# Euroopan unionin L 253/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 253 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta17. syyskuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 253

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta17. syyskuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1672, annettu 16 päivänä syyskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1673, annettu 16 päivänä syyskuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän syyskuuta ja 7 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta | 4 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1674, annettu 15 päivänä syyskuuta 2016, Saksassa suoritettavien sähkön ja kaasun vähittäistoimitusten jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5779)

   (
  1
  ) | 6 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1672, annettu 16 päivänä syyskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1673, annettu 16 päivänä syyskuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän syyskuuta ja 7 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

4

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1674, annettu 15 päivänä syyskuuta 2016, Saksassa suoritettavien sähkön ja kaasun vähittäistoimitusten jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5779)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5779)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1672,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 175,1 |
| ZZ | 175,1 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 115,8 |
| CL | 133,1 |
| MA | 81,7 |
| TR | 123,0 |
| UY | 112,8 |
| ZA | 136,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0806 10 10 | EG | 265,2 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 199,2 |
| 0808 10 80 | AR | 117,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 132,7 |
| NZ | 124,7 |
| US | 141,5 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 119,5 |
| 0808 30 90 | AR | 168,5 |
| CL | 110,0 |
| TR | 139,0 |
| ZA | 124,8 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,9 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

175,1

ZZ

175,1

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

115,8

CL

133,1

MA

81,7

TR

123,0

UY

112,8

ZA

136,5

ZZ

117,2

0806 10 10

EG

265,2

TR

133,2

ZZ

199,2

0808 10 80

AR

117,5

BR

97,9

CL

132,7

NZ

124,7

US

141,5

ZA

102,6

ZZ

119,5

0808 30 90

AR

168,5

CL

110,0

TR

139,0

ZA

124,8

ZZ

135,6

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,9

ZZ

126,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1673,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2016,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän syyskuuta ja 7 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä Ukrainasta peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä Ukrainasta peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän syyskuuta ja 7 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät käytettävissä olevat määrät niiden kiintiöiden osalta, joiden järjestysnumero on 09.4273. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän syyskuuta ja 7 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät käytettävissä olevat määrät niiden kiintiöiden osalta, joiden järjestysnumero on 09.4273. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa sovelletaan määriin, joita on haettu 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi osakaudeksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2078 nojalla jätetyissä tuontioikeushakemuksissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2078, annettu 18 päivänä marraskuuta 2015, Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan tuonnissa sovellettavien unionin tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 302, 19.11.2015, s. 63).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin – 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,424195 |
| 09.4274 | — |

Järjestysnumero

Jakokerroin – 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

09.4273

2,424195

09.4274

—

---

PÄÄTÖKSET

| 17.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1674,

annettu 15 päivänä syyskuuta 2016,

Saksassa suoritettavien sähkön ja kaasun vähittäistoimitusten jättämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5779)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 34 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Saksan energia- ja vesihuollon alan yritysten yhteenliittymän Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., jäljempänä ’BDEW’, sähköpostitse 21 päivänä maaliskuuta 2016 esittämän pyynnön,

on kuullut julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   TOSISEIKAT

TOSISEIKAT

| (1) | BDEW toimitti 21 päivänä maaliskuuta 2016 komissiolle sähköpostitse direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisen pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. |
| --- | --- |

(1)

BDEW toimitti 21 päivänä maaliskuuta 2016 komissiolle sähköpostitse direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisen pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’.

| (2) | Pyyntö, jonka BDEW, Saksan energia- ja vesihuollon alalla toimivia ja direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa tarkoitetuiksi hankintayksiköiksi katsottavia yrityksiä edustava yhteenliittymä on tehnyt, koskee toimintoja, joita pyynnössä kuvataan seuraavasti:






  a) | sähkön vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – jäljempänä ’RLM-asiakkaat’), ja asiakkaille, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (standard load profile) mukaan (jäljempänä ’SLP-asiakkaat’), niitä SLP-asiakkaita, joille sähkö toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti, ja lämmityssähkömarkkinoita lukuun ottamatta; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pyyntö, jonka BDEW, Saksan energia- ja vesihuollon alalla toimivia ja direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa tarkoitetuiksi hankintayksiköiksi katsottavia yrityksiä edustava yhteenliittymä on tehnyt, koskee toimintoja, joita pyynnössä kuvataan seuraavasti:

a)

sähkön vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – jäljempänä ’RLM-asiakkaat’), ja asiakkaille, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (standard load profile) mukaan (jäljempänä ’SLP-asiakkaat’), niitä SLP-asiakkaita, joille sähkö toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti, ja lämmityssähkömarkkinoita lukuun ottamatta;

| b) | kaasun vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-asiakkaille lukuun ottamatta asiakkaita, joille kaasu toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kaasun vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-asiakkaille lukuun ottamatta asiakkaita, joille kaasu toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti;

| (3) | Pyynnön liitteenä oli Bundeskartellamtin (Saksan liittovaltion kartellivirasto, jäljempänä ’BKartA’) 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätty lausunto, jäljempänä ’lausunto’. Lausunnossaan BKartA arvioi sähkön ja kaasun vähittäistoimitusmarkkinoita ja päättelee, että ehdot RLM- ja SLP-asiakkaiden sähkön ja kaasun vähittäistoimitusten jättämiselle asianomaisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle täyttyvät. |
| --- | --- |

(3)

Pyynnön liitteenä oli Bundeskartellamtin (Saksan liittovaltion kartellivirasto, jäljempänä ’BKartA’) 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätty lausunto, jäljempänä ’lausunto’. Lausunnossaan BKartA arvioi sähkön ja kaasun vähittäistoimitusmarkkinoita ja päättelee, että ehdot RLM- ja SLP-asiakkaiden sähkön ja kaasun vähittäistoimitusten jättämiselle asianomaisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle täyttyvät.

2.   OIKEUDELLINEN KEHYS

OIKEUDELLINEN KEHYS

| (4) | Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan sähkön ja kaasun vähittäistoimitukseen liittyvien toimintojen harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei kyseisiä toimintoja ole vapautettu direktiivin soveltamisesta direktiivin 34 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan sähkön ja kaasun vähittäistoimitukseen liittyvien toimintojen harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei kyseisiä toimintoja ole vapautettu direktiivin soveltamisesta direktiivin 34 artiklan nojalla.

| (5) | Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetään, ettei direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnon suorittamiseksi, jos toimintoon siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailun kohteena, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon asianomaisen alan erityispiirteet. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetään, ettei direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnon suorittamiseksi, jos toimintoon siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailun kohteena, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon asianomaisen alan erityispiirteet.

3.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

3.1   Vapaa pääsy markkinoille

Vapaa pääsy markkinoille

| (6) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön ne yhteisön lainsäädännön säännökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltanut niitä. Kyseinen lainsäädäntö on lueteltu direktiivin 2014/25/EU liitteessä III. Sähköalan osalta asianomaisessa liitteessä viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (2). Kaasualan osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/73/EY (3). |
| --- | --- |

(6)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön ne yhteisön lainsäädännön säännökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltanut niitä. Kyseinen lainsäädäntö on lueteltu direktiivin 2014/25/EU liitteessä III. Sähköalan osalta asianomaisessa liitteessä viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/72/EY (2). Kaasualan osalta viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/73/EY (3).

2

3

| (7) | Saksa on saattanut direktiivit 2009/72/EY ja 2009/73/EY osaksi kansallista lakia energia-alasta (Energiewirtschaftgesetz, jäljempänä ’EnWG’). Sähkön ja kaasun myyntiä säännellään tämän lain 4 osan 36 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa. Saksan sähkön perustoimitusta koskeva asetus (Stromgrundversorgungsverordnung, jäljempänä ’StromGVV’) (4) ja kaasun perustoimitusta koskeva asetus (Gasgrundversorgungsverordnung, jäljempänä ’GasGVV’) (5) sisältävät lisäksi erityisiä lakisääteisiä määräyksiä sähkön ja kaasun myynnistä. Tällä perusteella olisi katsottava 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että markkinoille pääsyä ei ole rajoitettu Saksan liittotasavallan alueella. |
| --- | --- |

(7)

Saksa on saattanut direktiivit 2009/72/EY ja 2009/73/EY osaksi kansallista lakia energia-alasta (Energiewirtschaftgesetz, jäljempänä ’EnWG’). Sähkön ja kaasun myyntiä säännellään tämän lain 4 osan 36 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa. Saksan sähkön perustoimitusta koskeva asetus (Stromgrundversorgungsverordnung, jäljempänä ’StromGVV’) (4) ja kaasun perustoimitusta koskeva asetus (Gasgrundversorgungsverordnung, jäljempänä ’GasGVV’) (5) sisältävät lisäksi erityisiä lakisääteisiä määräyksiä sähkön ja kaasun myynnistä. Tällä perusteella olisi katsottava 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että markkinoille pääsyä ei ole rajoitettu Saksan liittotasavallan alueella.

4

5

3.2   Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

Toimintaan suoraan kohdistuva kilpailu

| (8) | Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä kriteerinä otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Kyseisten markkinoiden luonteen takia olisi otettava huomioon myös muita kriteereitä. |
| --- | --- |

(8)

Toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua olisi arvioitava useiden tekijöiden perusteella, joista yksikään ei ole ratkaiseva sellaisenaan. Tässä päätöksessä tarkoitettujen markkinoiden osalta olisi yhtenä kriteerinä otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuudet tarkastelluilla markkinoilla. Kyseisten markkinoiden luonteen takia olisi otettava huomioon myös muita kriteereitä.

| (9) | Vaikka tietyissä tapauksissa voitaisiin harkita suppeampaa tai laajempaa markkinoiden määritelmää, merkityksellisten markkinoiden tarkka määritelmä voidaan tässä päätöksessä jättää avoimeksi, sillä analyysin tulos on sama riippumatta siitä, perustuuko se suppeampaan vai laajempaan määritelmään. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka tietyissä tapauksissa voitaisiin harkita suppeampaa tai laajempaa markkinoiden määritelmää, merkityksellisten markkinoiden tarkka määritelmä voidaan tässä päätöksessä jättää avoimeksi, sillä analyysin tulos on sama riippumatta siitä, perustuuko se suppeampaan vai laajempaan määritelmään.

| (10) | Tämä päätös ei vaikuta kilpailusääntöjen soveltamiseen eikä muihin unionin lainsäädännön aloihin. Erityisesti kriteerit ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (6) mukainen arviointi. Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tämän hiljattain antamassaan tuomiossa (7). |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös ei vaikuta kilpailusääntöjen soveltamiseen eikä muihin unionin lainsäädännön aloihin. Erityisesti kriteerit ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (6) mukainen arviointi. Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tämän hiljattain antamassaan tuomiossa (7).

6

7

| (11) | On syytä muistaa, että tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin palveluihin kilpailua (sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla) siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisten toimintojen harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(11)

On syytä muistaa, että tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin palveluihin kilpailua (sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla) siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisten toimintojen harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun.

3. 2.1   Merkitykselliset tuotemarkkinat

Merkitykselliset tuotemarkkinat

3.2.1.1   Sähkön vähittäistoimitukset

Sähkön vähittäistoimitukset

| (12) | Komission ennakkotapausten perusteella sähkön vähittäistoimitusten alalla merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi katsotaan sähkön vähittäismarkkinat (8). Komissio jakaa sähkön toimitukset loppuasiakkaiden mukaan pienille asiakkaille (yksityisasiakkaat, pienet yritykset) tehtäviin toimituksiin ja suur- ja keskijänniteverkkoon kytketyille suurille teollisuusasiakkaille (teollisuus ja suuret yrityskuluttajat) tehtäviin toimituksiin (9). Jaottelu perustuu siihen, että kysyntäpuolella vaatimukset ja profiilit ja tarjontapuolella palvelut ja tekniikka ovat erilaisia (10). |
| --- | --- |

(12)

Komission ennakkotapausten perusteella sähkön vähittäistoimitusten alalla merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi katsotaan sähkön vähittäismarkkinat (8). Komissio jakaa sähkön toimitukset loppuasiakkaiden mukaan pienille asiakkaille (yksityisasiakkaat, pienet yritykset) tehtäviin toimituksiin ja suur- ja keskijänniteverkkoon kytketyille suurille teollisuusasiakkaille (teollisuus ja suuret yrityskuluttajat) tehtäviin toimituksiin (9). Jaottelu perustuu siihen, että kysyntäpuolella vaatimukset ja profiilit ja tarjontapuolella palvelut ja tekniikka ovat erilaisia (10).

8

9

10

| (13) | Komission tapaan myös BKartA erottaa sähkötoimitusten pienet ja suuret asiakkaat toisistaan niiden erilaisen kulutuskäyttäytymisen perusteella (11). Kartelliviraston jaottelussa erotetaan toisistaan asiakkaat, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (”RLM-asiakkaat”), ja asiakkaat, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin mukaan (”SLP-asiakkaat”). |
| --- | --- |

(13)

Komission tapaan myös BKartA erottaa sähkötoimitusten pienet ja suuret asiakkaat toisistaan niiden erilaisen kulutuskäyttäytymisen perusteella (11). Kartelliviraston jaottelussa erotetaan toisistaan asiakkaat, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (”RLM-asiakkaat”), ja asiakkaat, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin mukaan (”SLP-asiakkaat”).

11

| (14) | RLM-asiakkaiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 MWh, mikä tarkoittaa, että ne ovat yleensä teollisuus- tai suuria yrityskuluttajia (12). RLM-mittaus on kallista, joten se on kannattavaa vain silloin, kun kulutus on suurta. RLM-asiakkaat käyttävät sähköä yleensä tuotanto- ja kustannustekijänä. Sähkön käyttö on tämän asiakasryhmän tuotannolle ominainen tuotanto- ja kustannustekijä. Kysyntä suuntautuu ja rakentuu pohjimmiltaan eri tavalla kuin SLP-asiakkailla (13). |
| --- | --- |

(14)

RLM-asiakkaiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 MWh, mikä tarkoittaa, että ne ovat yleensä teollisuus- tai suuria yrityskuluttajia (12). RLM-mittaus on kallista, joten se on kannattavaa vain silloin, kun kulutus on suurta. RLM-asiakkaat käyttävät sähköä yleensä tuotanto- ja kustannustekijänä. Sähkön käyttö on tämän asiakasryhmän tuotannolle ominainen tuotanto- ja kustannustekijä. Kysyntä suuntautuu ja rakentuu pohjimmiltaan eri tavalla kuin SLP-asiakkailla (13).

12

13

| (15) | SLP-asiakkaat ovat sähkönkäyttäjiä, joilla kulutus on melko vähäistä. Kyseiseen asiakasryhmään kuuluvat Saksan energia-alaa koskevan lain (EnWG) 3 §:n 22 momentissa tarkoitetut yksityisasiakkaat (joiden vuosikulutus on enintään 10 000 KWh) ja pienet yritykset (joiden vuotuinen sähkönkulutus on enintään 100 MWh), jotka ostavat energiaa pääasiassa omaan asumiskäyttöönsä tai omaan ammatilliseen, maatalouteen liittyvään tai liiketoiminnalliseen käyttöönsä (14). |
| --- | --- |

(15)

SLP-asiakkaat ovat sähkönkäyttäjiä, joilla kulutus on melko vähäistä. Kyseiseen asiakasryhmään kuuluvat Saksan energia-alaa koskevan lain (EnWG) 3 §:n 22 momentissa tarkoitetut yksityisasiakkaat (joiden vuosikulutus on enintään 10 000 KWh) ja pienet yritykset (joiden vuotuinen sähkönkulutus on enintään 100 MWh), jotka ostavat energiaa pääasiassa omaan asumiskäyttöönsä tai omaan ammatilliseen, maatalouteen liittyvään tai liiketoiminnalliseen käyttöönsä (14).

14

| (16) | BKartA määrittelee lisäksi kolme muuta erillistä tuotemarkkinoiden tyyppiä, jotka koskevat SLP-asiakkaille tehtäviä toimituksia (15). Nämä ovat seuraavat:






  a) | Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan sähköä EnWG:n 36 ja 38 artiklassa (16) määriteltyjen yleisten ehtojen ja yleisten hintojen mukaisesti perus- ja varasähkötoimituksina, ovat kokonaisuus, joka on lähestulkoon täysin lailla luotu ja säädelty. SLP-asiakkaiden perustoimituksia koskevasta sopimuksesta ei neuvotella osapuolten kesken; sen sijaan sopimus tulee Saksan sähkön perustoimitusta koskevan asetuksen (StromGVV) mukaisesti voimaan loppuasiakkaan ja lakisääteisen sähköntoimittajan välillä heti, kun sähköä käytetään. |
| --- | --- | --- |

(16)

BKartA määrittelee lisäksi kolme muuta erillistä tuotemarkkinoiden tyyppiä, jotka koskevat SLP-asiakkaille tehtäviä toimituksia (15). Nämä ovat seuraavat:

15

a)

Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan sähköä EnWG:n 36 ja 38 artiklassa (16) määriteltyjen yleisten ehtojen ja yleisten hintojen mukaisesti perus- ja varasähkötoimituksina, ovat kokonaisuus, joka on lähestulkoon täysin lailla luotu ja säädelty. SLP-asiakkaiden perustoimituksia koskevasta sopimuksesta ei neuvotella osapuolten kesken; sen sijaan sopimus tulee Saksan sähkön perustoimitusta koskevan asetuksen (StromGVV) mukaisesti voimaan loppuasiakkaan ja lakisääteisen sähköntoimittajan välillä heti, kun sähköä käytetään.

16

| b) | Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan sähköä muilla kuin yleisillä ehdoilla ja hinnoilla (erityissopimusasiakkaat) ja joille on kehittynyt merkittäviä hintaeroja perustoimitusasiakkaisiin nähden (17). |
| --- | --- |

b)

Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan sähköä muilla kuin yleisillä ehdoilla ja hinnoilla (erityissopimusasiakkaat) ja joille on kehittynyt merkittäviä hintaeroja perustoimitusasiakkaisiin nähden (17).

17

| c) | Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan yleisillä ehdoilla ja hinnoilla sähköä sisätilojen lämmitystä varten (lämmityssähkömarkkinat) ja joilla on huomattavaa vaihtelua vuodenajan mukaan siten, että huippuaikoina kulutus on paljon kotitaloussähkön kulutusta suurempaa, mikä aiheuttaa merkittäviä hintaeroja ja johtaa siihen, että näitä toimituksia ei voida korvata muilla mainituilla tuotteilla (18). |
| --- | --- |

c)

Markkinat, joilla SLP-asiakkaille toimitetaan yleisillä ehdoilla ja hinnoilla sähköä sisätilojen lämmitystä varten (lämmityssähkömarkkinat) ja joilla on huomattavaa vaihtelua vuodenajan mukaan siten, että huippuaikoina kulutus on paljon kotitaloussähkön kulutusta suurempaa, mikä aiheuttaa merkittäviä hintaeroja ja johtaa siihen, että näitä toimituksia ei voida korvata muilla mainituilla tuotteilla (18).

18

| (17) | Pyyntö koskee RLM-asiakkaiden ja SLP-erityissopimusasiakkaiden sähkötoimitusten markkinoita. Pyyntö ei koske SLP-asiakkaiden perustoimitusten markkinoita eikä lämmityssähkömarkkinoita, joilla ehdot direktiivin soveltamisesta vapauttamiselle eivät BKartA:n mukaan täyty. |
| --- | --- |

(17)

Pyyntö koskee RLM-asiakkaiden ja SLP-erityissopimusasiakkaiden sähkötoimitusten markkinoita. Pyyntö ei koske SLP-asiakkaiden perustoimitusten markkinoita eikä lämmityssähkömarkkinoita, joilla ehdot direktiivin soveltamisesta vapauttamiselle eivät BKartA:n mukaan täyty.

3.2.1.2   Kaasun vähittäistoimitukset

Kaasun vähittäistoimitukset

| (18) | Komissio erottaa toisistaan seuraavat markkinat: maakaasun toimitukset (i) pienille asiakkaille (mukaan lukien kotitaloudet) ja (ii) suurille asiakkaille, jotka jaetaan edelleen suuriin teollisuusasiakkaisiin ja voimalaitoksiin (19). |
| --- | --- |

(18)

Komissio erottaa toisistaan seuraavat markkinat: maakaasun toimitukset (i) pienille asiakkaille (mukaan lukien kotitaloudet) ja (ii) suurille asiakkaille, jotka jaetaan edelleen suuriin teollisuusasiakkaisiin ja voimalaitoksiin (19).

19

| (19) | BKartA keskittyy markkinoita määritellessään toimitusvaiheisiin ja erottaa toisistaan suurille ja pienille asiakkaille tehtävät maakaasun toimitukset sekä jakaa RLM- ja SLP-asiakkaille tehtävät toimitukset erillisiksi markkinoiksi (20). RLM-asiakkaiden vuosikulutus on yli 1,5 GWh, kun taas SLP-asiakkaiden vuosikulutus on enintään 1,5 GWh (21). |
| --- | --- |

(19)

BKartA keskittyy markkinoita määritellessään toimitusvaiheisiin ja erottaa toisistaan suurille ja pienille asiakkaille tehtävät maakaasun toimitukset sekä jakaa RLM- ja SLP-asiakkaille tehtävät toimitukset erillisiksi markkinoiksi (20). RLM-asiakkaiden vuosikulutus on yli 1,5 GWh, kun taas SLP-asiakkaiden vuosikulutus on enintään 1,5 GWh (21).

20

21

| (20) | Aikaisemmasta päätöksentekokäytännöstään poiketen BKartA jakaa nyt SLP-asiakkaille tehtävät kaasutoimitukset sähköalan toimitusten tapaan seuraaviin markkinoihin:






  a) | kaasun perustoimitukset ja varakaasun toimitukset SLP-asiakkaille (perustoimitusmarkkinat) ja |
| --- | --- | --- |

(20)

Aikaisemmasta päätöksentekokäytännöstään poiketen BKartA jakaa nyt SLP-asiakkaille tehtävät kaasutoimitukset sähköalan toimitusten tapaan seuraaviin markkinoihin:

a)

kaasun perustoimitukset ja varakaasun toimitukset SLP-asiakkaille (perustoimitusmarkkinat) ja

| b) | kaasun toimitukset SLP-asiakkaille erityissopimuksilla (erityissopimusmarkkinat) (22). |
| --- | --- |

b)

kaasun toimitukset SLP-asiakkaille erityissopimuksilla (erityissopimusmarkkinat) (22).

22

| (21) | Näiden kaksien markkinoiden erottaminen toisistaan perustuu siihen, että perus- ja varatoimituksiin sovelletaan lähes täydellistä sopimuspakkoa (23). Perustoimittajalla on velvollisuus toimittaa kaasua yksityisasiakkaille, ja toimitusehdot on valtaosin määritelty laissa. Lisäksi perustoimitusten ja erityissopimuksiin perustuvien toimitusten välillä on huomattava hintaero (24). |
| --- | --- |

(21)

Näiden kaksien markkinoiden erottaminen toisistaan perustuu siihen, että perus- ja varatoimituksiin sovelletaan lähes täydellistä sopimuspakkoa (23). Perustoimittajalla on velvollisuus toimittaa kaasua yksityisasiakkaille, ja toimitusehdot on valtaosin määritelty laissa. Lisäksi perustoimitusten ja erityissopimuksiin perustuvien toimitusten välillä on huomattava hintaero (24).

23

24

| (22) | Pyyntö koskee RLM-asiakkaiden ja SLP-erityissopimusasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoita. |
| --- | --- |

(22)

Pyyntö koskee RLM-asiakkaiden ja SLP-erityissopimusasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoita.

| (23) | Ottaen huomioon johdanto-osan 12–21 kappaleessa tarkastellut tekijät, joiden perusteella arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttymistä, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi määritellään seuraavat:






  a) | sähkön vähittäistoimitukset RLM-asiakkaille; |
| --- | --- | --- |

(23)

Ottaen huomioon johdanto-osan 12–21 kappaleessa tarkastellut tekijät, joiden perusteella arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttymistä, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi määritellään seuraavat:

a)

sähkön vähittäistoimitukset RLM-asiakkaille;

| b) | sähkön vähittäistoimitukset SLP-erityissopimusasiakkaille; |
| --- | --- |

b)

sähkön vähittäistoimitukset SLP-erityissopimusasiakkaille;

| c) | kaasun vähittäistoimitukset RLM-asiakkaille; |
| --- | --- |

c)

kaasun vähittäistoimitukset RLM-asiakkaille;

| d) | kaasun vähittäistoimitukset SLP-erityissopimusasiakkaille. |
| --- | --- |

d)

kaasun vähittäistoimitukset SLP-erityissopimusasiakkaille.

3.2.2   Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

3.2.2.1   Sähkön vähittäistoimitukset

Sähkön vähittäistoimitukset

| (24) | Komissio totesi päätöksessään M.5496 Vattenfall / Nuon Energy (25), että markkinat suurilla (taikka RLM-) asiakkailla olivat Saksassa kansalliset, kun taas markkinat saattoivat olla alueelliset pienillä (taikka SLP-) asiakkailla ja kotitalousasiakkailla jakelijan koon mukaan. Päätöksessä merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jäi lopulta kuitenkin avoimeksi. Päätöksessään M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG (26) komissio käsitteli jälleen kysymystä siitä, pitäisikö Saksassa sekä pienten asiakkaiden sähkön vähittäistoimitusten markkinat että pienten asiakkaiden kaasun vähittäistoimitusten markkinat määritellä alueellisiksi, mikä tekisi näistä molemmista markkinoista lopulta avoimia. |
| --- | --- |

(24)

Komissio totesi päätöksessään M.5496 Vattenfall / Nuon Energy (25), että markkinat suurilla (taikka RLM-) asiakkailla olivat Saksassa kansalliset, kun taas markkinat saattoivat olla alueelliset pienillä (taikka SLP-) asiakkailla ja kotitalousasiakkailla jakelijan koon mukaan. Päätöksessä merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jäi lopulta kuitenkin avoimeksi. Päätöksessään M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG (26) komissio käsitteli jälleen kysymystä siitä, pitäisikö Saksassa sekä pienten asiakkaiden sähkön vähittäistoimitusten markkinat että pienten asiakkaiden kaasun vähittäistoimitusten markkinat määritellä alueellisiksi, mikä tekisi näistä molemmista markkinoista lopulta avoimia.

25

26

| (25) | BKartA totesi, että sähkön vähittäistoimitusten markkinat olivat kansalliset sekä RLM-asiakkailla että SLP-asiakkailla. SLP-asiakkaiden osalta BKartA:n kanta poikkesi sen aiemmasta verkkopohjaisesta markkinoiden määrittelystä, mikä johtui erityissopimusasiakkaiden kilpailuolosuhteiden muuttumisesta niin, että nämä asiakkaat voivat nyt valita sähköntoimittajansa suuresta joukosta toimittajia. |
| --- | --- |

(25)

BKartA totesi, että sähkön vähittäistoimitusten markkinat olivat kansalliset sekä RLM-asiakkailla että SLP-asiakkailla. SLP-asiakkaiden osalta BKartA:n kanta poikkesi sen aiemmasta verkkopohjaisesta markkinoiden määrittelystä, mikä johtui erityissopimusasiakkaiden kilpailuolosuhteiden muuttumisesta niin, että nämä asiakkaat voivat nyt valita sähköntoimittajansa suuresta joukosta toimittajia.

| (26) | Vaikka valtaosa alueellisista sähköntoimittajista, jotka tarjoavat erityissopimuksia SLP-asiakkaille, keskittyvät alueelliseen toimintaan, suuri (ja alati kasvava) joukko toimittajia käy kauppaa oman vakiintuneen toimitusalueensa ulkopuolella. Kaikista sähköntoimittajista 4 prosenttia – eli yli 30 yritystä – toimittaa sähköä asiakkaille 251–500 verkkoalueella eli maanlaajuisesti. Lisäksi 56 yritystä toimii yli 500 verkkoalueella, eli niiden toiminta kattaa koko maan. |
| --- | --- |

(26)

Vaikka valtaosa alueellisista sähköntoimittajista, jotka tarjoavat erityissopimuksia SLP-asiakkaille, keskittyvät alueelliseen toimintaan, suuri (ja alati kasvava) joukko toimittajia käy kauppaa oman vakiintuneen toimitusalueensa ulkopuolella. Kaikista sähköntoimittajista 4 prosenttia – eli yli 30 yritystä – toimittaa sähköä asiakkaille 251–500 verkkoalueella eli maanlaajuisesti. Lisäksi 56 yritystä toimii yli 500 verkkoalueella, eli niiden toiminta kattaa koko maan.

| (27) | Sen arvioimiseksi, täyttyvätkö direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa asetetut ehdot, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista sähkön vähittäistoimitusten merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään kansallisiksi RLM-asiakkailla ja SLP-erityissopimusasiakkailla. Vaikka arvioinnissa keskityttäisiin tarkastelemaan alueellista tasoa, vastaavia kilpailupaineita voitaisiin havaita myös pienten asiakkaiden sähkön vähittäistoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(27)

Sen arvioimiseksi, täyttyvätkö direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa asetetut ehdot, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista sähkön vähittäistoimitusten merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään kansallisiksi RLM-asiakkailla ja SLP-erityissopimusasiakkailla. Vaikka arvioinnissa keskityttäisiin tarkastelemaan alueellista tasoa, vastaavia kilpailupaineita voitaisiin havaita myös pienten asiakkaiden sähkön vähittäistoimitusten markkinoilla.

3.2.2.2   Kaasun vähittäistoimitukset

Kaasun vähittäistoimitukset

| (28) | Komissio löysi päätöksessään M.5467 RWE/Essent (27) näyttöä siitä, että kaasun vähittäismarkkinat olivat alueelliset. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jäi lopulta kuitenkin avoimeksi. |
| --- | --- |

(28)

Komissio löysi päätöksessään M.5467 RWE/Essent (27) näyttöä siitä, että kaasun vähittäismarkkinat olivat alueelliset. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jäi lopulta kuitenkin avoimeksi.

27

| (29) | BKartA totesi, että sähkön vähittäistoimitusten markkinat olivat kansalliset sekä RLM-asiakkailla että SLP-asiakkailla. Kartellivirasto luopui aiemmasta verkkopohjaisesta markkinoiden määrittelystään ja otti huomioon kilpailuolosuhteissa tapahtuneet muutokset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkailla, joilla on nyt mahdollisuus valita sähköntoimittajansa suuresta joukosta toimittajia. |
| --- | --- |

(29)

BKartA totesi, että sähkön vähittäistoimitusten markkinat olivat kansalliset sekä RLM-asiakkailla että SLP-asiakkailla. Kartellivirasto luopui aiemmasta verkkopohjaisesta markkinoiden määrittelystään ja otti huomioon kilpailuolosuhteissa tapahtuneet muutokset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkailla, joilla on nyt mahdollisuus valita sähköntoimittajansa suuresta joukosta toimittajia.

| (30) | BKartA tarkasteli EWE/VNG-fuusiota koskevassa päätöksessään (28) seikkaperäisesti kaasualan toimintapuitteita ja suoritti useita markkinatutkimuksia menettelyn yhteydessä. Se päätteli, että RLM-asiakkaiden toimitusmarkkinat olivat kansalliset eivätkä ne olleet enää sidottuja verkkoon tai markkina-alueeseen. BKartA totesi, että nopeasti lisääntyvä kilpailu oli alkanut levitä perinteisille jakelualueille. Myös SLP-asiakkaiden osalta kartellivirasto katsoi, että markkinat olivat kansalliset. SLP-asiakkaat voivat valita toimittajansa riittävän suuresta toimittajajoukosta (keskimäärin noin 10 toimittajasta), jonka tarjonnassa kalleimmat hinnat ovat enimmilläänkin vain 10 prosenttia halvimpia hintoja korkeammat. Valtaosa kaasuntoimittajista keskittää toimintansa tietylle alueelle, mutta yli 50 yritystä (tai 7 prosenttia yrityksistä) toimii maanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(30)

BKartA tarkasteli EWE/VNG-fuusiota koskevassa päätöksessään (28) seikkaperäisesti kaasualan toimintapuitteita ja suoritti useita markkinatutkimuksia menettelyn yhteydessä. Se päätteli, että RLM-asiakkaiden toimitusmarkkinat olivat kansalliset eivätkä ne olleet enää sidottuja verkkoon tai markkina-alueeseen. BKartA totesi, että nopeasti lisääntyvä kilpailu oli alkanut levitä perinteisille jakelualueille. Myös SLP-asiakkaiden osalta kartellivirasto katsoi, että markkinat olivat kansalliset. SLP-asiakkaat voivat valita toimittajansa riittävän suuresta toimittajajoukosta (keskimäärin noin 10 toimittajasta), jonka tarjonnassa kalleimmat hinnat ovat enimmilläänkin vain 10 prosenttia halvimpia hintoja korkeammat. Valtaosa kaasuntoimittajista keskittää toimintansa tietylle alueelle, mutta yli 50 yritystä (tai 7 prosenttia yrityksistä) toimii maanlaajuisesti.

28

| (31) | Sen arvioimiseksi, täyttyvätkö direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa asetetut ehdot, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista komissio katsoo käsillä olevassa päätöksessään, että kaasun vähittäistoimitusten merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansalliset RLM-asiakkailla ja SLP-erityissopimusasiakkailla. Vaikka arvioinnissa keskityttäisiin tarkastelemaan alueellista tasoa, vastaavia kilpailupaineita havaittaisiin myös pienten asiakkaiden kaasun vähittäistoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Sen arvioimiseksi, täyttyvätkö direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa asetetut ehdot, ja rajoittamatta unionin muun lainsäädännön soveltamista komissio katsoo käsillä olevassa päätöksessään, että kaasun vähittäistoimitusten merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansalliset RLM-asiakkailla ja SLP-erityissopimusasiakkailla. Vaikka arvioinnissa keskityttäisiin tarkastelemaan alueellista tasoa, vastaavia kilpailupaineita havaittaisiin myös pienten asiakkaiden kaasun vähittäistoimitusten markkinoilla.

3.2.3   Markkina-analyysi

Markkina-analyysi

3.2.3.1   Sähkön vähittäistoimitukset

Sähkön vähittäistoimitukset

| (32) | Saksan kansallisen sääntelyviraston (Bundesnetzagentur, jäljempänä ’BNetzA’) ja BKartA:n yhteisen seurantakertomuksen, jäljempänä ’seurantakertomus’, mukaan sähkönkäytön kokonaismäärät ovat Saksassa seuraavat: | 2012 (29) | 2013 (30) | 2014 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähkönkäytön kokonaismäärät (TWh) | 512,0 | 510,6 | 497,8 |
| joista teollisuus- ja liikeyritysten osuus | 377,2 | 372,9 | 367,3 |
| joista yksityisasiakkaiden (32) osuus | 124,5 | 126,1 | 120,2 |
| joista pumppausvarastoinnin osuus | 10,3 | 11,6 | 10,3 |

(32)

Saksan kansallisen sääntelyviraston (Bundesnetzagentur, jäljempänä ’BNetzA’) ja BKartA:n yhteisen seurantakertomuksen, jäljempänä ’seurantakertomus’, mukaan sähkönkäytön kokonaismäärät ovat Saksassa seuraavat:

2012 (29)

29

2013 (30)

30

2014 (31)

31

Sähkönkäytön kokonaismäärät (TWh)

512,0

510,6

497,8

joista teollisuus- ja liikeyritysten osuus

377,2

372,9

367,3

joista yksityisasiakkaiden (32) osuus

32

124,5

126,1

120,2

joista pumppausvarastoinnin osuus

10,3

11,6

10,3

| (33) | Hakijan toimittamat tiedot siitä, miten myynti kaiken kaikkiaan jakaantuu Saksan markkinoilla, kun kaikki asiakkaat otetaan huomioon, perustuvat sähköntoimittajien vuotuisiin tietoihin vuodelta 2012. Tiedoista käy ilmi, että neljän suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on noin 41,6 prosenttia. Kahteen suurimpaan toimittajaan, jotka ovat RWE ja E.ON, ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(33)

Hakijan toimittamat tiedot siitä, miten myynti kaiken kaikkiaan jakaantuu Saksan markkinoilla, kun kaikki asiakkaat otetaan huomioon, perustuvat sähköntoimittajien vuotuisiin tietoihin vuodelta 2012. Tiedoista käy ilmi, että neljän suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on noin 41,6 prosenttia. Kahteen suurimpaan toimittajaan, jotka ovat RWE ja E.ON, ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.

| (34) | Vuoden 2015 seurantakertomuksen mukaan selvityksessä huomioidut sähköntoimittajat myivät yhteensä noin 268 terawattituntia sähköä RLM-asiakkaille eri puolilla Saksaa. Myydystä sähköstä noin 88 TWh oli peräisin RLM-asiakkaiden toimitusmarkkinoiden neljältä suurimmalta yritykseltä (jotka ovat RWE, Vattenfall, EnBW ja E.ON). Näin ollen näiden markkinoiden neljän suurimman yrityksen yhteenlasketuksi markkinaosuudeksi saadaan noin 33 prosenttia (33). |
| --- | --- |

(34)

Vuoden 2015 seurantakertomuksen mukaan selvityksessä huomioidut sähköntoimittajat myivät yhteensä noin 268 terawattituntia sähköä RLM-asiakkaille eri puolilla Saksaa. Myydystä sähköstä noin 88 TWh oli peräisin RLM-asiakkaiden toimitusmarkkinoiden neljältä suurimmalta yritykseltä (jotka ovat RWE, Vattenfall, EnBW ja E.ON). Näin ollen näiden markkinoiden neljän suurimman yrityksen yhteenlasketuksi markkinaosuudeksi saadaan noin 33 prosenttia (33).

33

| (35) | Vuonna 2014 SLP-erityissopimusasiakkaille myytiin yhteensä noin 103 TWh sähköä, mikä vastaa 64:ää prosenttia SLP-asiakkaille myydyn sähkön kokonaismäärästä (34). Vuonna 2014 neljän suurimman yrityksen kokonaismyynti oli noin 37 TWh, mikä tarkoittaa, että niiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli suunnilleen 36 prosenttia (35). |
| --- | --- |

(35)

Vuonna 2014 SLP-erityissopimusasiakkaille myytiin yhteensä noin 103 TWh sähköä, mikä vastaa 64:ää prosenttia SLP-asiakkaille myydyn sähkön kokonaismäärästä (34). Vuonna 2014 neljän suurimman yrityksen kokonaismyynti oli noin 37 TWh, mikä tarkoittaa, että niiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli suunnilleen 36 prosenttia (35).

34

35

| (36) | Hakija toimitti tiedot BDEW:n suurten – ja hankintayksiköiksi katsottavien – jäsenten markkinaosuuksista pyynnön luottamuksellisessa liitteessä. Nämä markkinaosuudet ovat RLM-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...] ja SLP-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...]. |
| --- | --- |

(36)

Hakija toimitti tiedot BDEW:n suurten – ja hankintayksiköiksi katsottavien – jäsenten markkinaosuuksista pyynnön luottamuksellisessa liitteessä. Nämä markkinaosuudet ovat RLM-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...] ja SLP-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...].

| (37) | Noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (36) 30 artiklan mukaisissa päätöksissään omaksumaansa käytäntöä komissio katsoi, että sähkön toimituksissa kolmen suurimman yrityksen kokonaismarkkinaosuus oli merkityksellinen. Komission päätöksessä 2010/403/EU (37) Italian kolmen suurimman sähkön vähittäismyyjän yhteenlaskettu markkinaosuus oli 43,89 prosenttia. Ruotsia koskevassa päätöksessä 2007/706/EY (38) vastaava markkinaosuus oli 43 prosenttia. Nyt käsiteltävässä tapauksessa kolmen suurimman vähittäismyyjän osuus Saksan sähkömarkkinoista on 36,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(37)

Noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (36) 30 artiklan mukaisissa päätöksissään omaksumaansa käytäntöä komissio katsoi, että sähkön toimituksissa kolmen suurimman yrityksen kokonaismarkkinaosuus oli merkityksellinen. Komission päätöksessä 2010/403/EU (37) Italian kolmen suurimman sähkön vähittäismyyjän yhteenlaskettu markkinaosuus oli 43,89 prosenttia. Ruotsia koskevassa päätöksessä 2007/706/EY (38) vastaava markkinaosuus oli 43 prosenttia. Nyt käsiteltävässä tapauksessa kolmen suurimman vähittäismyyjän osuus Saksan sähkömarkkinoista on 36,8 prosenttia.

36

37

38

| (38) | Saksan sähkömarkkinoilla on paljon sähköntoimittajia. BKartA toteaa lausunnossaan, että yli 50 sähköntoimittajan liiketoiminta kattaa 82 prosenttia kaikista verkkoalueista. Saksalaiset loppuasiakkaat (joihin luetaan kuuluviksi sekä RLM- että SLP-asiakkaat) voivat valita toimittajansa keskimäärin 106 toimittajan joukosta omalla verkkoalueellaan (39). |
| --- | --- |

(38)

Saksan sähkömarkkinoilla on paljon sähköntoimittajia. BKartA toteaa lausunnossaan, että yli 50 sähköntoimittajan liiketoiminta kattaa 82 prosenttia kaikista verkkoalueista. Saksalaiset loppuasiakkaat (joihin luetaan kuuluviksi sekä RLM- että SLP-asiakkaat) voivat valita toimittajansa keskimäärin 106 toimittajan joukosta omalla verkkoalueellaan (39).

39

| (39) | Kilpailun tehokkuudesta kertoo lisäksi se, että sähköntoimittajan vaihtaminen on hyvin yleistä. RLM-asiakkaista (teollisuus- ja yritysasiakkaista) noin 11 prosenttia vaihtoi sähköntoimittajaa vuonna 2014. Toimittajaa vaihtaneiden teollisuus- ja yritysasiakkaiden määrä on pysynyt jotakuinkin samana vuodesta 2006 (40). Sähköntoimittajan vaihtamisesta ei aiheudu kustannuksia. |
| --- | --- |

(39)

Kilpailun tehokkuudesta kertoo lisäksi se, että sähköntoimittajan vaihtaminen on hyvin yleistä. RLM-asiakkaista (teollisuus- ja yritysasiakkaista) noin 11 prosenttia vaihtoi sähköntoimittajaa vuonna 2014. Toimittajaa vaihtaneiden teollisuus- ja yritysasiakkaiden määrä on pysynyt jotakuinkin samana vuodesta 2006 (40). Sähköntoimittajan vaihtamisesta ei aiheudu kustannuksia.

40

| (40) | Sähköntoimittajaa vaihtaneiden SLP-asiakkaiden määrä on sitä vastoin kasvanut merkittävästi vuodesta 2006: tällä hetkellä asianomainen luku on 3,8 miljoonaa (41). Vuonna 2014 perustoimitussopimuksella olleiden yksityisasiakkaiden osuus oli 32,8 prosenttia, mikä tarkoittaa, että 67,2 prosenttia yksityisasiakkaista oli vaihtanut sähköntoimitussopimustaan vähintään kerran ja oli näin ollen tehnyt erityissopimuksen (42). |
| --- | --- |

(40)

Sähköntoimittajaa vaihtaneiden SLP-asiakkaiden määrä on sitä vastoin kasvanut merkittävästi vuodesta 2006: tällä hetkellä asianomainen luku on 3,8 miljoonaa (41). Vuonna 2014 perustoimitussopimuksella olleiden yksityisasiakkaiden osuus oli 32,8 prosenttia, mikä tarkoittaa, että 67,2 prosenttia yksityisasiakkaista oli vaihtanut sähköntoimitussopimustaan vähintään kerran ja oli näin ollen tehnyt erityissopimuksen (42).

41

42

| (41) | Kilpailun tehostumisesta kertoo myös se, että perustoimittajat ovat sopimuspuolina alati harvemmin. Yksityisasiakkailla perustoimittajien asema on kuitenkin yhä vankka: vuonna 2014 näistä asiakkaista 43 prosentilla oli erityissopimus paikallisen perustoimittajan kanssa. Yksityisasiakkaista 32,8 prosentilla oli perinteinen toimitussopimus (vuonna 2012 tämä luku oli 36,7 prosenttia). Kaikista asiakkaista 24 prosentilla sähkön toimituksesta vastaava yritys oli muu kuin perustoimittaja (vuonna 2012 tämä luku oli 20,1 prosenttia) (43). Erityissopimuksen tehneillä yritys- ja teollisuusasiakkailla tilanne on toinen. Vuonna 2014 RLM-asiakkaille tehtyjen toimitusten kokonaismäärästä likimain 66 prosenttia perustui toimitussopimuksiin, jotka oli tehty jonkin muun kuin paikallisen perustoimittajan kanssa, ja noin 34 prosenttia perustui perustoimittajan kanssa tehtyihin erityissopimuksiin. Alle 1 prosentilla RLM-asiakkaista on perustoimitussopimus, eli perustoimitukset ovat hyvin vähäisiä. |
| --- | --- |

(41)

Kilpailun tehostumisesta kertoo myös se, että perustoimittajat ovat sopimuspuolina alati harvemmin. Yksityisasiakkailla perustoimittajien asema on kuitenkin yhä vankka: vuonna 2014 näistä asiakkaista 43 prosentilla oli erityissopimus paikallisen perustoimittajan kanssa. Yksityisasiakkaista 32,8 prosentilla oli perinteinen toimitussopimus (vuonna 2012 tämä luku oli 36,7 prosenttia). Kaikista asiakkaista 24 prosentilla sähkön toimituksesta vastaava yritys oli muu kuin perustoimittaja (vuonna 2012 tämä luku oli 20,1 prosenttia) (43). Erityissopimuksen tehneillä yritys- ja teollisuusasiakkailla tilanne on toinen. Vuonna 2014 RLM-asiakkaille tehtyjen toimitusten kokonaismäärästä likimain 66 prosenttia perustui toimitussopimuksiin, jotka oli tehty jonkin muun kuin paikallisen perustoimittajan kanssa, ja noin 34 prosenttia perustui perustoimittajan kanssa tehtyihin erityissopimuksiin. Alle 1 prosentilla RLM-asiakkaista on perustoimitussopimus, eli perustoimitukset ovat hyvin vähäisiä.

43

| (42) | Vuonna 2014 sähkön tukkumyynnin markkinoiden likviditeetti oli Saksassa erittäin hyvä. Kahdenvälisen pörssin ulkopuolisen tukkukaupan rinnalla sähköpörssit ovat keskeisessä asemassa. Ne tarjoavat luotettavan kaupankäyntifoorumin ja antavat samalla tärkeitä hintasignaaleja muiden sähköalojen markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

(42)

Vuonna 2014 sähkön tukkumyynnin markkinoiden likviditeetti oli Saksassa erittäin hyvä. Kahdenvälisen pörssin ulkopuolisen tukkukaupan rinnalla sähköpörssit ovat keskeisessä asemassa. Ne tarjoavat luotettavan kaupankäyntifoorumin ja antavat samalla tärkeitä hintasignaaleja muiden sähköalojen markkinatoimijoille.

| (43) | Vuonna 2014 spot- ja futuurimarkkinoiden likviditeetti parani. Vuorokausikaupan määrä EPEX SPOT (44)- ja EXAA (45)-pörsseissä kasvoi 254 terawattitunnista 269 terawattituntiin vuosien 2013 ja 2014 välisenä aikana. Päivänsisäisen kaupan määrä kasvoi EPEX SPOT -pörssissä 30 prosenttia. EEX-pörssissä sähköfutuurisopimusten kaupankäynnin määrä kasvoi 21 prosenttia 669 terawattitunnista 812 terawattituntiin. Sen sijaan välitysjärjestelmien kautta käydyn futuurikaupan määrä pieneni 17 prosenttia. Vuonna 2014 välitysjärjestelmien kautta välitettyjen sähköfutuurisopimusten kokonaismäärä oli noin 4 500 terawattituntia (46). Tukkumarkkinoiden erinomainen likviditeetti parantaa muun muassa uusien markkinoille tulijoiden mahdollisuuksia kilpailla vähittäismarkkinoilla sellaisten asemansa vakiinnuttaneiden yritysten kanssa, joilla on omaa tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(43)

Vuonna 2014 spot- ja futuurimarkkinoiden likviditeetti parani. Vuorokausikaupan määrä EPEX SPOT (44)- ja EXAA (45)-pörsseissä kasvoi 254 terawattitunnista 269 terawattituntiin vuosien 2013 ja 2014 välisenä aikana. Päivänsisäisen kaupan määrä kasvoi EPEX SPOT -pörssissä 30 prosenttia. EEX-pörssissä sähköfutuurisopimusten kaupankäynnin määrä kasvoi 21 prosenttia 669 terawattitunnista 812 terawattituntiin. Sen sijaan välitysjärjestelmien kautta käydyn futuurikaupan määrä pieneni 17 prosenttia. Vuonna 2014 välitysjärjestelmien kautta välitettyjen sähköfutuurisopimusten kokonaismäärä oli noin 4 500 terawattituntia (46). Tukkumarkkinoiden erinomainen likviditeetti parantaa muun muassa uusien markkinoille tulijoiden mahdollisuuksia kilpailla vähittäismarkkinoilla sellaisten asemansa vakiinnuttaneiden yritysten kanssa, joilla on omaa tuotantokapasiteettia.

44

45

46

| (44) | Tukkumyynnin keskihinnat laskivat edelleen vuonna 2014. Spot-markkinoiden keskihinnat laskivat vuodessa noin 13 prosenttia. Vuorokausimarkkinoiden keskimääräinen hintahajonta oli edellisvuosia pienempi. Myös sähköfutuurien hinnat laskivat vuonna 2014. Phelix Base Year Future -futuurin keskimääräinen vuosihinta oli 35,09 euroa megawattitunnilta, eli laskua edellisvuodesta oli hiukan yli 10 prosenttia. Phelix Peak Year Future -futuurin keskimääräinen vuosihinta oli 44,40 euroa megawattitunnilta, eli hinta on puoliintunut vuodesta 2008. |
| --- | --- |

(44)

Tukkumyynnin keskihinnat laskivat edelleen vuonna 2014. Spot-markkinoiden keskihinnat laskivat vuodessa noin 13 prosenttia. Vuorokausimarkkinoiden keskimääräinen hintahajonta oli edellisvuosia pienempi. Myös sähköfutuurien hinnat laskivat vuonna 2014. Phelix Base Year Future -futuurin keskimääräinen vuosihinta oli 35,09 euroa megawattitunnilta, eli laskua edellisvuodesta oli hiukan yli 10 prosenttia. Phelix Peak Year Future -futuurin keskimääräinen vuosihinta oli 44,40 euroa megawattitunnilta, eli hinta on puoliintunut vuodesta 2008.

| (45) | Sähkön hintojen osalta on merkillepantavaa se, että Saksassa yksityisasiakkailta veloitettavat hinnat ovat EU-maiden korkeimpia (47). Tämä selittyy pitkälti sillä, että sähkön hintaan vaikuttavat verot ja sosiaaliturvamaksut. Hinta ennen veroja on EU:n keskitasoa. Teollisuusasiakkailla sähkön hinta veroineen on EU28-maiden keskitasoa korkeampi mutta ilman veroja keskitasoa alhaisempi (48). |
| --- | --- |

(45)

Sähkön hintojen osalta on merkillepantavaa se, että Saksassa yksityisasiakkailta veloitettavat hinnat ovat EU-maiden korkeimpia (47). Tämä selittyy pitkälti sillä, että sähkön hintaan vaikuttavat verot ja sosiaaliturvamaksut. Hinta ennen veroja on EU:n keskitasoa. Teollisuusasiakkailla sähkön hinta veroineen on EU28-maiden keskitasoa korkeampi mutta ilman veroja keskitasoa alhaisempi (48).

47

48

3.2.3.2   . Kaasun vähittäistoimitukset

. Kaasun vähittäistoimitukset

| (46) | BNetzA ja BKartA analysoivat kaasun vähittäistoimitusten alaa ja totesivat, että vuonna 2014 kaasua myytiin RLM-asiakkaille (mukaan lukien kaasulla toimivat voimalaitokset) noin 391 terawattituntia. Kolmen suurimman yrityksen myynnin kokonaismäärä oli 123 terawattituntia. Näiden yritysten yhteenlaskettu markkinaosuus oli RLM-asiakkaiden osalta näin ollen noin 32 prosenttia (49). |
| --- | --- |

(46)

BNetzA ja BKartA analysoivat kaasun vähittäistoimitusten alaa ja totesivat, että vuonna 2014 kaasua myytiin RLM-asiakkaille (mukaan lukien kaasulla toimivat voimalaitokset) noin 391 terawattituntia. Kolmen suurimman yrityksen myynnin kokonaismäärä oli 123 terawattituntia. Näiden yritysten yhteenlaskettu markkinaosuus oli RLM-asiakkaiden osalta näin ollen noin 32 prosenttia (49).

49

| (47) | Kaasun vähittäistoimitusten alalla tehdystä analyysista kävi ilmi, että vuonna 2014 SLP-asiakkaille myytiin kaasua noin 321 terawattituntia. Tästä määrästä 261 TWh perustui erityissopimuksiin ja 60 TWh perustoimitussopimuksiin. Kolmen suurimman yrityksen kokonaismyynti SLP-asiakkaille oli noin 71 terawattituntia, josta noin 6 terawattituntia perustui erityissopimuksiin. Näin ollen kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus oli SLP-erityissopimusasiakkaille suunnatusta myynnistä 19 prosenttia ja SLP-asiakkaille suunnatusta myynnistä 22 prosenttia (50). |
| --- | --- |

(47)

Kaasun vähittäistoimitusten alalla tehdystä analyysista kävi ilmi, että vuonna 2014 SLP-asiakkaille myytiin kaasua noin 321 terawattituntia. Tästä määrästä 261 TWh perustui erityissopimuksiin ja 60 TWh perustoimitussopimuksiin. Kolmen suurimman yrityksen kokonaismyynti SLP-asiakkaille oli noin 71 terawattituntia, josta noin 6 terawattituntia perustui erityissopimuksiin. Näin ollen kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus oli SLP-erityissopimusasiakkaille suunnatusta myynnistä 19 prosenttia ja SLP-asiakkaille suunnatusta myynnistä 22 prosenttia (50).

50

| (48) | Hakija toimitti tiedot BDEW:n suurten – hankintayksiköiksi katsottavien – jäsenten markkinaosuuksista pyynnön luottamuksellisessa liitteessä. Nämä markkinaosuudet ovat RLM-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...] ja SLP-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...]. |
| --- | --- |

(48)

Hakija toimitti tiedot BDEW:n suurten – hankintayksiköiksi katsottavien – jäsenten markkinaosuuksista pyynnön luottamuksellisessa liitteessä. Nämä markkinaosuudet ovat RLM-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...] ja SLP-asiakkaille tehtävien toimitusten osalta [...].

| (49) | Kaasualan loppuasiakkaiden markkinoilla on runsaasti erilaisia kaasuntoimittajia. Kuluttajat voivat valita oman toimittajansa yli 50 kaasuntoimittajasta lähes 74 prosentissa verkoista (51). Kun otetaan huomioon vain yksityisasiakkaat (SLP-asiakkaat), asiakkaiden kaasutoimituksia hoitaa vähintään 50 toimittajaa lähes 60 prosentissa verkkoalueista (52). Toimittajien monimuotoisuus on lisääntynyt viime vuosina. |
| --- | --- |

(49)

Kaasualan loppuasiakkaiden markkinoilla on runsaasti erilaisia kaasuntoimittajia. Kuluttajat voivat valita oman toimittajansa yli 50 kaasuntoimittajasta lähes 74 prosentissa verkoista (51). Kun otetaan huomioon vain yksityisasiakkaat (SLP-asiakkaat), asiakkaiden kaasutoimituksia hoitaa vähintään 50 toimittajaa lähes 60 prosentissa verkkoalueista (52). Toimittajien monimuotoisuus on lisääntynyt viime vuosina.

51

52

| (50) | RLM-asiakkaista (teollisuus- ja yritysasiakkaista) kaasuntoimittajaa vaihtoi vuonna 2014 hieman alle 12 prosenttia, ja luku on pysynyt viime vuosina samalla tasolla (53). SLP-asiakkailla (yksityisasiakkailla) kaasuntoimittajien vaihdosten kokonaismäärä pysyi samana kuin aiempana vuonna. SLP-erityissopimusasiakkaiden on määritelmän mukaan täytynyt vaihtaa toimittajaa jo ainakin kerran silloin, kun ne ovat irtautuneet perustoimituksesta (54). |
| --- | --- |

(50)

RLM-asiakkaista (teollisuus- ja yritysasiakkaista) kaasuntoimittajaa vaihtoi vuonna 2014 hieman alle 12 prosenttia, ja luku on pysynyt viime vuosina samalla tasolla (53). SLP-asiakkailla (yksityisasiakkailla) kaasuntoimittajien vaihdosten kokonaismäärä pysyi samana kuin aiempana vuonna. SLP-erityissopimusasiakkaiden on määritelmän mukaan täytynyt vaihtaa toimittajaa jo ainakin kerran silloin, kun ne ovat irtautuneet perustoimituksesta (54).

53

54

| (51) | Vuonna 2014 yksityisasiakkaista 19 prosenttia hankki kaasunsa muulta kuin kaasun perustoimittajalta. Hieman alle 57 prosenttia yksityisasiakkaista hankki kaasunsa peruskaasuntoimittajaltaan erityissopimuksella. Yksityisasiakkaille toimitetusta kaasusta 24 prosenttia myytiin perussopimuksella (55). Perustoimittajien asema on sitä vastoin heikko erityissopimuksen tehneiden RLM-asiakkaiden (teollisuus- ja yritysasiakkaiden) piirissä. Vuonna 2014 RLM-asiakkaille tehtyjen toimitusten kokonaismäärästä 67 prosenttia perustui toimitussopimuksiin, jotka oli tehty jonkin muun kuin paikallisen perustoimittajan kanssa, ja vain noin 33 prosenttia perustui perustoimittajan kanssa tehtyihin erityissopimuksiin. Alle 1 prosentilla RLM-asiakkaista on perustoimitussopimus (56). |
| --- | --- |

(51)

Vuonna 2014 yksityisasiakkaista 19 prosenttia hankki kaasunsa muulta kuin kaasun perustoimittajalta. Hieman alle 57 prosenttia yksityisasiakkaista hankki kaasunsa peruskaasuntoimittajaltaan erityissopimuksella. Yksityisasiakkaille toimitetusta kaasusta 24 prosenttia myytiin perussopimuksella (55). Perustoimittajien asema on sitä vastoin heikko erityissopimuksen tehneiden RLM-asiakkaiden (teollisuus- ja yritysasiakkaiden) piirissä. Vuonna 2014 RLM-asiakkaille tehtyjen toimitusten kokonaismäärästä 67 prosenttia perustui toimitussopimuksiin, jotka oli tehty jonkin muun kuin paikallisen perustoimittajan kanssa, ja vain noin 33 prosenttia perustui perustoimittajan kanssa tehtyihin erityissopimuksiin. Alle 1 prosentilla RLM-asiakkaista on perustoimitussopimus (56).

55

56

| (52) | Maakaasun tukkumarkkinoiden likviditeetti parani Saksassa entisestään vuonna 2014. Ylivoimaisesti suurin osa maakaasun tukkukaupasta tapahtuu kahdenvälisesti eli pörssien ulkopuolella (”over the counter”, OTC). Kahdenvälisen kaupankäynnin etuna on joustavuus, joka perustuu erityisesti siihen, että siinä ei tarvitse valita sopimusta tietystä valikoimasta. Välitysjärjestelmien kautta tapahtuva välitystoiminta on OTC-kaupankäynnissä keskeisessä asemassa. Kahdenvälinen tukkukauppa kasvoi huomattavasti. Vuonna 2014 välitysjärjestelmissä välitettiin maakaasukauppoja, joissa toimitusalueena oli Saksa, kaiken kaikkiaan 3 000 terawattituntia. Kasvua oli näin ollen 15 prosenttia. Pörssissä spot-markkinoiden kaasukaupan määrä yli kaksinkertaistui vuonna 2014, eli kaupan määrä oli noin 129 terawattituntia. Spot-markkinoiden suuruus on näin ollen viisinkertaistunut vuodesta 2012. Futuurisopimusten määrä kasvoi 29 terawattitunnista 83 terawattituntiin vuosien 2013 ja 2014 välisenä aikana (57). |
| --- | --- |

(52)

Maakaasun tukkumarkkinoiden likviditeetti parani Saksassa entisestään vuonna 2014. Ylivoimaisesti suurin osa maakaasun tukkukaupasta tapahtuu kahdenvälisesti eli pörssien ulkopuolella (”over the counter”, OTC). Kahdenvälisen kaupankäynnin etuna on joustavuus, joka perustuu erityisesti siihen, että siinä ei tarvitse valita sopimusta tietystä valikoimasta. Välitysjärjestelmien kautta tapahtuva välitystoiminta on OTC-kaupankäynnissä keskeisessä asemassa. Kahdenvälinen tukkukauppa kasvoi huomattavasti. Vuonna 2014 välitysjärjestelmissä välitettiin maakaasukauppoja, joissa toimitusalueena oli Saksa, kaiken kaikkiaan 3 000 terawattituntia. Kasvua oli näin ollen 15 prosenttia. Pörssissä spot-markkinoiden kaasukaupan määrä yli kaksinkertaistui vuonna 2014, eli kaupan määrä oli noin 129 terawattituntia. Spot-markkinoiden suuruus on näin ollen viisinkertaistunut vuodesta 2012. Futuurisopimusten määrä kasvoi 29 terawattitunnista 83 terawattituntiin vuosien 2013 ja 2014 välisenä aikana (57).

57

| (53) | Vuonna 2014 kaasun tukkuhinnat olivat huomattavasti alhaisemmat. EEX-pörssin laskemat vuorokausimarkkinoiden viitehinnat laskivat noin 22 prosenttia (tämä on vuotuinen keskiarvo), ja Saksan liittovaltion talous- ja vientivalvontaviraston (BAFA) laskema rajatylittävien hintojen keskiarvo pieneni 15 prosenttia. Tämän hintojen laskun syynä pidetään yleisesti kaasunkulutuksen vähentymistä Saksassa ja muualla Euroopassa. |
| --- | --- |

(53)

Vuonna 2014 kaasun tukkuhinnat olivat huomattavasti alhaisemmat. EEX-pörssin laskemat vuorokausimarkkinoiden viitehinnat laskivat noin 22 prosenttia (tämä on vuotuinen keskiarvo), ja Saksan liittovaltion talous- ja vientivalvontaviraston (BAFA) laskema rajatylittävien hintojen keskiarvo pieneni 15 prosenttia. Tämän hintojen laskun syynä pidetään yleisesti kaasunkulutuksen vähentymistä Saksassa ja muualla Euroopassa.

| (54) | Kaasun hinnat ovat hyvin lähellä EU:n keskiarvoa sekä yksityis- että teollisuusasiakkailla (58). |
| --- | --- |

(54)

Kaasun hinnat ovat hyvin lähellä EU:n keskiarvoa sekä yksityis- että teollisuusasiakkailla (58).

58

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (55) | Havainnot, jotka koskevat niitä sähkön vähittäistoimituksia, jotka Saksassa suoritetaan RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille, voidaan tiivistää seuraavasti: vähittäistoimitusalan kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on pieni, mahdollisuudet sähköntoimittajan vaihtamiseen ovat riittävän hyvät, loppukäyttäjien sähkön hintoja ei säännöstellä ja tukkumarkkinoiden likviditeetti on erittäin hyvä. BKartA arvioi lausunnossaan, että näihin markkinoihin kohdistuu suoraa kilpailua. |
| --- | --- |

(55)

Havainnot, jotka koskevat niitä sähkön vähittäistoimituksia, jotka Saksassa suoritetaan RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille, voidaan tiivistää seuraavasti: vähittäistoimitusalan kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on pieni, mahdollisuudet sähköntoimittajan vaihtamiseen ovat riittävän hyvät, loppukäyttäjien sähkön hintoja ei säännöstellä ja tukkumarkkinoiden likviditeetti on erittäin hyvä. BKartA arvioi lausunnossaan, että näihin markkinoihin kohdistuu suoraa kilpailua.

| (56) | Johdanto-osan 32–45 kappaleessa tarkasteltujen tosiseikkojen perusteella olisi katsottava, että ehto, joka koskee toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua ja josta säädetään direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa, täyttyy silloin, kun kyseessä ovat sähkön vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille koko Saksan liittotasavallan alueella. |
| --- | --- |

(56)

Johdanto-osan 32–45 kappaleessa tarkasteltujen tosiseikkojen perusteella olisi katsottava, että ehto, joka koskee toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua ja josta säädetään direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa, täyttyy silloin, kun kyseessä ovat sähkön vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille koko Saksan liittotasavallan alueella.

| (57) | Havainnot, jotka koskevat niitä maakaasun vähittäistoimituksia, jotka Saksassa suoritetaan RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille, voidaan tiivistää seuraavasti: vähittäistoimitusalan kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on pieni, mahdollisuudet kaasuntoimittajan vaihtamiseen ovat riittävän hyvät, loppukäyttäjien kaasun hintoja ei säännöstellä ja tukkumarkkinoiden likviditeetti on erittäin hyvä. BKartA arvioi lausunnossaan, että näihin markkinoihin kohdistuu suoraa kilpailua. |
| --- | --- |

(57)

Havainnot, jotka koskevat niitä maakaasun vähittäistoimituksia, jotka Saksassa suoritetaan RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille, voidaan tiivistää seuraavasti: vähittäistoimitusalan kolmen suurimman yrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus on pieni, mahdollisuudet kaasuntoimittajan vaihtamiseen ovat riittävän hyvät, loppukäyttäjien kaasun hintoja ei säännöstellä ja tukkumarkkinoiden likviditeetti on erittäin hyvä. BKartA arvioi lausunnossaan, että näihin markkinoihin kohdistuu suoraa kilpailua.

| (58) | Johdanto-osan 46–54 kappaleessa tarkasteltujen tosiseikkojen perusteella olisi katsottava, että ehto, joka koskee toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua ja josta säädetään direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa, täyttyy silloin, kun kyseessä ovat maakaasun vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille Saksan liittotasavallan alueella. |
| --- | --- |

(58)

Johdanto-osan 46–54 kappaleessa tarkasteltujen tosiseikkojen perusteella olisi katsottava, että ehto, joka koskee toimintaan suoraan kohdistuvaa kilpailua ja josta säädetään direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa, täyttyy silloin, kun kyseessä ovat maakaasun vähittäistoimitukset RLM- ja SLP-erityissopimusasiakkaille Saksan liittotasavallan alueella.

| (59) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen maaliskuusta 2016 toukokuuhun 2016, sellaisena kuin se käy ilmi hakijan ja BKartA:n esittämistä tiedoista. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty. |
| --- | --- |

(59)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen maaliskuusta 2016 toukokuuhun 2016, sellaisena kuin se käy ilmi hakijan ja BKartA:n esittämistä tiedoista. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty.

| (60) | Koska tiettyihin sähkön (59) ja kaasun (60) vähittäistoimituksiin liittyviin palveluihin sovelletaan kuitenkin edelleen direktiiviä 2014/25/EU, on aiheellista tähdentää, että hankintasopimuksia, jotka koskevat useita eri toimintoja, pitäisi käsitellä asianomaisen direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa ”sekamuotoisia” hankintoja eli hankintoja, joilla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävien toimintojen että sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen suorittamista, huomiota on kiinnitettävä toimintoihin, joita hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan on sovellettava direktiivin 2014/25/EU säännöksiä, mikäli sen päätarkoituksena on tukea toimintoja, joita ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti (61). |
| --- | --- |

(60)

Koska tiettyihin sähkön (59) ja kaasun (60) vähittäistoimituksiin liittyviin palveluihin sovelletaan kuitenkin edelleen direktiiviä 2014/25/EU, on aiheellista tähdentää, että hankintasopimuksia, jotka koskevat useita eri toimintoja, pitäisi käsitellä asianomaisen direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hankintayksikkö toteuttaa ”sekamuotoisia” hankintoja eli hankintoja, joilla tuetaan sekä direktiivin 2014/25/EU soveltamisalan ulkopuolelle jäävien toimintojen että sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen suorittamista, huomiota on kiinnitettävä toimintoihin, joita hankintasopimus ensisijaisesti koskee. Tällaiseen sekamuotoiseen hankintaan on sovellettava direktiivin 2014/25/EU säännöksiä, mikäli sen päätarkoituksena on tukea toimintoja, joita ei ole vapautettu direktiivin soveltamisesta. Jos on objektiivisesti mahdotonta määrittää, minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, sopimus on tehtävä direktiivin 2014/25/EU 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti (61).

59

60

61

| (61) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(61)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa seuraavien toimintojen suorittaminen:

| a) | sähkön vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – RLM), ja asiakkaille, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (SLP) mukaisesti, Saksan liittotasavallan alueella sellaisia SLP-asiakkaita lukuun ottamatta, joille sähkö toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti, ja lämmityssähkömarkkinoita lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

a)

sähkön vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden sähkönkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – RLM), ja asiakkaille, joita veloitetaan sähkönkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (SLP) mukaisesti, Saksan liittotasavallan alueella sellaisia SLP-asiakkaita lukuun ottamatta, joille sähkö toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti, ja lämmityssähkömarkkinoita lukuun ottamatta;

| b) | maakaasun vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden kaasunkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – RLM), ja asiakkaille, joita veloitetaan kaasunkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (SLP) mukaisesti, Saksan liittotasavallan alueella sellaisia SLP-asiakkaita lukuun ottamatta, joille kaasu toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

maakaasun vähittäistoimitukset asiakkaille, joiden kaasunkulutusta mitataan kulutusmittarilla (registrierende Leistungsmessung – RLM), ja asiakkaille, joita veloitetaan kaasunkulutuksesta vakiokuormitusprofiilin (SLP) mukaisesti, Saksan liittotasavallan alueella sellaisia SLP-asiakkaita lukuun ottamatta, joille kaasu toimitetaan laissa määriteltyjen perustoimitusehtojen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta

Elżbieta BIEŃKOWSKA

komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94).

3

(4)  Saksan asetus yleisistä ehdoista, jotka koskevat perustoimitusta yksityisasiakkaille ja varasähkön toimittamista pienjänniteverkosta (Verordnung über Allgemeine Bedingungen für die Grundversorgung von Haushaltskunden und die Ersatzversorgung mit Elektrizität aus dem Niederspannungsnetz – StromGVV), 26.10.2006, virallinen lehti I, s. 2391; asetusta on viimeksi muutettu 22.10.2014 annetun asetuksen (virallinen lehti I, s. 1631) 1 artiklalla.

4

(5)  Saksan asetus yleisistä ehdoista, jotka koskevat perustoimitusta yksityisasiakkaille ja varakaasun toimittamista matalapaineisesta verkosta (Gasgrundversorgungsverordnung – GasGVV), 26.10.2006, virallinen lehti I, s. 2391, 2396; asetusta on viimeksi muutettu 22.10.2014 annetun asetuksen (virallinen lehti I, s. 1631) 2 artiklalla.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

6

(7)  T-463/14, Osterreichische Post AG, kohta 28.

7

(8)  M.3440 – EDP/ENI/GDP, johdanto-osan 56 kappale; M.5496 – VATTENFALL / NUON ENERGY, johdanto-osan 12 kappale.

8

(9)  M.3440 – EDP/ENI/GDP, johdanto-osan 73 kappale; M.2947 – Verbund/EnergieAllianz, johdanto-osan 35 kappale.

9

(10)  M.5496 – VATTENFALL / NUON ENERGY, johdanto-osan 12 kappale.

10

(11)  BKartA, 30.11.2009 päivätty päätös B8-107/09 – Integra/Thüga, 28 kohta; 30.4.2010 päivätty päätös B8-109/09 – muun muassa RWE AG, 55 kohta.

11

(12)  
  Heinäkuun 25 päivänä 2005 annetun sähköverkon käyttöä koskevan asetuksen (Stromnetzzugangsverordnung, StromNZV) (virallinen lehti I, s. 2243) 12 artikla; asetusta on viimeksi muutettu 21.7.2014 hyväksytyn lain (virallinen lehti I, s. 1066) 8 artiklalla; vuoden 2014 seurantakertomus, sivulta 32 alkaen.

12

(13)  BKartA:n lausunto, s. 4.

13

(14)  BNetzA ja BKartA, EnWG:n 63 artiklan 3 kohdan sekä 35 artiklan ja kilpailunrajoituksia koskevan lain (GWB) 48 artiklan 3 kohdan sekä 53 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittu seurantakertomus, 10.11.2015 (vuoden 2015 seurantakertomus), s. 33; liittovaltion kartellivirasto (ks. edellä oleva alaviite 8), s. 5.

14

(15)  BKartA, 30.11.2009 päivätty päätös B8-107/09 – Integra/Thüga, 32 kohta; 30.4.2010 päivätty päätös B8-109/09 – muun muassa RWE AG, 55 kohta.

15

(16)  EnWG:n 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti energiantoimittajien tulee ilmoittaa ja julkaista Internetissä yleiset ehdot ja hinnat energian toimituksille pienjännitteellä ja matalalla paineella niillä verkkoalueilla, joilla ne huolehtivat energian perustoimituksista yksityisasiakkaille, ja toimittaa energia yksityisasiakkaille ilmoittamillaan ehdoilla ja hinnoilla. EnWG:n 38 artiklan mukaisesti energian perustoimittajilla on lisäksi lakisääteinen velvollisuus toimittaa varaenergiaa pienjännitteellä enintään kolmen kuukauden ajan kaikille sellaisille loppuasiakkaille, joiden energiantoimittaja on tehnyt konkurssin.

16

(17)  Ks. edellinen alaviite, tässä yhteydessä viitataan vuoden 2015 seurantakertomukseen (s. 10), jonka mukaan vaihtoehtoiset energiantoimittajat rikkovat kilpailulainsäädäntöä vain erityissopimusasiakkaiden markkinoilla.

17

(18)  BKartA, lausunto, s. 6.

18

(19)  M. 4180 Gaz de France / Suez, johdanto-osan 63 kappale; M.3868 – DONG / Elsam / Energi E2, johdanto-osan 193 kappale ja sitä seuraavat kappaleet; M. 3440 – EDP/ENI/GDP, johdanto-osan 215 kappale ja sitä seuraavat kappaleet; M.5740 – Gazprom/A2A/JOF, johdanto-osan 17 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

19

(20)  BKartA, 23.10.2014 päivätty päätös B8-69/14, 74 kohta.

20

(21)  
  Syyskuun 3 päivänä 2010 annetun kaasuverkon käyttöä koskevan asetuksen (Gasnetzzugangsverordnung, GasNZV) (virallinen lehti I, s. 1261) 24 artikla; asetusta on viimeksi muutettu 21.7.2014 hyväksytyn lain (virallinen lehti I, s. 1066) 4 artiklalla.

21

(22)  BKartA, 23.10.2014 päivätty päätös B8-69/14, 168 kohta.

22

(23)  BKartA, lausunto, s. 8.

23

(24)  BKartA, lausunto, s. 9; vuoden 2015 seurantakertomus, s. 329.

24

(25)  M. 5496 – Vattenfall / Nuon Energy, johdanto-osan 15 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

25

(26)  M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG, johdanto-osan 37 kappale.

26

(27)  M. 5467 RWE/Essent, johdanto-osan 372 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

27

(28)  BKartA, 23.10.2014 päivätty päätös EWE/VNG

28

(29)  BNetzA ja BKartA, EnWG:n 63 artiklan 3 kohdan sekä 35 artiklan ja GWB:n 48 artiklan 3 kohdan sekä 53 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittu seurantakertomus, 19.12.2013 (vuoden 2013 seurantakertomus), s. 24.

29

(30)  Vuoden 2014 seurantakertomus, s. 26.

30

(31)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 29.

31

(32)  Yksityisasiakkaat ovat loppuasiakkaita, jotka ostavat energiaa pääasiassa omaan asumiskäyttöönsä tai omaan ammatilliseen, maatalouteen liittyvään tai liiketoiminnalliseen käyttöönsä, johon kuluu vuodessa enintään 10 000 kilowattituntia (EnWG:n 3 §:n 22 momentti). Ks. edellä oleva määritelmä.

32

(33)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 39.

33

(34)  Ks. edellinen viite.

34

(35)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 40.

35

(36)  Euroopan Parlamentin ja Neuvoston direktiivi 2004/17/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1).

36

(37)  Komission päätös 2010/403/EU, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa pohjoisen makrovyöhykkeellä ja sähkön vähittäismyyntiin keski- ja suurijännitteiseen ja hyvin korkean jännitteen verkkoon kytketyille loppuasiakkaille Italiassa (EUVL L 186, 20.7.2010, s. 44).

37

(38)  Komission päätös 2007/706/EY, annettu 29 päivänä lokakuuta 2007, tehty 29 päivänä lokakuuta 2007 vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja myyntiin Ruotsissa (EUVL L 287, 1.11.2007, s. 18).

38

(39)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 180.

39

(40)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 186; BKartA:n lausunto, s. 13.

40

(41)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 188.

41

(42)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 187.

42

(43)  Ks. edellinen viite.

43

(44)  Epex Spot on pörssi, joka käy kauppaa Saksan, Ranskan, Itävallan ja Sveitsin sähkön spot-markkinoilla.

44

(45)  Energy Exchange Austria (EXAA) on keskieurooppalainen energiapörssi, joka kattaa Itävallan ja Saksan markkinat.

45

(46)  Vuoden 2015 seurantakertomus, sivulta 24 alkaen.

46

(47)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Electricity_prices_for_household_consumers,_2015s1_(EUR_kWh).png

47

(48)  Ks. edellinen viite.

48

(49)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 254.

49

(50)  Ks. edellinen viite.

50

(51)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 300.

51

(52)  Ks. edellinen viite.

52

(53)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 306.

53

(54)  BKartA:n lausunto, s. 19.

54

(55)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 307; BKartA:n lausunto, s. 19.

55

(56)  Vuoden 2015 seurantakertomus, s. 304.

56

(57)  Myynnin kokonaismäärän osalta ks. vuoden 2015 seurantakertomus, sivu 245 ja sivulta 291 eteenpäin.

57

(58)  Ks. alaviite 43.

58

(59)  Sähkön perustoimitukset ja varasähkön toimitukset SLP-asiakkaille sekä lämmityssähkön toimitukset.

59

(60)  Kaasun perustoimitukset ja varakaasun toimitukset SLP-asiakkaille.

60

(61)  Tulos olisi olennaisilta osin sama, mikäli sovellettaisiin direktiivin 2004/17/EY 9 artiklaa.

61

---