AM, B

4, 5, 7

3

AM

7

4

AM, B, BE, C1, C1E

2, 3, 4, 7, 8

5

AM, A1, A, B, BE, C, C1, C1E, CE

1, 3, 4, 7, 8, 9

§ 6 StVZO, § 85 StVZO

—

7

Dodatne informacije:

Mogu biti sadržana dodatna prava specifične i ograničene vrste, koja nisu prikazana u tablicama. U takvim slučajevima, koji su rijetki, potrebno je kontaktirati njemačka tijela koja izdaju dozvolu ako postoje dvojbe o opsegu određenog prava.

| 1. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 5” navršio 50 godina prije 31. prosinca 1999., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 1. siječnja 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

1.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 5” navršio 50 godina prije 31. prosinca 1999., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 1. siječnja 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina.

| 2. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 4” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine). |
| --- | --- |

2.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 4” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine).

| 3. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 4” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 5” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području. |
| --- | --- |

3.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 4” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 5” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području.

| 4. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „4” ili „5”, izvorno izdane prije 1. prosinca 1954., ima neograničeno pravo upravljati vozilima kategorije A. |
| --- | --- |

4.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „4” ili „5”, izvorno izdane prije 1. prosinca 1954., ima neograničeno pravo upravljati vozilima kategorije A.

| 5. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” izdana prije 1. travnja 1957., imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B. |
| --- | --- |

5.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” izdana prije 1. travnja 1957., imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B.

| 6. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” izdana prije 1. prosinca 1954., imatelj ima pravo upravljati vozilima kategorije B 79. |
| --- | --- |

6.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” izdana prije 1. prosinca 1954., imatelj ima pravo upravljati vozilima kategorije B 79.

| 7. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „3”, „4” ili „5” ili je prema § 6 StVZO ili § 85 StVZO dobio dozvolu prije 1. travnja 1980., ima pravo upravljati i vozilima kategorije A1. |
| --- | --- |

7.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2”, „3”, „4” ili „5” ili je prema § 6 StVZO ili § 85 StVZO dobio dozvolu prije 1. travnja 1980., ima pravo upravljati i vozilima kategorije A1.

| 8. | BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

8.

BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

| 9. | A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03). |
| --- | --- |

9.

A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03).

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 4 (D4)

Izdavao se u Demokratskoj Republici Njemačkoj od 1. lipnja 1982. do 2. listopada 1990.

Opis: svijetloružičasta papirnata dozvola, četiri stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | 4 |
| B | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E | 2, 3, 5, 6 |
| C | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C | 1, 3, 5, 6 |
| D | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, D | 1, 5, 6 |
| BE | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E | 2, 3, 5, 6 |
| CE | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1, 5, 6 |
| DE | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, D, DE | 1, 5, 6 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

4

B

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E

2, 3, 5, 6

C

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C

1, 3, 5, 6

D

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, D

1, 5, 6

BE

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E

2, 3, 5, 6

CE

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE

1, 5, 6

DE

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, D, DE

1, 5, 6

Dodatne informacije:

Mogu biti sadržana dodatna prava specifične i ograničene vrste, koja nisu prikazana u tablicama. U takvim slučajevima, koji su rijetki, potrebno je kontaktirati njemačka tijela koja izdaju dozvolu ako postoje dvojbe o opsegu određenog prava.

| 1. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse C”, „CE”, „D” i „DE” navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

1.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse C”, „CE”, „D” i „DE” navršio 50 godina prije 1. siječnja 2000., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 31. prosinca 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina.

| 2. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse B” i „BE” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine). |
| --- | --- |

2.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse B” i „BE” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine).

| 3. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse B” i „BE” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase manje od 7,5 t na domaćem državnom području.
  Imatelj vozačke dozvole „Klasse C” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području. |
| --- | --- |

3.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse B” i „BE” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase manje od 7,5 t na domaćem državnom području.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse C” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području.

| 4. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). |
| --- | --- |

4.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05).

| 5. | A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03). |
| --- | --- |

5.

A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03).

| 6. | BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

6.

BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 5 (D5)

Izdavao se u Njemačkoj od 1. travnja 1986. do 31. prosinca 1998.

Opis: svijetloružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| 1 | AM, A1, A2, A | 2, 7 |
| 1a | AM, A1, A2, A | 7 |
| 1b | AM, A1 | 7 |
| 2 | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1, 3, 5, 8, 9 |
| 3 | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E | 3, 4, 5, 8, 9 |
| (4) | AM | 6 |
| (5) | AM | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

1

AM, A1, A2, A

2, 7

1a

AM, A1, A2, A

7

1b

AM, A1

7

2

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE

1, 3, 5, 8, 9

3

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E

3, 4, 5, 8, 9

(4)

AM

6

(5)

AM

Dodatne informacije:

Mogu biti sadržana dodatna prava specifične i ograničene vrste, koja nisu prikazana u tablicama. U takvim slučajevima, koji su rijetki, potrebno je kontaktirati njemačka tijela koja izdaju dozvolu ako postoje dvojbe o opsegu određenog prava.

| 1. | Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” navršio 50 godina prije 31. prosinca 1999., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 1. siječnja 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

1.

Ako je imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” navršio 50 godina prije 31. prosinca 1999., njegova je vozačka dozvola prestala vrijediti 1. siječnja 2000. Ako je taj imatelj dozvole zamijenio svoju dozvolu novim obrascem do 1. siječnja 2001., primjenjuju se rok valjanosti i učestalost liječničkih pregleda koji se odnose na novi obrazac. Ako imatelj dozvole navrši 50 godina nakon 31. prosinca 1999., mora zamijeniti vozačku dozvolu novim obrascem najkasnije na svoj 50. rođendan i nakon toga nova vozačka dozvola vrijedi za razdoblje od pet godina.

| 2. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” prema obrascu D1 izdana prije 1. travnja 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati vozilima kategorije B.
  Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5. |
| --- | --- |

2.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 1” prema obrascu D1 izdana prije 1. travnja 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati vozilima kategorije B.

Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5.

| 3. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” prema obrascu D1 dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije A. Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje i pravo upravljanja vozilima kategorije A1.
  Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5. |
| --- | --- |

3.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” prema obrascu D1 dobivena prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije A. Ako je vozačka dozvola „Klasse 2” ili „Klasse 3” dobivena nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., ona imatelju daje i pravo upravljanja vozilima kategorije A1.

Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5.

| 4. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine). |
| --- | --- |

4.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati i sljedećim vozilima kategorije: CE 79 (C1E > 12 t, L ≤ 3) (= ukupno najviše tri osovine).

| 5. | Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području. |
| --- | --- |

5.

Imatelj vozačke dozvole „Klasse 3” ima pravo upravljati autobusima bez putnika najveće dopuštene mase od najviše 7,5 t na domaćem državnom području. Imatelj vozačke dozvole „Klasse 2” ima pravo upravljati autobusima bez putnika na domaćem državnom području.

| 6. | Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” prema obrascu D1 izdana prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), to nije samo nacionalna kategorija, nego imatelju dozvole daje pravo upravljanja vozilima sljedećih kategorija: A i B. Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., daje imatelju dozvole pravo upravljanja vozilima kategorije A1.
  Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5. |
| --- | --- |

6.

Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” prema obrascu D1 izdana prije 1. prosinca 1954. (prije 1. listopada 1960. u Saarlandu), to nije samo nacionalna kategorija, nego imatelju dozvole daje pravo upravljanja vozilima sljedećih kategorija: A i B. Ako je vozačka dozvola „Klasse 4” izdana nakon navedenih datuma, ali prije 1. travnja 1980., daje imatelju dozvole pravo upravljanja vozilima kategorije A1.

Prethodno navedeno primjenjuje se samo na obrazac vozačke dozvole D5 ako je obrazac D1 izdan istome imatelju prije odgovarajućih datuma i nakon toga zamijenjen obrascem D5.

| 7. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). |
| --- | --- |

7.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05).

| 8. | A1 i A ograničene su na tricikle (novi kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). |
| --- | --- |

8.

A1 i A ograničene su na tricikle (novi kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04).

| 9. | BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

9.

BE vrijedi i za vozila kategorije BE, čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Njemačke 6 (D6)

Izdavao se u Njemačkoj od 1. siječnja 1999. do 18. siječnja 2013.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca D6 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | 1 |
| A (beschränkt) | AM, A1, A2 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, A, B | 2 |
| BE | AM, A1, A, B, BE | 2, 3 |
| C1 | AM, A1, A, B, C1 | 2 |
| C1E | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E | 2, 3 |
| C | AM, A1, A, B, C1, C | 2 |
| CE | AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE | 2, 3 |
| D1 | AM, A1, A, B, D1 | 2 |
| D1E | AM, A1, A, B, BE, D1, D1E | 2, 3 |
| D | AM, A1, A, B, D1, D | 2 |
| DE | AM, A1, A, B, BE, D1, D1E, D, DE | 2, 3 |
| M | AM | |
| S | AM | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca D6

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

1

A (beschränkt)

AM, A1, A2

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, A, B

2

BE

AM, A1, A, B, BE

2, 3

C1

AM, A1, A, B, C1

2

C1E

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E

2, 3

C

AM, A1, A, B, C1, C

2

CE

AM, A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE

2, 3

D1

AM, A1, A, B, D1

2

D1E

AM, A1, A, B, BE, D1, D1E

2, 3

D

AM, A1, A, B, D1, D

2

DE

AM, A1, A, B, BE, D1, D1E, D, DE

2, 3

M

AM

S

AM

Dodatne informacije:

| 1. | A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). |
| --- | --- |

1.

A1 vrijedi i za motocikle kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05).

| 2. | A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04). |
| --- | --- |

2.

A1 i A ograničene su na tricikle (kod 79.03) i tricikle s prikolicom čija najveća dopuštena masa nije veća od 750 kg (kod 79.04).

| 3. | BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06). |
| --- | --- |

3.

BE vrijedi i za vozila kategorije BE čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3 500 kg (kod 79.06).

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U ESTONIJI

Obrazac vozačke dozvole Estonije 1 (EST1)

Izdavao se u Estoniji od 1. studenoga 1999. do 30. rujna 2004.

Opis: vozačka dozvola ružičaste je boje i izrađena je od posebnog sintetičkog papira (TESLIN, ISO 9002:1994), koji je potpuno prekriven sigurnosnom plastikom. Papir ima mrežast sigurnosni uzorak; plastični omot ima ugravirani uzorak „EST” na stražnjoj strani sa šest valovitih linija. Podaci su ispisani, fotografija je skenirana.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca EST1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| A1 | A1 | |
| A | A2 | 1 |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (R) | — | |
| (T) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca EST1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

A1

A1

A

A2

1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

—

(T)

—

| 1. | Najveća dopuštena snaga za vozila kategorije A ne smije biti veća od 25 kW ili 0,16 kW/kg. |
| --- | --- |

1.

Dodatne informacije:

| | Ograničenja, na obrascu za kodove:







  1 | – | potrebne naočale ili kontaktne leće; |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | – | potrebno slušno pomagalo; |
| 3 | – | vrijedi za ručno upravljana vozila; |
| 4 | – | najveća dopuštena snaga za vozila kategorije A ne smije biti veća od 25 kW ili 0,16 kW/kg; |
| 5 | – | automatski mjenjač. |

Ograničenja, na obrascu za kodove:

1

–

potrebne naočale ili kontaktne leće;

2

–

potrebno slušno pomagalo;

3

–

vrijedi za ručno upravljana vozila;

4

–

najveća dopuštena snaga za vozila kategorije A ne smije biti veća od 25 kW ili 0,16 kW/kg;

5

–

automatski mjenjač.

| | Riječ „ESMANE” dolje u sredini na prvoj stranici označuje da je imatelj dozvole novi vozač. Valjanost takve dozvole ograničena je na dvije godine. |
| --- | --- |

Riječ „ESMANE” dolje u sredini na prvoj stranici označuje da je imatelj dozvole novi vozač. Valjanost takve dozvole ograničena je na dvije godine.

Obrazac vozačke dozvole Estonije 2 (EST2)

Izdavao se u Estoniji od 1. listopada 2004. do 7. rujna 2008.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

Vozačka dozvola od plastičnog je materijala i ima ružičast uzorak u pozadini koji je jedinstven samo za estonsku vozačku dozvolu. Osobni podaci unose se na vozačku dozvolu laserskim graviranjem (uključujući digitalnu fotografiju i potpis imatelja).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca EST2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| A1 | A1 | 1 |
| A | A2 | |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (R) | — | |
| (T) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca EST2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

A1

A1

1

A

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

—

(T)

—

| 1. | Najveća dopuštena snaga za vozila kategorije A ne smije biti veća od 25 kW ili 0,16 kW/kg. |
| --- | --- |

1.

Dodatne informacije:

Ograničenja, na obrascu za kodove:

101– privremena vozačka dozvola. Novi vozači moraju obavezno staviti sliku zelenog javorova lista na prozor automobila (prednji i stražnji) dok imaju privremenu vozačku dozvolu (dvije godine). Najveća brzina ograničena je na 90 km/h.

102– tim se kategorijama vozila može upravljati samo tijekom služenja vojnog roka u oružanim snagama.

103– kategorija D – vozač ima pravo upravljati samo trolejbusom.

105– motocikl čija snaga nije veća od 25 kW ili stvarna snaga motora nije veća od 0,16 kW/kg.

106– kategorija D – ograničena na rute do 50 km.

Obrazac vozačke dozvole Estonije 3 (EST3)

Izdaje se u Estoniji od 8. rujna 2008.

Opis: isti kao obrazac vozačke dozvole broj 2, osim što su na prednju stranicu pored riječi „JUHILUBA” dodane riječi „Driving Licence” i „Permis de conduire”.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca EST3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | |
| A1 | A1 | |
| A | A2 | 1 |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (R) | — | |
| (T) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca EST3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

A1

A1

A

A2

1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

—

(T)

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U GRČKOJ

Obrazac vozačke dozvole Grčke 1 (GR1a)

Izdavao se u Grčkoj do 11. siječnja 1987.

Opis: plava i žuta s crnim slovima.

Dozvola ima dvanaest stranica i odnosi se na kategorije B, Γ, Δ i Ε.

Obrazac vozačke dozvole Grčke 1 (GR1b)

Izdavao se u Grčkoj do 11. siječnja 1987.

Opis: ružičasta i žuta s crnim slovima.

Dozvola ima osam stranica i odnosi se samo na kategoriju A.

Do 30. siječnja 1985. vozačke dozvole bilo koje kategorije (Β, Γ, Δ, Ε) uključivale su i pravo upravljanja vozilima kategorije AM. Od 30. siječnja 1985. do 18. siječnja 2013. dozvole kategorije AM izdavale su samo postaje grčke prometne policije na posebnoj vozačkoj dozvoli.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca GR1a i GR1b | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, B1, B | |
| E | BE | 1 |
| Γ | C1, C | |
| E | BE, C1E, CE | 1 |
| Δ | D1, D | |
| E | BE, D1E, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca GR1a i GR1b

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B1, B

E

BE

1

Γ

C1, C

E

BE, C1E, CE

1

Δ

D1, D

E

BE, D1E, DE

1

Dodatne informacije:

Iako je u točki „4b” navedeno da ti posebni obrasci imaju određen rok valjanosti, to je razdoblje produljeno do starosne dobi od 65 godina u skladu s Odlukom Predsjednika 255/1984.

| 1. | Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali se smatrala valjanom samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom. |
| --- | --- |

1.

Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali se smatrala valjanom samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom.

Obrazac vozačke dozvole Grčke 2 (GR2)

Izdavao se u Grčkoj od 12. siječnja 1987. do 31. ožujka 1997.

Opis: ružičasta s crnim slovima. Ta dozvola ima šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca GR2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | B1, B | |
| E | BE | 1 |
| Γ/C | C1, C | |
| E | BE, C1E, CE | 1 |
| Δ/D | D1, D | |
| E | BE, D1E, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca GR2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

B1, B

E

BE

1

Γ/C

C1, C

E

BE, C1E, CE

1

Δ/D

D1, D

E

BE, D1E, DE

1

Dodatne informacije:

Od 30. siječnja 1985. do 18. siječnja 2013. dozvole kategorije AM izdavale su samo postaje grčke prometne policije na posebnoj vozačkoj dozvoli.

| 1. | Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali se smatrala valjanom samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom (B ili Γ ili Δ). |
| --- | --- |

1.

Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali se smatrala valjanom samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom (B ili Γ ili Δ).

Obrazac vozačke dozvole Grčke 3 (GR3)

Izdavao se u Grčkoj od 1. travnja 1997. do 30. travnja 2001.

Opis: ružičasta s crnim slovima.

Ta dozvola ima šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca GR3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A/A1 | AM, A1 | |
| A/A | AM, A1, A2, A | |
| B/B1 | B1 | |
| B/B | B1, B | 1 |
| BE | BE | |
| Γ1/C1 | C1 | |
| Γ1E/C1E | BE, C1E, | |
| Γ/C | C1, C | |
| ΓΕ/CE | BE, C1E, CE | |
| Δ1/D1 | D1 | |
| Δ1E/D1E | BE, D1E | |
| Δ/D | D1, D | |
| ΔΕ/DE | BE, D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca GR3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A/A1

AM, A1

A/A

AM, A1, A2, A

B/B1

B1

B/B

B1, B

1

BE

BE

Γ1/C1

C1

Γ1E/C1E

BE, C1E,

Γ/C

C1, C

ΓΕ/CE

BE, C1E, CE

Δ1/D1

D1

Δ1E/D1E

BE, D1E

Δ/D

D1, D

ΔΕ/DE

BE, D1E, DE

Dodatne informacije:

Od 30. siječnja 1985. do 18. siječnja 2013. dozvole kategorije AM izdavale su samo postaje grčke prometne policije na posebnoj vozačkoj dozvoli.

| 1. | U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03. |
| --- | --- |

1.

U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03.

Obrazac vozačke dozvole Grčke 4 (GR4)

Izdavao se u Grčkoj od 1. svibnja 2001. do 18. siječnja 2009.

Opis: ružičasta s crnim slovima.

Ta dozvola ima šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca GR4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A/A (≤ 25 KW i ≤ 0,16 KW/kg), A/A | AM, A1 | |
| A/A | AM, A1, A2, A | |
| B | B1, B | 1 |
| BE | BE | |
| Γ1/C1 | C1 | |
| Γ1E/C1E | BE, C1E | |
| Γ/C | C | |
| ΓΕ/CE | BE, C1E, CE | |
| Δ1/D1 | D1 | |
| Δ1E/D1E | BE, D1E | |
| Δ/D | D1, D | |
| ΔΕ/DE | BE, D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca GR4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A/A (≤ 25 KW i ≤ 0,16 KW/kg), A/A

AM, A1

A/A

AM, A1, A2, A

B

B1, B

1

BE

BE

Γ1/C1

C1

Γ1E/C1E

BE, C1E

Γ/C

C

ΓΕ/CE

BE, C1E, CE

Δ1/D1

D1

Δ1E/D1E

BE, D1E

Δ/D

D1, D

ΔΕ/DE

BE, D1E, DE

Dodatne informacije:

Od 30. siječnja 1985. do 18. siječnja 2013. dozvole kategorije AM izdavale su samo postaje grčke prometne policije na posebnoj vozačkoj dozvoli.

| 1. | U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03. |
| --- | --- |

1.

U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03.

Obrazac vozačke dozvole Grčke 5 (GR5)

Izdavao se u Grčkoj od 19. siječnja 2009. do 18. siječnja 2013.

Opis: ružičasta s crnim slovima.

Dimenzije: širina: 85,6 mm, visina: 54 mm (debljina 0,75 mm).

Nove vozačke dozvole tiskaju se u obliku plastične kartice, u skladu s međunarodnim normama kvalitete (ISO) i svim tehničkim zahtjevima iz Priloga I. Direktivi 2006/126/EZ. Na prednjoj se strani nalazi sigurnosni hologram (u lijevom kutu). Sva su slova otisnuta mikrotiskom na sigurnosnoj pozadini optički varijabilnom tintom (O.V.I.). Planirane su i promjenjive slike te opipljive sigurnosne značajke. Na stražnjoj strani nalaze se 3D sigurnosni hologram i sigurnosna pozadina koja se sastoji od jedinstvenih slika i linija koje se križaju. Tisak na obje strane vidljiv je pod UV svjetlom, ali to ne utječe na kvalitetu dozvole.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca GR5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A/A (≤ 25 kW i ≤ 0,16 kW/kg), A/A | AM, A1 | |
| A/A | AM, A1, A2, A | |
| B | B1, B | 1 |
| BE | BE | |
| Γ1/C1 | C1 | |
| Γ1E/C1E | BE; C1E | |
| Γ/C | C1, C | |
| ΓΕ/CE | BE; C1E, CE | |
| Δ/D | D1, D | |
| ΔΕ/DE | BE, D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca GR5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A/A (≤ 25 kW i ≤ 0,16 kW/kg), A/A

AM, A1

A/A

AM, A1, A2, A

B

B1, B

1

BE

BE

Γ1/C1

C1

Γ1E/C1E

BE; C1E

Γ/C

C1, C

ΓΕ/CE

BE; C1E, CE

Δ/D

D1, D

ΔΕ/DE

BE, D1E, DE

Dodatne informacije:

Od 30. siječnja 1985. do 18. siječnja 2013. dozvole kategorije AM izdavale su samo postaje grčke prometne policije na posebnoj vozačkoj dozvoli.

| 1. | U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03. |
| --- | --- |

1.

U skladu s Direktivom 91/439/EEZ, koja je u grčko zakonodavstvo prenesena Odlukom Predsjednika 19/1995, imatelji dozvola kategorija B1 i B imaju pravo upravljati motornim triciklima i četverociklima. Stoga se može unijeti kategorija A s kodom 79.03.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U ŠPANJOLSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Španjolske 1 (E1)

Izdavao se u Španjolskoj od 27. lipnja 1997. do 1. studenoga 2004.

Opis: ružičasta papirnata vozačka dozvola sa šest stranica, u skladu s Prilogom I. Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca E1 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca E1

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Obrazac vozačke dozvole Španjolske 2 (E2)

Izdavao se u Španjolskoj od 2. studenoga 2004. do 7. prosinca 2009.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca E2 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (btp) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca E2

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(btp)

—

Obrazac vozačke dozvole Španjolske 3 (E3)

Izdaje se u Španjolskoj od 8. prosinca 2009.

Opis: plastična kartica u skladu s odjeljkom 3. Priloga I. Direktivi 2006/126/EZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca E3 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | A1 |
| A2 | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (btp) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca E3

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(btp)

—

Dodatne informacije:

Kategorije AM i A2 izdaju se od 8. prosinca 2009.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U FRANCUSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Francuske 1 (F1)

Izdavao se u Francuskoj do 31. prosinca 1954.

Opis: ružičasta kartica s dvije stranice, fotografija s prednje strane.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM, A1, B1, B | 1, 2 |
| 1o | Voitures affectés à des transports en commun |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM, A1, B1, B

1, 2

1o

Voitures affectés à des transports en commun

AM, A1, B1, B, D1, D

2

| 2o | véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg |
| --- | --- |

2o

véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg

AM, A1, B1, B, C1, C, C1E, CE

2

| 3o | Motocycles à deux roues |
| --- | --- |

3o

Motocycles à deux roues

AM, A1, A2, A, B1

Dodatne informacije:

| 1. | Ako na stražnjoj strani vozačke dozvole nije ništa navedeno, dozvola nije valjana za upravljanje vozilima kategorija 1o, 2o i 3o. Prema tome, istovrijedno pravo za kategoriju B, koje nije sadržano u jednoj od tri navedene kategorije, nije navedeno u dokumentu. To pokazuje linija označena u tablici: „—”. |
| --- | --- |

1.

Ako na stražnjoj strani vozačke dozvole nije ništa navedeno, dozvola nije valjana za upravljanje vozilima kategorija 1o, 2o i 3o. Prema tome, istovrijedno pravo za kategoriju B, koje nije sadržano u jednoj od tri navedene kategorije, nije navedeno u dokumentu. To pokazuje linija označena u tablici: „—”.

| 2. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (mopedi i vozila kategorije L4e) valjana je samo u slučaju dokazanog vozačkog iskustva u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

2.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (mopedi i vozila kategorije L4e) valjana je samo u slučaju dokazanog vozačkog iskustva u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

Obrazac vozačke dozvole Francuske 2 (F2)

Izdavao se u Francuskoj od 1. siječnja 1955. do 19. siječnja 1975.

Opis: ružičasta papirnata dozvola (znatno veća od obrasca u Prilogu I. Direktivi 91/439/EEZ), šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B | AM, A1*, B1, B + kod 79 | 1, 2 |
| C | AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| D | AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1, 3 |
| E(B) | AM, A1*, B1, B, BE | 1 |
| E(C) | AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| E(D) | AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 3 |
| FA1 | AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FA | AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FB | B1, B + kod (10, 15, ...) | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B

AM, A1*, B1, B + kod 79

1, 2

C

AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

D

AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1, 3

E(B)

AM, A1*, B1, B, BE

1

E(C)

AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

E(D)

AM, A1*, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

3

FA1

AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...)

FA

AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...)

FB

B1, B + kod (10, 15, ...)

Dodatne informacije:

| 1. | A1*: U tom je slučaju kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki motocikli i vozila kategorije L5e) valjana ako se dokaže stvarno iskustvo upravljanja tim vozilom u razdoblju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (izjava osiguravatelja) ili, u nedostatku tog iskustva, ako se predoči potvrda akreditirane ustanove o pohađanju tri ili sedam sati osposobljavanja. |
| --- | --- |

1.

A1*: U tom je slučaju kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki motocikli i vozila kategorije L5e) valjana ako se dokaže stvarno iskustvo upravljanja tim vozilom u razdoblju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (izjava osiguravatelja) ili, u nedostatku tog iskustva, ako se predoči potvrda akreditirane ustanove o pohađanju tri ili sedam sati osposobljavanja.

| 2. | B: Imatelj vozačke dozvole kategorije B koja je izdana prije 20. siječnja 1975., zajedno s kodom 79 (kamper – bruto masa vozila > 3 500 kg), ovlašten je i za vožnju vozila koja se upotrebljavaju za prijevoz putnika, imaju više od osam sjedala uz vozačevo sjedalo i čija je bruto težina vozila veća od 3 500 kg. |
| --- | --- |

2.

B: Imatelj vozačke dozvole kategorije B koja je izdana prije 20. siječnja 1975., zajedno s kodom 79 (kamper – bruto masa vozila > 3 500 kg), ovlašten je i za vožnju vozila koja se upotrebljavaju za prijevoz putnika, imaju više od osam sjedala uz vozačevo sjedalo i čija je bruto težina vozila veća od 3 500 kg.

| 3. | Ako je težina vozila s kojim je imatelj dozvole položio praktični dio vozačkog ispita za kategoriju D ili DE iznosila manje od 3 500 kg, imatelj dozvole ovlašten je samo za upravljanje vozilima kategorija AM, A1*, B1, B, BE, D1 79 (< 3 500 kg) i D79 (< 3 500 kg). |
| --- | --- |

3.

Ako je težina vozila s kojim je imatelj dozvole položio praktični dio vozačkog ispita za kategoriju D ili DE iznosila manje od 3 500 kg, imatelj dozvole ovlašten je samo za upravljanje vozilima kategorija AM, A1*, B1, B, BE, D1 79 (< 3 500 kg) i D79 (< 3 500 kg).

Obrazac vozačke dozvole Francuske 3 (F3)

Izdavao se u Francuskoj od 20. siječnja 1975. do 29. veljače 1980.

Opis: ružičasta papirnata dozvola (znatno veća od obrasca u Prilogu I. Direktivi 91/439/EEZ), šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t) | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| E(C) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| FA1 | AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FA | AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FB | B1, B + kod (10, 15, ...) | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B

AM, A1, B1, B

1

C

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

1

D

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

E(C)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

FA1

AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...)

FA

AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...)

FB

B1, B + kod (10, 15, ...)

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D ili DE imalo masu ≤ 3 500 kg (u razdoblju od 20. siječnja 1975. do 31. svibnja 1979.) ili ≤ 7 000 kg (u razdoblju od 1. lipnja 1979. do 1. ožujka 1980.), imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

2.

Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D ili DE imalo masu ≤ 3 500 kg (u razdoblju od 20. siječnja 1975. do 31. svibnja 1979.) ili ≤ 7 000 kg (u razdoblju od 1. lipnja 1979. do 1. ožujka 1980.), imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg).

Obrazac vozačke dozvole Francuske 4 (F4)

Izdavao se u Francuskoj od 1. ožujka 1980. do 31. prosinca 1984.

Opis: ružičasta papirnata dozvola (znatno veća od obrasca u Prilogu I. Direktivi 91/439/EEZ), šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, B1 | |
| A2 | AM, A1, A2, A, B1 | |
| A3 | AM, A1, A2, A, B1 | |
| A4 | AM, A1, B1 | 3 |
| B | AM, A1, B1 'B | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t) | 1 |
| C1 | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE | 1, 2 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE | 1, 2 |
| FA1 | AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FA2 | AM, A, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FA3 | AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FA4 | AM, B1 + kod (10, 15, ...) | |
| FB | AM, B1, B + kod (10, 15, ...) | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, B1

A2

AM, A1, A2, A, B1

A3

AM, A1, A2, A, B1

A4

AM, A1, B1

3

B

AM, A1, B1 'B

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

1

C1

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

D

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE

1, 2

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE

1, 2

FA1

AM, A1, B1 + kod (10, 15, ...)

FA2

AM, A, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...)

FA3

AM, A1, A2, A, B1 + kod (10, 15, ...)

FA4

AM, B1 + kod (10, 15, ...)

FB

AM, B1, B + kod (10, 15, ...)

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D imalo masu ≤ 7 000 kg, imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

2.

Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D imalo masu ≤ 7 000 kg, imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg).

| 3. | Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 Kw. |
| --- | --- |

3.

Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 Kw.

Obrazac vozačke dozvole Francuske 5 (F5)

Izdavao se u Francuskoj od 1. siječnja 1985. do 30. lipnja 1990.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AT | AM, A1, B1 | 2 |
| AL | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |
| C limité | AM, A1, B1, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t) | 1 |
| E(C) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE | 1, 2 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE | 1, 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AT

AM, A1, B1

2

AL

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B

AM, A1, B1, B

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

C limité

AM, A1, B1, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

1

E(C)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE

1, 2

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D1, D1E, D, DE

1, 2

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D imalo masu ≤ 3 500 kg, imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

2.

Ako je vozilo koje se upotrebljavalo za ispitivanje imatelja vozačke dozvole pri polaganju praktičnog dijela ispita za kategoriju D imalo masu ≤ 3 500 kg, imatelj ima pravo upravljati samo vozilima sljedećih kategorija: AM, A1 (vidjeti napomenu 1.), B1, B, BE, D1 79 (≤ 3 500 kg) i D 79 (≤ 3 500 kg).

| 3. | Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW. |
| --- | --- |

3.

Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW.

Obrazac vozačke dozvole Francuske 6 (F6)

Izdavao se u Francuskoj od 1. srpnja 1990. do 15. studenoga 1994.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F6 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AT | AM, A1, B1 | 2 |
| AL | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| E(C) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, D1, D | 1 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F6

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AT

AM, A1, B1

2

AL

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B

AM, A1, B1, B

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

E(C)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, D1, D

1

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW. |
| --- | --- |

2.

Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW.

Obrazac vozačke dozvole Francuske 7 (F7)

Izdavao se u Francuskoj od 16. studenoga 1994. do 28. veljače 1999.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F7 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AT | AM, A1, B1 | 2 |
| AL | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| E(C) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, D1, D | 1 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F7

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AT

AM, A1, B1

2

AL

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B

AM, A1, B1, B

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

E(C)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, D1, D

1

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW. |
| --- | --- |

2.

Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 kW.

Obrazac vozačke dozvole Francuske 8 (F8)

Izdavao se u Francuskoj od 1. ožujka 1999. do 18. siječnja 2013.

Opis: ružičasta papirnata dozvola u skladu s Prilogom I. Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca F8 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1, B1 | |
| A | AM, A1, A2, A, B1 | |
| B1 | AM, A1, B1 | 2 |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| E(B) | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| E(C) | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, DE | 1, 3 |
| D | AM, A1, B1, B, D1, D | 1 |
| E(D) | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca F8

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1, B1

A

AM, A1, A2, A, B1

B1

AM, A1, B1

2

B

AM, A1, B1, B

1

E(B)

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

E(C)

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, DE

1, 3

D

AM, A1, B1, B, D1, D

1

E(D)

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati. |
| --- | --- |

1.

Kategorija istovrijedna kategoriji A1 (laki mopedi i vozila kategorije L5e) valjana je samo u slučaju dokazanog iskustva upravljanja tom vrstom vozila u trajanju od pet godina prije 1. siječnja 2011. (informacije dobivene od osiguravajuće kuće) ili po dostavi potvrde o osposobljavanju u trajanju od tri ili sedam sati.

| 2. | Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 Kw. |
| --- | --- |

2.

Za A1: kod 79 L5e ≤ 15 Kw.

| 3. | Kategorijom CE dopušteno je upravljanje vozilima kategorije DE u slučaju da imatelj ima dozvolu i za kategoriju D. |
| --- | --- |

3.

Kategorijom CE dopušteno je upravljanje vozilima kategorije DE u slučaju da imatelj ima dozvolu i za kategoriju D.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U HRVATSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Hrvatske 1 (HR1)

Izdavao se u Hrvatskoj od 1. travnja 1993. do 19. studenoga 2004.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, presavijena, sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca HR1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| H | AM | 1 |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, B1, B | |
| C | AM, B1, B, C1, C | |
| D | AM, B1, B, C1, C, D1, D | |
| E(B) | AM, B1, B, BE | 3 |
| E(C) | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 3 |
| E(D) | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 3 |
| F | — | 4 |
| G | — | 2 |
| H | — | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca HR1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

H

AM

1

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B1, B

C

AM, B1, B, C1, C

D

AM, B1, B, C1, C, D1, D

E(B)

AM, B1, B, BE

3

E(C)

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

3

E(D)

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

3

F

—

4

G

—

2

H

—

1

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija H vrijedila je za mopede i radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd. |
| --- | --- |

1.

Kategorija H vrijedila je za mopede i radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd.

| 2. | Kategorija G vrijedila je za traktore. Kategorije G i H bile su zasebne kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D. |
| --- | --- |

2.

Kategorija G vrijedila je za traktore. Kategorije G i H bile su zasebne kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D.

| 3. | Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali je bila valjana samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom (B, C ili D). |
| --- | --- |

3.

Kategorija E bila je zasebna kategorija, ali je bila valjana samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom (B, C ili D).

| 4. | Kategorija F vrijedila je za tramvaje. |
| --- | --- |

4.

Kategorija F vrijedila je za tramvaje.

Obrazac vozačke dozvole Hrvatske 2 (HR2)

Izdavao se u Hrvatskoj od 20. studenoga 2004. do 31. siječnja 2009.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, presavijena, sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca HR2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| M | AM | |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, B1, B | |
| B+E | AM, B1, B, BE | |
| C1 | AM, B1, B, C1 | |
| C1+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E | |
| C | AM, B1, B, C1, C | |
| C+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | |
| D | AM, B1, B, C1, C, D1, D | |
| D+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | |
| F | — | 1 |
| G | — | 2 |
| H | — | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca HR2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

M

AM

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B1, B

B+E

AM, B1, B, BE

C1

AM, B1, B, C1

C1+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E

C

AM, B1, B, C1, C

C+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

D

AM, B1, B, C1, C, D1, D

D+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

F

—

1

G

—

2

H

—

3

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija F vrijedi za traktore s prikolicom ili bez nje. |
| --- | --- |

1.

Kategorija F vrijedi za traktore s prikolicom ili bez nje.

| 2. | Kategorija G vrijedi za radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd. Kategorije F, G i M zasebne su kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D. |
| --- | --- |

2.

Kategorija G vrijedi za radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd. Kategorije F, G i M zasebne su kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D.

| 3. | Kategorija H vrijedi za tramvaje. |
| --- | --- |

3.

Kategorija H vrijedi za tramvaje.

Obrazac vozačke dozvole Hrvatske 3 (HR3)

Izdavao se u Hrvatskoj od 1. veljače 2009. do 30. lipnja 2013.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, presavijena, sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca HR2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| M | AM | |
| A1 | AM, A1 | |
| A2 | AM, A1, A2 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, B1, B | |
| B+E | AM, B1, B, BE | |
| C1 | AM, B1, B, C1 | |
| C1+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E | |
| C | AM, B1, B, C1, C | |
| C+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | |
| D | AM, B1, B, C1, C, D1, D | |
| D+E | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | |
| F | — | 1 |
| G | — | 2 |
| H | — | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca HR2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

M

AM

A1

AM, A1

A2

AM, A1, A2

A

AM, A1, A2, A

B

AM, B1, B

B+E

AM, B1, B, BE

C1

AM, B1, B, C1

C1+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E

C

AM, B1, B, C1, C

C+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

D

AM, B1, B, C1, C, D1, D

D+E

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

F

—

1

G

—

2

H

—

3

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija F vrijedi za traktore s prikolicom ili bez nje. |
| --- | --- |

1.

Kategorija F vrijedi za traktore s prikolicom ili bez nje.

| 2. | Kategorija G vrijedi za radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd. Kategorije F, G i M zasebne su kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D. |
| --- | --- |

2.

Kategorija G vrijedi za radne strojeve poput utovarivača, viljuškara itd. Kategorije F, G i M zasebne su kategorije, ali su izdavane i imateljima vozačke dozvole kategorije B, C ili D.

| 3. | Kategorija H vrijedi za tramvaje. |
| --- | --- |

3.

Kategorija H vrijedi za tramvaje.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U IRSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Irske 1 (IRL1)

Izdavao se u Irskoj od 25. lipnja 1992. do 16. studenoga 1999.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, plastificirana.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca IRL1 | Odgovarajuće kategorije |
| M | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca IRL1

Odgovarajuće kategorije

M

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

Taj je obrazac vozačke dozvole izdan u dvojezičnom obliku, s tekstom na irskom jeziku prije engleskog.

Obrazac vozačke dozvole Irske 2 (IRL2)

Izdavao se u Irskoj od približno 17. studenoga 1999. do 4. srpnja 2005.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, plastificirana.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca IRL2 | Odgovarajuće kategorije |
| M | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| W | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca IRL2

Odgovarajuće kategorije

M

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

W

—

Dodatne informacije:

Taj je obrazac vozačke dozvole izdan u dvojezičnom obliku, s tekstom na irskom jeziku prije engleskog.

Obrazac vozačke dozvole Irske 3 (IRL3)

Izdaje se u Irskoj od 4. srpnja 2007.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, plastificirana.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca IRL3 | Odgovarajuće kategorije |
| M | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca IRL3

Odgovarajuće kategorije

M

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U ITALIJI

Obrazac vozačke dozvole Italije 1 (I1)

Izdavao se u Italiji od 1959. do 1989.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, A2, A, B1, B | 1, 2 |
| BE | AM, A1, A2 'A, B1, B, BE | 1, 2 |
| C | AM, A1, A2, A, B1, B, C1, C | 1, 2 |
| CE | AM, A1, A2, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1, 2 |
| D | AM, A1, A2, A, B1, B, C1, C, D1, D | 1, 2 |
| DE | AM, A1, A2, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE D1, D1E, D, DE | 1, 2 |
| F | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, A2, A, B1, B

1, 2

BE

AM, A1, A2 'A, B1, B, BE

1, 2

C

AM, A1, A2, A, B1, B, C1, C

1, 2

CE

AM, A1, A2, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1, 2

D

AM, A1, A2, A, B1, B, C1, C, D1, D

1, 2

DE

AM, A1, A2, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE D1, D1E, D, DE

1, 2

F

—

Dodatne informacije:

| 1. | Svaka kategorija vrijedi i za kategorije A1, A2 i A samo ako je dozvola izdana prije 1. siječnja 1986. |
| --- | --- |

1.

Svaka kategorija vrijedi i za kategorije A1, A2 i A samo ako je dozvola izdana prije 1. siječnja 1986.

| 2. | Svaka kategorija vrijedi i za kategoriju A1 samo na nacionalnom državnom području ako je dozvola izdana prije 1. siječnja 1986. |
| --- | --- |

2.

Svaka kategorija vrijedi i za kategoriju A1 samo na nacionalnom državnom području ako je dozvola izdana prije 1. siječnja 1986.

Obrazac vozačke dozvole Italije 2 (I2)

Izdavao se u Italiji od 1989. do 1990.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 3 (I3)

Izdavao se u Italiji od 1990. do 1995.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 4 (I4)

Izdavao se u Italiji 1995.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 5 (I5)

Izdavao se u Italiji 1996.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 6 (I6)

Izdavao se u Italiji od 1996. do 1997.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I6 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B1 | AM, B1 | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C1 | AM, A1, B1, B, C1 | 1 |
| C1E | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D1 | AM, A1, B1, B, D1 | 1 |
| D1E | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E C, CE, D, D1, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I6

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B1

AM, B1

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C1

AM, A1, B1, B, C1

1

C1E

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D1

AM, A1, B1, B, D1

1

D1E

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E C, CE, D, D1, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

Vozačka dozvola kategorije A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 7 (I7)

Izdavao se u Italiji od 1997. do 1999.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I7 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B1 | AM, B1 | |
| B | AM, A1, A2, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C1 | AM, A1, B1, B, C1 | 1 |
| C1E | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D1 | AM, A1, B1, B, D1 | 1 |
| D1E | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I7

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B1

AM, B1

B

AM, A1, A2, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C1

AM, A1, B1, B, C1

1

C1E

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D1

AM, A1, B1, B, D1

1

D1E

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 8 (I8)

Izdavao se u Italiji od 1999. do 2004.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I8 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D | 1, 2 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE | 1, 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I8

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, C1, C, D1, D

1, 2

DE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

1, 2

Dodatne informacije:

| 1. | A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

| 2. | Kategorije C1, C1E, C i CE vrijede samo ako je vozačka dozvola kategorije D izdana prije 1. listopada 2004. |
| --- | --- |

2.

Kategorije C1, C1E, C i CE vrijede samo ako je vozačka dozvola kategorije D izdana prije 1. listopada 2004.

Obrazac vozačke dozvole Italije 9 (I9)

Izdavao se u Italiji od 2005. do 2007.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I9 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I9

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Italije 10 (I10)

Izdavao se u Italiji od 2007. do 2013.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca I10 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM, A1 | |
| A | AM, A1, A2, A | |
| B | AM, A1, B1, B | 1 |
| BE | AM, A1, B1, B, BE | 1 |
| C | AM, A1, B1, B, C1, C | 1 |
| CE | AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE | 1 |
| D | AM, A1, B1, B, D1, D | 1 |
| DE | AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca I10

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM, A1

A

AM, A1, A2, A

B

AM, A1, B1, B

1

BE

AM, A1, B1, B, BE

1

C

AM, A1, B1, B, C1, C

1

CE

AM, A1, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

1

D

AM, A1, B1, B, D1, D

1

DE

AM, A1, B1, B, BE, D1, D1E, D, DE

1

Dodatne informacije:

| 1. | A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području. |
| --- | --- |

1.

A1 vrijedi samo na nacionalnom državnom području.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH NA CIPRU

Obrazac vozačke dozvole Cipra 1 (CY1)

Izdaje se na Cipru od 1. svibnja 2004.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca CY1 | Odgovarajuće kategorije |
| I | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| Γ1/C1 | C1 |
| Γ1E/C1E | C1E |
| Γ/C | C |
| ΓΕ/CE | CE |
| Δ1/D1 | D1 |
| Δ1E/D1E | D1E |
| Δ/D | D |
| ΔΕ/DE | DE |
| (ΣΤ (F), H (H), Z (G), Θ (Ι), I (J), IA (K), IB (L) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca CY1

Odgovarajuće kategorije

I

AM

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

Γ1/C1

C1

Γ1E/C1E

C1E

Γ/C

C

ΓΕ/CE

CE

Δ1/D1

D1

Δ1E/D1E

D1E

Δ/D

D

ΔΕ/DE

DE

(ΣΤ (F), H (H), Z (G), Θ (Ι), I (J), IA (K), IB (L)

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U LATVIJI

Obrazac vozačke dozvole Latvije 1 (LV1)

Izdavao se u Latviji od 28. rujna 1993. do 30. travnja 2004.

Opis: ružičasta plastična kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LV1 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| A2 | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LV1

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| | Nacionalne kategorije TRAM i TROL daju pravo upravljanja tramvajima i trolejbusima. |
| --- | --- |

Nacionalne kategorije TRAM i TROL daju pravo upravljanja tramvajima i trolejbusima.

| | Postoje posebne dozvole koje se izdaju za poljoprivredne i šumarske traktore. |
| --- | --- |

Postoje posebne dozvole koje se izdaju za poljoprivredne i šumarske traktore.

Obrazac vozačke dozvole Latvije 2 (LV2)

Izdaje se u Latviji od 1. svibnja 2004.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LV2 | Odgovarajuće kategorije |
| M | AM |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LV2

Odgovarajuće kategorije

M

AM

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| 1. | Nacionalne kategorije TRAM i TROL daju pravo upravljanja tramvajima i trolejbusima. |
| --- | --- |

1.

Nacionalne kategorije TRAM i TROL daju pravo upravljanja tramvajima i trolejbusima.

| 2. | Postoje posebne dozvole koje se izdaju za poljoprivredne i šumarske traktore. |
| --- | --- |

2.

Postoje posebne dozvole koje se izdaju za poljoprivredne i šumarske traktore.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U LITVI

Obrazac vozačke dozvole Litve 1 (LT1)

Izdavao se u Litvi do 1. travnja 2000.

Opis: žuta plastificirana dvostrana kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LT1 | Odgovarajuće kategorije |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LT1

Odgovarajuće kategorije

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| | Na ovom obrascu nije naveden datum isteka valjanosti. |
| --- | --- |

Na ovom obrascu nije naveden datum isteka valjanosti.

| | Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM. |
| --- | --- |

Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM.

Obrazac vozačke dozvole Litve 2 (LT2)

Izdavao se u Litvi od 1. travnja 2000. do 31. prosinca 2002.

Opis: žuta plastificirana dvostrana kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LT2 | Odgovarajuće kategorije |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LT2

Odgovarajuće kategorije

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| | Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu. |
| --- | --- |

Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu.

| | Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM. |
| --- | --- |

Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM.

Obrazac vozačke dozvole Litve 3 (LT3)

Izdavao u Litvi od 1. siječnja 2003. do 31. listopada 2005.

Opis: ružičasta plastična kartica. Podaci (fotografija, kategorije i osobni podaci) laserski su ugravirani u polikarbonatni sloj.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LT3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) | A2 | 1 |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (T) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LT3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg)

A2

1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelj dozvole za upravljanje vozilima kategorije A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) može nakon dvije godine dobiti neograničeno pravo upravljanja vozilima kategorije A samo nakon zamjene dozvole. |
| --- | --- |

1.

Imatelj dozvole za upravljanje vozilima kategorije A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) može nakon dvije godine dobiti neograničeno pravo upravljanja vozilima kategorije A samo nakon zamjene dozvole.

Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM.

Obrazac vozačke dozvole Litve 4 (LT4)

Izdaje se u Litvi od 1. studenoga 2005.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca LT4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | |
| A1 | A1 | |
| A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) | A2 | 1 |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (T) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca LT4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

A1

A1

A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg)

A2

1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelj dozvole za upravljanje vozilima kategorije A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) može nakon dvije godine dobiti neograničeno pravo upravljanja vozilima kategorije A samo nakon zamjene dozvole. |
| --- | --- |

1.

Imatelj dozvole za upravljanje vozilima kategorije A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) može nakon dvije godine dobiti neograničeno pravo upravljanja vozilima kategorije A samo nakon zamjene dozvole.

Imatelj bilo koje dozvole isto tako ima pravo upravljanja vozilima kategorije AM.

Valjanost: tri mjeseca, dvije godine, deset godina.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U LUKSEMBURGU

Obrazac vozačke dozvole Luksemburga 1 (L1)

Izdavao se u Luksemburgu do 31. prosinca 1985.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca L1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| (A3) | AM | 3 |
| (A2) | — | 3 |
| — | A1 | |
| — | A2 | |
| A1 | A | |
| — | B1 | |
| B1/B2 | B | 1 |
| — | BE | |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C1/C2 | C | |
| CE2 | CE | 2 |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| — | DE | |
| (F1/2/3) | — | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca L1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

(A3)

AM

3

(A2)

—

3

—

A1

—

A2

A1

A

—

B1

B1/B2

B

1

—

BE

—

C1

—

C1E

C1/C2

C

CE2

CE

2

—

D1

—

D1E

D

D

—

DE

(F1/2/3)

—

3

Dodatne informacije:

| 1. | Ako je vozačka dozvola kategorija B1/B2 izdana prije 1. srpnja 1977., imatelj dozvole ima pravo upravljanja vozilima kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Ako je vozačka dozvola kategorija B1/B2 izdana prije 1. srpnja 1977., imatelj dozvole ima pravo upravljanja vozilima kategorije A.

| 2. | Kategorija E2 obuhvaća pravo upravljanja vozilima s prikolicama i poluprikolicama s najvećom dopuštenom masom većom od 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategorija E2 obuhvaća pravo upravljanja vozilima s prikolicama i poluprikolicama s najvećom dopuštenom masom većom od 1 750 kg.

| 3. | Nacionalne kategorije. |
| --- | --- |

3.

Nacionalne kategorije.

Obrazac vozačke dozvole Luksemburga 2 (L2)

Izdavao se u Luksemburgu do 31. prosinca 1985.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca L2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| (A3) | AM | 3 |
| (A2) | — | 3 |
| — | A1 | |
| — | A2 | |
| A1 | A | |
| — | B1 | |
| B1/B2 | B | 1 |
| — | BE | |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C1 + 2 | C | |
| CE2 | CE | 2 |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| — | DE | |
| (F1/2/3) | — | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca L2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

(A3)

AM

3

(A2)

—

3

—

A1

—

A2

A1

A

—

B1

B1/B2

B

1

—

BE

—

C1

—

C1E

C1 + 2

C

CE2

CE

2

—

D1

—

D1E

D

D

—

DE

(F1/2/3)

—

3

Dodatne informacije:

| 1. | Ako je vozačka dozvola kategorija B1/B2 izdana prije 1. srpnja 1977., imatelj dozvole ima pravo upravljanja vozilima kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Ako je vozačka dozvola kategorija B1/B2 izdana prije 1. srpnja 1977., imatelj dozvole ima pravo upravljanja vozilima kategorije A.

| 2. | Kategorija E2 obuhvaća pravo upravljanja vozilima s prikolicama i poluprikolicama s najvećom dopuštenom masom većom od 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategorija E2 obuhvaća pravo upravljanja vozilima s prikolicama i poluprikolicama s najvećom dopuštenom masom većom od 1 750 kg.

| 3. | Nacionalne kategorije. |
| --- | --- |

3.

Nacionalne kategorije.

Obrazac vozačke dozvole Luksemburga 3 (L3)

Izdavao se u Luksemburgu od 1. siječnja 1986. do 30. rujna 1996.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca L3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| (A3) | AM | 1 |
| (A2) | — | 1 |
| — | A1 | |
| — | A2 | |
| A1 | A | |
| — | B1 | |
| B1/BE1 | B | |
| — | BE | |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C | C | |
| CE2 | CE | |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| — | DE | |
| (F1/2/3) | — | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca L3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

(A3)

AM

1

(A2)

—

1

—

A1

—

A2

A1

A

—

B1

B1/BE1

B

—

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE2

CE

—

D1

—

D1E

D

D

—

DE

(F1/2/3)

—

1

Dodatne informacije:

| 1. | Nacionalne kategorije. |
| --- | --- |

1.

Nacionalne kategorije.

Obrazac vozačke dozvole Luksemburga 4 (L4)

Izdaje se u Luksemburgu od 1. listopada 1996.

Opis: ružičasti papirnati obrazac u skladu s Prilogom I. Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca L4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| (A3) | AM | 2 |
| (A2) | — | 2 |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | |
| — | B1 | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (F1/2/3) | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca L4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

(A3)

AM

2

(A2)

—

2

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

1

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F1/2/3)

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija B vrijedi i za upravljanje vozilima kategorije B1. |
| --- | --- |

1.

Kategorija B vrijedi i za upravljanje vozilima kategorije B1.

| 2. | Nacionalne kategorije. |
| --- | --- |

2.

Nacionalne kategorije.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U MAĐARSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Mađarske 1 (H1)

Izdavao se u Mađarskoj od 1. siječnja 1964. do 1. siječnja 1984.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, presavijena, sa šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca H1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A, A1 | |
| B | B | |
| C | C, C1 | |
| D | D, D1 | |
| E | E | 1 |
| F | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca H1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A, A1

B

B

C

C, C1

D

D, D1

E

E

1

F

—

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija „E” valjana je samo zajedno s usklađenim kategorijama vozila kojima vozač već ima pravo upravljati. Na primjer, pravo na kategoriju „B”i pravo na kategoriju „E” smatraju se kombiniranom kategorijom „B + E”. |
| --- | --- |

1.

Kategorija „E” valjana je samo zajedno s usklađenim kategorijama vozila kojima vozač već ima pravo upravljati. Na primjer, pravo na kategoriju „B”i pravo na kategoriju „E” smatraju se kombiniranom kategorijom „B + E”.

Obrazac vozačke dozvole Mađarske 2 (H2)

Izdavao se u Mađarskoj od 1. siječnja 1984. do 31. prosinca 2000.

Opis: ružičasta papirnata dozvola s četiri stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca H2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A, A1 | |
| B | B | |
| C | C, C1 | |
| D | D, D1 | |
| E | E | 1 |
| F | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca H2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A, A1

B

B

C

C, C1

D

D, D1

E

E

1

F

—

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija „E” valjana je samo zajedno s usklađenim kategorijama vozila kojima vozač već ima pravo upravljati. Na primjer, pravo na kategoriju „B”i pravo na kategoriju „E” smatraju se kombiniranom kategorijom „B + E”. |
| --- | --- |

1.

Kategorija „E” valjana je samo zajedno s usklađenim kategorijama vozila kojima vozač već ima pravo upravljati. Na primjer, pravo na kategoriju „B”i pravo na kategoriju „E” smatraju se kombiniranom kategorijom „B + E”.

Obrazac vozačke dozvole Mađarske 3 (H3)

Izdavao se u Mađarskoj od 1. siječnja 2000. do 31. prosinca 2004.

Opis: ružičasta plastična kartica. Taj se obrazac priznaje i kao nacionalni identifikacijski dokument unutar granica Mađarske. To je sigurnosni dokument kategorije „A” izrađen laserskim graviranjem.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca H3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A | A, A1 | |
| B | B | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | 1 |
| C | C, C1 | |
| CE | CE, C1E | 3 |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | 2 |
| D | D, D1 | |
| DE | DE, D1E | 4 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca H3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A

A, A1

B

B

C1

C1

C1E

C1E

1

C

C, C1

CE

CE, C1E

3

D1

D1

D1E

D1E

2

D

D, D1

DE

DE, D1E

4

Dodatne informacije:

Vozačka dozvola za kombinirane kategorije može se izdati samo vozačima koji imaju pravo upravljanja vučnim vozilom.

| 1. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C1” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”. |
| --- | --- |

1.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C1” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”.

| 2. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D1” vrijedi i za kategoriju „B”. |
| --- | --- |

2.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D1” vrijedi i za kategoriju „B”.

| 3. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C” vrijedi za sve kategorije vozila kojima vozač ima pravo upravljati i koje su ovjerene u vozačkoj dozvoli. |
| --- | --- |

3.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C” vrijedi za sve kategorije vozila kojima vozač ima pravo upravljati i koje su ovjerene u vozačkoj dozvoli.

| 4. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”. |
| --- | --- |

4.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”.

Obrazac vozačke dozvole Mađarske 4 (H4)

Izdaje se u Mađarskoj od 5. kolovoza 2004.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ. Taj se obrazac priznaje i kao nacionalni identifikacijski dokument unutar granica Mađarske. To je sigurnosni dokument kategorije „A” izrađen laserskim graviranjem.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca H4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A | A, A1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | 1 |
| C | C, C1 | |
| CE | CE, C1E | 3 |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | 2 |
| D | D, D1 | |
| DE | DE, D1E | 4 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca H4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A

A, A1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

1

C

C, C1

CE

CE, C1E

3

D1

D1

D1E

D1E

2

D

D, D1

DE

DE, D1E

4

Dodatne informacije:

Vozačka dozvola za kombinirane kategorije može se izdati samo vozačima koji imaju pravo upravljanja vučnim vozilom.

| 1. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C1” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”. |
| --- | --- |

1.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C1” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”.

| 2. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D1” vrijedi i za kategoriju „B”. |
| --- | --- |

2.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D1” vrijedi i za kategoriju „B”.

| 3. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C” vrijedi za sve kategorije vozila kojima vozač ima pravo upravljati i koje su ovjerene u vozačkoj dozvoli. |
| --- | --- |

3.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „C” vrijedi za sve kategorije vozila kojima vozač ima pravo upravljati i koje su ovjerene u vozačkoj dozvoli.

| 4. | Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”. |
| --- | --- |

4.

Kombinirana kategorija „E” dobivena uz kategoriju „D” vrijedi i za kategorije „B” i „D1”.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH NA MALTI

Obrazac vozačke dozvole Malte 1 (M1)

Izdavao se na Malti od 1. srpnja 1991. do 31. prosinca 2000.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, dimenzija 221 mm × 100 mm kada je otvorena, prvi put izdana u srpnju 1991., presavijena na šest stranica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca M1 | Odgovarajuće kategorije |
| A | A, A1, B1 |
| B | B, BE |
| C | C, CE, C1, C1E |
| D | D, DE, D1, D1E |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca M1

Odgovarajuće kategorije

A

A, A1, B1

B

B, BE

C

C, CE, C1, C1E

D

D, DE, D1, D1E

Dodatne informacije:

Dozvola je tiskana na malteškom i engleskom. Papirnata vozačka dozvola ima serijske brojeve na obje strane i prekrivena je sitnim simbolima malteške policije. Veći simbol djelomično je ugraviran na fotografiju i djelomično na dozvolu, a veliki malteški simbol nalazi se u središnjem velikom polju iznad serijskog broja.

Obrazac vozačke dozvole Malte 2 (M2)

Izdaje se na Malti od 1. siječnja 2001.

Opis: ružičasta plastična kartica s fotografijom, veličine 85,4 mm × 54 mm – format osobne iskaznice – izdana 2001., u skladu s 91/439/EEZ.

Vozačka dozvola sastoji se od dva dijela – plastične kartice s fotografijom i duplikata dozvole. Kartica s fotografijom sadržava fotografiju, adresu, potpis i kategorije imatelja kartice. Duplikat je priložen vozačkoj dozvoli i sadržava serijski broj, osobne podatke vozača, broj vozačke dozvole, skeniran potpis imatelja dozvole, kategorije i valjanost, informacijske kodove, podatke o kaznenim bodovima, rok valjanosti dozvole za osobe starije od 70 godina i druge važne podatke. Donji dio služi kao potvrda dozvole. Na stražnjoj strani duplikata nalazi se adresa tijela koje je izdalo dozvolu i opis kategorija dozvole te opis Unijinih i nacionalnih informacijskih kodova.

U odnosu na sigurnosna obilježja, dozvola se sastoji od vrlo otporne i savitljive kartice s fotografijom, izrađene u obliku kreditne kartice osjetljive na ultraljubičasto svjetlo. U sredini prednje strane nalazi se ružičast malteški križ. Riječi „vozačka dozvola” prevedene na jezike država članica EU-a (bez razmaka između riječi) ponavljaju se u zakrivljenim linijama preko većine prednje strane. Na dozvoli je prikazana „prozirna” slika imatelja dozvole, a mikro natpis oko plavog kvadrata sadržava slovo M i 12 žutih zvjezdica. Na stražnjoj strani dozvole ugravirano je pet malteških simbola, s lijeve strane. Sličan uzorak s riječima „vozačka dozvola” ponavlja se i na cijeloj stražnjoj strani dozvole. Kategorije, njihova valjanost i drugi informacijski kodovi navedeni su i na stražnjoj stranici kartice. Duplikat je žućkasti (prije plavi i ružičasti) dokument s vodenim žigom. Serijski broj nalazi se na gornjoj desnoj strani ispod logotipa tijela koje je izdalo dozvolu. Serijski broj nalazi se i na potvrdi.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca M2 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| A | A2 |
| A+ | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F | — |
| G | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca M2

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

A

A2

A+

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F

—

G

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U NIZOZEMSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 1 (NL1)

Izdavao se u Nizozemskoj od 1. srpnja 1987. do 1. lipnja 1996.

Opis: ružičasta papirnata dozvola veličine 106 mm × 222 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A1, A2, A | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A1, A2, A

B

B

1

BE

BE

2

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1, DE

Dodatne informacije:

| | Iako je rok valjanosti tih vozačkih dozvola istekao, obrazac je uključen u ovaj akt jer te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje. |
| --- | --- |

Iako je rok valjanosti tih vozačkih dozvola istekao, obrazac je uključen u ovaj akt jer te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje.

| | Ako se takva vozačka dozvola zamijeni, primjenjuju se sljedeća stečena prava.






  1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- | --- |

Ako se takva vozačka dozvola zamijeni, primjenjuju se sljedeća stečena prava.

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 2 (NL2)

Izdavao se u Nizozemskoj od 1. lipnja 1996. do 1. lipnja 2002.

Opis: ružičasta papirnata dozvola veličine 106 mm × 222 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A1, A2, A | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A1, A2, A

B

B

1

BE

BE

2

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1, DE

Dodatne informacije:

| | Iako je rok valjanosti tih vozačkih dozvola istekao, obrazac je uključen u ovaj akt jer te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje. |
| --- | --- |

Iako je rok valjanosti tih vozačkih dozvola istekao, obrazac je uključen u ovaj akt jer te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje.

| | Ako se takva vozačka dozvola zamijeni, primjenjuju se sljedeća stečena prava.






  1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- | --- |

Ako se takva vozačka dozvola zamijeni, primjenjuju se sljedeća stečena prava.

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 3 (NL3)

Izdavao se u Nizozemskoj od 1. lipnja 2002. do 1. listopada 2006.

Opis: ružičasta papirnata dozvola veličine 106 mm × 222 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A laka | A1, A2 | |
| A | A1, A2, A | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A laka

A1, A2

A

A1, A2, A

B

B

1

BE

BE

2

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1, DE

Dodatne informacije:

| | Dozvole na temelju tog obrasca još uvijek mogu biti važeće ili im je valjanost istekla. Te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje nakon isteka roka. |
| --- | --- |

Dozvole na temelju tog obrasca još uvijek mogu biti važeće ili im je valjanost istekla. Te dozvole ispunjavaju uvjete za produljenje nakon isteka roka.

| | Na te se vozačke dozvole primjenjuju sljedeća stečena prava:






  1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- | --- |

Na te se vozačke dozvole primjenjuju sljedeća stečena prava:

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 4 (NL4)

Izdavao se u Nizozemskoj od 1. listopada 2006. do 19. siječnja 2013.

Opis: ružičasta dozvola od plastičnog materijala u obliku kreditne kartice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | |
| A laka | A1, A2 | |
| A | A | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

A laka

A1, A2

A

A

B

B

1

BE

BE

2

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

Na te se vozačke dozvole primjenjuju sljedeća stečena prava:

| 1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- |

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 5 (NL5)

Izdavao se u Nizozemskoj od 19. siječnja 2013. do 14. studenoga 2014.

Opis: ružičasta dozvola od plastičnog materijala u obliku kreditne kartice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | |
| A1 | A1 | |
| A2 | A2 | |
| A | A | |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

B

B

1

BE

BE

2

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| | U Nizozemskoj se primjenjuju samo stečena prava koje proizlaze iz stupanja na snagu Direktive 2006/126/EZ. Europska komisija napomenula je da se stečena prava mogu prikazati primjenom usklađenih kodova, no to nije obvezno. Ta se prava mogu navesti na dozvoli na druge načine. |
| --- | --- |

U Nizozemskoj se primjenjuju samo stečena prava koje proizlaze iz stupanja na snagu Direktive 2006/126/EZ. Europska komisija napomenula je da se stečena prava mogu prikazati primjenom usklađenih kodova, no to nije obvezno. Ta se prava mogu navesti na dozvoli na druge načine.

| | Budući da je riječ o stečenim pravima koja se primjenjuju diljem EU-a, Nizozemska je odlučila da neće upotrebljavati kodove. Stečena prava mogu se odrediti na temelju datuma prvog izdavanja kategorije. Ako je datum prvog izdavanja prije 19. siječnja 2013., stečeno se pravo primjenjuje. |
| --- | --- |

Budući da je riječ o stečenim pravima koja se primjenjuju diljem EU-a, Nizozemska je odlučila da neće upotrebljavati kodove. Stečena prava mogu se odrediti na temelju datuma prvog izdavanja kategorije. Ako je datum prvog izdavanja prije 19. siječnja 2013., stečeno se pravo primjenjuje.

| | To se odnosi na sljedeća stečena prava:






  1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B za vozačke dozvole čiji je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- | --- |

To se odnosi na sljedeća stečena prava:

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B za vozačke dozvole čiji je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE ako je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE ako je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

Obrazac vozačke dozvole Nizozemske 6 (NL6)

Izdaje se u Nizozemskoj od 14. studenoga 2014. nadalje

Opis: ružičasta dozvola od plastičnog materijala formata kreditne kartice (opremljena beskontaktnim mikročipom).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca NL6 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | |
| A1 | A1 | |
| A2 | A2 | |
| A | A | |
| B1 | B1 | 3 |
| B | B | 1 |
| BE | BE | 2 |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca NL6

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

B1

B1

3

B

B

1

BE

BE

2

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| | U Nizozemskoj se primjenjuju samo stečena prava koje proizlaze iz stupanja na snagu Direktive 2006/126/EZ. Europska komisija napomenula je da se stečena prava mogu prikazati primjenom usklađenih kodova, no to nije obvezno. Ta se prava mogu navesti na dozvoli na druge načine. |
| --- | --- |

U Nizozemskoj se primjenjuju samo stečena prava koje proizlaze iz stupanja na snagu Direktive 2006/126/EZ. Europska komisija napomenula je da se stečena prava mogu prikazati primjenom usklađenih kodova, no to nije obvezno. Ta se prava mogu navesti na dozvoli na druge načine.

| | Budući da je riječ o stečenim pravima koja se primjenjuju diljem EU-a, Nizozemska je odlučila da neće upotrebljavati kodove. Stečena prava mogu se odrediti na temelju datuma prvog izdavanja kategorije. Ako je datum prvog izdavanja prije 19. siječnja 2013., stečeno se pravo primjenjuje. |
| --- | --- |

Budući da je riječ o stečenim pravima koja se primjenjuju diljem EU-a, Nizozemska je odlučila da neće upotrebljavati kodove. Stečena prava mogu se odrediti na temelju datuma prvog izdavanja kategorije. Ako je datum prvog izdavanja prije 19. siječnja 2013., stečeno se pravo primjenjuje.

| | To se odnosi na sljedeća stečena prava.






  1. | Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B za vozačke dozvole čiji je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03). |
| --- | --- | --- |

To se odnosi na sljedeća stečena prava.

1.

Stečeno pravo upravljanja motornim vozilom na tri kotača s dozvolom kategorije B za vozačke dozvole čiji je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.03).

| 2. | Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE ako je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06). |
| --- | --- |

2.

Stečeno pravo vuče prikolice mase veće od 3 500 kg s dozvolom kategorije BE ako je prvi datum izdavanja kategorije bio prije 19. siječnja 2013. (može se upotrijebiti usklađeni kod 79.06).

| 3. | Ako je primjenjivo, kategorija B1 na nizozemskoj vozačkoj dozvoli prikazana je unosom koda 73 u kategoriju B. |
| --- | --- |

3.

Ako je primjenjivo, kategorija B1 na nizozemskoj vozačkoj dozvoli prikazana je unosom koda 73 u kategoriju B.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U AUSTRIJI

Obrazac vozačke dozvole Austrije 1 (A1)

Izdavao se u Austriji od 25. ožujka 1947. do 15. svibnja 1952.

Opis: veličine 15 × 10,5 cm; siv, debeo, ali običan papir.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca A1 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| a | A1 |
| — | A2 |
| b | A |
| — | B1 |
| c 1 | B |
| c 2 | B |
| — | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| d | C, CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| d | D, DE |
| (e) | — |
| (f) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca A1

Odgovarajuće kategorije

—

AM

a

A1

—

A2

b

A

—

B1

c 1

B

c 2

B

—

BE

—

C1

—

C1E

d

C, CE

—

D1

—

D1E

d

D, DE

(e)

—

(f)

—

Dodatne informacije:

Na obrascima izdanima od 1947. do rujna 1951. na stranici 4. navodi se da je taj obrazac vozačke dozvole izdan u zamjenu za njemačku vozačku dozvolu.

Obrazac vozačke dozvole Austrije 2 (A2)

Izdavao se u Austriji od 16. svibnja 1952. do 31. prosinca 1955.

Opis: veličine 22 × 10,5 cm; siv, debeo, ali običan papir.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca A2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| a | A1 | |
| — | A2 | |
| b | A | |
| — | B1 | |
| c 1 | B | |
| c 2 | B | |
| — | BE | |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| d 1 | C, CE | |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| d 2 | D, DE | 1 |
| (e) | — | |
| (f) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca A2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

a

A1

—

A2

b

A

—

B1

c 1

B

c 2

B

—

BE

—

C1

—

C1E

d 1

C, CE

—

D1

—

D1E

d 2

D, DE

1

(e)

—

(f)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Klasa d2: valjanost pet godina. |
| --- | --- |

1.

Klasa d2: valjanost pet godina.

Obrazac vozačke dozvole Austrije 3 (A3)

Izdavao se u Austriji od 1. siječnja 1956. do 1. studenoga 1997.

Opis: veličine 22 × 10,5 cm, ružičaste boje; otporan papirnat materijal. Izgled ovog obrasca može se razlikovati. Međutim, dok se ovaj obrazac izdavao, nije bilo značajnijih promjena u odnosu na sadržaj prava.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca A3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| — | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | |
| — | B1 | |
| B | B | |
| — | B | |
| — | BE | |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C | C | |
| — | CE | |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| — | DE | |
| E | — | 1 |
| F | — | |
| G | — | |
| H | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca A3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

—

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

—

B

—

BE

—

C1

—

C1E

C

C

—

CE

—

D1

—

D1E

D

D

—

DE

E

—

1

F

—

G

—

H

—

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorije BE, CE i DE nisu postojale u Direktivi 91/439/EEZ prije uvođenja obrasca A4. Klasa E valjana je samo zajedno s barem jednom od klasa B, C ili D; razdoblje valjanosti od pet godina za klasu D vrijedi i za klasu E u kombinaciji s klasom D. |
| --- | --- |

1.

Kategorije BE, CE i DE nisu postojale u Direktivi 91/439/EEZ prije uvođenja obrasca A4. Klasa E valjana je samo zajedno s barem jednom od klasa B, C ili D; razdoblje valjanosti od pet godina za klasu D vrijedi i za klasu E u kombinaciji s klasom D.

Obrazac vozačke dozvole Austrije 4 (A4)

Izdavao se u Austriji od 1. studenoga 1997. do 1. ožujka 2006.

Opis: veličine 22 × 10,5 cm, ružičaste boje; otporan papirnati materijal, plastificirana na stranici 2. (podaci i fotografija imatelja dozvole).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca A4 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| — | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| — | B |
| — | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca A4

Odgovarajuće kategorije

—

AM

—

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

—

B

—

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

F

—

Obrazac vozačke dozvole Austrije 5 (A5)

Izdaje se u Austriji od 1. ožujka 2006.

Opis: veličine 8,5 × 5,5 cm, ružičaste boje; plastična kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca A5 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A (≤ 25 KW i ≤ 0,16 KW/kg) | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| — | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca A5

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A (≤ 25 KW i ≤ 0,16 KW/kg)

A2

A

A

—

B1

B

B

—

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

F

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U POLJSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Poljske 1 (PL1)

Izdavao se u Poljskoj od 1. srpnja 1999. do 30. rujna 2001.

Opis: identifikacijska iskaznica (horizontalni prikaz); veličina 53,98 × 85,60 mm, debljina: 0,76 mm; plastična kartica ružičastih tonova s prozirnim zaštitnim slojem.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca PL1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| * | AM | 1 |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| T | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca PL1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

*

AM

1

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

T

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole. |
| --- | --- |

1.

Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole.

| 2. | Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području. |
| --- | --- |

2.

Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Poljske 2 (PL2)

Izdavao se u Poljskoj od 1. listopada 2001. do 30. travnja 2004.

Opis: identifikacijska iskaznica (horizontalni prikaz); veličina 53,98 × 85,60 mm, debljina: 0,76 mm; plastična kartica ružičastih tonova s prozirnim zaštitnim slojem.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca PL2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| | AM | 1 |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| T | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca PL2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

1

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

T

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole. |
| --- | --- |

1.

Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole.

| 2. | Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području. |
| --- | --- |

2.

Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području.

Obrazac vozačke dozvole Poljske 3 (PL3)

Izdaje se u Poljskoj od 1. svibnja 2004.

Opis: identifikacijska iskaznica (horizontalni prikaz); veličina 53,98 × 85,60 mm, debljina: 0,76 mm; plastična kartica ružičastih tonova s prozirnim zaštitnim slojem.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca PL3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| | AM | 1 |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| T | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca PL3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

1

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

T

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole. |
| --- | --- |

1.

Dokument koji osobi u dobi između 13 i 18 godina potvrđuje pravo upravljanja mopedom je vozačka dozvola za moped; osobe starije od 18 godina mogu upravljati mopedom bez posebne dozvole.

| 2. | Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području. |
| --- | --- |

2.

Kategorija „T” daje pravo upravljanja poljoprivrednim traktorom s prikolicom (ili više njih) ili sporim vozilom s prikolicom (ili više njih) samo na poljskom državnom području.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U PORTUGALU

Obrazac vozačke dozvole Portugala 1 (P1)

Izdavao se u Portugalu od 30. kolovoza 1965. do 1. rujna 1984.

Opis: ružičasta papirnata dozvola s crnim slovima, šest stranica, 105 × 222 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P1 | Odgovarajuće kategorije |
| A | AM, A1, A2, A |
| B | B1, B, BE |
| C | C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE |
| D | poljoprivredni traktori |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P1

Odgovarajuće kategorije

A

AM, A1, A2, A

B

B1, B, BE

C

C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

D

poljoprivredni traktori

Obrazac vozačke dozvole Portugala 2 (P2)

Izdavao se u Portugalu od 1. rujna 1984. do 1. srpnja 1994.

Opis: ružičasta papirnata dozvola s crnim slovima, četiri stranice, 106 × 148 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | AM | |
| A | A1, A2, A | 1 |
| B | B1, B | |
| C | C1, C | |
| E | E | 2 |
| D | D1, D | |
| F (poljoprivredni traktori) | — | |
| G (profesionalni vozači) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

AM

A

A1, A2, A

1

B

B1, B

C

C1, C

E

E

2

D

D1, D

F (poljoprivredni traktori)

—

G (profesionalni vozači)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A.

| 2. | Kategorija E izdaje se vozačima bilo koje druge kategorije. |
| --- | --- |

2.

Kategorija E izdaje se vozačima bilo koje druge kategorije.

Obrazac vozačke dozvole Portugala 3 (P3)

Izdavao se u Portugalu od 1. srpnja 1994. do 18. listopada 1998.

Opis: ružičasta papirnata dozvola s crnim slovima, šest stranica. Visina/širina 106 × 221 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A1, A2, A | 1 |
| B | B1, B | |
| E | BE, C1E, CE, D1E, DE | 2 |
| C | C1, C | |
| D | D1, D | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A1, A2, A

1

B

B1, B

E

BE, C1E, CE, D1E, DE

2

C

C1, C

D

D1, D

Dodatne informacije:

| 1. | Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A.

| 2. | Kategorija E izdaje se samo zajedno s drugom kategorijom. |
| --- | --- |

2.

Kategorija E izdaje se samo zajedno s drugom kategorijom.

Obrazac vozačke dozvole Portugala 4 (P4)

Izdavao se u Portugalu od 18. listopada 1998. do 1. srpnja 1999.

Opis: ružičasta papirnata dozvola s crnim slovima, šest stranica. Visina/širina 106 × 221 mm.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1, A | AM | |
| A1 | A1 | |
| A < 25 kW i 0,16 kW/kg | A2 | 1 |
| A < 25 kW i 0,16 kW/kg | A | 1 |
| B | B1 B | |
| BE | BE | |
| C | C1, C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1, D | |
| DE | D1E, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1, A

AM

A1

A1

A < 25 kW i 0,16 kW/kg

A2

1

A < 25 kW i 0,16 kW/kg

A

1

B

B1 B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A.

Obrazac vozačke dozvole Portugala 5 (P5)

Izdavao se u Portugalu od 1. srpnja 1999. do 25. svibnja 2005.

Opis: plastična kartica u skladu s Direktivom 91/439/EEZ i ISO 7810/7816. Način provjere u skladu s ISO 10 373.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P5 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1, A | AM | 1 |
| A1 | A1 | |
| A < 25 kW i 0,16 kW/kg | A2 | 1 |
| A ≥ 25 kW i 0,16 kW/kg | A | 1 |
| B | B1 B | |
| BE | BE | |
| C | C1 C | |
| CE | C1E, CE | |
| D | D1 D | |
| DE | D1E DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P5

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1, A

AM

1

A1

A1

A < 25 kW i 0,16 kW/kg

A2

1

A ≥ 25 kW i 0,16 kW/kg

A

1

B

B1 B

BE

BE

C

C1 C

CE

C1E, CE

D

D1 D

DE

D1E DE

Dodatne informacije:

| 1. | Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A.

Od 1. srpnja 1999. do 31. prosinca 1999. izdavana su oba obrasca vozačke dozvole P5 i P6.

Obrazac vozačke dozvole Portugala 6 (P6)

Izdaje se u Portugalu od 25. svibnja 2005.

Opis: plastična kartica u skladu s Direktivom 91/439/EEZ i ISO 7810/7816. Način provjere u skladu s ISO 10 373.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca P6 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1, A | AM | 1 |
| A1 | A1 | |
| A < 25 kW i 0,16 kW/kg | A2 | 1 |
| A ≥ 25 kW i 0,16 kW/kg | A | 1 |
| B1 | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca P6

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1, A

AM

1

A1

A1

A < 25 kW i 0,16 kW/kg

A2

1

A ≥ 25 kW i 0,16 kW/kg

A

1

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| 1. | Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A. |
| --- | --- |

1.

Postoji posebna dozvola za motocikle s manje od 50 cm3 i mopede. Njima mogu upravljati i imatelji vozačke dozvole kategorije A.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U RUMUNJSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Rumunjske 1 (ROU1)

Izdavao se u Rumunjskoj od 29. travnja 1966. do 28. lipnja 1984.

Opis: knjižica dozvole s jednim listom papira, ružičasta. Dimenzije jedne stranice: 74 × 105 mm.

Vozačka dozvola na temelju tog obrasca više nije valjana za vožnju u Rumunjskoj jer je od 1995. do 2001. uvedena obvezna zamjena svih vozačkih dozvola. Ipak, dozvola se može obnoviti novom vozačkom dozvolom koju izdaje Rumunjska i koju moraju priznati druge države članice do 19. siječnja 2033.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ROU1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | |
| B | B | |
| C | C | |
| D | D | |
| E | E | 1 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ROU1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

B

B

C

C

D

D

E

E

1

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Obrazac vozačke dozvole Rumunjske 2 (ROU2)

Izdavao se u Rumunjskoj od 1. srpnja 1984. do 9. travnja 1990.

Opis: visokokvalitetan papir za novčanice (ružičast), s tiskanim sigurnosnim uzorkom. Dimenzije: 76 × 112 mm

Vozačka dozvola na temelju tog obrasca više nije valjana za vožnju u Rumunjskoj jer je od 1995. do 2001. uvedena obvezna zamjena svih vozačkih dozvola. Ipak, dozvola se može obnoviti novom vozačkom dozvolom koju izdaje Rumunjska i koju moraju priznati druge države članice do 19. siječnja 2033.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ROU2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | |
| B | B | |
| C | C | |
| D | D | |
| E | E | 1 |
| F | — | |
| G | A1 | |
| H | — | |
| I | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ROU2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

B

B

C

C

D

D

E

E

1

F

—

G

A1

H

—

I

—

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Obrazac vozačke dozvole Rumunjske 3 (ROU3)

Izdavao se u Rumunjskoj od 9. travnja 1990. do 1. prosinca 1995.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica. Dimenzije jedne stranice: 75 × 103 mm. Dvije su stranice odvojene i namijenjene za povremene liječničke preglede.

Vozačka dozvola na temelju tog obrasca više nije valjana za vožnju u Rumunjskoj jer je od 1995. do 2001. uvedena obvezna zamjena svih vozačkih dozvola. Ipak, dozvola se može obnoviti novom vozačkom dozvolom koju izdaje Rumunjska i koju moraju priznati druge države članice do 19. siječnja 2033.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ROU3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | |
| B | B | |
| C | C | |
| D | D | |
| E | E | 1 |
| F | — | |
| G | A1 | |
| H | — | |
| I | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ROU3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

B

B

C

C

D

D

E

E

1

F

—

G

A1

H

—

I

—

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategorija E bila je samostalna kategorija i vrijedila je samo u kombinaciji s nekom drugom kategorijom, na sljedeći način: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Obrazac vozačke dozvole Rumunjske 4 (ROU4)

Izdavao se u Rumunjskoj od 1. prosinca 1995. do 2008.

Opis: plastificirana kartica, ružičasta. Dimenzije su u skladu s normom ISO 7810. Plastična kartica postupno je uvođena od 1. prosinca 1995. Od 1. prosinca 1995. do 31. listopada 1996. izdavana su oba obrasca: ROU3 i ROU4.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ROU4 | Odgovarajuće kategorije |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tb | — |
| Tr | — |
| Tv | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ROU4

Odgovarajuće kategorije

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tb

—

Tr

—

Tv

—

Dodatne informacije:

| | Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu (deset godina). |
| --- | --- |

Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu (deset godina).

| | Višestruka zaštita protiv krivotvorenja: poseban papir čiji se uzorak ne može kopirati (lito multipleks, linije koje se ne mogu kopirati, optički promjenjivi elementi, prizmatični tisak, srebrni tisak); fotografija se nanosi skeniranjem; hologram blizu fotografije; vidljiva zaštita pod UV zrakama (vidljiva/nevidljiva fluorescentna); mikroslova (ROMANIA) na rubovima fotografije i mikropleks na crtežu vozila na stražnjoj stranici dokumenta. |
| --- | --- |

Višestruka zaštita protiv krivotvorenja: poseban papir čiji se uzorak ne može kopirati (lito multipleks, linije koje se ne mogu kopirati, optički promjenjivi elementi, prizmatični tisak, srebrni tisak); fotografija se nanosi skeniranjem; hologram blizu fotografije; vidljiva zaštita pod UV zrakama (vidljiva/nevidljiva fluorescentna); mikroslova (ROMANIA) na rubovima fotografije i mikropleks na crtežu vozila na stražnjoj stranici dokumenta.

Obrazac vozačke dozvole Rumunjske 5 (ROU5)

Izdavao se u Rumunjskoj od 2008. do 19. siječnja 2013.

Opis: obrazac vozačke dozvole ROU 5 u skladu je s Direktivom 2006/126/EZ: polikarbonatna kartica u skladu s normama ISO 7810 i ISO 7816-1; mjere protiv krivotvorenja; posebni hologrami; vidljiva i nevidljiva UV tinta; IR i fosforescentni pigmenti; opipljive površine; materijali bez optičkih osvjetljivača; pozadinski sigurnosni uzorci; optički promjenjivi elementi; lasersko graviranje; sigurnosna pozadina na mjestu fotografije.

Dodatna obilježja: proziran prozor, vijugast uzorak.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ROU5 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | A1 |
| A2 | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tb | — |
| Tr | — |
| Tv | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ROU5

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tb

—

Tr

—

Tv

—

Dodatne informacije:

| | Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu (deset godina). |
| --- | --- |

Dozvole prema tom obrascu valjane su do datuma isteka valjanosti navedenog na dokumentu (deset godina).

| | Tijekom 2008. izdavana su oba obrasca: ROU4 i ROU5. |
| --- | --- |

Tijekom 2008. izdavana su oba obrasca: ROU4 i ROU5.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U SLOVENIJI

Obrazac vozačke dozvole Slovenije 1 (SLO1)

Izdavao se u Sloveniji od 15. veljače 1992. do 2006.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, presavijena, sa šest stranica.

Taj obrazac može biti izdan na sljedećim jezicima: slovenskom; slovenskom i talijanskom (dvojezično); slovenskom i mađarskom (dvojezično).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca SLO1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | 1 |
| B | B | 2 |
| C | B, C | |
| D | B, C, D | |
| E | BE, CE | 3 |
| (F) | — | |
| (G) | — | |
| H | A1 79 (< 50 km/h) | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca SLO1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

1

B

B

2

C

B, C

D

B, C, D

E

BE, CE

3

(F)

—

(G)

—

H

A1 79 (< 50 km/h)

Dodatne informacije:

| 1. | Za kategoriju A mogu se primjenjivati sljedeća ograničenja (navedeno pod napomenama): | „A – LE DO 50 KM/H” ili „21800 A LE DO 50 KM/H” ili „A 79 (< 50 KM/H)”: ograničenje upravljanja vozilima kategorije A1 79 (< 50 km/h), samo motocikli. |
| --- | --- | --- |

1.

Za kategoriju A mogu se primjenjivati sljedeća ograničenja (navedeno pod napomenama):

„A – LE DO 50 KM/H” ili „21800 A LE DO 50 KM/H” ili „A 79 (< 50 KM/H)”: ograničenje upravljanja vozilima kategorije A1 79 (< 50 km/h), samo motocikli.

| | „A – DO 125 CCM” ili „20500 A <= 125 CCM” ili „A <= 125 CCM IN <= 11 kW” ili „20800 A <= 125 CCM IN <= 11 KW” ili „72. (A1)”: pravo upravljanja samo motociklima kategorije A1; |
| --- | --- |

„A – DO 125 CCM” ili „20500 A <= 125 CCM” ili „A <= 125 CCM IN <= 11 kW” ili „20800 A <= 125 CCM IN <= 11 KW” ili „72. (A1)”: pravo upravljanja samo motociklima kategorije A1;

| | „A <= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG”, ili „20900 A <= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG”; ili „A 209. (<= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG)”: daje imatelju pravo upravljanja samo motociklima kategorije A čija snaga nije veća od 25 kW i čiji omjer snage i težine nije veći od 0,16 kW/kg; |
| --- | --- |

„A <= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG”, ili „20900 A <= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG”; ili „A 209. (<= 25 KW ALI <= 0,16 KW/KG)”: daje imatelju pravo upravljanja samo motociklima kategorije A čija snaga nije veća od 25 kW i čiji omjer snage i težine nije veći od 0,16 kW/kg;

| | „A – DO 350 CM” ili „20700 A <= 350 CCM”: daje imatelju pravo upravljanja motociklima kategorije A u dobi od 20 godina (ili više). |
| --- | --- |

„A – DO 350 CM” ili „20700 A <= 350 CCM”: daje imatelju pravo upravljanja motociklima kategorije A u dobi od 20 godina (ili više).

| 2. | Ako je pod napomenama navedeno sljedeće:

  „E-LE Z VOZILI B KATEGORIJE” ili „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE” ili „E 206. LE Z VOZILI B KAT.”: imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije BE. |
| --- | --- |

2.

Ako je pod napomenama navedeno sljedeće:

„E-LE Z VOZILI B KATEGORIJE” ili „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE” ili „E 206. LE Z VOZILI B KAT.”: imatelj ima pravo upravljati i vozilima kategorije BE.

| 3. | Imatelji dozvole kategorije E imaju pravo upravljati vozilima kategorije DE ako su prije toga dobili dozvolu za kategoriju D. |
| --- | --- |

3.

Imatelji dozvole kategorije E imaju pravo upravljati vozilima kategorije DE ako su prije toga dobili dozvolu za kategoriju D.

Obrazac vozačke dozvole Slovenije 2 (SLO2)

Izdavao se u Sloveniji od 1. siječnja 2006. do 13. srpnja 2009.

Opis: ružičasti papir u termoplastičnoj foliji.

Taj obrazac može biti izdan na sljedećim jezicima: slovenskom; slovenskom i talijanskom (dvojezično); slovenskom i mađarskom (dvojezično).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca SLO2 | Odgovarajuće kategorije |
| A1 | A1 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F | — |
| G | — |
| H | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca SLO2

Odgovarajuće kategorije

A1

A1

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F

—

G

—

H

—

Obrazac vozačke dozvole Slovenije 3 (SLO3)

Izdavao se u Sloveniji od 13. srpnja 2009. do 18. siječnja 2013.

Opis: polikarbonatna kartica u s skladu s ISO/IEC 7810:2003; 85,6 × 53,98 mm.

Taj obrazac može biti izdan na sljedećim jezicima: slovenskom; slovenskom i talijanskom (dvojezično); slovenskom i mađarskom (dvojezično).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca SLO3 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | A1 |
| A2 | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F | — |
| G | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca SLO3

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

A1

A2

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F

—

G

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U SLOVAČKOJ

Obrazac vozačke dozvole Slovačke 1 (SK1)

Izdavao se u Slovačkoj od 1. siječnja 1993. do 30. travnja 2004.

Opis: ružičasta plastificirana kartica od dvije stranice.

Dimenzije: 105 × 74 mm; papir u termoplastičnoj foliji.

Sigurnosna obilježja: posebni UV fluorescentni tisak za broj vozačke dozvole i guilloche tisak. Tisak u pozadini na obje stranice dokumenta.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca SK1 | Odgovarajuće kategorije |
| A/50 | AM |
| — | A1 |
| — | A2 |
| A | AM, A1, A2, A |
| — | B1 |
| B | AM, B1, B |
| E (B+E) | AM, B1, B, BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | AM, B1, B, C1, C |
| E (C+E) | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | AM, B1, B, C1 C, D1, D |
| E (D+E) | AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca SK1

Odgovarajuće kategorije

A/50

AM

—

A1

—

A2

A

AM, A1, A2, A

—

B1

B

AM, B1, B

E (B+E)

AM, B1, B, BE

—

C1

—

C1E

C

AM, B1, B, C1, C

E (C+E)

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE

—

D1

—

D1E

D

AM, B1, B, C1 C, D1, D

E (D+E)

AM, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE

(T)

—

Dodatne informacije:

| | Do 1. siječnja 2004. u tablici „Osobitné záznamy” (dodatne napomene) na stražnjoj strani dokumenta upisivao se tekst „skúšobná lehotá” (probno razdoblje). Dvogodišnje probno razdoblje računalo se od datuma izdavanja. Prema tome, ti su dokumenti imali ograničenu valjanost od dvije godine, navedenu pod točkom 7. Nakon zamjene takve dozvole u zamijenjenoj se dozvoli nije navodila valjanost. Sve su kategorije valjane doživotno. |
| --- | --- |

Do 1. siječnja 2004. u tablici „Osobitné záznamy” (dodatne napomene) na stražnjoj strani dokumenta upisivao se tekst „skúšobná lehotá” (probno razdoblje). Dvogodišnje probno razdoblje računalo se od datuma izdavanja. Prema tome, ti su dokumenti imali ograničenu valjanost od dvije godine, navedenu pod točkom 7. Nakon zamjene takve dozvole u zamijenjenoj se dozvoli nije navodila valjanost. Sve su kategorije valjane doživotno.

| | Usklađeni kodovi:

  Okuliare potrebné= 01

  Ručné riadenie= to ograničenje ovisi o fizičkom hendikepu imatelja i može se odnositi na više od jednog koda EU-a – može obuhvaćati jedan od sljedećih kodova EU-a ili više njih: 10, 15, 20, 25, 30, 35, 40, 42, 43 i 44. |
| --- | --- |

Usklađeni kodovi:

Okuliare potrebné= 01

Ručné riadenie= to ograničenje ovisi o fizičkom hendikepu imatelja i može se odnositi na više od jednog koda EU-a – može obuhvaćati jedan od sljedećih kodova EU-a ili više njih: 10, 15, 20, 25, 30, 35, 40, 42, 43 i 44.

Obrazac vozačke dozvole Slovačke 2 (SK2)

Izdaje se u Slovačkoj od 1. svibnja 2004.

Opis: ružičasta plastificirana kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

Sigurnosna obilježja:

| (a) | okrugao proziran difrakcijski optički promjenjiv element na prednjoj strani između prozirne folije i polikarbonatnog sloja koji djelomično pokriva skeniranu sliku imatelja dozvole; |
| --- | --- |

(a)

okrugao proziran difrakcijski optički promjenjiv element na prednjoj strani između prozirne folije i polikarbonatnog sloja koji djelomično pokriva skeniranu sliku imatelja dozvole;

| (b) | elementi s prometnim podacima, grafički elementi u obliku prometnih znakova i piktogrami vozila na prednjoj strani polikarbonatne površine; |
| --- | --- |

(b)

elementi s prometnim podacima, grafički elementi u obliku prometnih znakova i piktogrami vozila na prednjoj strani polikarbonatne površine;

| (c) | reljefni element „SLOVENSKÁ REPUBLIKA” u gornjem lijevom dijelu slike imatelja dozvole i na ostatku kartice; |
| --- | --- |

(c)

reljefni element „SLOVENSKÁ REPUBLIKA” u gornjem lijevom dijelu slike imatelja dozvole i na ostatku kartice;

| (d) | sigurnosna nit (na stražnjoj strani) s optički varijabilnim slovima i tekstom koji se ponavlja SLOVENSKO/SLOVAKIA; |
| --- | --- |

(d)

sigurnosna nit (na stražnjoj strani) s optički varijabilnim slovima i tekstom koji se ponavlja SLOVENSKO/SLOVAKIA;

| (e) | dvije vidljive pastelne boje, primijenjene na obje strane, s dvostrukim tiskom u duginim bojama, koje daju dojam ružičaste boje; |
| --- | --- |

(e)

dvije vidljive pastelne boje, primijenjene na obje strane, s dvostrukim tiskom u duginim bojama, koje daju dojam ružičaste boje;

| (f) | plava traka široka oko 15 mm na rubu, koja izgleda crvena pod kratkovalnim UV svjetlom i plava pod dugovalnim UV svjetlom; plava zastava EU-a u gornjem lijevom kutu, tekst: „VODIČSKY PREUKAZ SLOVENSKÁ REPUBLIKA” na prednjoj strani i simboli vozila na stražnjoj strani. |
| --- | --- |

(f)

plava traka široka oko 15 mm na rubu, koja izgleda crvena pod kratkovalnim UV svjetlom i plava pod dugovalnim UV svjetlom; plava zastava EU-a u gornjem lijevom kutu, tekst: „VODIČSKY PREUKAZ SLOVENSKÁ REPUBLIKA” na prednjoj strani i simboli vozila na stražnjoj strani.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca SK2 | Odgovarajuće kategorije |
| AM | AM |
| A1 | A1 |
| A≤ 25 kW | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| T | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca SK2

Odgovarajuće kategorije

AM

AM

A1

A1

A≤ 25 kW

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

T

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U FINSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Finske 1 (FIN1)

Izdavao se u Finskoj od 1. srpnja 1972. do 30. rujna 1990.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN1 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| — | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (KT) | A |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN1

Odgovarajuće kategorije

—

AM

—

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

(KT)

A

(T)

—

Obrazac vozačke dozvole Finske 2 (FIN2)

Izdavao se u Finskoj od 1. listopada 1990. do 30. lipnja 1996.

Opis: ružičasta plastična kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN2 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| — | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN2

Odgovarajuće kategorije

—

AM

—

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Obrazac vozačke dozvole Finske 3 (FIN3)

Izdavao se u Finskoj od 1. srpnja 1996. do 31. prosinca 1997.

Opis: ružičasta plastična kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN3 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN3

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Obrazac vozačke dozvole Finske 4 (FIN4)

Izdaje se u Finskoj od 1. siječnja 1998.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| M | AM | 1, 4 |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | |
| A | A | 3 |
| — | B1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| (M) | — | |
| (T) | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

M

AM

1, 4

A1

A1

—

A2

A

A

3

—

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(M)

—

(T)

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Nacionalna kategorija M (za laka teretna vozila na četiri kotača, standardne mopede, osim skutera) uvedena je 1. siječnja 2000. Osobe koje su navršile 15 godina starosti prije tog datuma još uvijek imaju pravo upravljanja mopedima (nisu uključeni laki četverocikli) bez vozačke dozvole. |
| --- | --- |

1.

Nacionalna kategorija M (za laka teretna vozila na četiri kotača, standardne mopede, osim skutera) uvedena je 1. siječnja 2000. Osobe koje su navršile 15 godina starosti prije tog datuma još uvijek imaju pravo upravljanja mopedima (nisu uključeni laki četverocikli) bez vozačke dozvole.

| 2. | Kategorija T uvedena je prije prvog obrasca (FIN1). Kategorija T odnosi se na traktore (osim cestovnih traktora), motorizirane radne strojeve i skutere za snijeg te sva vozila koja ta vozila vuku. Pravo upravljanja vozilima kategorije T uključeno je u sve druge kategorije osim kategorije M/AM. Kategorija T ne navodi se u dozvoli ako postoje druge kategorije u koje je ta kategorija uključena. Može se navesti ako se ispit za kategoriju T polagao posebno. Od 19. siječnja 2013. uvodi se nova kategorija LT za cestovne traktore. Pravo upravljanja vozilima kategorije LT uključeno je u kategorije C1 i C. |
| --- | --- |

2.

Kategorija T uvedena je prije prvog obrasca (FIN1). Kategorija T odnosi se na traktore (osim cestovnih traktora), motorizirane radne strojeve i skutere za snijeg te sva vozila koja ta vozila vuku. Pravo upravljanja vozilima kategorije T uključeno je u sve druge kategorije osim kategorije M/AM. Kategorija T ne navodi se u dozvoli ako postoje druge kategorije u koje je ta kategorija uključena. Može se navesti ako se ispit za kategoriju T polagao posebno. Od 19. siječnja 2013. uvodi se nova kategorija LT za cestovne traktore. Pravo upravljanja vozilima kategorije LT uključeno je u kategorije C1 i C.

| 3. | Od 19. siječnja 2013. kategorija A odgovara kategoriji A2 ako nije isteklo odgovarajuće razdoblje od dvije godine odnosno kategoriji A ako je dozvola izdana prije tog datuma. |
| --- | --- |

3.

Od 19. siječnja 2013. kategorija A odgovara kategoriji A2 ako nije isteklo odgovarajuće razdoblje od dvije godine odnosno kategoriji A ako je dozvola izdana prije tog datuma.

| 4. | Od 19. siječnja 2013. u dozvolu se unosi praktični dio ispita za upravljanje mopedima (ispit rukovanja) i lakim četverociklima (ispit upravljanja vozilom) primjenom posebnih nacionalnih kodova. |
| --- | --- |

4.

Od 19. siječnja 2013. u dozvolu se unosi praktični dio ispita za upravljanje mopedima (ispit rukovanja) i lakim četverociklima (ispit upravljanja vozilom) primjenom posebnih nacionalnih kodova.

Obrazac vozačke dozvole Finske 5 (FIN5)

Izdavao se na području Ålandskih otoka od 1. kolovoza 1973. do 31. svibnja 1992.

Opis: ružičasta papirnata dozvola, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN5 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| — | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| — | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| — | D1 |
| — | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (KT) | A |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN5

Odgovarajuće kategorije

—

AM

—

A1

—

A2

A

A

—

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

(KT)

A

(T)

—

Obrazac vozačke dozvole Finske 6 (FIN6)

Izdavao se na području Ålandskih otoka od 1. lipnja 1992. do 31. prosinca 1997.

Opis: ružičasta plastična kartica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN6 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN6

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Dodatne informacije:

| | Kategorija A1 uvedena je 1. srpnja 1996. |
| --- | --- |

Kategorija A1 uvedena je 1. srpnja 1996.

| | Kategorije B1, C1, C1E, D1 i D1E uvedene su 1. rujna 1996. |
| --- | --- |

Kategorije B1, C1, C1E, D1 i D1E uvedene su 1. rujna 1996.

| | Izgled vozačkih dozvola nije se promijenio kad su uvedene kategorije A1, B1, C1, C1E, D1 i D1E. |
| --- | --- |

Izgled vozačkih dozvola nije se promijenio kad su uvedene kategorije A1, B1, C1, C1E, D1 i D1E.

Obrazac vozačke dozvole Finske 7 (FIN7)

Izdaje se na području Ålandskih otoka od 1. siječnja 1998.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FIN7 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| A1 | A1 | |
| — | A2 | 5 |
| A | A | 3 |
| B1 | B1 | 4, 6 |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| M | AM | 1, 7 |
| (T) | — | 2 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FIN7

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

A1

A1

—

A2

5

A

A

3

B1

B1

4, 6

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

M

AM

1, 7

(T)

—

2

Dodatne informacije:

| 1. | Kategorija M (za laka teretna vozila na četiri kotača, standardne mopede, osim skutera) uvedena je 1. lipnja 2004. |
| --- | --- |

1.

Kategorija M (za laka teretna vozila na četiri kotača, standardne mopede, osim skutera) uvedena je 1. lipnja 2004.

| 2. | Kategorija T odnosi se na traktore (osim cestovnih traktora), motorizirane radne strojeve i skutere za snijeg te sva vozila koja ta vozila vuku. |
| --- | --- |

2.

Kategorija T odnosi se na traktore (osim cestovnih traktora), motorizirane radne strojeve i skutere za snijeg te sva vozila koja ta vozila vuku.

| 3. | Vozačke dozvole za kategoriju A izdaju se za motocikle do 25 kilovata i omjerom snage i težine koji nije veći od 0,16 kilovata po kilogramu ili za bilo koju vrstu motocikala. Osoba koja je dvije godine imala vozačku dozvolu kategorije A za motocikle do 25 kilovata i s omjerom snage i težine koji nije veći od 0,16 kilovata po kilogramu ima pravo upravljati bilo kojom vrstom motocikala. |
| --- | --- |

3.

Vozačke dozvole za kategoriju A izdaju se za motocikle do 25 kilovata i omjerom snage i težine koji nije veći od 0,16 kilovata po kilogramu ili za bilo koju vrstu motocikala. Osoba koja je dvije godine imala vozačku dozvolu kategorije A za motocikle do 25 kilovata i s omjerom snage i težine koji nije veći od 0,16 kilovata po kilogramu ima pravo upravljati bilo kojom vrstom motocikala.

| 4. | Kategorija B1 nije navedena na drugoj strani vozačke dozvole. |
| --- | --- |

4.

Kategorija B1 nije navedena na drugoj strani vozačke dozvole.

| 5. | Kategorija A2 uvodi se 19. siječnja 2013. |
| --- | --- |

5.

Kategorija A2 uvodi se 19. siječnja 2013.

| 6. | Kategorija B1 ukida se 19. siječnja 2013. |
| --- | --- |

6.

Kategorija B1 ukida se 19. siječnja 2013.

| 7. | Kategorija M zamjenjuje se kategorijom AM od 19. siječnja 2013. |
| --- | --- |

7.

Kategorija M zamjenjuje se kategorijom AM od 19. siječnja 2013.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U ŠVEDSKOJ

Obrazac vozačke dozvole Švedske 1 (S1)

Izdavao se u Švedskoj od 1. lipnja 1999. do 30. studenoga 2007.

Opis: vozačka dozvola izdana je kao kartica ID-1 i izrađena od polikarbonata.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca S1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| — | AM | |
| A1 | A1 | 1, 3, 4 |
| — | A2 | |
| A | A | 1, 3, 5 |
| — | B1 | |
| B | B | 2, 6 |
| BE | BE | 7 |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca S1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

—

AM

A1

A1

1, 3, 4

—

A2

A

A

1, 3, 5

—

B1

B

B

2, 6

BE

BE

7

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A uz ograničenje na lake motocikle prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljanja motornim vozilima s kubičnim kapacitetom koji nije veći od 125 cm3, bez ograničenja snage (kW). To pravo vrijedi do isteka vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.. |
| --- | --- |

1.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A uz ograničenje na lake motocikle prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljanja motornim vozilima s kubičnim kapacitetom koji nije veći od 125 cm3, bez ograničenja snage (kW). To pravo vrijedi do isteka vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava..

| 2. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljati osobnim automobilom s najvećom dopuštenom masom većom od 3,5 t ako je vozilo registrirano kao osobni automobil, a ne kao laki kamion. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

2.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljati osobnim automobilom s najvećom dopuštenom masom većom od 3,5 t ako je vozilo registrirano kao osobni automobil, a ne kao laki kamion. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 3. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 ili A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima na četiri kotača. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 ili A u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

3.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 ili A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima na četiri kotača. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 ili A u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 4. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

4.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (kod 79.05). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 5. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima snage veće od 25 kW ili s omjerom snaga/težina većim od 0,16 kW/kg samo ako imaju dozvolu kategorije A najmanje dvije godine ili ako su položili vozački ispit za motocikl te vrste nakon što su napunili 21 godinu. |
| --- | --- |

5.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima snage veće od 25 kW ili s omjerom snaga/težina većim od 0,16 kW/kg samo ako imaju dozvolu kategorije A najmanje dvije godine ili ako su položili vozački ispit za motocikl te vrste nakon što su napunili 21 godinu.

| 6. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima bilo koje snage. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Imatelji vozačke dozvole kategorije B izdane nakon povlačenja poslije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima čija je neto snaga veća od 15 kW samo na švedskom državnom području i pod uvjetom da imatelj ima 21 godinu ili više. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

6.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima bilo koje snage. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Imatelji vozačke dozvole kategorije B izdane nakon povlačenja poslije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima čija je neto snaga veća od 15 kW samo na švedskom državnom području i pod uvjetom da imatelj ima 21 godinu ili više. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 7. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije BE prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati vozilima čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3,5 t (kod 79.06). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije BE u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

7.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije BE prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati vozilima čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3,5 t (kod 79.06). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije BE u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

Obrazac vozačke dozvole Švedske 2 (S2)

Izdavao se u Švedskoj od 27. studenoga 2007. do 18. siječnja 2013.

Opis: vozačka dozvola izdana je kao kartica ID-1 i izrađena od polikarbonata. Kartica se izrađuje u ružičastoj boji i ima (proziran) prozorčić u sredini kartice, ispod potpisa.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca S2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| AM | AM | 3 |
| A1 | A1 | 1, 4, 5 |
| — | A2 | |
| A | A | 1, 4, 6 |
| — | B1 | |
| B | B | 2, 7 |
| BE | BE | 8 |
| — | C1 | |
| — | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| — | D1 | |
| — | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca S2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

AM

AM

3

A1

A1

1, 4, 5

—

A2

A

A

1, 4, 6

—

B1

B

B

2, 7

BE

BE

8

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

—

D1

—

D1E

D

D

DE

DE

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A uz ograničenje na lake motocikle prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljanja motornim vozilima s kubičnim kapacitetom koji nije veći od 125 cm3, bez ograničenja snage (kW). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

1.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A uz ograničenje na lake motocikle prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljanja motornim vozilima s kubičnim kapacitetom koji nije veći od 125 cm3, bez ograničenja snage (kW). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 2. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljati osobnim automobilom s najvećom dopuštenom masom većom od 3,5 t ako je vozilo registrirano kao osobni automobil, a ne kao laki kamion. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

2.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 1. srpnja 1996. imaju pravo upravljati osobnim automobilom s najvećom dopuštenom masom većom od 3,5 t ako je vozilo registrirano kao osobni automobil, a ne kao laki kamion. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije B u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 3. | Kategorija AM uvedena je u Švedskoj 1. listopada 2009. kao nacionalna kategorija. |
| --- | --- |

3.

Kategorija AM uvedena je u Švedskoj 1. listopada 2009. kao nacionalna kategorija.

| 4. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 ili A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima na četiri kotača. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 ili A u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

4.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 ili A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima na četiri kotača. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 ili A u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 5. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (novi kod 79.05 od 31. prosinca 2013.). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

5.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A1 prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima kategorije A1 s omjerom snaga/težina većim od 0,1 kW/kg (novi kod 79.05 od 31. prosinca 2013.). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije A1 u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 6. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima snage veće od 25 kW ili s omjerom snaga/težina većim od 0,16 kW/kg samo ako imaju dozvolu kategorije A najmanje dvije godine ili su položili vozački ispit za motocikl te vrste nakon što su napunili 21 godinu. |
| --- | --- |

6.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije A prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motociklima snage veće od 25 kW ili s omjerom snaga/težina većim od 0,16 kW/kg samo ako imaju dozvolu kategorije A najmanje dvije godine ili su položili vozački ispit za motocikl te vrste nakon što su napunili 21 godinu.

| 7. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima bilo koje snage. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Imatelji vozačke dozvole kategorije B izdane nakon povlačenja poslije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima čija je neto snaga veća od 15 kW samo na švedskom državnom području i pod uvjetom da imatelj ima 21 godinu ili više. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

7.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije B prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima bilo koje snage. To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Imatelji vozačke dozvole kategorije B izdane nakon povlačenja poslije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati motornim triciklima čija je neto snaga veća od 15 kW samo na švedskom državnom području i pod uvjetom da imatelj ima 21 godinu ili više. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

| 8. | Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije BE prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati vozilima čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3,5 t (novi kod 79.06 od 31. prosinca 2013.). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije BE u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava. |
| --- | --- |

8.

Imatelji vozačke dozvole koji su dobili dozvolu kategorije BE prije 19. siječnja 2013. imaju pravo upravljati vozilima čija je najveća dopuštena masa prikolice veća od 3,5 t (novi kod 79.06 od 31. prosinca 2013.). To pravo vrijedi do isteka valjanosti vozačke dozvole. Pri izdavanju nove dozvole nakon povlačenja imatelj ima pravo upravljati samo vozilima kategorije BE u skladu s Direktivom 2006/126/EZ. Produljenje ili izdavanje vozačke dozvole koje ne uslijedi nakon povlačenja ne utječe na prethodna prava.

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U UJEDINJENOJ KRALJEVINI

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 1 (UK1)

Izdavao se u Velikoj Britaniji od siječnja 1976. do siječnja 1986.

Opis: zelena dugačka dozvola, presavijena.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK1 (Velika Britanija) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) | 1 |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) | 2 |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) | |
| D | A | |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK1 (Velika Britanija)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t)

1

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t)

2

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona. |
| --- | --- |

1.

Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona.

| 2. | Kao imatelji dozvole kategorije A, ali samo vozila s automatskim mjenjačem. |
| --- | --- |

2.

Kao imatelji dozvole kategorije A, ali samo vozila s automatskim mjenjačem.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 2 (UK2)

Izdavao se u Velikoj Britaniji od siječnja 1986. do lipnja 1990.

Opis: ružičasta dozvola, presavijena. Samo je jedan dio stvarna vozačka dozvola, ostatak je duplikat.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK2 (Velika Britanija) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | B, BE, C1, C1E | 1 |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 | 2 |
| C | A 79 (≥ 550 kg) B1 79 | 3 |
| D | A | |
| E | AM, A1 | 4 |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK2 (Velika Britanija)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

B, BE, C1, C1E

1

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78

2

C

A 79 (≥ 550 kg) B1 79

3

D

A

E

AM, A1

4

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

—

Dodatne informacije:

| 1. | Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona. |
| --- | --- |

1.

Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona.

| 2. | Kao imatelji dozvole kategorije A, ali samo vozila s automatskim mjenjačem. |
| --- | --- |

2.

Kao imatelji dozvole kategorije A, ali samo vozila s automatskim mjenjačem.

| 3. | Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg. |
| --- | --- |

3.

Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg.

| 4. | Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat. |
| --- | --- |

4.

Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 3 (UK3)

Izdavao se u Velikoj Britaniji od lipnja 1990. do prosinca 1996.

Opis: ružičasta i zelena dozvola, presavijena. Samo je jedan dio stvarna vozačka dozvola, ostatak je duplikat.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK3 (Velika Britanija) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | |
| B1 | A 79 (≥ 550 kg), B1 | 1 |
| B | B, C1E | 2 |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| P | AM, A1 | 3 |
| B1 (vozila za osobe s invaliditetom) | — | 4 |
| F, G, H, K, L | | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK3 (Velika Britanija)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

B1

A 79 (≥ 550 kg), B1

1

B

B, C1E

2

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

P

AM, A1

3

B1 (vozila za osobe s invaliditetom)

—

4

F, G, H, K, L

Dodatne informacije:

| 1. | Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg. |
| --- | --- |

1.

Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg.

| 2. | Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona. |
| --- | --- |

2.

Imatelji vozačke dozvole kategorije A imaju pravo upravljati vozilima kategorija D1 i D1E koja nisu namijenjena za komercijalne svrhe (za neprofesionalnu upotrebu, bez putnika koji izravno ili neizravno plaćaju) i vozilima kategorije C1E, pod uvjetom da ukupna masa prikolice i vučnog vozila nije veća od 8,25 tona.

| 3. | Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat. |
| --- | --- |

3.

Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat.

| 4. | Nacionalna kategorija, vozila projektirana i konstruirana za osobe s invaliditetom, mase ≤ 254 kg. |
| --- | --- |

4.

Nacionalna kategorija, vozila projektirana i konstruirana za osobe s invaliditetom, mase ≤ 254 kg.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 4 (UK4)

Izdavao se u Velikoj Britaniji od siječnja 1997. do ožujka 2000.

Opis: ružičasta i zelena dozvola, presavijena. Samo je jedan dio stvarna vozačka dozvola, ostatak je duplikat.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK4 (Velika Britanija) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A | A | |
| B1 | A 79 (≥ 550 kg), B1 | 1 |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| P | AM, A1 | 2 |
| B1 (vozila za osobe s invaliditetom)
  F, G, H, K, P | | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK4 (Velika Britanija)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A

A

B1

A 79 (≥ 550 kg), B1

1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

P

AM, A1

2

B1 (vozila za osobe s invaliditetom)

F, G, H, K, P

3

Dodatne informacije:

| 1. | Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg. |
| --- | --- |

1.

Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla, u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg.

| 2. | Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat. |
| --- | --- |

2.

Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat.

| 3. | Izdaje se samo onima koji su imali to pravo prije 12. studenoga 1999. |
| --- | --- |

3.

Izdaje se samo onima koji su imali to pravo prije 12. studenoga 1999.

Razdoblje izdavanja obrazaca 4 i 5 preklapa se.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 5 (UK5)

Izdavao se u Velikoj Britaniji od srpnja 1998. do 19. siječnja 2013.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

Duplikat, na kojem se navode prometni prekršaji, izdaje se posebno. Razdoblje izdavanja ovog obrasca preklapa se s izdavanjem obrasca UK4 zbog postupnog uvođenja novog obrasca.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK5 (Velika Britanija) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A | A | |
| B1 | A 79 (≥ 550 kg), B1 | 1 |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| P | AM, A1 | 2 |
| B1 (vozila za osobe s invaliditetom)
  F, G, H, K, P | | 3 |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK5 (Velika Britanija)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A

A

B1

A 79 (≥ 550 kg), B1

1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

P

AM, A1

2

B1 (vozila za osobe s invaliditetom)

F, G, H, K, P

3

Dodatne informacije:

| 1. | Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla (u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg). |
| --- | --- |

1.

Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla (u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg).

| 2. | Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat. |
| --- | --- |

2.

Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat.

| 3. | Izdaje se samo onima koji su imali to pravo prije 12. studenoga 1999. |
| --- | --- |

3.

Izdaje se samo onima koji su imali to pravo prije 12. studenoga 1999.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 6 (UK6)

Izdavao se u Sjevernoj Irskoj od 1. travnja 1999. do 19. siječnja 2013.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

Duplikat, na kojem se navode prometni prekršaji, izdaje se posebno.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK6 (Sjeverna Irska) | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A1 | A1 | |
| A | A | |
| B1 | A 79 (≥ 550 KG), B1 | 1 |
| B | B | |
| BE | BE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| P | AM, A1 | 2 |
| B1 (vozila za osobe s invaliditetom) | — | |
| F, G, H, K | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK6 (Sjeverna Irska)

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A1

A1

A

A

B1

A 79 (≥ 550 KG), B1

1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

P

AM, A1

2

B1 (vozila za osobe s invaliditetom)

—

F, G, H, K

—

Dodatne informacije

| 1. | Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla (u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg). |
| --- | --- |

1.

Ograničeno na vozila kategorije A tipa motornog tricikla ili vozila kategorije B1 tipa četverocikla (u oba slučaja najveće dopuštene mase ≥ 550 kg).

| 2. | Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat. |
| --- | --- |

2.

Ograničeno na vozila kategorije A1 kapaciteta ≤ 50 kubičnih centimetara i ograničeno na najveću konstrukcijsku brzinu od ≤ 50 kilometara na sat.

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 7 (UK7)

Izdavao se u Gibraltaru od 2. prosinca 1990. do 15. siječnja 1997.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica, izdana u skladu s Prilogom I. Direktivi Vijeća 80/1263/EEZ (2).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK7 (Gibraltar) | Odgovarajuće kategorije |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg), samo tricikli |
| B | B, B1 (samo četverocikli) |
| BE | BE |
| C | C, C1 |
| CE | CE, C1E |
| C1 | BE, C, C1E, CE i za imatelje kategorije D, D1E i DE |
| D | D, D1 |
| DE | DE |
| F, G, H, I, J, K | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK7 (Gibraltar)

Odgovarajuće kategorije

A

A, B1 79 (≤ 400 kg), samo tricikli

B

B, B1 (samo četverocikli)

BE

BE

C

C, C1

CE

CE, C1E

C1

BE, C, C1E, CE i za imatelje kategorije D, D1E i DE

D

D, D1

DE

DE

F, G, H, I, J, K

—

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 8 (UK8)

Izdavao se u Gibraltaru od 16. siječnja 1997. do 24. kolovoza 2006.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica, izdana u skladu s Prilogom I. Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK8 (Gibraltar) | Odgovarajuće kategorije |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, H, I, J, K | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK8 (Gibraltar)

Odgovarajuće kategorije

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, H, I, J, K

—

Obrazac vozačke dozvole Ujedinjene Kraljevine 9 (UK9)

Izdaje se u Gibraltaru od 15. kolovoza 2006.

Opis: ružičasta papirnata dozvola sa šest stranica, izdana u skladu s Prilogom I. Direktivi 91/439/EEZ. Kao obrazac UK8, ali s izmijenjenom prednjom stranicom kako bi se označilo pristupanje novih država članica.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca UK9 (Gibraltar) | Odgovarajuće kategorije |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, H, I, J, K | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca UK9 (Gibraltar)

Odgovarajuće kategorije

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, H, I, J, K

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH NA ISLANDU

Obrazac vozačke dozvole Islanda 1 (ÍS1)

Izdavao se na Islandu od 12. travnja 1960. do 1981.

Opis: zeleni papir, plastificiran, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ÍS1 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) | |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E | |
| C | | 1 |
| D | C, CE | |
| E | D, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ÍS1

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

1

D

C, CE

E

D, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ. |
| --- | --- |

1.

Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ.

Obrazac vozačke dozvole Islanda 2 (ÍS2)

Izdavao se na Islandu od 1981. do 1. ožujka 1988.

Opis: ružičasti papir, plastificiran, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ÍS2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) | |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E | |
| C | | 1 |
| D | C, CE | |
| E | D, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ÍS2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

1

D

C, CE

E

D, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ. |
| --- | --- |

1.

Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ.

Obrazac vozačke dozvole Islanda 3 (ÍS3)

Izdavao se na Islandu od 1. ožujka 1988. do 31. svibnja 1993.

Opis: ružičasti papir, plastificiran, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ÍS3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) | |
| B | B, BE, C1, C1E | |
| C | | 1 |
| D | C, CE | |
| E | D, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ÍS3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E

C

1

D

C, CE

E

D, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ. |
| --- | --- |

1.

Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ.

Obrazac vozačke dozvole Islanda 4 (ÍS4)

Izdavao se na Islandu od 1. lipnja 1993. do 14. kolovoza 1997.

Opis: ružičasti papir, plastificiran, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ÍS4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | A | |
| B | B, BE | |
| C | | 1 |
| D | C, CE | |
| E | D, DE | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ÍS4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

A

B

B, BE

C

1

D

C, CE

E

D, DE

Dodatne informacije:

| 1. | Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ. |
| --- | --- |

1.

Pravo upravljanja vozilima kategorije C tih dozvola odnosi se samo na profesionalnu vožnju vozila kategorije B i/ili E i nema važnost u smislu Direktive 91/439/EEZ.

Obrazac vozačke dozvole Islanda 5 (ÍS5)

Izdaje se na Islandu od 15. kolovoza 1997.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca ÍS5 | Odgovarajuće kategorije |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca ÍS5

Odgovarajuće kategorije

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U LIHTENŠTAJNU

Obrazac vozačke dozvole Lihtenštajna 1 (FL1)

Izdavao se u Lihtenštajnu od 1978. do 1993.

Opis: plava papirnata dozvola veličine A5.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FL1 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| B1 | B (za profesionalnu uporabu) |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FL1

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B (za profesionalnu uporabu)

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G

—

Obrazac vozačke dozvole Lihtenštajna 2 (FL2)

Izdavao se u Lihtenštajnu od 1993. do travnja 2003.

Opis: plava papirnata dozvola veličine A5.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FL2 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| A2 – 79 (≤ 400 kg) | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| — | C1 |
| — | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FL2

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

A2 – 79 (≤ 400 kg)

B1

B

B

BE

BE

—

C1

—

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G

—

Obrazac vozačke dozvole Lihtenštajna 3 (FL3)

Izdaje se u Lihtenštajnu od travnja 2003.

Opis: format kreditne kartice, obrazac EU-a.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca FL3 | Odgovarajuće kategorije |
| — | AM |
| A1 | A1 |
| — | A2 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, M | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca FL3

Odgovarajuće kategorije

—

AM

A1

A1

—

A2

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, M

—

OBRASCI VOZAČKIH DOZVOLA IZDANIH U NORVEŠKOJ

Opća napomena za sve obrasce: sve norveške vozačke dozvole imaju otisnut tekst na „bokmålu” ili „nynorsku”. Dvije su inačice jezika istovrijedne. Riječi „førerkort” i „Norge” označuju da je tekst u inačici „bokmål”; „førarkort” i „Noreg” označuju inačicu „nynorsk”.

Obrazac vozačke dozvole Norveške 1 (N1)

Izdavao se u Norveškoj od 23. travnja 1967. do 31. ožujka 1979.

Opis: dozvola tamnozelenih korica, presavijena u format A7, šest stranica. Riječ „Førerkort” ili „Førarkort” ispisana je na prednjoj korici.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca N1 | Odgovarajuće kategorije |
| Klasse 1 | AM, A1, B, BE |
| Klasse 2 | AM, A1, B, BE |
| Klasse 3 | AM, A |
| Klasse 4 | — |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca N1

Odgovarajuće kategorije

Klasse 1

AM, A1, B, BE

Klasse 2

AM, A1, B, BE

Klasse 3

AM, A

Klasse 4

—

Dodatne informacije:

Taj obrazac vrijedi do 100. rođendana imatelja dozvole, pod uvjetom da dozvola ima valjanost deset godina i da je bila valjana 2. travnja 1982. Nacionalne vlasti preporučuju imateljima da je zamijene obrascem N4 prije odlaska u inozemstvo ili da nose sa sobom ovjereni prijevod ili međunarodnu vozačku dozvolu u skladu s Bečkom konvencijom o cestovnom prometu iz 1968.

Obrazac vozačke dozvole Norveške 2 (N2)

Izdavao se u Norveškoj od 1. travnja 1979. do 1. ožujka 1989.

Opis: svijetloružičasta papirnata dozvola u prozirnom plastičnom ovitku, dvije stranice. Dozvole izdane nakon srpnja 1985. nose datum prve dozvole izdane imatelju („Første førerkort”).

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca N2 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A | |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | AM, A1 | 1 |
| B | B | 2 |
| BE | BE | 3 |
| C | C | |
| CE | CE | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel” | — | |
| T | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca N2

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

AM, A1

1

B

B

2

BE

BE

3

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”

—

T

—

Dodatne informacije:

| 1. | Žig s opisom ograničenja nalazi se na stražnjoj strani vozačke dozvole. |
| --- | --- |

1.

Žig s opisom ograničenja nalazi se na stražnjoj strani vozačke dozvole.

| 2. | Pravo otisnuto na stražnjoj strani vozačke dozvole prestalo je vrijediti 1. siječnja 2002. |
| --- | --- |

2.

Pravo otisnuto na stražnjoj strani vozačke dozvole prestalo je vrijediti 1. siječnja 2002.

| 3. | Imatelji vozačkih dozvola „klasse 1” ili „klasse 2” izdanih prije 1. travnja 1979. i kasnije zamijenjenih obrascem N2 u kategoriji BE imaju pravo upravljati i vozilima kategorija AM i A1. |
| --- | --- |

3.

Imatelji vozačkih dozvola „klasse 1” ili „klasse 2” izdanih prije 1. travnja 1979. i kasnije zamijenjenih obrascem N2 u kategoriji BE imaju pravo upravljati i vozilima kategorija AM i A1.

Obrazac vozačke dozvole Norveške 3 (N3)

Izdavao se u Norveškoj od 1. ožujka 1989. do 31. prosinca 1997.

Opis: svijetloružičasta i siva papirnata dozvola u prozirnom plastičnom ovitku, dvije stranice.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca N3 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A | |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | AM, A1 | 1 |
| A1 | AM, A1 | 2 |
| B | B | 3 |
| BE | BE | 4 |
| B1 | B1 | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| C1 | C1 | 5 |
| C1E | C1E | 5 |
| D | D | |
| DE | DE | |
| D1 | D1 | 6 |
| D1E | D1E | 6 |
| D2 | D1 | |
| D2E | D1E | |
| A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel” | — | |
| S | — | |
| T | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca N3

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

AM, A1

1

A1

AM, A1

2

B

B

3

BE

BE

4

B1

B1

C

C

CE

CE

C1

C1

5

C1E

C1E

5

D

D

DE

DE

D1

D1

6

D1E

D1E

6

D2

D1

D2E

D1E

A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”

—

S

—

T

—

Dodatne informacije:

| 1. | Žig s opisom ograničenja nalazi se na stražnjoj strani vozačke dozvole. |
| --- | --- |

1.

Žig s opisom ograničenja nalazi se na stražnjoj strani vozačke dozvole.

| 2. | Kategorija A1 uvedena je 1. siječnja 1997. |
| --- | --- |

2.

Kategorija A1 uvedena je 1. siječnja 1997.

| 3. | Pravo otisnuto na stražnjoj strani vozačke dozvole prestalo je vrijediti 1. siječnja 2002. |
| --- | --- |

3.

Pravo otisnuto na stražnjoj strani vozačke dozvole prestalo je vrijediti 1. siječnja 2002.

| 4. | Imatelji vozačkih dozvola „klasse 1” ili „klasse 2” izdanih prije 1. travnja 1979. i kasnije zamijenjenih obrascem N2 i/ili N3 u kategoriji BE imaju pravo upravljati i vozilima kategorije A1. |
| --- | --- |

4.

Imatelji vozačkih dozvola „klasse 1” ili „klasse 2” izdanih prije 1. travnja 1979. i kasnije zamijenjenih obrascem N2 i/ili N3 u kategoriji BE imaju pravo upravljati i vozilima kategorije A1.

| 5. | Kategorije C1 i C1E uvedene su 1. siječnja 1997. |
| --- | --- |

5.

Kategorije C1 i C1E uvedene su 1. siječnja 1997.

| 6. | Kategorije D1 i D1E uvedene su 1. siječnja 1997. i zamijenjene kategorijama D2 i D2E, uvedenima 1989. |
| --- | --- |

6.

Kategorije D1 i D1E uvedene su 1. siječnja 1997. i zamijenjene kategorijama D2 i D2E, uvedenima 1989.

Obrazac vozačke dozvole Norveške 4 (N4)

Izdaje se u Norveškoj od 1. siječnja 1998.

Opis: plastična kartica u skladu s Prilogom I.a Direktivi 91/439/EEZ.

| Tablica istovrijednosti |
| --- |
| Kategorije obrasca N4 | Odgovarajuće kategorije | Napomene |
| A | AM, A2, A | |
| A1 | AM, A1 | |
| B | B | |
| BE | BE | |
| B1 | B1 | |
| C | C | |
| CE | CE | |
| C1 | C1 | |
| C1E | C1E | |
| D | D | |
| DE | DE | |
| D1 | D1 | |
| D1E | D1E | |
| M | AM | 1 |
| S, T | — | |

Tablica istovrijednosti

Kategorije obrasca N4

Odgovarajuće kategorije

Napomene

A

AM, A2, A

A1

AM, A1

B

B

BE

BE

B1

B1

C

C

CE

CE

C1

C1

C1E

C1E

D

D

DE

DE

D1

D1

D1E

D1E

M

AM

1

S, T

—

Dodatne informacije:

| 1. | Nacionalna kategorija M obuhvaća sve mopede definirane u članku 4. stavku 2. Direktive 2006/126/EZ. Pravo može biti ograničeno na mopede na dva kotača i mopede na tri/četiri kotača, mase neopterećena vozila koja nije veća od 150 kilograma, odnosno M 145 ili M 146. Pravo može biti ograničeno i samo na sve mopede na tri/četiri kotača, odnosno M 147. |
| --- | --- |

1.

Nacionalna kategorija M obuhvaća sve mopede definirane u članku 4. stavku 2. Direktive 2006/126/EZ. Pravo može biti ograničeno na mopede na dva kotača i mopede na tri/četiri kotača, mase neopterećena vozila koja nije veća od 150 kilograma, odnosno M 145 ili M 146. Pravo može biti ograničeno i samo na sve mopede na tri/četiri kotača, odnosno M 147.

---

(1)  Direktiva Vijeća 91/439/EEZ od 29. srpnja 1991. o vozačkim dozvolama (SL L 237, 24.8.1991., str. 1.).

(2)  Prva direktiva Vijeća 80/1263/EEZ od 4. prosinca 1980. o uvođenju vozačke dozvole Zajednice (SL L 375, 31.12.1980., str. 1.).

---