# Eiropas Savienības L 265/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 265 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 30. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 265

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 30. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par bērnu ierobežotājierīču (bērnu ierobežotājsistēmas) apstiprināšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem [2016/1722] | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2016/1723] | 125 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par bērnu ierobežotājierīču (bērnu ierobežotājsistēmas) apstiprināšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem [2016/1722]

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2016/1723]

125

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 265/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par bērnu ierobežotājierīču (“bērnu ierobežotājsistēmas”) apstiprināšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem [2016/1722]

Ar visiem grozījumiem līdz

04. grozījumu sērijas 10. papildinājumam, kas stājies spēkā 2016. gada 18. jūnijā.

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Testu apraksts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tipa apstiprinājuma un ražošanas kvalifikācijas testu protokoli |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bērnu ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājuma modifikācijas un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražojumu kvalifikācija |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas atbilstības un kārtējie testi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | Norādījumi |
| --- | --- |

15.

| 16. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

17.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Putekļizturības testa iekārtas paraugs |
| --- | --- |

3.

| 4. | Korozijas tests |
| --- | --- |

4.

| 5. | Abrazīvā nodiluma un mikroslīdēšanas tests |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ratiņu apraksts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ratiņu palēninājuma vai paātrinājuma līkne kā laika funkcija |
| --- | --- |

7.

| 8. | Manekenu apraksts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Frontāla trieciena tests pret šķērsli |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aizmugures trieciena testa procedūra |
| --- | --- |

10.

| 11. | Papildu stiprinājumi, kas vajadzīgi daļēji universālās kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai mehāniskajos transportlīdzekļos |
| --- | --- |

11.

| 12. | Krēsls |
| --- | --- |

12.

| 13. | Standarta drošības josta |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tipa apstiprināšanas shēma (blokshēma ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Skaidrojumi |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

16.

| 17. | Enerģiju absorbējošā materiāla tests |
| --- | --- |

17.

| 18. | Metode galvas trieciena zonas noteikšanai ierīcēs ar atzveltnēm un sānu spārnu minimālā lieluma noteikšana uz aizmuguri vērstām ierīcēm |
| --- | --- |

18.

| 19. | Bērnu ierobežotājsistēmām tieši uzmontētu regulētājierīču kondicionēšanas apraksts |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tipiska ierīce sprādzes stiprības testēšanai |
| --- | --- |

20.

| 21. | Dinamiskā triecientesta ietaise |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rumpja apakšdaļas ķermeņa bloka tests |
| --- | --- |

22.

| 23. | Slodzes pielikšanas ierīces |
| --- | --- |

23.

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz bērnu ierobežotājsistēmām, kas piemērotas uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos ar trim vai vairāk riteņiem un kas nav paredzētas lietošanai ar salokāmajiem (paceļamajiem) vai uz sāniem vērstiem sēdekļiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Bērnu ierobežotājsistēma” (“ierobežotājsistēma”) ir sastāvdaļu kopums, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu kombināciju ar sprādzi, regulētājierīcēm, fiksētājierīcēm un, dažos gadījumos, ar papildu ierīci, piemēram, kulbiņu, bērnu turētāju, papildu krēslu un/vai trieciena vairogu, kuru var nostiprināt mehāniskā transportlīdzeklī. Tā ir paredzēta, lai pasargātu tās lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji palēninoties.

  “
  ISOFIX
  ” ir tāda sistēma bērnu ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekli, kurai ir divi nekustīgi stiprinājumi transportlīdzeklī, divas atbilstīgas nekustīgas bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces un līdzeklis bērnu ierobežotājsistēmas gareniskās šūpošanās ierobežošanai.
  2.1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas iedala piecās “masas grupās”:






  2.1.1.1. | 0. grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 10 kg; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Bērnu ierobežotājsistēma” (“ierobežotājsistēma”) ir sastāvdaļu kopums, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu kombināciju ar sprādzi, regulētājierīcēm, fiksētājierīcēm un, dažos gadījumos, ar papildu ierīci, piemēram, kulbiņu, bērnu turētāju, papildu krēslu un/vai trieciena vairogu, kuru var nostiprināt mehāniskā transportlīdzeklī. Tā ir paredzēta, lai pasargātu tās lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji palēninoties.

“
  ISOFIX
  ” ir tāda sistēma bērnu ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekli, kurai ir divi nekustīgi stiprinājumi transportlīdzeklī, divas atbilstīgas nekustīgas bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces un līdzeklis bērnu ierobežotājsistēmas gareniskās šūpošanās ierobežošanai.

ISOFIX

2.1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas iedala piecās “masas grupās”:

2.1.1.1.

0. grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 10 kg;

| 2.1.1.2. | 0+ grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

0+ grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 13 kg;

| 2.1.1.3. | I grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 9 kg līdz 18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

I grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 9 kg līdz 18 kg;

| 2.1.1.4. | II grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 15 kg līdz 25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

II grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 15 kg līdz 25 kg;

| 2.1.1.5. | III grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 22 kg līdz 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

III grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 22 kg līdz 36 kg.

| 2.1.1.6. | ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas iedala 7 ISOFIX izmēru klasēs, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā.







  A | – | ISO/F3: Pilna augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| --- | --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| B1 | – | ISO/F2X: Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| C | – | ISO/R3: Pilna izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| D | – | ISO/R2: Samazināta izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| E | – | ISO/R1: Uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas |
| F | – | ISO/L1: Uz kreiso sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas) |
| G | – | ISO/L2: Uz labo sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas) |

2.1.1.6.

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas iedala 7 ISOFIX izmēru klasēs, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā.

ISOFIX

ISOFIX

A

–

ISO/F3: Pilna augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

B

–

ISO/F2: Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

B1

–

ISO/F2X: Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

C

–

ISO/R3: Pilna izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

D

–

ISO/R2: Samazināta izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

E

–

ISO/R1: Uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas

F

–

ISO/L1: Uz kreiso sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas)

G

–

ISO/L2: Uz labo sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas)

| Masas grupa | | ISOFIX izmēru klase |
| --- | --- | --- |
| 0 – līdz 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – līdz 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 līdz 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Masas grupa

ISOFIX izmēru klase

ISOFIX

0 – līdz 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – līdz 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 līdz 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

2.1.2.   Bērnu ierobežotājsistēmas iedala četrās “kategorijās”:

| 2.1.2.1. | “universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1., 6.1.3.1. un 6.1.3.2. punktā, lielākajā daļā sēdvietu, jo īpaši tādās, kas atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 novērtētas kā savietojamas ar šādas kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

“universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1., 6.1.3.1. un 6.1.3.2. punktā, lielākajā daļā sēdvietu, jo īpaši tādās, kas atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 novērtētas kā savietojamas ar šādas kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām;

| 2.1.2.2. | “ierobežotā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.1. punktā, tam paredzētajās sēdvietās konkrētos transportlīdzekļu modeļos, ko norāda vai nu bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs, vai transportlīdzekļa ražotājs; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

“ierobežotā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.1. punktā, tam paredzētajās sēdvietās konkrētos transportlīdzekļu modeļos, ko norāda vai nu bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs, vai transportlīdzekļa ražotājs;

| 2.1.2.3. | “daļēji universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.2. punktā; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

“daļēji universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.2. punktā;

| 2.1.2.4. | “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzēta” kategorija, kuru lieto vai nu:






  2.1.2.4.1. | īpaša tipa transportlīdzekļos atbilstīgi 6.1.2. un 6.1.3.3. punktam, vai |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

“konkrētiem transportlīdzekļiem paredzēta” kategorija, kuru lieto vai nu:

2.1.2.4.1.

īpaša tipa transportlīdzekļos atbilstīgi 6.1.2. un 6.1.3.3. punktam, vai

| 2.1.2.4.2. | kā “iebūvētu” bērnu ierobežotājsistēmu. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

kā “iebūvētu” bērnu ierobežotājsistēmu.

2.1.3.   Bērnu ierobežotājsistēmu noturēšanas sistēma var piederēt vienai no šādām divām klasēm:

| | integrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā nav atkarīga ne no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa; |
| --- | --- |

integrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā nav atkarīga ne no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa;

| | neintegrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā ir atkarīga no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa. |
| --- | --- |

neintegrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā ir atkarīga no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa.

2.1.3.1.   
  “Daļēja ierobežotājsistēma” ir ierīce, piemēram, bērnu sēdeklis, kura tad, kad to lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, kas aptver bērna ķermeni vai nostiprina ierīci, kurā bērns ir ievietots, veido pilnīgu bērnu ierobežotājsistēmu.

2.1.3.2.   
  “Bērnu sēdeklis” ir stingrs sēdeklis, ko var lietot ar pieauguša cilvēka drošības jostu.

| 2.2. | “Bērnu drošības krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas ietver krēslu, kurā novieto bērnu. |
| --- | --- |

2.2.

“Bērnu drošības krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas ietver krēslu, kurā novieto bērnu.

| 2.3. | “Drošības josta” ir bērnu ierobežotājierīce, kas sastāv no vairākām siksnām ar sprādzi, regulatorierīcēm un fiksētājierīcēm. |
| --- | --- |

2.3.

“Drošības josta” ir bērnu ierobežotājierīce, kas sastāv no vairākām siksnām ar sprādzi, regulatorierīcēm un fiksētājierīcēm.

| 2.4. | “Krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēmā ietilpstoša konstrukcija, kurā bērnam ir paredzēts atrasties sēdus stāvoklī.
  2.4.1.   
  “Kulbiņa” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot un ierobežot bērnu guļus stāvoklī uz muguras vai uz vēdera, bērna mugurkaulam atrodoties perpendikulāri transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei. Tā ir konstruēta tā, lai sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus.
  2.4.2.   
  “Kulbiņas ierobežotājierīce” ir ierīce, ar kuru kulbiņu nostiprina pie transportlīdzekļa konstrukcijas.
  2.4.3.   
  “Zīdaiņa turētājs” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot bērnu uz aizmuguri vērstā pusguļus stāvoklī. Tā ir konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus. |
| --- | --- |

2.4.

“Krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēmā ietilpstoša konstrukcija, kurā bērnam ir paredzēts atrasties sēdus stāvoklī.

2.4.1.   
  “Kulbiņa” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot un ierobežot bērnu guļus stāvoklī uz muguras vai uz vēdera, bērna mugurkaulam atrodoties perpendikulāri transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei. Tā ir konstruēta tā, lai sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus.

2.4.2.   
  “Kulbiņas ierobežotājierīce” ir ierīce, ar kuru kulbiņu nostiprina pie transportlīdzekļa konstrukcijas.

2.4.3.   
  “Zīdaiņa turētājs” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot bērnu uz aizmuguri vērstā pusguļus stāvoklī. Tā ir konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus.

| 2.5. | “Krēsla balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru krēslu var pacelt. |
| --- | --- |

2.5.

“Krēsla balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru krēslu var pacelt.

| 2.6. | “Bērna balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru bērnu var pacelt bērnu ierobežotājsistēmā. |
| --- | --- |

2.6.

“Bērna balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru bērnu var pacelt bērnu ierobežotājsistēmā.

| 2.7. | “Trieciena vairogs” ir ierīce, kas nostiprināta bērna priekšā un konstruēta tā, lai frontāla trieciena gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa lielāko daļu bērna auguma.
  Ņemot vērā 2.1.3. punktu, tās iedala divās klasēs:






  A klase. | Integrēta. |
| --- | --- | --- |
| B klase. | Neintegrēta. |

2.7.

“Trieciena vairogs” ir ierīce, kas nostiprināta bērna priekšā un konstruēta tā, lai frontāla trieciena gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa lielāko daļu bērna auguma.

Ņemot vērā 2.1.3. punktu, tās iedala divās klasēs:

A klase.

Integrēta.

B klase.

Neintegrēta.

| 2.8. | “Siksna” ir elastīga detaļa, kas paredzēta spēku pārnešanai.
  2.8.1.   
  “Klēpja siksna” ir siksna, kas vai nu kā pilna drošības josta, vai kā drošības jostas sastāvdaļa šķērso bērna iegurņa priekšpusi un tieši vai netieši ierobežo bērna iegurni.
  2.8.2.   
  “Pleca ierobežotājs” ir tā drošības jostas daļa, kas ierobežo bērna rumpja augšdaļu.
  2.8.3.   
  “Kājstarpes siksna” ir siksna (vai dalītas siksnas, ja to veido divas vai vairākas siksnas), kas piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai un klēpja siksnai un iet starp bērna augšstilbiem; kājstarpes siksna ir paredzēta, lai parastas lietošanas apstākļos novērstu bērna paslīdēšanu zem klēpja drošības jostas un trieciena gadījumā novērstu klēpja drošības jostas virzīšanos uz augšu nost no iegurņa.
  2.8.4.   
  “Bērnu ierobežojoša siksna” ir siksna, kas ir drošības jostas sastāvdaļa un ierobežo tikai bērna ķermeni.
  2.8.5.   
  “Bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksna” ir siksna, ar ko bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina transportlīdzeklī, un tā var būt daļa no transportlīdzekļa sēdekļa ierobežotājierīces.
  2.8.6.   
  “Jostu pilnkomplekts” ir drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja siksnas, plecu ierobežotājiem un kājstarpes siksnas.
  2.8.7.   
  “Y formas drošības josta” ir drošības josta, kurā siksnu kombināciju veido siksna, ko izliek starp bērna kājām, un viena siksna pār katru plecu.
  2.8.8.   
  “Vadsiksna” ir siksna, kas pieauguša cilvēka drošības jostas plecu siksnu nostiprina bērnam piemērotā stāvoklī un kuru vietā, kurā plecu siksna maina virzienu, var regulēt ar ierīci, kas pārvietojama uz augšu un leju pa siksnu nolūkā to nostādīt lietotāja plecu līmenī un tad nofiksējama attiecīgajā stāvoklī. Šai vadsiksnai nav paredzēts uzņemt būtisku dinamiskās slodzes daļu. |
| --- | --- |

2.8.

“Siksna” ir elastīga detaļa, kas paredzēta spēku pārnešanai.

2.8.1.   
  “Klēpja siksna” ir siksna, kas vai nu kā pilna drošības josta, vai kā drošības jostas sastāvdaļa šķērso bērna iegurņa priekšpusi un tieši vai netieši ierobežo bērna iegurni.

2.8.2.   
  “Pleca ierobežotājs” ir tā drošības jostas daļa, kas ierobežo bērna rumpja augšdaļu.

2.8.3.   
  “Kājstarpes siksna” ir siksna (vai dalītas siksnas, ja to veido divas vai vairākas siksnas), kas piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai un klēpja siksnai un iet starp bērna augšstilbiem; kājstarpes siksna ir paredzēta, lai parastas lietošanas apstākļos novērstu bērna paslīdēšanu zem klēpja drošības jostas un trieciena gadījumā novērstu klēpja drošības jostas virzīšanos uz augšu nost no iegurņa.

2.8.4.   
  “Bērnu ierobežojoša siksna” ir siksna, kas ir drošības jostas sastāvdaļa un ierobežo tikai bērna ķermeni.

2.8.5.   
  “Bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksna” ir siksna, ar ko bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina transportlīdzeklī, un tā var būt daļa no transportlīdzekļa sēdekļa ierobežotājierīces.

2.8.6.   
  “Jostu pilnkomplekts” ir drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja siksnas, plecu ierobežotājiem un kājstarpes siksnas.

2.8.7.   
  “Y formas drošības josta” ir drošības josta, kurā siksnu kombināciju veido siksna, ko izliek starp bērna kājām, un viena siksna pār katru plecu.

2.8.8.   
  “Vadsiksna” ir siksna, kas pieauguša cilvēka drošības jostas plecu siksnu nostiprina bērnam piemērotā stāvoklī un kuru vietā, kurā plecu siksna maina virzienu, var regulēt ar ierīci, kas pārvietojama uz augšu un leju pa siksnu nolūkā to nostādīt lietotāja plecu līmenī un tad nofiksējama attiecīgajā stāvoklī. Šai vadsiksnai nav paredzēts uzņemt būtisku dinamiskās slodzes daļu.

| 2.9. | “Sprādze” ir ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka ierobežotājsistēma notur bērnu vai ka ierobežotājsistēmu notur automobiļa konstrukcija. Sprādze var ietvert regulatorierīci.
  2.9.1.   
  “Iegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir tāda sprādzes atvēršanas poga, ar kuru sprādzi nav iespējams atvērt, ja uz to spiež ar 40 mm diametra lodi.
  2.9.2.   
  “Neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir tāda sprādzes atvēršanas poga, ar kuru sprādzi ir iespējams atvērt, ja uz to spiež ar 40 mm diametra lodi. |
| --- | --- |

2.9.

“Sprādze” ir ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka ierobežotājsistēma notur bērnu vai ka ierobežotājsistēmu notur automobiļa konstrukcija. Sprādze var ietvert regulatorierīci.

2.9.1.   
  “Iegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir tāda sprādzes atvēršanas poga, ar kuru sprādzi nav iespējams atvērt, ja uz to spiež ar 40 mm diametra lodi.

2.9.2.   
  “Neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir tāda sprādzes atvēršanas poga, ar kuru sprādzi ir iespējams atvērt, ja uz to spiež ar 40 mm diametra lodi.

| 2.10. | “Regulētājierīce” ir ierīce, ar ko ierobežotājsistēmu vai tās stiprinājumus var pielāgot konkrētā lietotāja ķermeņa uzbūvei. Regulatorierīce var būt sprādzes daļa, spriegotājs vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa.
  2.10.1.   
  “Ātrais regulators” ir regulatorierīce, kuru var darbināt ar vienu roku un vienu vienmērīgu kustību.
  2.10.2.   
  “Bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontēts regulators” ir tāds jostu pilnkomplekta regulators, kas tieši uzmontēts bērnu ierobežotājsistēmai, nevis tāds, kas tieši balstās uz siksnas, ko ar to ir paredzēts regulēt. |
| --- | --- |

2.10.

“Regulētājierīce” ir ierīce, ar ko ierobežotājsistēmu vai tās stiprinājumus var pielāgot konkrētā lietotāja ķermeņa uzbūvei. Regulatorierīce var būt sprādzes daļa, spriegotājs vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa.

2.10.1.   
  “Ātrais regulators” ir regulatorierīce, kuru var darbināt ar vienu roku un vienu vienmērīgu kustību.

2.10.2.   
  “Bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontēts regulators” ir tāds jostu pilnkomplekta regulators, kas tieši uzmontēts bērnu ierobežotājsistēmai, nevis tāds, kas tieši balstās uz siksnas, ko ar to ir paredzēts regulēt.

| 2.11. | “Fiksētājierīces” ir bērnu ierobežotājsistēmas daļas, tostarp nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām bērnu ierobežotājsistēmu vai nu tieši, vai ar transportlīdzekļa sēdekļa starpniecību var stingri nostiprināt transportlīdzeklī.
  2.11.1.   
  “Balsts” ir bērnu ierobežotājsistēmai pastāvīgi piestiprināta ierīce, kas rada slodzes pārneses ceļu starp bērnu ierobežotājsistēmu un transportlīdzekļa konstrukciju, lai palēninājuma laikā apietu sēdekļa polsterējuma ietekmi; balsts var būt regulējams. |
| --- | --- |

2.11.

“Fiksētājierīces” ir bērnu ierobežotājsistēmas daļas, tostarp nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām bērnu ierobežotājsistēmu vai nu tieši, vai ar transportlīdzekļa sēdekļa starpniecību var stingri nostiprināt transportlīdzeklī.

2.11.1.   
  “Balsts” ir bērnu ierobežotājsistēmai pastāvīgi piestiprināta ierīce, kas rada slodzes pārneses ceļu starp bērnu ierobežotājsistēmu un transportlīdzekļa konstrukciju, lai palēninājuma laikā apietu sēdekļa polsterējuma ietekmi; balsts var būt regulējams.

| 2.12. | “Enerģijas absorbētājs” ir ierīce, kas konstruēta, lai atsevišķi vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un ir bērnu ierobežotājsistēmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.12.

“Enerģijas absorbētājs” ir ierīce, kas konstruēta, lai atsevišķi vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un ir bērnu ierobežotājsistēmas sastāvdaļa.

| 2.13. | “Spriegotājs” ir ierīce, kas konstruēta tā, lai tajā daļēji vai pilnībā ievietotos bērnu ierobežotājsistēmas siksna. Šis termins ietver šādas ierīces:






  2.13.1. | “spriegotājs, kas bloķējas automātiski”, ir spriegotājs, kas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze aizsprādzēta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotāja ķermeņa uzbūvei. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības; |
| --- | --- | --- |

2.13.

“Spriegotājs” ir ierīce, kas konstruēta tā, lai tajā daļēji vai pilnībā ievietotos bērnu ierobežotājsistēmas siksna. Šis termins ietver šādas ierīces:

2.13.1.

“spriegotājs, kas bloķējas automātiski”, ir spriegotājs, kas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze aizsprādzēta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotāja ķermeņa uzbūvei. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības;

| 2.13.2. | “spriegotājs ar avārijas bloķēšanu” ir spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo siksnas lietotāja kustību brīvību. Tam ir garuma regulatori, kas automātiski pielāgo siksnu lietotāja ķermeņa uzbūvei, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:






  2.13.2.1. | transportlīdzekļa palēninājums, siksnas izvilkšana no spriegotāja vai jebkurš cits automātisks līdzeklis (vienkāršā jutība); vai |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

“spriegotājs ar avārijas bloķēšanu” ir spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo siksnas lietotāja kustību brīvību. Tam ir garuma regulatori, kas automātiski pielāgo siksnu lietotāja ķermeņa uzbūvei, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:

2.13.2.1.

transportlīdzekļa palēninājums, siksnas izvilkšana no spriegotāja vai jebkurš cits automātisks līdzeklis (vienkāršā jutība); vai

| 2.13.2.2. | jebkuru šādu līdzekļu kombinācija (daudzkāršā jutība). |
| --- | --- |

2.13.2.2.

jebkuru šādu līdzekļu kombinācija (daudzkāršā jutība).

| 2.14. | “Ierobežotājsistēmas stiprinājumi” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturālas daļas, kurām piestiprina bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces.
  2.14.1.   
  “Papildu stiprinājums” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas daļa vai transportlīdzekļa cita daļa, kurai paredzēts piestiprināt bērnu ierobežotājsistēmu un kas izveidota papildus stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14. Pie šādiem stiprinājumiem pieder ratiņu grīdas panelis, kā aprakstīts 6. pielikumā, vai citi konkrēta(-u) transportlīdzekļa(-u) konstrukcijas elementi, kad tos noslogo ar balstu.
  2.14.2.   
  “
  ISOFIX apakšējais stiprinājums” ir viens stingrs, apaļš, horizontāls stienis 6 mm diametrā, kas ir saistīts ar transportlīdzekli vai sēdekļa konstrukciju, kam piestiprina un kas fiksē ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksētājierīcēm.
  2.14.3.   
  “
  ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, ko veido divi Noteikumiem Nr. 14 atbilstoši ISOFIX apakšējie stiprinājumi un kura paredzēta ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas stiprināšanai kopā ar pretrotācijas ierīci.
  2.14.4.   
  “Pretrotācijas ierīce”







  a) | Universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce ir ISOFIX augšējā siksna. |
| --- | --- | --- |

2.14.

“Ierobežotājsistēmas stiprinājumi” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturālas daļas, kurām piestiprina bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces.

2.14.1.   
  “Papildu stiprinājums” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas daļa vai transportlīdzekļa cita daļa, kurai paredzēts piestiprināt bērnu ierobežotājsistēmu un kas izveidota papildus stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14. Pie šādiem stiprinājumiem pieder ratiņu grīdas panelis, kā aprakstīts 6. pielikumā, vai citi konkrēta(-u) transportlīdzekļa(-u) konstrukcijas elementi, kad tos noslogo ar balstu.

2.14.2.   
  “
  ISOFIX apakšējais stiprinājums” ir viens stingrs, apaļš, horizontāls stienis 6 mm diametrā, kas ir saistīts ar transportlīdzekli vai sēdekļa konstrukciju, kam piestiprina un kas fiksē ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksētājierīcēm.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

2.14.3.   
  “
  ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, ko veido divi Noteikumiem Nr. 14 atbilstoši ISOFIX apakšējie stiprinājumi un kura paredzēta ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas stiprināšanai kopā ar pretrotācijas ierīci.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

2.14.4.   
  “Pretrotācijas ierīce”

a)

Universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce ir ISOFIX augšējā siksna.

ISOFIX

ISOFIX

| b) | ISOFIX daļēji universālās bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv vai nu no augšējās siksnas, transportlīdzekļa instrumentu paneļa vai balsta, lai ierobežotu ierobežotājsistēmas rotāciju frontāla trieciena laikā. |
| --- | --- |

b)

ISOFIX daļēji universālās bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv vai nu no augšējās siksnas, transportlīdzekļa instrumentu paneļa vai balsta, lai ierobežotu ierobežotājsistēmas rotāciju frontāla trieciena laikā.

ISOFIX

| c) | ISOFIX universālajai un daļēji universālajai bērnu ierobežotājsistēmai transportlīdzekļa sēdeklis pats par sevi nav pretrotācijas ierīce. |
| --- | --- |

c)

ISOFIX universālajai un daļēji universālajai bērnu ierobežotājsistēmai transportlīdzekļa sēdeklis pats par sevi nav pretrotācijas ierīce.

ISOFIX

2.14.5.   
  “
  ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir ierīce, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām, piemēram, stienis, kas atrodas noteiktā zonā un paredzēts ISOFIX augšējās siksnas savienotāja fiksēšanai un tā ierobežojošā spēka pārnesei uz transportlīdzekļa konstrukciju.

ISOFIX

ISOFIX

| 2.15. | “Uz priekšu vērsts” nozīmē vērstu parastajā transportlīdzekļa kustības virzienā. |
| --- | --- |

2.15.

“Uz priekšu vērsts” nozīmē vērstu parastajā transportlīdzekļa kustības virzienā.

| 2.16. | “Uz aizmuguri vērsts” nozīmē vērstu virzienā, kas ir pretējs parastajam transportlīdzekļa kustības virzienam. |
| --- | --- |

2.16.

“Uz aizmuguri vērsts” nozīmē vērstu virzienā, kas ir pretējs parastajam transportlīdzekļa kustības virzienam.

| 2.17. | “Slīps stāvoklis” ir īpašs krēsla stāvoklis, kas ļauj bērnam atlaisties slīpi. |
| --- | --- |

2.17.

“Slīps stāvoklis” ir īpašs krēsla stāvoklis, kas ļauj bērnam atlaisties slīpi.

| 2.18. | “Guļus stāvoklis/stāvoklis uz vēdera/stāvoklis uz muguras” ir stāvoklis, kurā vismaz bērna galva un ķermenis, izņemot locekļus, atrodas uz horizontālas virsmas, bērnam ierobežotājsistēmā atrodoties miera stāvoklī. |
| --- | --- |

2.18.

“Guļus stāvoklis/stāvoklis uz vēdera/stāvoklis uz muguras” ir stāvoklis, kurā vismaz bērna galva un ķermenis, izņemot locekļus, atrodas uz horizontālas virsmas, bērnam ierobežotājsistēmā atrodoties miera stāvoklī.

| 2.19. | “Bērnu ierobežotājsistēmas tips” ir bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.19.1. | ierobežotājsistēmas kategorija un masas grupa(-as), kā arī stāvoklis un orientācija (kā noteikts 2.15. un 2.16. punktā), kādā to paredzēts lietot; |
| --- | --- | --- |

2.19.

“Bērnu ierobežotājsistēmas tips” ir bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.19.1.

ierobežotājsistēmas kategorija un masas grupa(-as), kā arī stāvoklis un orientācija (kā noteikts 2.15. un 2.16. punktā), kādā to paredzēts lietot;

| 2.19.2. | bērnu ierobežotājsistēmas ģeometrija; |
| --- | --- |

2.19.2.

bērnu ierobežotājsistēmas ģeometrija;

| 2.19.3. | šādu elementu izmēri, masa, materiāls un krāsa:






  a) | sēdeklis; |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

šādu elementu izmēri, masa, materiāls un krāsa:

a)

sēdeklis;

| b) | polsterējums un |
| --- | --- |

b)

polsterējums un

| c) | trieciena vairogs; |
| --- | --- |

c)

trieciena vairogs;

| 2.19.4. | siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; |
| --- | --- |

2.19.4.

siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa;

| 2.19.5. | cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces utt.). |
| --- | --- |

2.19.5.

cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces utt.).

| 2.20. | “Transportlīdzekļa sēdeklis” ir konstrukcija, kas kopā ar pārvalku ir vai nav nedalīti savienota ar transportlīdzekļa konstrukciju un nodrošina sēdvietu vienam pieaugušam cilvēkam. Šajā sakarā:






  2.20.1. | “transportlīdzekļa sēdekļu grupa” ir vai nu sols, vai vairāki atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, lai viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi būtu vienā līnijā ar cita sēdekļa priekšējiem vai pakaļējiem stiprinājumiem vai atrastos uz līnijas, kas iet starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienam vai vairākiem pieaugušiem cilvēkiem; |
| --- | --- | --- |

2.20.

“Transportlīdzekļa sēdeklis” ir konstrukcija, kas kopā ar pārvalku ir vai nav nedalīti savienota ar transportlīdzekļa konstrukciju un nodrošina sēdvietu vienam pieaugušam cilvēkam. Šajā sakarā:

2.20.1.

“transportlīdzekļa sēdekļu grupa” ir vai nu sols, vai vairāki atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, lai viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi būtu vienā līnijā ar cita sēdekļa priekšējiem vai pakaļējiem stiprinājumiem vai atrastos uz līnijas, kas iet starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienam vai vairākiem pieaugušiem cilvēkiem;

| 2.20.2. | “transportlīdzekļa sols” ir konstrukcija, kam ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam; |
| --- | --- |

2.20.2.

“transportlīdzekļa sols” ir konstrukcija, kam ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam;

| 2.20.3. | “transportlīdzekļa priekšējie sēdekļi” ir sēdekļu grupa, kas atrodas pasažieru nodalījuma priekšpusē, t. i., to priekšā nav citu sēdekļu; |
| --- | --- |

2.20.3.

“transportlīdzekļa priekšējie sēdekļi” ir sēdekļu grupa, kas atrodas pasažieru nodalījuma priekšpusē, t. i., to priekšā nav citu sēdekļu;

| 2.20.4. | “transportlīdzekļa aizmugurējie sēdekļi” ir nostiprināti, uz priekšu vērsti sēdekļi, kas atrodas aiz citas transportlīdzekļa sēdekļu grupas. |
| --- | --- |

2.20.4.

“transportlīdzekļa aizmugurējie sēdekļi” ir nostiprināti, uz priekšu vērsti sēdekļi, kas atrodas aiz citas transportlīdzekļa sēdekļu grupas.

| 2.20.5. | “ISOFIX pozīcija” ir vieta, kurā var uzmontēt vai nu:






  a) | universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- | --- |

2.20.5.

“ISOFIX pozīcija” ir vieta, kurā var uzmontēt vai nu:

ISOFIX

a)

universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

ISOFIX

| b) | daļēji universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

b)

daļēji universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

ISOFIX

| c) | daļēji universālu ISOFIX uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

c)

daļēji universālu ISOFIX uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

ISOFIX

| d) | daļēji universālu ISOFIX uz sāniem vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

d)

daļēji universālu ISOFIX uz sāniem vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

ISOFIX

| e) | konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

e)

konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos.

ISOFIX

| 2.21. | “Regulēšanas sistēma” ir nokomplektēta ierīce, ar kuru transportlīdzekļa sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot sēdeklī sēdošā pieaugušā cilvēka ķermenim. Proti, ar šo ierīci var būt iespējams veikt pārvietošanu:






  2.21.1. | garenvirzienā; un/vai |
| --- | --- | --- |

2.21.

“Regulēšanas sistēma” ir nokomplektēta ierīce, ar kuru transportlīdzekļa sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot sēdeklī sēdošā pieaugušā cilvēka ķermenim. Proti, ar šo ierīci var būt iespējams veikt pārvietošanu:

2.21.1.

garenvirzienā; un/vai

| 2.21.2. | vertikāli; un/vai |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikāli; un/vai

| 2.21.3. | mainīt slīpumu. |
| --- | --- |

2.21.3.

mainīt slīpumu.

| 2.22. | “Transportlīdzekļa sēdekļa stiprinājums” ir sistēma, ar ko pieauguša cilvēka sēdekli kā mezglu nostiprina pie transportlīdzekļa konstrukcijas, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas. |
| --- | --- |

2.22.

“Transportlīdzekļa sēdekļa stiprinājums” ir sistēma, ar ko pieauguša cilvēka sēdekli kā mezglu nostiprina pie transportlīdzekļa konstrukcijas, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas.

| 2.23. | “Sēdekļa tips” ir pieauguša cilvēka sēdekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.23.1. | sēdekļa konstrukcijas forma, izmēri un materiāli; |
| --- | --- | --- |

2.23.

“Sēdekļa tips” ir pieauguša cilvēka sēdekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.23.1.

sēdekļa konstrukcijas forma, izmēri un materiāli;

| 2.23.2. | sēdekļa fiksācijas regulēšanas un fiksēšanas sistēmu tipi un izmēri; un |
| --- | --- |

2.23.2.

sēdekļa fiksācijas regulēšanas un fiksēšanas sistēmu tipi un izmēri; un

| 2.23.3. | pieauguša cilvēka drošības jostas stiprinājumu uz sēdekļa, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa konstrukciju daļu tipi un izmēri. |
| --- | --- |

2.23.3.

pieauguša cilvēka drošības jostas stiprinājumu uz sēdekļa, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa konstrukciju daļu tipi un izmēri.

| 2.24. | “Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar ko pieauguša cilvēka sēdeklim vai kādai tā daļai var mainīt slīpumu vai pārvietot to garenvirzienā bez fiksēta starpstāvokļa, lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu un priekšmetu iekraušanu un izkraušanu. |
| --- | --- |

2.24.

“Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar ko pieauguša cilvēka sēdeklim vai kādai tā daļai var mainīt slīpumu vai pārvietot to garenvirzienā bez fiksēta starpstāvokļa, lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu un priekšmetu iekraušanu un izkraušanu.

| 2.25. | “Fiksācijas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina pieauguša cilvēka sēdekļa un tā daļu fiksēšanu izmantošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

2.25.

“Fiksācijas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina pieauguša cilvēka sēdekļa un tā daļu fiksēšanu izmantošanas stāvoklī.

| 2.26. | “Saslēgšanas ierīce” ir ierīce, kas saslēdz divus pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas posmus un neļauj tiem kustēties vienam attiecībā pret otru. Šādas ierīces var atsevišķi ietekmēt pieauguša cilvēka drošības jostas pleca vai klēpja posmu vai arī nostiprināt kopā gan drošības jostas klēpja, gan pleca posmu. Šis termins ietver šādas ierīču klases:
  2.26.1.   “A klases ierīce”– gadījumos, kad bērnu tieši piesprādzē ar pieauguša cilvēka drošības jostu, tā ir ierīce, kas bērnam neļauj izvilkt siksnu no spriegotāja tai cauri līdz jostas klēpja daļai;
  2.26.2.   “B klases ierīce”– gadījumos, kad ar pieauguša cilvēka drošības jostu piesprādzē bērnu ierobežotājsistēmu, tā ir ierīce, kas nodrošina, lai pieauguša cilvēka drošības jostas klēpja daļā saglabātos radītais spriegojums. Šī ierīce ir paredzēta, lai siksna no spriegotāja nevarētu izslīdēt tai cauri, tādējādi mazinot spriegojumu un nostādot ierobežotājsistēmu neoptimālā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.26.

“Saslēgšanas ierīce” ir ierīce, kas saslēdz divus pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas posmus un neļauj tiem kustēties vienam attiecībā pret otru. Šādas ierīces var atsevišķi ietekmēt pieauguša cilvēka drošības jostas pleca vai klēpja posmu vai arī nostiprināt kopā gan drošības jostas klēpja, gan pleca posmu. Šis termins ietver šādas ierīču klases:

2.26.1.   “A klases ierīce”– gadījumos, kad bērnu tieši piesprādzē ar pieauguša cilvēka drošības jostu, tā ir ierīce, kas bērnam neļauj izvilkt siksnu no spriegotāja tai cauri līdz jostas klēpja daļai;

“A klases ierīce”

2.26.2.   “B klases ierīce”– gadījumos, kad ar pieauguša cilvēka drošības jostu piesprādzē bērnu ierobežotājsistēmu, tā ir ierīce, kas nodrošina, lai pieauguša cilvēka drošības jostas klēpja daļā saglabātos radītais spriegojums. Šī ierīce ir paredzēta, lai siksna no spriegotāja nevarētu izslīdēt tai cauri, tādējādi mazinot spriegojumu un nostādot ierobežotājsistēmu neoptimālā stāvoklī.

“B klases ierīce”

| 2.27. | “Ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas konstruēta bērniem, kuriem fiziskas vai psihiskas invaliditātes dēļ ir īpašas vajadzības; proti, šādai ierīcei var būt iespējams uzstādīt papildu ierobežotājierīces jebkurai bērna ķermeņa daļai, taču tai obligāti jāietver galvenā ierobežotājsistēma, kas atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

2.27.

“Ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas konstruēta bērniem, kuriem fiziskas vai psihiskas invaliditātes dēļ ir īpašas vajadzības; proti, šādai ierīcei var būt iespējams uzstādīt papildu ierobežotājierīces jebkurai bērna ķermeņa daļai, taču tai obligāti jāietver galvenā ierobežotājsistēma, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

| 2.28. | “ISOFIX fiksētājierīce” ir viens no diviem savienojumiem, kas atbilst šo noteikumu 6.3.2. punkta prasībām, kurš sākas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas konstrukcijā un ir saderīgs ar ISOFIX apakšējo stiprinājumu. |
| --- | --- |

2.28.

“ISOFIX fiksētājierīce” ir viens no diviem savienojumiem, kas atbilst šo noteikumu 6.3.2. punkta prasībām, kurš sākas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas konstrukcijā un ir saderīgs ar ISOFIX apakšējo stiprinājumu.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

| 2.29. | “ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas jāpiestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas, kura atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām. |
| --- | --- |

2.29.

“ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas jāpiestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas, kura atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

ISOFIX

ISOFIX

| 2.30. | “Sēdekļa ieliekums” ir zona tuvu transportlīdzekļa sēdekļa spilvena un sēdekļa atzveltnes virsmu krustošanās punktam. |
| --- | --- |

2.30.

“Sēdekļa ieliekums” ir zona tuvu transportlīdzekļa sēdekļa spilvena un sēdekļa atzveltnes virsmu krustošanās punktam.

| 2.31. | “Transportlīdzekļa sēdekļa ietaise” ir ietaise, kas atbilst 2.1.1.6. punktā definētajām ISOFIX izmēru klasēm, kuru izmēri ir norādīti Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājuma 1. līdz 6. attēlā un ko bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs izmanto, lai noteiktu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas atbilstīgos izmērus un ISOFIX fiksētājierīču atrašanās vietas. |
| --- | --- |

2.31.

“Transportlīdzekļa sēdekļa ietaise” ir ietaise, kas atbilst 2.1.1.6. punktā definētajām ISOFIX izmēru klasēm, kuru izmēri ir norādīti Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājuma 1. līdz 6. attēlā un ko bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs izmanto, lai noteiktu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas atbilstīgos izmērus un ISOFIX fiksētājierīču atrašanās vietas.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

| 2.32. | “ISOFIX augšējās siksnas savienotājs” ir ierīce, kas paredzēta stiprināšanai pie ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma. |
| --- | --- |

2.32.

“ISOFIX augšējās siksnas savienotājs” ir ierīce, kas paredzēta stiprināšanai pie ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma.

ISOFIX

ISOFIX

| 2.33. | “ISOFIX augšējās siksnas kāsis” ir ISOFIX augšējās siksnas savienotājs, ko parasti izmanto, lai savienotu ISOFIX augšējo siksnu ar ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, kā noteikts Noteikumu Nr. 14 3. attēlā. |
| --- | --- |

2.33.

“ISOFIX augšējās siksnas kāsis” ir ISOFIX augšējās siksnas savienotājs, ko parasti izmanto, lai savienotu ISOFIX augšējo siksnu ar ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, kā noteikts Noteikumu Nr. 14 3. attēlā.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

| 2.34. | “ISOFIX augšējā siksna” ir drošības jostas siksna (vai tās ekvivalents), kas sniedzas no ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšas līdz ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam un kas ir aprīkota ar regulatoru, spriegojuma noņemšanas ierīci un ISOFIX augšējās siksnas savienotāju. |
| --- | --- |

2.34.

“ISOFIX augšējā siksna” ir drošības jostas siksna (vai tās ekvivalents), kas sniedzas no ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšas līdz ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam un kas ir aprīkota ar regulatoru, spriegojuma noņemšanas ierīci un ISOFIX augšējās siksnas savienotāju.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

| 2.35. | “ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir ierīce ISOFIX augšējās siksnas stiprināšanai pie ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

2.35.

“ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir ierīce ISOFIX augšējās siksnas stiprināšanai pie ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

| 2.36. | “Spriegojuma noņemšanas ierīce” ir sistēma, ar ko atbrīvo ierīci, ar kuru regulē un uztur ISOFIX augšējās siksnas spriegojumu. |
| --- | --- |

2.36.

“Spriegojuma noņemšanas ierīce” ir sistēma, ar ko atbrīvo ierīci, ar kuru regulē un uztur ISOFIX augšējās siksnas spriegojumu.

ISOFIX

| 2.37. | “Pieaugušo drošības jostas siksnas vadīkla” ir ierīce, caur kuru ir izvērta pieaugušo drošības josta, lai panāktu tās pareizu izkārtojumu, un kas ļauj siksnai brīvi kustēties. |
| --- | --- |

2.37.

“Pieaugušo drošības jostas siksnas vadīkla” ir ierīce, caur kuru ir izvērta pieaugušo drošības josta, lai panāktu tās pareizu izkārtojumu, un kas ļauj siksnai brīvi kustēties.

| 2.38. | “Tipa apstiprinājuma tests” ir tests, ar kuru nosaka, cik lielā mērā apstiprināšanai iesniegtas bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām. |
| --- | --- |

2.38.

“Tipa apstiprinājuma tests” ir tests, ar kuru nosaka, cik lielā mērā apstiprināšanai iesniegtas bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām.

| 2.39. | “Ražošanas kvalifikācijas tests” ir tests, ar kuru nosaka, vai ražotājs spēj ražot bērnu ierobežotājsistēmu atbilstīgi tipa apstiprinājumam iesniegtajām bērnu ierobežotājsistēmām. |
| --- | --- |

2.39.

“Ražošanas kvalifikācijas tests” ir tests, ar kuru nosaka, vai ražotājs spēj ražot bērnu ierobežotājsistēmu atbilstīgi tipa apstiprinājumam iesniegtajām bērnu ierobežotājsistēmām.

| 2.40. | “Kārtējā testēšana” ir testēšanas veikšana vairākām no vienas partijas atlasītām ierobežotājsistēmām, lai pārbaudītu, cik lielā mērā tās atbilst prasībām. |
| --- | --- |

2.40.

“Kārtējā testēšana” ir testēšanas veikšana vairākām no vienas partijas atlasītām ierobežotājsistēmām, lai pārbaudītu, cik lielā mērā tās atbilst prasībām.

| 2.41. | “Bērnu ierobežotājsistēmas pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru bērnu ietobežotājsistēmai vai kādai tās daļai var mainīt slīpumu vai pārvietot to garenvirzienā. |
| --- | --- |

2.41.

“Bērnu ierobežotājsistēmas pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru bērnu ietobežotājsistēmai vai kādai tās daļai var mainīt slīpumu vai pārvietot to garenvirzienā.

| 2.42. | “Bērnu ierobežotājsistēmas fiksācijas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina, ka bērnu ierobežotājsistēma un tās daļas tiek fiksētas izmantošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

2.42.

“Bērnu ierobežotājsistēmas fiksācijas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina, ka bērnu ierobežotājsistēma un tās daļas tiek fiksētas izmantošanas stāvoklī.

| 2.43. | “Slodzi ierobežojoša ierīce” ir ierīce, kas konkrētos slodzes apstākļos var salūzt vai bloķēties. Šī ierīce ir īpaši konstruēta šādiem apstākļiem, un tās darbība ir reproducējama un skaidri dokumentēta tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.43.

“Slodzi ierobežojoša ierīce” ir ierīce, kas konkrētos slodzes apstākļos var salūzt vai bloķēties. Šī ierīce ir īpaši konstruēta šādiem apstākļiem, un tās darbība ir reproducējama un skaidri dokumentēta tehniskajā dokumentācijā.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz preču zīmes turētājs vai viņa pienācīgi akreditēts pārstāvis, izmantojot tipa apstiprināšanas shēmu, kas aprakstīta 14. pielikumā.

3.2.   Līdz ar apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz katru bērnu ierobežotājsistēmas tipu iesniedz arī:

| 3.2.1. | bērnu ierobežotājsistēmas tehnisko aprakstu, norādot izmantotās siksnas un citus materiālus, kā arī ierobežojošo ierīču paredzēto un reproducējamo darbību. Tam pievieno bērnu ierobežotājsistēmas daļu rasējumus un, ja sistēmā ir spriegotāji, šo spriegotāju un to devēju uzstādīšanas norādījumus, paziņojumu par toksicitāti (6.1.5. punkts) un uzliesmojamību (6.1.6. punkts); rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simbolam(-iem) attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli. Aprakstā norāda apstiprināšanai iesniegtā modeļa krāsu; |
| --- | --- |

3.2.1.

bērnu ierobežotājsistēmas tehnisko aprakstu, norādot izmantotās siksnas un citus materiālus, kā arī ierobežojošo ierīču paredzēto un reproducējamo darbību. Tam pievieno bērnu ierobežotājsistēmas daļu rasējumus un, ja sistēmā ir spriegotāji, šo spriegotāju un to devēju uzstādīšanas norādījumus, paziņojumu par toksicitāti (6.1.5. punkts) un uzliesmojamību (6.1.6. punkts); rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simbolam(-iem) attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli. Aprakstā norāda apstiprināšanai iesniegtā modeļa krāsu;

| 3.2.2. | četrus bērnu ierobežotājsistēmas paraugus; |
| --- | --- |

3.2.2.

četrus bērnu ierobežotājsistēmas paraugus;

| 3.2.3. | 10 metrus no katras kategorijas siksnas, kas izmantota konkrētajā bērnu ierobežotājsistēmā; un |
| --- | --- |

3.2.3.

10 metrus no katras kategorijas siksnas, kas izmantota konkrētajā bērnu ierobežotājsistēmā; un

| 3.2.4. | papildu paraugus piegādā, ja to pieprasa par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests; |
| --- | --- |

3.2.4.

papildu paraugus piegādā, ja to pieprasa par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests;

| 3.2.5. | norādījumus un informāciju par iepakojumu atbilstīgi 15. punktam; |
| --- | --- |

3.2.5.

norādījumus un informāciju par iepakojumu atbilstīgi 15. punktam;

| 3.2.6. | attiecībā uz kulbiņām – ja kulbiņas ierobežotājierīci var izmantot kopā ar vairāku tipu kulbiņām – ierobežotājsistēmas ražotājs iesniedz šo tipu sarakstu. |
| --- | --- |

3.2.6.

attiecībā uz kulbiņām – ja kulbiņas ierobežotājierīci var izmantot kopā ar vairāku tipu kulbiņām – ierobežotājsistēmas ražotājs iesniedz šo tipu sarakstu.

3.3.   Ja bērnu ierobežotājsistēmas piestiprināšanai izmanto apstiprinātu pieauguša cilvēka drošības jostu, pieteikumā norāda izmantojamo pieauguša cilvēka drošības jostas kategoriju, piemēram, statiskas klēpja drošības jostas.

3.4.   Nolīguma dalībvalsts tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi un procedūras, kas ražošanas procesā nodrošina efektīvu kontroli attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmu, aprīkojuma vai detaļu atbilstību apstiprinātajam tipam.

4.   MARĶĒJUMS

4.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas paraugi, kas saskaņā ar iepriekš minēto 3.2.2. un 3.2.3. punktu iesniegti apstiprināšanai, ir skaidri un nedzēšami marķēti ar ražotāja nosaukumu, apzīmējumu vai preču zīmi.

4.2.   Viena no bērnu ierobežotājsistēmas plastmasas daļām (piemēram, korpuss, trieciena vairogs, bērnu sēdeklis utt.), izņemot drošības jostu(-as) vai jostu pilnkomplektu, ir skaidri (un nedzēšami) marķēta ar ražošanas gadu.

4.3.   Ja ierobežotājsistēma ir izmantojama kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, siksnas pareizu izkārtojumu skaidri norāda attēlā, kas pastāvīgi piestiprināts ierobežotājsistēmai. Ja ierobežotājsistēmu vietā notur pieauguša cilvēka drošības josta, siksnas pareizs izkārtojums ir skaidri norādīts uz ražojuma ar krāsu kodiem. Ar sarkanu krāsu norāda drošības jostas izkārtojumu, kad ierīce uzstādīta vērsta uz priekšu, un ar zilu, kad ierīce uzstādīta vērsta uz aizmuguri. Ja ierīci var uzstādīt vērstu uz priekšu vai uz aizmuguri, nemainot drošības jostas izkārtojumu (piem., pagriežamas sistēmas gadījumā), uz ierīces izmanto abas krāsas. Tās pašas krāsas izmanto etiķetēs uz ierīces, ilustrējot izmantošanas paņēmienus.

Pieauguša cilvēka Drošības jostas klēpja un pleca posmu paredzētie izkārtojumi ir nepārprotami jādiferencē. Pieauguša cilvēka drošības jostas katru posmu norāda ar krāsu kodējumu, tekstu, formu u. tml.

Jebkurā drošības jostas izkārtojuma attēlojumā uz ražojuma skaidri norāda bērnu ierobežotājsistēmas novietojumu attiecībā pret transportlīdzekli. Jostu izkārtojuma shēmas, kurās nav redzams transportlīdzekļa sēdeklis, nav pieņemamas.

Šajā punktā noteiktais marķējums ir redzams, kad ierobežotājsistēma atrodas transportlīdzeklī. 0. grupas ierobežotājsistēmām šis marķējums ir redzams arī tad, kad ierobežotājsistēmā atrodas bērns.

4.4.   Uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām tiešā tās zonas tuvumā, kur bērnu ierobežotājsistēmā balstās bērna galva, uz ierobežotājsistēmas redzamās iekšējās virsmas (tostarp uz sānu malas blakus bērna galvai) ir pastāvīgi piestiprināta turpmāk noteiktā etiķete (norādītā informācija ir obligāta).

Etiķetes minimālais izmērs: 60 × 120 mm.

Etiķete pa perimetru ir piešūta pārvalkam un/vai visa tās aizmugures virsma ir nedalāmi savienota ar pārvalku. Ir pieņemams jebkurš cits piestiprināšanas veids, kas ir pastāvīgs, neļauj etiķeti viegli noņemt no ražojuma un nepadara to neskaidru. Karodziņa veida etiķete ir jo īpaši aizliegta.

Ja ierobežotājsistēmas daļas vai jebkādi bērnu ierobežotājsistēmas ražotāja paredzētie piederumi var etiķeti padarīt neskaidru, nepieciešama papildu etiķete. Vienai brīdinājuma etiķetei jābūt pastāvīgi redzamai visos gadījumos, kad ierobežotājsistēma ir sagatavota lietošanai jebkurā konfigurācijā.

Etiķetes rāmis, melnas horizontālas un vertikālas līnijas

Piktogrammas attēli ir grupēti, precīzi šāda izmēra vai lielāki, kā arī norādītajās krāsās – sarkanā, melnā un baltā

Piktogramma atbilstoši ISO 2575:2004 - Z.01 ir precīzi šāda izmēra vai lielāka, kā arī norādītajās krāsās – sarkanā, melnā un baltā

Augšējie simboli melni, uz dzeltena vai dzintarkrāsas fona

Balts fons

Balts fons

4.5.   Ja bērnu ierobežotājsistēmu var izmantot tā, ka tā vērsta gan uz priekšu, gan uz aizmuguri, marķējumā ietver šādu tekstu:

“SVARĪGI – NEIZMANTOT UZ PRIEKŠU VĒRSTĀ STĀVOKLĪ, JA BĒRNA SVARS NEPĀRSNIEDZ ...(sk. norādījumus)”

4.6.   Bērnu ierobežotājsistēmām ar alternatīviem drošības jostas izkārtojumiem alternatīvie slodzi nesošie kontakta punkti starp bērnu ierobežotājsistēmu un pieauguša cilvēka drošības jostu ir nedzēšami marķēti. Šāds marķējums norāda, ka tas ir alternatīvs drošības jostas izkārtojums, un tas atbilst iepriekš minētajām kodēšanas prasībām uz priekšu un uz aizmuguri vērstām sēdvietām.

4.7.   Ja bērnu ierobežotājsistēmai ir iespējami alternatīvi slodzi nesošie kontakta punkti, 4.3. punktā noteiktajā marķējumā ietver norādi, ka alternatīvais drošības jostas izkārtojums ir aprakstīts norādījumos.

4.8.   ISOFIX marķējums

ISOFIX

Ja ražojumā ir ISOFIX fiksētājierīces, personām, kas uzstāda ierobežotājierīci transportlīdzeklī, pastāvīgi jābūt redzamai šādai informācijai:

ISOFIX

ISO ISOFIX logotips, kam seko burts(-i), kas atbilst ražojuma ISOFIX izmēra klasei(-ēm). Jābūt vismaz simbolam, ko veido aplis ar vismaz 13 mm diametru un kurā ir piktogramma, kas kontrastē ar apļa fona krāsu. Piktogrammas skaidru redzamību panāk, izmantojot kontrastējošas krāsas, vai ar pietiekamu reljefu, ja tā ir veidota veidnē vai štancēta.

ISO ISOFIX

ISOFIX

B, C un F

Turpmāk minēto informāciju var sniegt ar piktogrammām un/vai tekstu. Marķējums norāda:

| a) | būtiskākās darbības sēdekļa sagatavošanai ierīces uzstādīšanai. Piemēram, ir izskaidrota ISOFIX fiksētājierīču sistēmas pagarināšanas metode; |
| --- | --- |

a)

būtiskākās darbības sēdekļa sagatavošanai ierīces uzstādīšanai. Piemēram, ir izskaidrota ISOFIX fiksētājierīču sistēmas pagarināšanas metode;

ISOFIX

| b) | ir izskaidrots visu iespējamo indikatoru stāvoklis, funkcija un sniegtā informācija; |
| --- | --- |

b)

ir izskaidrots visu iespējamo indikatoru stāvoklis, funkcija un sniegtā informācija;

| c) | augšējās siksnas vai cita sēdekļa rotāciju ierobežojoša līdzekļa, kura uzstādīšanai lietotājam jāveic kāda darbība, novietojumu un vajadzības gadījumā arī izkārtojumu, norāda, izmantojot attiecīgi vienu no turpmākajiem simboliem: |
| --- | --- |

c)

augšējās siksnas vai cita sēdekļa rotāciju ierobežojoša līdzekļa, kura uzstādīšanai lietotājam jāveic kāda darbība, novietojumu un vajadzības gadījumā arī izkārtojumu, norāda, izmantojot attiecīgi vienu no turpmākajiem simboliem:

Image 3

| d) | norāda regulējumu ISOFIX fiksētājierīcēm un augšējām siksnām vai citam sēdekļa rotāciju ierobežojošam līdzeklim, kura uzstādīšanai lietotājam jāveic kāda darbība; |
| --- | --- |

d)

norāda regulējumu ISOFIX fiksētājierīcēm un augšējām siksnām vai citam sēdekļa rotāciju ierobežojošam līdzeklim, kura uzstādīšanai lietotājam jāveic kāda darbība;

ISOFIX

| e) | marķējums ir pastāvīgi piestiprināts sēdeklim un redzams personai, kas to uzstāda; |
| --- | --- |

e)

marķējums ir pastāvīgi piestiprināts sēdeklim un redzams personai, kas to uzstāda;

| f) | vajadzības gadījumā būtu jāatsaucas uz bērnu ierobežotājsistēmas lietošanas norādījumiem un jānorāda šā dokumenta atrašanās vieta, izmantojot šādu simbolu. |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā būtu jāatsaucas uz bērnu ierobežotājsistēmas lietošanas norādījumiem un jānorāda šā dokumenta atrašanās vieta, izmantojot šādu simbolu.

Image 4

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Lai varētu piešķirt apstiprinājumu, visiem paraugiem, kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 3.2.2. un 3.2.3. punktu, visos aspektos jāatbilst šo noteikumu 6. līdz 8. punktā izklāstītajām prasībām.

5.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 04, kas atbilst 04. grozījumu sērijai, kura stājās spēkā 1995. gada 12. septembrī) norāda grozījumu sēriju, kas ietver pašus jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati nolīguma puse nepiešķir vienu un to pašu numuru cita tipa bērnu ierobežotājsistēmai, uz kuru attiecas šo noteikumu prasības.

5.3.   Paziņojumu par apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašināšanu, vai par apstiprinājuma nepiešķiršanu bērnu ierobežotājsistēmai saskaņā ar šiem noteikumiem nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nosūta, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

5.4.   Papildus 4. punktā noteiktajam marķējumam uz katras bērnu ierobežotājsistēmas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, piemērotā vietā norāda šādu informāciju.

| 5.4.1. | Starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  5.4.1.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (1) |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

Starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

5.4.1.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (1)

1

| 5.4.1.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

apstiprinājuma numurs;

| 5.4.2. | šādi papildu simboli:






  5.4.2.1. | vārds(-i)“universālā”, “ierobežotā”, “daļēji universālā” vai “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētā” atkarībā no ierobežotājsistēmas kategorijas; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

šādi papildu simboli:

5.4.2.1.

vārds(-i)“universālā”, “ierobežotā”, “daļēji universālā” vai “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētā” atkarībā no ierobežotājsistēmas kategorijas;

| 5.4.2.2. | Svara diapazons, kuram bērnu ierobežotājsistēma konstruēta, proti: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Svara diapazons, kuram bērnu ierobežotājsistēma konstruēta, proti: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg;

| 5.4.2.3. | simbols “Y”, ja ierīcei ir kājstarpes siksna, saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 3. papildinājuma prasībām; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

simbols “Y”, ja ierīcei ir kājstarpes siksna, saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 3. papildinājuma prasībām;

| 5.4.2.4. | simbols “S”, ja tā ir “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām”. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

simbols “S”, ja tā ir “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām”.

5.5.   Šo noteikumu 2. pielikumā ir sniegts apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma paraugs.

5.6.   Elementi, kas aprakstīti iepriekš minētajā 5.4. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami, un tie ir vai nu uz etiķetes, vai marķēti tieši uz ražojuma. Etiķete vai marķējums ir nodilumizturīgs.

5.7.   Etiķetes, kas minētas 5.6. punktā, drīkst izsniegt vai nu iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, vai ražotājs, ja to pilnvarojusi minētā apstiprinātāja iestāde.

6.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Novietošana un nostiprināšana transportlīdzeklī

6.1.1.   
  “Universālās”, “daļēji universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas ir atļauts izmantot priekšējās un aizmugurējās sēdvietās, ja ierobežotājsistēmas ir uzstādītas saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

6.1.2.   
  “Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas ir atļauts izmantot visās sēdvietās, kā arī bagāžas nodalījumā, ja ierobežotājsistēmas ir uzstādītas saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, to konstrukcija vienmēr, kad ierobežotājsistēma ir gatava izmantošanai, nodrošina atbalstu bērna galvai. To nosaka, izmantojot sēdekļa atzveltnei perpendikulāru līniju acu augstumā, un krustpunkts atrodas vismaz 40 mm zem šāda galvas atbalsta rādiusa sākuma.

6.1.3.   Atkarībā no kategorijas, pie kuras pieder bērnu ierobežotājsistēma, to piestiprina pie transportlīdzekļa konstrukcijas vai pie sēdekļa konstrukcijas.

Iespējamās konfigurācijas apstiprināšanai

Iespējamās konfigurācijas apstiprināšanai

Grupu/kategoriju tabula

Grupu/kategoriju tabula

| Grupa kategorija | Universālā (2) | Daļēji universālā (3) | Ierobežotā | Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS |
| 0 | Kulbiņa | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta – sk. 6.1.12. punktu) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Kur:
  BIS: bērnu ierobežotājsistēma
  A: attiecas
  NA: neattiecas |

Grupa kategorija

Universālā (2)

2

Daļēji universālā (3)

3

Ierobežotā

Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētā

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

0

Kulbiņa

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta – sk. 6.1.12. punktu)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Kur:

BIS: bērnu ierobežotājsistēma

A: attiecas

NA: neattiecas

6.1.3.1.   
  “Universālā” un “ierobežotā” kategorija – ar pieauguša cilvēka drošības jostu (ar spriegotāju vai bez tā), kas atbilst Noteikumu Nr. 16 (vai līdzvērtīgām) prasībām un ir uzstādīta ar stiprinājumiem, kuri atbilst Noteikumu Nr. 14 (vai līdzvērtīgām) prasībām.

6.1.3.2.   
  ISOFIX
  “universālā” bērnu ierobežotājsistēmas kategorija – ar ISOFIX fiksētājierīcēm un ISOFIX augšējo siksnu, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir piestiprināta ISOFIX stiprinājumu sistēmai un ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.1.3.3.   
  “Daļēji universālā” kategorija – ar apakšējiem stiprinājumiem, kā noteikts Noteikumos Nr. 14, un papildu stiprinājumiem, kas atbilst šo noteikumu 11. pielikumā izklāstītajiem ieteikumiem.

6.1.3.4.   
  ISOFIX
  “daļēji universālā” bērnu ierobežotājsistēma – ar ISOFIX stiprinājumiem un ISOFIX augšējo siksnu vai balstu, vai transportlīdzekļa instrumentu paneli, kas atbilst šo noteikumu prasībām, un ir piestiprināta pie ISOFIX stiprinājumiem un/vai ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma, kurš atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.1.3.5.   
  “Konkrētam transportlīdzeklim paredzētā” kategorija – ar transportlīdzekļa ražotāja vai bērnu ierobežotājsistēmas ražotāja konstruētiem stiprinājumiem.

6.1.3.6.   Ja bērnu ierobežošanas siksnas vai bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksnas izmanto drošības jostas stiprinājumus, kuriem jau piestiprināta(-as) pieauguša cilvēka drošības josta vai jostas, tehniskais dienests pārbauda, vai:

| | faktiskais pieauguša cilvēka stiprinājuma stāvoklis ir tāds, kā apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14 vai to ekvivalentu; |
| --- | --- |

faktiskais pieauguša cilvēka stiprinājuma stāvoklis ir tāds, kā apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14 vai to ekvivalentu;

| | vienas ierīces faktisko darbību netraucē otra ierīce; |
| --- | --- |

vienas ierīces faktisko darbību netraucē otra ierīce;

| | pieauguša cilvēka sistēmas un papildu sistēmas sprādzes nav savstarpēji aizstājamas. |
| --- | --- |

pieauguša cilvēka sistēmas un papildu sistēmas sprādzes nav savstarpēji aizstājamas.

Ja bērnu ierobežotājierīcēs ir izmantoti stieņi vai papildu ierīces, kas piestiprinātas stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14, kā rezultātā uz stiprinājuma faktisko vietu vairs neattiecas Noteikumi Nr. 14, ir spēkā šādi nosacījumi:

| | šādas ierīces apstiprina tikai kā daļēji universālas vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētas ierīces; |
| --- | --- |

šādas ierīces apstiprina tikai kā daļēji universālas vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētas ierīces;

| | tehniskais dienests stienim un fiksācijas ierīcēm piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības; |
| --- | --- |

tehniskais dienests stienim un fiksācijas ierīcēm piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības;

| | stieni iekļauj dinamiskajā testā, un slodzi pieliek stieņa vidū; stienis, ja tas ir regulējams, ir izvilkts maksimālā garumā; |
| --- | --- |

stieni iekļauj dinamiskajā testā, un slodzi pieliek stieņa vidū; stienis, ja tas ir regulējams, ir izvilkts maksimālā garumā;

| | nav traucēts neviena pieauguša cilvēka stiprinājuma, pie kura stienis ir nostiprināts, darba stāvoklis un darbība. |
| --- | --- |

nav traucēts neviena pieauguša cilvēka stiprinājuma, pie kura stienis ir nostiprināts, darba stāvoklis un darbība.

6.1.3.7.   Bērnu ierobežotājierīces, kurās izmanto balstu, apstiprina tikai kategorijā “daļēji universāla” un “konkrētam transportlīdzeklim paredzēta” un piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības. Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs ņem vērā balsta pareizai darbībai nepieciešamos nosacījumus katrā transportlīdzeklī un sniedz šādu informāciju.

6.1.4.   Bērnu sēdekli nostiprina vai nu ar pieauguša cilvēka drošības jostu, izmantojot 8.1.4. punktā noteikto testu, vai ar atsevišķiem līdzekļiem.

6.1.5.   Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājam rakstiski jādeklarē, ka ierobežotājsistēmas ražošanā izmantoto un piesprādzētajam bērnam pieejamo materiālu toksicitāte atbilst attiecīgajām daļām dokumentā EN 71:2009, 3. daļa. Testēšanas iestāde pēc saviem ieskatiem drīkst veikt testus, lai pārbaudītu deklarācijas atbilstību patiesībai. Šis punkts neattiecas uz II un III grupas ierobežotājierīcēm.

6.1.6.   Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājam rakstiski jādeklarē, ka ierobežotājsistēmas ražošanā izmantoto materiālu toksicitāte atbilst attiecīgajām daļām dokumentā EN 71:2009, 2. daļa. Testēšanas iestāde pēc saviem ieskatiem drīkst veikt testus, lai pārbaudītu deklarācijas atbilstību patiesībai.

6.1.7.   Attiecībā uz tādām uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām, kas balstās pret transportlīdzekļa mērinstrumentu paneli, apstiprinājuma piešķiršanai saskaņā ar šiem noteikumiem, pieņem, ka panelis ir pietiekami stingrs.

6.1.8.   
  “Universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, izņemot ISOFIX universālās bērnu ierobežotājsistēmas, galvenais slodzi nesošais kontakta punkts ir starp bērna ierobežotājsistēmu un pieauguša cilvēka drošības jostu. Šis punkts ir ne mazāk kā 150 mm no Cr ass, to mērot, kad bērnu ierobežotājsistēma ir uzstādīta uz dinamiskā testa stenda saskaņā ar šo noteikumu 21. pielikumu un kad tajā nav manekena. Tas attiecas uz visām regulēšanas konfigurācijām. Ir atļauti papildu alternatīvi drošības jostas izkārtojumi. Ja ir alternatīvi drošības jostas izkārtojumi, ražotājs tos īpaši norāda lietošanas norādījumos, kā noteikts 15. punktā. Veicot testus ar šādiem alternatīviem drošības jostu izkārtojumiem, ierobežotājsistēmas atbilst visām šo noteikumu prasībām, izņemot šo punktu.

ISOFIX

6.1.9.   Ja “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas nostiprināšanai ir nepieciešams izmantot pieaugušo drošības jostu, tās maksimālais garums, kas izmantojams, veicot testus dinamisko testu stendā, ir noteikts šo noteikumu 13. pielikumā.

Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina uz testa stenda, izmantojot atbilstīgo standarta drošības jostu, kas aprakstīta 13. pielikumā. Manekenu neizmanto, ja vien ierobežotājsistēmas konstrukcija nav tāda, ka manekena piesprādzēšanai būtu vajadzīgs lielāks drošības jostas garums. Kad bērnu ierobežotājsistēma ir uzstādīta, josta nav nospriegota, izņemot tādu spriegumu, ko rada standarta spriegotājs, ja tāds ir uzstādīts. Ja izmanto jostu ar spriegotāju, šis nosacījums ir izpildīts, ja uz tītavas paliek vismaz 150 mm jostas garuma.

6.1.10.   0. un 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmas neizmanto tā, lai tās būtu vērstas uz priekšu.

6.1.11.   0. un 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot kulbiņas, kā definēts 2.4.1. punktā, pieder pie integrētās klases.

6.1.12.   I grupas bērnu ierobežotājsistēmas pieder pie integrētās klases, ja vien tās nav aprīkotas ar B klases trieciena vairogu, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā.

6.2.   Konfigurācija

6.2.1.   Ierobežotājsistēmas konfigurācija ir tāda, lai:

| 6.2.1.1. | ierobežotājsistēma nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī; attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” galvenā ierobežotājierīce nodrošina vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī, neizmantojot iespējamās papildu ierobežotājierīces; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

ierobežotājsistēma nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī; attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” galvenā ierobežotājierīce nodrošina vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī, neizmantojot iespējamās papildu ierobežotājierīces;

| 6.2.1.2. | bērnu tajā varētu viegli un ātri piesprādzēt un no tās izņemt; Bērnu ierobežotājsistēmās, kurās bērnu piesprādzē ar jostu pilnkomplektu vai Y formas drošības jostu bez spriegotāja, veicot turpmāk 7.2.1.4. punktā izklāstīto procedūru, katram pleca ierobežotājam un klēpja siksnai jāspēj kustēties vienai attiecībā pret otru;
  šādos gadījumos bērnu ierobežotājsistēmas drošības jostas komplektam var būt divas vai vairākas savienojošās daļas. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” ir zināms, ka papildu ierobežotājierīces paildzina laiku, kādā bērnu var piesprādzēt un izņemt. Papildu ierīces tomēr konstruē tā, lai bērnu atsprādzēt varētu pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

bērnu tajā varētu viegli un ātri piesprādzēt un no tās izņemt; Bērnu ierobežotājsistēmās, kurās bērnu piesprādzē ar jostu pilnkomplektu vai Y formas drošības jostu bez spriegotāja, veicot turpmāk 7.2.1.4. punktā izklāstīto procedūru, katram pleca ierobežotājam un klēpja siksnai jāspēj kustēties vienai attiecībā pret otru;

šādos gadījumos bērnu ierobežotājsistēmas drošības jostas komplektam var būt divas vai vairākas savienojošās daļas. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” ir zināms, ka papildu ierobežotājierīces paildzina laiku, kādā bērnu var piesprādzēt un izņemt. Papildu ierīces tomēr konstruē tā, lai bērnu atsprādzēt varētu pēc iespējas ātrāk;

| 6.2.1.3. | ja ir iespējams mainīt ierobežotājsistēmas slīpumu, šādas slīpuma maiņas rezultātā nav manuāli jāpārkārto siksnas. Lai mainītu ierobežotājsistēmas slīpumu, jāizdara apzināta kustība ar roku; |
| --- | --- |

6.2.1.3.

ja ir iespējams mainīt ierobežotājsistēmas slīpumu, šādas slīpuma maiņas rezultātā nav manuāli jāpārkārto siksnas. Lai mainītu ierobežotājsistēmas slīpumu, jāizdara apzināta kustība ar roku;

| 6.2.1.4. | 0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmas notur bērnu tādā stāvoklī, lai nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību arī tad, kad bērns ir aizmidzis; |
| --- | --- |

6.2.1.4.

0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmas notur bērnu tādā stāvoklī, lai nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību arī tad, kad bērns ir aizmidzis;

| 6.2.1.5. | lai novērstu paslīdēšanu zem drošības jostas, ko izraisa vai nu trieciens, vai nemierīgums, visās uz priekšu vērstajās I grupas ierobežotājsistēmās ar integrētu jostu pilnkomplekta sistēmu jābūt kājstarpes siksnai. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

lai novērstu paslīdēšanu zem drošības jostas, ko izraisa vai nu trieciens, vai nemierīgums, visās uz priekšu vērstajās I grupas ierobežotājsistēmās ar integrētu jostu pilnkomplekta sistēmu jābūt kājstarpes siksnai.

6.2.2.   Visās I, II un III grupas ierobežotājierīcēs, kurās izmantota “klēpja siksna”, tai jāatrodas tā, lai nodrošinātu, ka “klēpja siksnas” pārnestās slodzes tiek pārnestas caur iegurni. Šis mezgls nepakļauj bērna ķermeņa vājās daļas (vēderu, kājstarpi utt.) pārmērīgām slodzēm.

6.2.2.1.   Kad kājstarpes siksna ir uzlikta un, ja tā ir regulējama, noregulēta visgarākajā stāvoklī, nav iespējams noregulēt klēpja siksnu tā, lai tā atrastos gan virs vismazākā, gan vislielākā tās masas grupas manekena iegurņa, uz ko attiecas apstiprinājums. Nevienai uz priekšu vērstai ierobežotājsistēmai klēpja siksnu nav iespējams noregulēt tā, lai tā atrastos virs apstiprinājuma aptverto masas grupu mazākā un lielākā manekena iegurņa.

6.2.2.2.   Dinamiskā testa laikā, kā noteikts 8.1.3. punktā, klēpja siksna pilnībā neaizvirzās aiz manekena iegurņa konstrukcijas posmā pirms maksimālā horizontālā galvas gājiena. Novērtēšanu veic, izmantojot liela ātruma videofilmēšanu.

6.2.3.   Ierobežotājsistēmas visas siksnas ir izvietotas tā, lai tās nevarētu radīt neērtības lietotājam normālas lietošanas apstākļos un nevarētu veidot bīstamu konfigurāciju. Attālumam starp plecu siksnām kakla tuvumā vajadzētu būt vismaz atbilstošā manekena kakla platumā.

6.2.4.   Konstrukcija ir tāda, lai sadursmes gadījumā bērna galvas augšdaļu nepakļautu saspiešanas slodzēm.

6.2.4.1.   
  “Y” formas drošības jostas drīkst lietot tikai uz aizmuguri un uz sāniem vērstās bērnu ierobežotājsistēmās (kulbiņās).

6.2.5.   Bērnu ierobežotājsistēmu konstruē un uzstāda tā, lai nodrošinātu turpmāk minēto:

| 6.2.5.1. | līdz minimumam tiek samazināts traumu risks bērnam vai citiem cilvēkiem transportlīdzeklī, ko varētu radīt asas malas vai izvirzījumi (piemēram, kā definēts Noteikumos Nr. 21); |
| --- | --- |

6.2.5.1.

līdz minimumam tiek samazināts traumu risks bērnam vai citiem cilvēkiem transportlīdzeklī, ko varētu radīt asas malas vai izvirzījumi (piemēram, kā definēts Noteikumos Nr. 21);

| 6.2.5.2. | nav asu malu vai izvirzījumu, kas varētu bojāt transportlīdzekļa sēdekļu pārvalkus vai cilvēku apģērbu; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

nav asu malu vai izvirzījumu, kas varētu bojāt transportlīdzekļa sēdekļu pārvalkus vai cilvēku apģērbu;

| 6.2.5.3. | bērna ķermeņa vājās daļas (vēders, kājstarpe utt.) netiek pakļautas papildu inerciālajiem spēkiem, ko tā rada; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

bērna ķermeņa vājās daļas (vēders, kājstarpe utt.) netiek pakļautas papildu inerciālajiem spēkiem, ko tā rada;

| 6.2.5.4. | cietajām daļām vietās, kur tās saskaras ar siksnām, nav asu malu, kas varētu nodeldēt siksnas. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

cietajām daļām vietās, kur tās saskaras ar siksnām, nav asu malu, kas varētu nodeldēt siksnas.

6.2.6.   Visas daļas, kas ir atdalāmas, lai sastāvdaļas varētu savienot un atvienot, konstruē tā, lai pēc iespējas novērstu nepareizas montāžas un lietošanas risku. “Ierobežotājsistēmās īpašām vajadzībām” drīkst būt papildu ierobežotājierīces; tās konstruē tā, lai novērstu jebkādu nepareizas montāžas risku un lai to atvēršanas paņēmieni un darbības veids būtu uzreiz izprotams glābējam avārijas situācijā.

6.2.7.   Ja I, II vai I un II grupai paredzētā bērnu ierobežotājsistēmā ietilpst krēsla atzveltne, tās iekšējais augstums, to nosakot saskaņā ar 12. pielikumā iekļauto diagrammu, nav mazāks par 500 mm.

6.2.8.   Drīkst lietot tikai spriegotājus, kas bloķējas automātiski, vai spriegotājus ar avārijas bloķēšanu.

6.2.9.   Ierīcēs, ko paredzēts lietot I grupai, bērnam, pēc tam, kad tas ir piesprādzēts, nav iespējams viegli padarīt vaļīgu to sistēmas daļu, kas ierobežo iegurni; šajā nolūkā ir jābūt izpildītām 7.2.5. punkta (saslēgšanas ierīces) prasībām; jebkura ierīce, kas ir konstruēta šim nolūkam, ir pastāvīgi piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai.

6.2.10.   Bērnu ierobežotājsistēma var būt konstruēta tā, lai to varētu lietot vairāk nekā vienā masas grupā un/vai to varētu lietot vairāk nekā vienam bērnam ar nosacījumu, ka tā atbilst prasībām, kas noteiktas katrai attiecīgajai grupai. “Universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēma atbilst šīs kategorijas prasībām visām masas grupām, kurām tā ir apstiprināta.

6.2.11.   Bērnu ierobežotājsistēmas ar spriegotāju

Ja bērnu ierobežotājsistēmā ir spriegotājs, tas atbilst 7.2.3. punkta prasībām.

6.2.12.   Attiecībā uz bērnu sēdekļiem pārbauda, cik viegli pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas un mēlīte iet cauri stiprinājuma punktiem. Tas īpaši attiecas uz automobiļu priekšējām sēdvietām paredzētiem bērnu sēdekļiem, kuriem var būt gari pusstingri serdeņi. Aizvērtai sprādzei nevajadzētu būt iespējams iziet cauri bērnu sēdekļu stiprinājuma punktiem vai veidot tādu drošības jostas izkārtojumu, kas ir pilnīgi atšķirīgs no tā, kāds ir uz testa ratiņiem.

6.2.13.   Ja bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta vairāk nekā vienam bērnam, katra ierobežotājsistēma ir pilnīgi neatkarīga attiecībā uz slodzes pārnešanu un regulējumiem.

6.2.14.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kurās ir piepūšami elementi, ir konstruētas tā, lai lietošanas apstākļi (spiediens, temperatūra, mitrums) nekādi neietekmētu to atbilstību šo noteikumu prasībām.

6.3.   ISOFIX ierobežotājsistēmas specifikācijas

ISOFIX

6.3.1.   Vispārīgi raksturlielumi

6.3.1.1.   Izmēri

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas maksimālo platumu, augstumu un garumu un ISOFIX stiprinājumu sistēmas atrašanās vietas, kur tā jānostiprina ar fiksētājierīcēm, ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas ražotājam nosaka, izmantojot transportlīdzekļa sēdekļa ietaisi (TSI), kas definēta šo noteikumu 2.31. punktā.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.3.1.2.   Masa

Universālās un daļēji universālās kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu masa 0., 0+ un I masas grupai nepārsniedz 15 kg.

ISOFIX

6.3.2.   ISOFIX fiksētājierīces

ISOFIX

6.3.2.1.   Tips

ISOFIX fiksētājierīces var būt, kā parādīts piemēros 0.a) attēlā, vai arī tām var būt cita piemērota konstrukcija, kas ir tāda stingra mehānisma daļa, kam paredzēta regulēšanas iespēja, kuras veidu nosaka ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs.

ISOFIX

ISOFIX

0.a) attēls

0.a) attēls

Image 5

maks. 33

maks. 33

Izmēri milimetros

Skaidrojums

1 ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīce – 1. paraugs

2 ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīce – 2. paraugs

6.3.2.2.   Izmēri

Ar ISOFIX stiprinājumsistēmu saslēdzamās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas stiprinājumu daļas izmēri nepārsniedz maksimālos izmērus, kas norādīti 0.b) attēlā.

ISOFIX

ISOFIX

0.b) attēls

0.b) attēls

Image 6

6.3.2.3.   Daļēja saslēguma indikācija

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmā iekļauj līdzekļus, ar kuriem iegūst skaidru norādi par to, ka abas ISOFIX fiksētājierīces ir pilnībā saslēgtas ar atbilstošajām ISOFIX apakšējām stiprinājuma vietām. Šāda norāde drīkst būt akustiska, sataustāma vai vizuāla vai arī tā var sastāvēt no divu vai vairāku veidu norādēm. Vizuāla norāde ir saredzama visos parasta apgaismojuma apstākļos.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.3.3.   ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšējās siksnas specifikācijas

ISOFIX

6.3.3.1.   Augšējās siksnas savienotājs

Augšējās siksnas savienotajam vajadzētu būt ISOFIX augšējās siksnas kāsim, kā redzams 0.c) attēlā, vai līdzīgai ierīcei, kas nepārsniedz 0.c) attēlā norādītos izmērus.

ISOFIX

6.3.3.2.   ISOFIX augšējās siksnas īpašības

ISOFIX

ISOFIX augšējo siksnu atbalsta siksna (vai tās ekvivalents), un tai ir regulēšanas un spriegojuma noņemšanas iespēja.

ISOFIX

6.3.3.2.1.   ISOFIX augšējās siksnas garums

ISOFIX

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšējās siksnas garums ir vismaz 2 000 mm.

ISOFIX

6.3.3.2.2.   Siksnas nospriegojuma indikators

ISOFIX augšējā siksna vai ISOFIX bērnu sēdeklis ir aprīkots ar ierīci, kas norāda, ka siksna ir nospriegota. Šī ierīce drīkst būt regulēšanas un spriegojuma noņemšanas ierīces daļa.

ISOFIX

ISOFIX

6.3.3.2.3.   Izmēri

ISOFIX augšējās siksnas kāšu saslēguma izmēri ir redzami 0.c) attēlā.

ISOFIX

0.c) attēls

0.c) attēls

ISOFIX augšējās siksnas savienotāja (kāša tipa) izmēri

ISOFIX

Image 7

Skats no augšas

10 līdz 12

Image 8

Sk. detalizācjiu A

Min. 2,5

Detalizāciji A

45° nominālais

Rādiuss 2,3 līdz 3,8

Stieņa diametrs 6,4

Rādiuss: maks 12

Sānskats

Maks. 20

Min. 10,4

Izmēri milimetros

Apzīmējumi

Apkārtējā konstrukcija (ja ir)

Zona, kurā pilnībā jāatrodas stiprinājuma siksnas kāša saskarnes profilam

6.3.4.   Regulēšanas iespējas

ISOFIX fiksētājierīces vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir regulējama, lai to varētu piestiprināt Noteikumos Nr. 14 aprakstītajās ISOFIX stiprinājumu atrašanās vietās.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.4.   Marķējuma kontrole

6.4.1.   Tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, verificē, vai marķējums atbilst 4. punkta prasībām.

6.5.   Uzstādīšanas norādījumu un lietošanas norādījumu kontrole

6.5.1.   Tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, verificē, vai uzstādīšanas un lietošanas norādījumi atbilst 15. punkta nosacījumiem.

7.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

7.1.   Noteikumi, kas attiecas uz nokomplektētu ierobežotājsistēmu

7.1.1.   Izturība pret koroziju

7.1.1.1.   Nokomplektētai bērnu ierobežotājsistēmai vai tās daļām, kas pakļautas korozijai, veic 8.1.1. punktā paredzēto korozijas testu.

7.1.1.2.   Pēc 8.1.1.1. un 8.1.1.2. punktā paredzētā korozijas testa lietpratīgs speciālists ar neapbruņotu aci nevar saskatīt ne bojājumu pazīmes, kas varētu pasliktināt bērnu ierobežotājsistēmas pienācīgu darbību, ne vērā ņemamu koroziju.

7.1.2.   Enerģijas absorbcija

7.1.2.1.   Testējot tās atbilstīgi 17. pielikumam, visu ierīču ar atzveltnēm zonu, kas noteiktas šo noteikumu 18. pielikumā, maksimālais paātrinājums ir mazāks par 60 g. Šī prasība attiecas arī uz tām trieciena vairogu zonām, kas atrodas galvas trieciena zonā.

7.1.2.2.   Bērnu ierobežotājsistēmām ar pastāvīgi mehāniski piestiprinātām regulējamām galvas atbalsta ierīcēm, kur vai nu pieaugušo drošības jostas, vai arī bērnu jostu pilnkomplekta augstumu tieši kontrolē ar regulējamo galvas atbalstu, nav nepieciešams pieprasīt enerģijas absorbciju tajās 18. pielikumā noteiktajās zonās, ar kurām manekena galvai nav saskares, t. i., aiz galvas atbalsta.

7.1.3.   Apgāšanās

7.1.3.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu testē, kā noteikts 8.1.2. punktā; visa testa laikā manekens nekad nedrīkst tikt pilnībā izsviests no ierīces. Turklāt, testa sēdeklim atrodoties stāvoklī ar augšu uz leju, manekena galva nepārvietojas vairāk kā par 300 mm prom no sava sākotnējā stāvokļa vertikālā virzienā attiecībā pret testa sēdekli.

7.1.4.   Dinamiskais tests

7.1.4.1.   Vispārīgi. Bērnu ierobežotājsistēmai veic dinamisko testu saskaņā ar 8.1.3. punktu.

7.1.4.1.1.   
  “Universālās”, “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas testē uz testa ratiņiem, izmantojot 6. punktā noteikto testa sēdekli un saskaņā ar 8.1.3.1. punkta nosacījumiem.

7.1.4.1.2.   
  “Konkrētiem transportlīdzeklim paredzētās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas testē ar katru transportlīdzekļa modeli, kuram bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta. Par testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests drīkst samazināt testējamo transportlīdzekļu modeļu skaitu, ja tie daudz neatšķiras 7.1.4.1.2.3. punktā uzskaitītajos aspektos. Bērnu ierobežotājsistēmu var testēt vienā no turpmāk minētajiem veidiem;

| 7.1.4.1.2.1. | uzstādītu pabeigtā transportlīdzeklī, kā noteikts 8.1.3.3. punktā; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

uzstādītu pabeigtā transportlīdzeklī, kā noteikts 8.1.3.3. punktā;

| 7.1.4.1.2.2. | transportlīdzekļa korpusā uz testa ratiņiem, kā noteikts 8.1.3.2. punktā; vai |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

transportlīdzekļa korpusā uz testa ratiņiem, kā noteikts 8.1.3.2. punktā; vai

| 7.1.4.1.2.3. | izmantojot pietiekami daudzas transportlīdzekļa korpusa daļas, lai iegūtu transportlīdzeklim raksturīgu konstrukciju un trieciena virsmas. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot aizmugurējā sēdeklī, korpusa daļas ietver priekšējā sēdekļa aizmuguri, aizmugurējo sēdekli, grīdas paneli, B un C balstus un jumtu. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot priekšējā sēdeklī, korpusa daļas ietver instrumentu paneli, A balstus, vējstiklu, visas sviras un pogas uz grīdas vai viduskonsolē, priekšējo sēdekli, grīdas paneli un jumtu. Turklāt ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot kombinācijā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, minētās daļas ietver arī attiecīgo(-ās) pieauguša cilvēka drošības jostu(-as). Tehniskais dienests, kas atbild par testa veikšanu, var ļaut atsevišķas sastāvdaļas neiekļaut, ja uzskata, ka tās ir liekas. Testēšanu veic saskaņā ar 8.1.3.2. punktu. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

izmantojot pietiekami daudzas transportlīdzekļa korpusa daļas, lai iegūtu transportlīdzeklim raksturīgu konstrukciju un trieciena virsmas. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot aizmugurējā sēdeklī, korpusa daļas ietver priekšējā sēdekļa aizmuguri, aizmugurējo sēdekli, grīdas paneli, B un C balstus un jumtu. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot priekšējā sēdeklī, korpusa daļas ietver instrumentu paneli, A balstus, vējstiklu, visas sviras un pogas uz grīdas vai viduskonsolē, priekšējo sēdekli, grīdas paneli un jumtu. Turklāt ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot kombinācijā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, minētās daļas ietver arī attiecīgo(-ās) pieauguša cilvēka drošības jostu(-as). Tehniskais dienests, kas atbild par testa veikšanu, var ļaut atsevišķas sastāvdaļas neiekļaut, ja uzskata, ka tās ir liekas. Testēšanu veic saskaņā ar 8.1.3.2. punktu.

7.1.4.1.3.   Dinamisko testu veic bērnu ierobežotājsistēmām, kas iepriekš nav bijušas pakļautas slodzei.

7.1.4.1.4.   Dinamisko testu laikā neviena tāda bērnu ierobežotājsistēmas daļa, kas faktiski palīdz noturēt bērnu vajadzīgajā stāvoklī, nesalūst, un neviena sprādze, fiksēšanas sistēma, pārvietošanas sistēma vai balsts attiecīgi neatsprādzējas, neatbloķējas vai neizregulējas, izņemot, ja attiecīgā ierīce ir slodzi ierobežojoša ierīce. Katra slodzi ierobežojošā ierīce ir skaidri identificēta ražotāja tehniskajos aprakstos, kā noteikts šo noteikumu 3.2.1. punktā.

7.1.4.1.5.   
  “Neintegrēta tipa” gadījumā izmanto standarta drošības jostu ar tās stiprinājuma kronšteiniem, kā noteikts šo noteikumu 13. pielikumā. Tas neattiecas uz “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētajiem” apstiprinājumiem – šajā gadījumā izmanto faktisko transportlīdzekļa drošības jostu.

7.1.4.1.6.   Ja “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētu” bērnu ierobežotājsistēmu uzstāda zonā aiz pašas tālākās aizmugurējās uz priekšu vērstās pieauguša cilvēka sēdvietas (piemēram, bagāžas nodalījumā), veic vienu testu ar vislielāko(-ajiem) manekenu(-iem) pabeigtā transportlīdzeklī, kā noteikts 8.1.3.3.3. punktā. Ja ražotājs vēlas, var veikt pārējos testus, tostarp ražošanas atbilstības testu, kā noteikts 8.1.3.2. punktā.

7.1.4.1.7.   Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” katru šajos noteikumos paredzēto dinamisko testu katrai masas grupai veic divreiz: pirmoreiz, izmantojot galveno ierobežotājsistēmu, un otrreiz, izmantojot visas ierobežotājierīces. Veicot šos testus, īpašu uzmanību pievērš 6.2.3. un 6.2.4. punkta prasībām.

7.1.4.1.8.   Dinamisko testu laikā standarta drošības josta, ko izmanto integrētas bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, neatvienojas no vadīklām vai bloķēšanas ierīcēm, ko izmanto veicamajā testā.

Dinamisko testu laikā standarta drošības josta, ko izmanto neintegrētas bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, neatvienojas no vadīklām vai bloķēšanas ierīcēm, ko izmanto veicamajā testā; tomēr transportlīdzekļa standarta drošības jostas pleca posmam šī nosacījuma izpildi vērtē līdz brīdim, kad ir sasniegts manekena galvas maksimālais horizontālais gājiens. Turklāt neintegrētas bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskā testa laikā pleca drošības jostas pieļaujamās kustības robeža ir tāda, ka standarta drošības jostas pleca posma apakšējā mala nav zemāk par manekena elkoni manekena galvas maksimālā horizontālā gājiena punktā.

7.1.4.1.9.   Bērnu ierobežotājierīci ar balstu testē šādi:

| a) | Daļēji universālas kategorijas bērnu ierobežotājierīcei frontāla trieciena testus veic, balstam atrodoties gan maksimālā, gan minimālā regulējuma stāvoklī, kas saderīgs ar ratiņu grīdas paneļa novietojumu; aizmugures trieciena testus veic tehniskā dienesta izraudzītā nelabvēlīgākajā novietojumā. Testu laikā balsts balstās pret ratiņu grīdas paneli, kā parādīts 6. pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlā. Ja starp balsta īsāko garumu un grīdas paneļa augstāko līmeni ir atstarpe, balstu noregulē grīdas paneļa līmenī 140 mm zem Cr. Ja balsta maksimālais garums ir lielāks nekā to ļauj noregulēt zemākais grīdas paneļa līmenis, balstu noregulē attiecīgajā zemākajā paneļa līmenī 280 mm zem Cr. Ja balstam ir pakāpjveida regulēšana, balsta garumu noregulē nākamajā stāvoklī, lai nodrošinātu, ka balstam ir saskare ar grīdu; |
| --- | --- |

a)

Daļēji universālas kategorijas bērnu ierobežotājierīcei frontāla trieciena testus veic, balstam atrodoties gan maksimālā, gan minimālā regulējuma stāvoklī, kas saderīgs ar ratiņu grīdas paneļa novietojumu; aizmugures trieciena testus veic tehniskā dienesta izraudzītā nelabvēlīgākajā novietojumā. Testu laikā balsts balstās pret ratiņu grīdas paneli, kā parādīts 6. pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlā. Ja starp balsta īsāko garumu un grīdas paneļa augstāko līmeni ir atstarpe, balstu noregulē grīdas paneļa līmenī 140 mm zem Cr. Ja balsta maksimālais garums ir lielāks nekā to ļauj noregulēt zemākais grīdas paneļa līmenis, balstu noregulē attiecīgajā zemākajā paneļa līmenī 280 mm zem Cr. Ja balstam ir pakāpjveida regulēšana, balsta garumu noregulē nākamajā stāvoklī, lai nodrošinātu, ka balstam ir saskare ar grīdu;

| b) | ja balsti neatrodas simetrijas plaknē, tehniskais dienests testam izvēlas nelabvēlīgāko novietojumu; |
| --- | --- |

b)

ja balsti neatrodas simetrijas plaknē, tehniskais dienests testam izvēlas nelabvēlīgāko novietojumu;

| c) | konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas kategorijas gadījumā balstu noregulē, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs. |
| --- | --- |

c)

konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas kategorijas gadījumā balstu noregulē, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs.

7.1.4.1.10.   Bērnu ierobežotājsistēmai, kurā izmantota ISOFIX stiprinājumu sistēma un pretrotācijas ierīce, ja tāda ir, dinamisko testu veic šādi:

ISOFIX

| 7.1.4.1.10.1. | A, B un B1 izmēru klases ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām:






  7.1.4.1.10.1.1. | izmantojot pretrotācijas ierīci; un |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

A, B un B1 izmēru klases ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām:

ISOFIX

7.1.4.1.10.1.1.

izmantojot pretrotācijas ierīci; un

| 7.1.4.1.10.1.2. | neizmantojot pretrotācijas ierīci. Ja pretrotācijas ierīce ir balsts un ja to var pilnībā iebīdīt bērnu ierobežotājsistēmas pamatnē vai korpusā, testu veic, ierīci novietojot glabāšanas pozīcijā, vai ar noņemtu balstu. Ja to nevar pilnībā iebīdīt pamatnē, testu veic, izvēloties ierīces visīsāko regulējumu un ratiņu grīdas paneļa zemāko pozīciju.
  Šī prasība nav spēkā, ja kā pretrotācijas ierīci izmanto pastāvīgu un neregulējamu balstu. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

neizmantojot pretrotācijas ierīci. Ja pretrotācijas ierīce ir balsts un ja to var pilnībā iebīdīt bērnu ierobežotājsistēmas pamatnē vai korpusā, testu veic, ierīci novietojot glabāšanas pozīcijā, vai ar noņemtu balstu. Ja to nevar pilnībā iebīdīt pamatnē, testu veic, izvēloties ierīces visīsāko regulējumu un ratiņu grīdas paneļa zemāko pozīciju.

Šī prasība nav spēkā, ja kā pretrotācijas ierīci izmanto pastāvīgu un neregulējamu balstu.

| 7.1.4.1.10.2. | citu izmēru klašu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – izmantojot pretrotācijas ierīci. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

citu izmēru klašu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – izmantojot pretrotācijas ierīci.

ISOFIX

7.1.4.2.   Krūškurvja paātrinājums (4)

4

7.1.4.2.1.   Izmērītais krūškurvja paātrinājums nepārsniedz 55 g, izņemot tādu periodu laikā, kuru kopīgais ilgums nepārsniedz 3 ms.

7.1.4.2.2.   Paātrinājuma vertikālā komponente virzienā no vēdera uz galvu nepārsniedz 30 g, izņemot tādu periodu laikā, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 3 ms.

7.1.4.3.   Iespiešanās vēderā (5)

5

7.1.4.3.1.   Veicot 8. pielikuma 1. papildinājuma 5.3. punktā noteikto verifikāciju, nav redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā būtu iespiedumi, ko radījušas kādas ierobežotājierīces daļas.

7.1.4.4.   Manekena pārvietošanās

7.1.4.4.1.   
  “Universālās”, “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas.

| 7.1.4.4.1.1. | Uz priekšu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas Manekena galva nepārvietojas tālāk par 1. attēlā norādītajām plaknēm BA un DA, izņemot bērnu sēdekļus, ja izmanto lielāko manekenu P10 ar vērtību 840 mm attiecībā pret DA plakni.

  1. attēls


  Izkārtojums uz priekšu vērstas ierīces testēšanai |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Uz priekšu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas Manekena galva nepārvietojas tālāk par 1. attēlā norādītajām plaknēm BA un DA, izņemot bērnu sēdekļus, ja izmanto lielāko manekenu P10 ar vērtību 840 mm attiecībā pret DA plakni.

1. attēls

1. attēls

Izkārtojums uz priekšu vērstas ierīces testēšanai

Izkārtojums uz priekšu vērstas ierīces testēšanai

Image 9

| 7.1.4.4.1.2. | Uz aizmuguri vērstas bērnu ierobežotājsistēmas
  7.1.4.4.1.2.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kas balstās pret instrumentu paneli: manekena galva nepārvietojas tālāk par 2. attēlā norādītajām plaknēm AB, AD un DCr. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

  2. attēls


  Izkārtojums uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai






  Teksts attēlu

  Tērauda caurule 500 × 100 × 90

  7.1.4.4.1.2.2.   0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret instrumentu paneli, un kulbiņas: manekena galva nepārvietojas tālāk par 3. attēlā norādītajām plaknēm AB, AD un DE. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

  3. attēls


  Izkārtojums tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret instrumentu paneli






  7.1.4.4.1.2.3.   Bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot 0. grupu, kas nebalstās pret instrumentu paneli: | manekena galva nepārvietojas tālāk par 4. attēlā norādītajām plaknēm FD, FG un DE, un manekena galva tieši nesaskaras ar stieni. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Uz aizmuguri vērstas bērnu ierobežotājsistēmas

7.1.4.4.1.2.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kas balstās pret instrumentu paneli: manekena galva nepārvietojas tālāk par 2. attēlā norādītajām plaknēm AB, AD un DCr. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

2. attēls

2. attēls

Izkārtojums uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Izkārtojums uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Image 10

Tērauda caurule 500 × 100 × 90

7.1.4.4.1.2.2.   0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret instrumentu paneli, un kulbiņas: manekena galva nepārvietojas tālāk par 3. attēlā norādītajām plaknēm AB, AD un DE. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

3. attēls

3. attēls

Izkārtojums tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret instrumentu paneli

Izkārtojums tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret instrumentu paneli

Image 11

7.1.4.4.1.2.3.   Bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot 0. grupu, kas nebalstās pret instrumentu paneli:

manekena galva nepārvietojas tālāk par 4. attēlā norādītajām plaknēm FD, FG un DE, un manekena galva tieši nesaskaras ar stieni. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

| | Gadījumā, ja šāda bērnu ierobežotājsistēma saskaras ar 100 mm diametra stieni un ir izpildīti visi izpildes kritēriji, veic vēl vienu dinamisko testu (frontāls trieciens) ar vissmagāko manekenu, kāds paredzēts šādai bērnu ierobežotājsistēmai, un bez 100 mm diametra stieņa; prasības šim testam ir, lai tiktu izpildīti visi kritēriji, izņemot pārvietošanos uz priekšu. |
| --- | --- |

Gadījumā, ja šāda bērnu ierobežotājsistēma saskaras ar 100 mm diametra stieni un ir izpildīti visi izpildes kritēriji, veic vēl vienu dinamisko testu (frontāls trieciens) ar vissmagāko manekenu, kāds paredzēts šādai bērnu ierobežotājsistēmai, un bez 100 mm diametra stieņa; prasības šim testam ir, lai tiktu izpildīti visi kritēriji, izņemot pārvietošanos uz priekšu.

4. attēls

4. attēls

Izkārtojums tādu uz aizmuguri vērstu ierobežotājierīču, izņemot 0. grupas ierobežotājierīču, testēšanai, kas nebalstās pret instrumentu paneli

Izkārtojums tādu uz aizmuguri vērstu ierobežotājierīču, izņemot 0. grupas ierobežotājierīču, testēšanai, kas nebalstās pret instrumentu paneli

Image 12

Tērauda caurule 500 × Ø 100 × Ø 90

7.1.4.4.2.   
  “Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas: testējot pabeigtā transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa korpusā, galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa daļu. Ja saskare tomēr ir, galvas ātrums trieciena brīdī ir mazāks par 24 km/h, un daļa, ar kuru notikusi saskare, atbilst enerģijas absorbcijas testa prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 21 4. pielikumā. Testos ar pabeigtiem transportlīdzekļiem pēc testa ir iespējams izņemt manekenus no bērnu ierobežotājsistēmas, nelietojot darbarīkus.

7.1.5.   Noturība pret temperatūru

7.1.5.1.   Sprādžu mezglus, spriegotājus, regulatorus un fiksācijas ierīces, ko var ietekmēt temperatūra, pakļauj turpmāk 8.2.8. punktā paredzētajam temperatūras testam.

7.1.5.2.   Pēc 8.2.8.1. punktā paredzētā temperatūras testa lietpratīgs speciālists ar neapbruņotu aci nespēj konstatēt bojājumu pazīmes, kas varētu pasliktināt bērnu ierobežotājsistēmas pienācīgu darbību.

7.2.   Noteikumi, kas attiecas uz ierobežotājsistēmas atsevišķajām sastāvdaļām

7.2.1.   Sprādze

7.2.1.1.   Sprādzes konstrukcija ir tāda, lai to nevarētu nepareizi izmantot. Tas cita starpā nozīmē, ka sprādzi nav iespējams atstāt daļēji aizsprādzētā stāvoklī; sprādzi aizsprādzējot, nav iespējams nejauši sajaukt sprādzes daļas; sprādze aizsprādzējas tikai tad, kad ir ievietotas visas daļas. Sprādzes daļas, kas saskaras ar bērna ķermeni, nav šaurākas par siksnas minimālo platumu, kā norādīts 7.2.4.1.1. punktā. Šo punktu nepiemēro drošības jostas komplektiem, kas jau ir apstiprināti saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai ar citu ekvivalentu spēkā esošu standartu. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmu īpašām vajadzībām” vienīgi galvenās ierobežotājierīces sprādzei jāatbilst 7.2.1.1. līdz 7.2.1.9. punktā (ieskaitot) noteiktajām prasībām.

7.2.1.2.   Sprādze paliek aizsprādzēta jebkurā stāvoklī, arī tad, ja tā nav pakļauta slodzei. To ir viegli izmantot un satvert. Sprādzi iespējams atvērt, nospiežot pogu vai tamlīdzīgu ierīci. Virsmai, uz kuru izdara minēto spiedienu, ja poga atrodas atvēršanas stāvoklī un ja virsmu projicē plaknē, kas ir perpendikulāra pogas sākotnējam kustības virzienam, ir šādi izmēri: iegremdētām ierīcēm – laukums vismaz 4,5 cm2 un platums vismaz 15 mm; neiegremdētām ierīcēm – laukums vismaz 2,5 cm2 un platums vismaz 10 mm. Platums ir mazākais no diviem izmēriem, kas veido noteikto laukumu, un to mēra taisnā leņķī pret atvēršanas pogas kustības virzienu.

2

2

7.2.1.3.   Sprādzes atvēršanas laukums ir sarkanā krāsā. Citas sprādzes daļas nedrīkst būs šādā krāsā.

7.2.1.4.   Bērnu ir iespējams atbrīvot no ierobežotājsistēmas, veicot vienu darbību ar vienu sprādzi. 0. un 0+ grupai ir atļauts izņemt bērnu kopā ar ierīcēm, piemēram, zīdaiņa turētāju/kulbiņu/kulbiņas ierobežotājierīci, ja bērnu ierobežotājsistēmu var atbrīvot, veicot darbības ne vairāk kā ar divām sprādzēm.

7.2.1.4.1.   Saspraužamu savienojumu starp jostu pilnkomplekta plecu siksnām uzskata par neatbilstīgu prasībai par vienas darbības veikšanu, kā noteikts 7.2.1.4. punktā.

7.2.1.5.   II un III grupas ierobežotājsistēmās sprādze ir izvietota tā, lai bērns varētu to aizsniegt. Turklāt visu grupu ierobežotājsistēmās tā ir izvietota tā, lai tās nolūks un darbības veids būtu uzreiz izprotams glābējam avārijas situācijā.

7.2.1.6.   Sprādzes atvēršana ļauj izņemt bērnu neatkarīgi no “krēsla”, “krēsla balsta” vai “trieciena vairoga”, ja tāds uzstādīts, un, ja ierīcē ietilpst kājstarpes siksna, to atbrīvo, izmantojot to pašu sprādzi.

7.2.1.7.   Sprādze spēj izturēt 8.2.8.1. punktā norādītās temperatūras testa prasības un atkārtotu izmantošanu, un pirms 8.1.3. punktā aprakstītajiem dinamiskajiem testiem sprādzei izdara testu, kurā veic 5 000 ± 5 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

7.2.1.8.   Sprādzei veic turpmāk minētos atsprādzēšanas testus.

| 7.2.1.8.1. | Tests ar slodzi
  7.2.1.8.1.1.   Šim testam izmanto bērnu ierobežotājsistēmu, kurai jau ir veikts 8.1.3. punktā noteiktais dinamiskais tests.
  7.2.1.8.1.2.   Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi 8.2.1.1. punktā paredzētajā testā, nepārsniedz 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.

Tests ar slodzi

7.2.1.8.1.1.   Šim testam izmanto bērnu ierobežotājsistēmu, kurai jau ir veikts 8.1.3. punktā noteiktais dinamiskais tests.

7.2.1.8.1.2.   Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi 8.2.1.1. punktā paredzētajā testā, nepārsniedz 80 N.

| 7.2.1.8.2. | Tests bez slodzes
  7.2.1.8.2.1.   Šim testam izmanto sprādzi, kura iepriekš nav bijusi pakļauta slodzei. Spēks, kas vajadzīgs, lai turpmāk 8.2.1.2. punktā noteiktajos testos atvērtu sprādzi, kad uz to nav slodzes, ir 40 līdz 80 N diapazonā. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.

Tests bez slodzes

7.2.1.8.2.1.   Šim testam izmanto sprādzi, kura iepriekš nav bijusi pakļauta slodzei. Spēks, kas vajadzīgs, lai turpmāk 8.2.1.2. punktā noteiktajos testos atvērtu sprādzi, kad uz to nav slodzes, ir 40 līdz 80 N diapazonā.

7.2.1.9.   Stiprība

7.2.1.9.1.   Testu laikā, kas minēti 8.2.1.3.2. punktā, neviena sprādzes vai līdzās esošo siksnu, vai regulatoru daļa nesalūzt un neatdalās.

7.2.1.9.2.   0. un 0+ masas grupas jostu pilnkomplekta sprādze iztur 4 000 N.

7.2.1.9.3.   I un augstākas masas grupas jostu pilnkomplekta sprādze iztur 10 000 N.

7.2.1.9.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde var neveikt sprādzes stiprības testu, ja jau pieejamā informācija padara testu nevajadzīgu.

7.2.2.   Regulētājierīce

7.2.2.1.   Regulētājierīces regulēšanas diapazons ir pietiekams, lai pareizi varētu noregulēt bērnu ierobežotājsistēmu visiem tās masas grupas manekeniem, kam ierīce ir paredzēta, un lai to pienācīgi varētu uzstādīt visos norādītajos transportlīdzekļu modeļos.

7.2.2.2.   Visas regulētājierīces ir “ātrā regulatora” tipa ierīces, izņemot regulētājierīces, kuras lieto tikai sākotnējā ierobežotājsistēmas uzstādīšanā transportlīdzeklī – šajā gadījumā tās var arī nebūt “ātrā regulatora” tipa ierīces.

7.2.2.3.   
  “Ātrā regulatora” tipa ierīces ir viegli aizsniegt, kad bērnu ierobežotājsistēma ir pareizi uzstādīta un bērns vai manekens atrodas savā vietā.

7.2.2.4.   
  “Ātrā regulatora” tipa ierīci ir viegli noregulēt atbilstoši bērna ķermeņa uzbūvei. Proti, veicot testu saskaņā ar 8.2.2.1. punktu, manuālas regulētājierīces darbināšanai vajadzīgais spēks nepārsniedz 50 N.

7.2.2.5.   Divus bērnu ierobežotājsistēmas regulētājierīču paraugus testē saskaņā ar turpmāk 8.2.8.1. un 8.2.3. punktā noteiktajām temperatūras testa veikšanas prasībām.

7.2.2.5.1.   Siksnas izslīdējums vienai regulētājierīcei nepārsniedz 25 mm un visām regulētājierīcēm – 40 mm.

7.2.2.6.   Testējot saskaņā ar 8.2.2.1. punktu, ierīce nesalūzt un neatdalās.

7.2.2.7.   Bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzstādīta regulētājierīce spēj izturēt atkārtotu izmantošanu, un pirms 8.1.3. punktā noteiktā dinamiskā testa tai veic testu, kas sastāv no 5 000 ± 5 cikliem, kā noteikts 8.2.7. punktā.

7.2.3.   Spriegotāji

7.2.3.1.   Spriegotāji, kas bloķējas automātiski

7.2.3.1.1.   Ar automātiski bloķējošos spriegotāju aprīkotas drošības jostas siksna neiztinas vairāk kā par 30 mm starp spriegotāja bloķēšanās pozīcijām. Ja lietotājs pavirzās atpakaļ, siksna vai nu paliek sākotnējā stāvoklī, vai automātiski atgriežas tajā, kad lietotājs no jauna pavirzās uz priekšu.

7.2.3.1.2.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 7 N, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 8.2.4.1. punktā. Ja spriegotājs ir krūškurvja ierobežotāja daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 2 N un lielāks par 7 N, to mērot tādā pašā veidā. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi. Ja komplektā ietilpst tāda manuāli vai automātiski darbināma ierīce, kas neļauj siksnai pilnīgi ievilkties, tad, izdarot minētos mērījumus, šo ierīci nedarbina.

7.2.3.1.3.   Turpmāk 8.2.4.2. punktā aprakstītajos apstākļos siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal ievilkties, līdz veikti 5 000 šādi cikli. Pēc tam spriegotāju pakļauj 8.2.8.1. punktā minētajām temperatūras testa veikšanas prasībām un tam veic 8.1.1. punktā aprakstīto korozijas testu, kā arī testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 8.2.4.5. punktā. Pēc tam spriegotājam apmierinošā veidā jāiztur vēl 5 000 izvilkšanas un ievilkšanās ciklu tests. Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājam vēl aizvien jādarbojas bez kļūmēm un jāatbilst 7.2.3.1.1. un 7.2.3.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

7.2.3.2.   Spriegotāji ar avārijas bloķēšanu

7.2.3.2.1.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu, to testējot saskaņā ar 8.2.4.3. punktu, atbilst šādiem nosacījumiem:

| 7.2.3.2.1.1. | tas bloķējas, kad transportlīdzekļa palēninājums sasniedz 0,45 g; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

tas bloķējas, kad transportlīdzekļa palēninājums sasniedz 0,45 g;

| 7.2.3.2.1.2. | tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas ass virzienā, ir mazāks par 0,8 g; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas ass virzienā, ir mazāks par 0,8 g;

| 7.2.3.2.1.3. | tas nebloķējas, kad tā devējs ir sasvēries leņķī, kas nepārsniedz 12° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

tas nebloķējas, kad tā devējs ir sasvēries leņķī, kas nepārsniedz 12° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs;

| 7.2.3.2.1.4. | tas bloķējas, kad tā devējs ir sasvēries leņķī, kas pārsniedz 27° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

tas bloķējas, kad tā devējs ir sasvēries leņķī, kas pārsniedz 27° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs.

7.2.3.2.2.   Ja spriegotāja darbība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota, ierīces konstrukcija nodrošina automātisku spriegotāja bloķēšanos signāla vai enerģijas avota zuduma vai pārtraukuma gadījumā.

7.2.3.2.3.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību atbilst iepriekš norādītajām prasībām. Turklāt, ja viens no jutības faktoriem attiecas uz siksnas izvilkšanu, bloķēšana notiek, ja siksnas paātrinājums, mērot siksnas izvilkšanas ass virzienā, ir 1,5 g.

7.2.3.2.4.   Iepriekš 7.2.3.2.1.1. un 7.2.3.2.3. punktā minētajos testos siksnas posma garums, kas iztinas pirms spriegotāja bloķēšanās, nepārsniedz 50 mm, to mērot no turpmāk 8.2.4.3.1. punktā precizētās attīšanās garuma atzīmes. Testā, kas paredzēts 7.2.3.2.1.2. punktā, spriegotājs nebloķējas, pirms nav izvilkts vismaz 50 mm garš siksnas posms, kuru mēra no 8.2.4.3.1. punktā noteiktās attīšanās garuma atzīmes.

7.2.3.2.5.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 7 N, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 8.2.4.1. punktā. Ja spriegotājs ir krūškurvja ierobežotāja daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 2 N un lielāks par 7 N, to mērot tādā pašā veidā. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi. Ja komplektā ietilpst tāda manuāli vai automātiski darbināma ierīce, kas neļauj siksnai pilnīgi ievilkties, tad, izdarot minētos mērījumus, šo ierīci nedarbina.

7.2.3.2.6.   Turpmāk 8.2.4.2. punktā aprakstītajos apstākļos siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz veikti 40 000 šādi cikli. Pēc tam spriegotāju pakļauj 8.2.8.1. punktā minētajām temperatūras testa veikšanas prasībām un tam veic 8.1.1. punktā aprakstīto korozijas testu, kā arī testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 8.2.4.5. punktā. Pēc tam spriegotājam apmierinošā veidā jāiztur vēl 5 000 izvilkšanas un ievilkšanās ciklu tests (tādējādi kopējais ciklu skaits ir 45 000). Pēc iepriekš minētajiem testiem spriegotājs vēl aizvien darbojas bez kļūmēm un atbilst 7.2.3.2.1. līdz 7.2.3.2.5. punkta prasībām.

7.2.4.   Siksnas

7.2.4.1.   Platums

7.2.4.1.1.   To bērnu ierobežotājsistēmu siksnu minimālais platums, kuras saskaras ar manekenu, ir 25 mm 0., 0+ un I grupai un 38 mm II un III grupai. Šos izmērus mēra, veicot 8.2.5.1. punktā noteikto siksnas stiprības testu, tā laikā neapturot testēšanas iekārtu, un pie slodzes, kas vienāda ar 75 % no siksnas pārrāvējspēka.

7.2.4.2.   Stiprība pēc kondicionēšanas telpās

7.2.4.2.1.   Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 8.2.5.2.1. punktam, siksnas pārrāvējspēku nosaka saskaņā ar 8.2.5.1.2. punktu.

7.2.4.2.2.   Pārrāvējspēka atšķirība abiem paraugiem nepārsniedz 10 % no lielākā izmērītā pārrāvējspēka.

7.2.4.3.   Stiprība pēc kondicionēšanas īpašos apstākļos

7.2.4.3.1.   Divām siksnām, kas kondicionētas atbilstīgi kādam no 8.2.5.2. punkta noteikumiem (izņemot 8.2.5.2.1. punktu), siksnas pārrāvējspēks nav mazāks par 75 % no vidējās slodzes, kas noteikta 8.2.5.1. punktā minētajā testā.

7.2.4.3.2.   Turklāt pārrāvējspēks nav mazāks par 3,6 kN 0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmām, 5 kN – II grupas un 7,2 kN – III grupas ierobežotājsistēmām.

7.2.4.3.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde var neveikt vienu vai vairākus šos testus, ja izmantotā materiāla sastāvs vai jau pieejamā informācija minētos testus padara nevajadzīgus.

7.2.4.3.4.   Pirmā veida abrazīvās kondicionēšanas procedūru, kas noteikta 8.2.5.2.6. punktā, veic tikai tad, ja 8.2.3. punktā minētajā mikroslīdēšanas testā rezultāts pārsniedz 50 % no ierobežojuma, kas minēts iepriekš 7.2.2.5.1. punktā.

7.2.4.4.   Siksnu nedrīkst būt iespējams pilnībā izvilkt cauri nevienai regulētājierīcei, sprādzēm vai stiprinājuma punktiem.

7.2.5.   Saslēgšanas ierīce

7.2.5.1.   Saslēgšanas ierīce ir pastāvīgi piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai.

7.2.5.2.   Saslēgšanas ierīce nesamazina pieauguša cilvēka drošības jostas ilgizturību, un pārbauda tās atbilstību 8.2.8.1. punktā noteiktajām temperatūras testa prasībām.

7.2.5.3.   Saslēgšanas ierīce nekavē bērna ātru izņemšanu.

7.2.5.4.   A klases ierīces.

Pēc 8.2.6.1. punktā noteiktā testa siksnas izslīdēšanas attālums nepārsniedz 25 mm.

7.2.5.5.   B klases ierīces

Pēc 8.2.6.2. punktā noteiktā testa siksnas izslīdēšanas attālums nepārsniedz 25 mm.

7.2.6.   ISOFIX fiksētājierīču specifikācijas

ISOFIX

“
  ISOFIX fiksētājierīces” un saslēguma indikatori spēj izturēt atkārtotu izmantošanu un pirms 8.1.3. punktā paredzētā dinamiskā testa ar tiem veic testu, kurā veic 2 000 ± 5 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

ISOFIX

7.2.7.   
  ISOFIX fiksētājierīcēm ir fiksācijas mehānisms, kas atbilst a) vai b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, proti:

ISOFIX

| a) | lai atbrīvotu visa sēdekļa fiksācijas mehānismu, ir vajadzīgas divas secīgas darbības tā, lai pirmās darbības veikšana turpinātos, kamēr tiek veikta otrā darbība; vai |
| --- | --- |

a)

lai atbrīvotu visa sēdekļa fiksācijas mehānismu, ir vajadzīgas divas secīgas darbības tā, lai pirmās darbības veikšana turpinātos, kamēr tiek veikta otrā darbība; vai

| b) | ISOFIX fiksētājierīces atvēršanas spēks ir vismaz 50 N, ja testēšanu veic, kā noteikts 8.2.9. punktā. |
| --- | --- |

b)

ISOFIX fiksētājierīces atvēršanas spēks ir vismaz 50 N, ja testēšanu veic, kā noteikts 8.2.9. punktā.

ISOFIX

8.   TESTU APRAKSTS (6)

6

8.1.   Samontētas bērnu ierobežotājsistēmas testi

8.1.1.   Korozija

8.1.1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas metāla daļas ievieto testa kamerā, kā paredzēts 4. pielikumā. Ja bērnu ierobežotājsistēmā ietilpst spriegotājs, tad siksnu izvelk visā garumā mīnus 100 ± 3 mm. Ja neskaita īsus pārtraukumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, lai pārbaudītu un atjaunotu sāls šķīduma daudzumu, šķīduma iedarbība turpinās nepārtraukti 50 ± 0,5 stundas.

8.1.1.2.   Pēc minētās iedarbības beigām bērnu ierobežotājsistēmas metāla daļas saudzīgi nomazgā vai noskalo tīrā tekošā ūdenī, kura temperatūra nepārsniedz 38 °C, lai tādējādi atbrīvotos no sāls nogulsnēm, kas var būt izveidojušās, ļauj tām 24 ± 1 stundas žūt istabas temperatūrā no 18 līdz 25 °C, un pēc tam pārbauda saskaņā ar 7.1.1.2. punktu.

8.1.2.   Apgāšanās

8.1.2.1.   Manekenu pēc vajadzības aprīko ar kādu no 23. pielikumā aprakstītajām slodzes pielikšanas ierīcēm. Manekenu ievieto ierobežotājsistēmā, kas uzstādīta saskaņā ar šiem noteikumiem, ņemot vērā ražotāja norādījumus, un ar standarta vaļīgumu, kā noteikts 8.1.3.6. punktā, to identiski piemērojot visām sistēmām.

8.1.2.2.   Ierobežotājsistēmu piestiprina testa sēdeklim vai transportlīdzekļa sēdeklim. Ierobežotājsistēmu piestiprina testa stendam vai transportlīdzekļa sēdeklim. Visu bērnu ierobežotājsistēmu kopumā griež 540° +/– 5° leņķī ap horizontālo asi, kas iet caur bērnu ierobežotājsistēmas centrālo garenplakni, ar ātrumu 2–5 grādi sekundē un aptur šādā stāvoklī. Šā testa vajadzībām 6. pielikumā aprakstītajam testa stendam var būt piestiprinātas ierīces, ko paredzēts izmantot konkrētos automobiļos.

8.1.2.3.   Šādā statiskā apgāztā stāvoklī vertikāli uz leju plaknē, kas perpendikulāra rotācijas asij, papildus manekena masai pieliek slodzi, kas ir četras reizes lielāka nekā manekena masa, šim nolūkam izmantojot 23. pielikumā aprakstīto slodzes pielikšanas ierīci. Slodzi pieliek pakāpeniski un vienmērīgi ar ātrumu, kas nepārsniedz brīvās krišanas paātrinājumu vai 400 mm/min. Saglabā noteikto maksimālo slodzi 30 – 0/+ 5 sekundes.

8.1.2.4.   Noņem slodzi ar ātrumu, kas nepārsniedz 400 mm/min un mēra pārvietojumu.

8.1.2.5.   Pagriež visu sēdekli par 180°, lai atgrieztu to sākuma stāvoklī.

8.1.2.6.   Šo testa ciklu atkārto, griežot pretējā virzienā. Ar rotācijas asi horizontālajā plaknē un 90° leņķī pret divos iepriekšējos testos izmantoto asi, procedūru atkārto abos rotācijas virzienos.

8.1.2.7.   Šos testus veic, izmantojot gan mazāko, gan lielāko tai grupai vai grupām piemēroto manekenu, kurai(-ām) ierobežotājierīce ir paredzēta.

Visā testa cikla laikā ir aizliegta manekena vai bērnu ierobežotājsistēmas stāvokļa jebkāda koriģēšana.

8.1.3.   Dinamiskie testi

8.1.3.1.   Testi uz ratiņiem un testa sēdekļa

8.1.3.1.1.   Uz priekšu vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.1.1.1.   Dinamiskajā testā izmantojamie ratiņi un testa sēdeklis atbilst šo noteikumu 6. pielikuma prasībām, un dinamiskā triecientesta sagatavošanas procedūra ir saskaņā ar 21. pielikumu.

8.1.3.1.1.2.   Visā palēninājuma vai paātrinājuma laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī.

8.1.3.1.1.3.   Palēninājuma un paātrinājuma ierīces

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no divām turpmāk minētajām ierīcēm.

| 8.1.3.1.1.3.1. | | Palēninājuma testa ierīce
  Ratiņu palēninājumu panāk ar šo noteikumu 6. pielikumā paredzēto iekārtu vai jebkādu citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Minētā iekārta atbilst 8.1.3.4. punktā un šeit turpmāk noteiktajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.1.

Palēninājuma testa ierīce

Ratiņu palēninājumu panāk ar šo noteikumu 6. pielikumā paredzēto iekārtu vai jebkādu citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Minētā iekārta atbilst 8.1.3.4. punktā un šeit turpmāk noteiktajiem raksturlielumiem.

| | Kalibrēšanas procedūra
  Ja ar ratiņiem veic bērnu ierobežotājsistēmu testus saskaņā ar 8.1.3.1. punktu, kā balastu izmantojot inertas masas līdz 55 kg, lai imitētu vienu bērnu ierobežotājsistēmu ar tajā esošu bērnu, un ja ar tiem veic bērnu ierobežotājsistēmu testus transportlīdzekļa korpusā saskaņā ar 8.1.3.2. punktu, ratiņiem kā balastu izmantojot transportlīdzekļa konstrukciju un inertas masas līdz (x reizes) 55 kg, lai imitētu x aizņemtas bērnu ierobežotājsistēmas, to palēninājuma līkne frontāla trieciena gadījumā atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 1. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā, un aizmugures trieciena gadījumā – šo noteikumu 7. pielikuma 2. papildinājuma grafika iesvītrotajā laukumā.
  Apturēšanas ierīces kalibrēšanas laikā apstāšanās ceļš ir 650 ± 30 mm frontāla trieciena gadījumā un 275 ± 20 mm aizmugures trieciena gadījumā. |
| --- | --- |

Kalibrēšanas procedūra

Ja ar ratiņiem veic bērnu ierobežotājsistēmu testus saskaņā ar 8.1.3.1. punktu, kā balastu izmantojot inertas masas līdz 55 kg, lai imitētu vienu bērnu ierobežotājsistēmu ar tajā esošu bērnu, un ja ar tiem veic bērnu ierobežotājsistēmu testus transportlīdzekļa korpusā saskaņā ar 8.1.3.2. punktu, ratiņiem kā balastu izmantojot transportlīdzekļa konstrukciju un inertas masas līdz (x reizes) 55 kg, lai imitētu x aizņemtas bērnu ierobežotājsistēmas, to palēninājuma līkne frontāla trieciena gadījumā atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 1. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā, un aizmugures trieciena gadījumā – šo noteikumu 7. pielikuma 2. papildinājuma grafika iesvītrotajā laukumā.

Apturēšanas ierīces kalibrēšanas laikā apstāšanās ceļš ir 650 ± 30 mm frontāla trieciena gadījumā un 275 ± 20 mm aizmugures trieciena gadījumā.

| 8.1.3.1.1.3.2. | Paātrinājuma testa ierīce | Dinamiskās testēšanas apstākļi | Frontālā trieciena gadījumā ratiņus pārvieto tā, lai testa laikā to kopējās ātruma izmaiņas ΔV būtu 52 + 0 – 2 km/h un to paātrinājuma līkne atrastos 7. pielikuma 1. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 10 ms) un (9 g, 20 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17373 0,5 g paātrinājuma līmenim. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.2.

Paātrinājuma testa ierīce

Dinamiskās testēšanas apstākļi

Frontālā trieciena gadījumā ratiņus pārvieto tā, lai testa laikā to kopējās ātruma izmaiņas ΔV būtu 52 + 0 – 2 km/h un to paātrinājuma līkne atrastos 7. pielikuma 1. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 10 ms) un (9 g, 20 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17373 0,5 g paātrinājuma līmenim.

| | Aizmugures trieciena gadījumā ratiņus pārvieto tā, lai testa laikā to kopējās ātruma izmaiņas ΔV būtu 32 +2 –0 km/h un to paātrinājuma līkne atrastos 7. pielikuma 2. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 5 ms) un (10 g, 10 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17373 0,5 g paātrinājuma līmenim. |
| --- | --- |

Aizmugures trieciena gadījumā ratiņus pārvieto tā, lai testa laikā to kopējās ātruma izmaiņas ΔV būtu 32 +2 –0 km/h un to paātrinājuma līkne atrastos 7. pielikuma 2. papildinājuma grafikā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 5 ms) un (10 g, 10 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17373 0,5 g paātrinājuma līmenim.

Neraugoties uz iepriekš minēto prasību izpildi, tehniskais dienests izmanto tādus ratiņus (aprīkotus ar sēdekli), kā noteikts 6. pielikuma 1. punktā, kuru masa pārsniedz 380 kg.

Taču, ja iepriekš minētie testi ir veikti pie lielāka ātruma un/vai paātrinājuma līkne pārsniedz iesvītrotā laukuma augstāko robežu un bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

8.1.3.1.1.4.   Veic šādus mērījumus.

| 8.1.3.1.1.4.1. | Ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās ceļu). |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

Ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās ceļu).

| 8.1.3.1.1.4.2. | Apstāšanās ceļš (tikai palēninājuma ratiņiem), ko var aprēķināt kā ratiņiem reģistrētā palēninājuma divkāršo integrāli. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

Apstāšanās ceļš (tikai palēninājuma ratiņiem), ko var aprēķināt kā ratiņiem reģistrētā palēninājuma divkāršo integrāli.

| 8.1.3.1.1.4.3. | Manekena galvas pārvietošanās vertikālā un horizontālā plaknē I, II un III grupai un 0. un 0+ grupai – manekena pārvietošanās, neņemot vērā tā locekļus. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

Manekena galvas pārvietošanās vertikālā un horizontālā plaknē I, II un III grupai un 0. un 0+ grupai – manekena pārvietošanās, neņemot vērā tā locekļus.

| 8.1.3.1.1.4.4. | Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu.

| 8.1.3.1.1.4.5. | Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu.

| 8.1.3.1.1.4.6. | Ratiņu paātrinājums vai palēninājums vismaz pirmajās 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6.

Ratiņu paātrinājums vai palēninājums vismaz pirmajās 300 ms.

8.1.3.1.1.5.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatsprādzējot sprādzi.

8.1.3.1.2.   Uz aizmuguri vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.1.2.1.   Testējot tā atbilstību aizmugures trieciena testa prasībām, testa sēdekli pagriež par 180°.

8.1.3.1.2.2.   Testējot uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, ko paredzēts lietot priekšējā sēdvietā, transportlīdzekļa instrumentu paneli aizstāj ciets stienis, kas piestiprināts ratiņiem tā, lai visa enerģija tiktu absorbēta bērnu ierobežotājsistēmā.

8.1.3.1.2.3.   Palēninājuma nosacījumi atbilst 8.1.3.1.1.3.1. punktā noteiktajām prasībām.

Paātrinājuma apstākļi atbilst 8.1.3.1.1.3.2. punktā noteiktajām prasībām.

8.1.3.1.2.4.   Veicamie mērījumi ir tādi paši kā tie, kas uzskaitīti 8.1.3.1.1.4. līdz 8.1.3.1.1.4.6. punktā.

8.1.3.2.   Tests uz ratiņiem un transportlīdzekļa korpusā

8.1.3.2.1.   Uz priekšu vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.2.1.1.   Paņēmiens, ko izmanto, lai nostiprinātu transportlīdzekli testa laikā, nav tāds, ar ko padara stiprākus transportlīdzekļa sēdekļu, pieauguša cilvēka drošības jostu stiprinājumus un jebkādus papildu stiprinājumus, ar kuriem nostiprina bērnu ierobežotājsistēmu, vai tāds, kas mazina konstrukcijas normālo deformēšanos. Neizmanto nevienu tādu transportlīdzekļa daļu, kura, ierobežojot manekena kustību, mazinātu slodzi, ko testā pieliek bērnu ierobežotājsistēmai. No konstrukcijas izņemtās daļas var aizstāt ar līdzvērtīgas stiprības daļām, ja vien tās netraucē manekena kustību.

8.1.3.2.1.2.   Stiprinājuma ierīci uzskata par apmierinošu, ja tā nekādi neietekmē zonu, kas aptver visu konstrukcijas platumu, un ja transportlīdzeklis vai konstrukcija ir bloķēta vai fiksēta priekšpusē vismaz 500 mm attālumā no ierobežotājsistēmas stiprinājuma. Aizmugurē konstrukciju nostiprina tādā attālumā aiz stiprinājumiem, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu visu 8.1.3.2.1.1. punkta prasību izpildi.

8.1.3.2.1.3.   Transportlīdzekļa sēdekli un bērnu ierobežotājsistēmu uzstāda un novieto tādā pozīcijā, kuru tehniskais dienests, kas izdara apstiprināšanas testus, uzskata par visnelabvēlīgāko stiprības ziņā un kura ir savienojama ar manekena novietojumu transportlīdzeklī. Transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes un bērnu ierobežotājsistēmas pozīciju norāda pārskatā. Ja transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpums ir regulējams, tad to fiksē, kā norādījis ražotājs, vai – ja šādu norādījumu nav – tā, lai faktiskais atzveltnes leņķis būtu pēc iespējas tuvu 25° leņķim.

8.1.3.2.1.4.   Ja uzstādīšanas un lietošanas norādījumos nav noteikts citādi, priekšējo sēdekli novieto vistālāk uz priekšu izvirzītajā pozīcijā, kādu parasti lieto bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts izmantot priekšējās sēdvietās, un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā pozīcijā, kādu parasti lieto bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts izmantot aizmugurējās sēdvietās.

8.1.3.2.1.5.   Palēninājuma nosacījumi atbilst 8.1.3.4. punktā noteiktajām prasībām. Testa sēdeklis ir faktiskā transportlīdzekļa sēdeklis.

8.1.3.2.1.6.   Veic šādus mērījumus.

| 8.1.3.2.1.6.1. | Ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās ceļu). |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

Ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās ceļu).

| 8.1.3.2.1.6.2. | Apstāšanās ceļš (tikai palēninājuma ratiņiem), ko var aprēķināt kā ratiņiem reģistrētā palēninājuma divkāršo integrāli. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

Apstāšanās ceļš (tikai palēninājuma ratiņiem), ko var aprēķināt kā ratiņiem reģistrētā palēninājuma divkāršo integrāli.

| 8.1.3.2.1.6.3. | Manekena galvas jebkāda saskaršanās ar kādu no transportlīdzekļa korpusa iekšējām daļām. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

Manekena galvas jebkāda saskaršanās ar kādu no transportlīdzekļa korpusa iekšējām daļām.

| 8.1.3.2.1.6.4. | Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu.

| 8.1.3.2.1.6.5. | Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu.

| 8.1.3.2.1.6.6. | Ratiņu un transportlīdzekļa korpusa paātrinājums vai palēninājums vismaz pirmajās 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

Ratiņu un transportlīdzekļa korpusa paātrinājums vai palēninājums vismaz pirmajās 300 ms.

8.1.3.2.1.7.   Lai noteiktu, vai ir radušies bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatsprādzējot sprādzi.

8.1.3.2.2.   Uz aizmuguri vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.2.2.1.   Aizmugures trieciena testiem transportlīdzekļa korpusu uz testa ratiņiem pagriež par 180°.

8.1.3.2.2.2.   Piemēro tādas pašas prasības kā frontālajam triecienam.

8.1.3.3.   Tests ar pabeigtu transportlīdzekli

8.1.3.3.1.   Palēninājuma nosacījumi atbilst 8.1.3.4. punktā noteiktajām prasībām.

8.1.3.3.2.   Frontāla trieciena testiem izmanto šo noteikumu 9. pielikumā noteikto procedūru.

8.1.3.3.3.   Aizmugures trieciena testiem izmanto šo noteikumu 10. pielikumā noteikto procedūru.

8.1.3.3.4.   Veic šādus mērījumus.

| 8.1.3.3.4.1. | Transportlīdzekļa / triecienelementa ātrums tieši pirms trieciena. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

Transportlīdzekļa / triecienelementa ātrums tieši pirms trieciena.

| 8.1.3.3.4.2. | Manekena galvas jebkāda saskaršanās (0. grupas gadījumā manekenam neņem vērā tā locekļus) ar transportlīdzekļa iekšpusi. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

Manekena galvas jebkāda saskaršanās (0. grupas gadījumā manekenam neņem vērā tā locekļus) ar transportlīdzekļa iekšpusi.

| 8.1.3.3.4.3. | Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

Krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu.

| 8.1.3.3.4.4. | Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

Jebkādas redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (skatīt 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu.

8.1.3.3.5.   Ja priekšējo sēdekļu slīpums ir regulējams, tos fiksē, kā norādījis ražotājs, vai – ja šādu norādījumu nav – tā, lai faktiskais atzveltnes leņķis būtu pēc iespējas tuvu 25° leņķim.

8.1.3.3.6.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatsprādzējot sprādzi.

8.1.3.4.   Dinamiskā testa nosacījumi ir apkopoti šajā tabulā.

| | | FRONTĀLS TRIECIENS | TRIECIENS NO AIZMUGURES |
| --- | --- | --- | --- |
| Tests | Ierobežotājsistēma | Ātrums
  (km/h) | Testa impulss | Apstāšanās ceļš testa laikā (mm) | Ātrums
  (km/h) | Testa impulss | Apstāšanās ceļš testa laikā (mm) |
| Ratiņi ar testa sēdekli | Uz priekšu vērsta, priekšējie un pakaļējie sēdekļi, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta, priekšējie un pakaļējie sēdekļi, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Transportlīdzekļa korpuss uz ratiņiem | Uz priekšu vērsta (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 vai 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 vai 3 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 vai 4 | 275 ± 25 |
| Viss transportlīdzeklis, tests ar šķērsli | Uz priekšu vērsta | 50 + 0 – 2 | 3 | nav norādīts | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta | 50 + 0 – 2 | 3 | nav norādīts | 30 + 2 – 0 | 4 | nav norādīts |
| Piezīme. Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar “uz aizmuguri vērstu ierobežotājsistēmu” nosacījumiem frontālam un aizmugures triecienam.
  Apzīmējumi. | Testa impulss Nr. 1 – kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens. |

FRONTĀLS TRIECIENS

TRIECIENS NO AIZMUGURES

Tests

Ierobežotājsistēma

Ātrums

(km/h)

Testa impulss

Apstāšanās ceļš testa laikā (mm)

Ātrums

(km/h)

Testa impulss

Apstāšanās ceļš testa laikā (mm)

Ratiņi ar testa sēdekli

Uz priekšu vērsta, priekšējie un pakaļējie sēdekļi, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (*1)

*1

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta, priekšējie un pakaļējie sēdekļi, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (*2)

*2

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

30 + 2 – 0

2

275 ± 25

Transportlīdzekļa korpuss uz ratiņiem

Uz priekšu vērsta (*1)

*1

50 + 0 – 2

1 vai 3

650 ± 50

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta (*2)

*2

50 + 0 – 2

1 vai 3

650 ± 50

30 + 2 – 0

2 vai 4

275 ± 25

Viss transportlīdzeklis, tests ar šķērsli

Uz priekšu vērsta

50 + 0 – 2

3

nav norādīts

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta

50 + 0 – 2

3

nav norādīts

30 + 2 – 0

4

nav norādīts

Piezīme. Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar “uz aizmuguri vērstu ierobežotājsistēmu” nosacījumiem frontālam un aizmugures triecienam.

Piezīme

Apzīmējumi.

Testa impulss Nr. 1 – kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens.

| | Testa impulss Nr. 2 – kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens. |
| --- | --- |

Testa impulss Nr. 2 – kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens.

| | Testa impulss Nr. 3 – palēninājuma impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam. |
| --- | --- |

Testa impulss Nr. 3 – palēninājuma impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam.

| | Testa impulss Nr. 4 – palēninājuma impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam. |
| --- | --- |

Testa impulss Nr. 4 – palēninājuma impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam.

8.1.3.5.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kurās izmanto papildu stiprinājumus

8.1.3.5.1.   Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot atbilstīgi 2.1.2.3. punktam un kurās izmanto papildu stiprinājumus, prasības frontālā trieciena testam saskaņā ar 8.1.3.4. punktu izpilda šādi.

8.1.3.5.2.   Ierīcēm, kam ir īsas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts piestiprināt aizmugurējam mantu plauktam, augšējo stiprinājumu konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

8.1.3.5.3.   Ierīcēm, kam ir garas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts izmantot, ja nav cieta mantu plaukta un ja augšējās fiksētājsiksnas piestiprina transportlīdzekļa grīdai, stiprinājuma konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

8.1.3.5.4.   Attiecībā uz ierīcēm, ko paredzēts lietot abās konfigurācijās, veic 8.1.3.5.2. un 8.1.3.5.3. punktā paredzētos testus, ar tādu izņēmumu, ka 8.1.3.5.3. punktā paredzētajā testā izmanto tikai smagāko manekenu.

8.1.3.5.5.   Uz aizmuguri vērstām ierīcēm apakšējais stiprinājums konfigurācijā uz testa ratiņiem ir tāds, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

8.1.3.5.6.   Kulbiņām, kurām izmantotas papildu siksnas, kas tiek piestiprinātas divām pieaugušo drošības jostām, kur slodzes ceļš iedarbojas tieši caur pieaugušo drošības jostu uz pieaugušo drošības jostas apakšējo stiprinājuma vietu, stiprinājuma vieta testa ratiņos atbilst 6. pielikuma 3. papildinājuma 7. punktā noteiktajam. (A1, B1). Uzstādīšanu testa stendā veic atbilstīgi aprakstam 21. pielikuma 5. piezīmē. Šai sistēmai jādarbojas pareizi pat tad, ja pieaugušo drošības jostas nav aizsprādzētas, un to uzskata par universālu, ja tā atbilst 6.1.8. punktam.

8.1.3.6.   Testa manekeni

8.1.3.6.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu un manekenus uzstāda tā, lai tiktu izpildītas 8.1.3.6.3. punkta prasības.

8.1.3.6.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu testē, izmantojot šo noteikumu 8. pielikumā paredzētos manekenus.

8.1.3.6.3.   Manekena uzstādīšana

8.1.3.6.3.1.   Manekenu novieto tā, lai starp manekena mugurpusi un ierobežotājsistēmu paliktu atstarpe. Kulbiņās manekenu novieto taisnā horizontālā stāvoklī pēc iespējas tuvu kulbiņas viduslīnijai.

8.1.3.6.3.2.   Bērnu krēslu novieto uz testa sēdekļa.

Manekenu ievieto bērnu krēslā.

Ja ierobežotājsistēma vai siksnas uz spriegotāju vai pieauguša cilvēka trīspunktu drošības jostu iedarbojas tieši un ja netiek izmantota saslēgšanas ierīce vai sistēma, kas var kavēt spriegotāja darbību:

| a) | drošības jostu izkārto atbilstoši ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

a)

drošības jostu izkārto atbilstoši ražotāja norādījumiem;

| b) | bērnu krēsla uzstādīšanu testa sēdeklī pabeidz atbilstoši šo noteikumu 21. pielikumam. |
| --- | --- |

b)

bērnu krēsla uzstādīšanu testa sēdeklī pabeidz atbilstoši šo noteikumu 21. pielikumam.

Visu pārējo ierobežotājsistēmu gadījumā:

| a) | starp manekenu un sēdekļa atzveltni novieto 2,5 cm biezu un 6 cm platu ar eņģēm aprīkotu dēli vai līdzīgu elastīgu ierīci, kuras garums ir vienāds ar plecu augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikums) mīnus gūžas centra augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikumā paceles augstums plus puse no augšstilba augstuma, sēdus stāvoklī) un kura atbilst testējamā manekena izmēram. Dēļa formai vajadzētu būt pēc iespējas tuvai krēsla izliekuma formai, un tā apakšgalam būtu jāatrodas manekena gūžas locītavas augstumā; |
| --- | --- |

a)

starp manekenu un sēdekļa atzveltni novieto 2,5 cm biezu un 6 cm platu ar eņģēm aprīkotu dēli vai līdzīgu elastīgu ierīci, kuras garums ir vienāds ar plecu augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikums) mīnus gūžas centra augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikumā paceles augstums plus puse no augšstilba augstuma, sēdus stāvoklī) un kura atbilst testējamā manekena izmēram. Dēļa formai vajadzētu būt pēc iespējas tuvai krēsla izliekuma formai, un tā apakšgalam būtu jāatrodas manekena gūžas locītavas augstumā;

| b) | drošības jostu noregulē saskaņā ar ražotāja norādījumiem, bet ar spriegojumu, kas par 250 ± 25 N pārsniedz regulatora spēku, ar siksnas izlieces leņķi pie regulētājierīces 45 ± 5°, vai alternatīvi ar leņķi, kādu noteicis ražotājs. |
| --- | --- |

b)

drošības jostu noregulē saskaņā ar ražotāja norādījumiem, bet ar spriegojumu, kas par 250 ± 25 N pārsniedz regulatora spēku, ar siksnas izlieces leņķi pie regulētājierīces 45 ± 5°, vai alternatīvi ar leņķi, kādu noteicis ražotājs.

| c) | bērnu krēsla uzstādīšanu testa sēdeklī pabeidz atbilstoši šo noteikumu 21. pielikumam; |
| --- | --- |

c)

bērnu krēsla uzstādīšanu testa sēdeklī pabeidz atbilstoši šo noteikumu 21. pielikumam;

| d) | izņem elastīgo ierīci. |
| --- | --- |

d)

izņem elastīgo ierīci.

8.1.3.6.3.3.   Garenplakni, kas iet caur manekena viduslīniju, novieto pa vidu starp abiem apakšējiem jostas stiprinājumiem, tomēr ņemot vērā arī 8.1.3.2.1.3. punktā noteikto. Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kuras testē ar desmitgadīga bērna manekenu, garenplakni, kas iet caur manekena viduslīniju, pārvieto līdz 80 mm uz stiprinājuma punkta C pusi attiecībā uz viduspunktu starp drošības jostas diviem apakšējiem stiprinājumiem. Lēmumu par pārvietošanas attālumu pieņem tehniskais dienests, lai optimizētu plecu siksnas izkārtojumu uz manekena.

8.1.3.6.3.4.   Ierīcēm, kuras paredzētas lietošanai ar standarta drošības jostu, manekena plecu siksnu izkārtojumu pirms dinamiskā testa var saglabāt, izmantojot vieglu līmlenti, kuras garums nepārsniedz 250 mm un platums 20 mm. Uz aizmuguri vērstām ierīcēm galvu pret ierobežotājsistēmas atzveltni var noturēt, izmantojot vieglu, pietiekami garu līmlenti, kuras platums nepārsniedz 20 mm.

8.1.3.7.   Izmantojamā manekena kategorija

| 8.1.3.7.1. | 0. grupas ierīce. Testē, izmantojot “jaundzimušā” manekenu un 9 kg manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.1.

0. grupas ierīce. Testē, izmantojot “jaundzimušā” manekenu un 9 kg manekenu.

| 8.1.3.7.2. | 0+ grupas ierīce. Testē, izmantojot jaundzimušā manekenu un 11 kg manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.2.

0+ grupas ierīce. Testē, izmantojot jaundzimušā manekenu un 11 kg manekenu.

| 8.1.3.7.3. | I grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 9 kg un 15 kg. |
| --- | --- |

8.1.3.7.3.

I grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 9 kg un 15 kg.

| 8.1.3.7.4. | II grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 15 kg un 22 kg. |
| --- | --- |

8.1.3.7.4.

II grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 15 kg un 22 kg.

| 8.1.3.7.5. | III grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 22 kg un 32 kg. |
| --- | --- |

8.1.3.7.5.

III grupas ierīce. Testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 22 kg un 32 kg.

| 8.1.3.7.6. | Ja bērnu ierobežotājsistēma ir piemērota divām vai vairākām masas grupām, testus veic ar iepriekš minēto vieglāko un smagāko manekenu katrai attiecīgajai grupai. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6.

Ja bērnu ierobežotājsistēma ir piemērota divām vai vairākām masas grupām, testus veic ar iepriekš minēto vieglāko un smagāko manekenu katrai attiecīgajai grupai.

| 8.1.3.7.7. | Ja bērnu ierobežotājsistēma ir konstruēta diviem vai vairāk bērniem, vienu testu veic ar smagākajiem manekeniem, kas novietoti visās sēdvietās. Otru testu veic ar iepriekš specificēto vieglāko un smagāko manekenu. Testus veic, izmantojot 6. pielikuma 3. papildinājuma 3. attēlā norādīto testa sēdekli. Ja laboratorija, kas veic testus, to uzskata par vajadzīgu, tā var veikt trešo testu, izmantojot jebkādu manekenu kombināciju vai tukšas sēdvietas. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7.

Ja bērnu ierobežotājsistēma ir konstruēta diviem vai vairāk bērniem, vienu testu veic ar smagākajiem manekeniem, kas novietoti visās sēdvietās. Otru testu veic ar iepriekš specificēto vieglāko un smagāko manekenu. Testus veic, izmantojot 6. pielikuma 3. papildinājuma 3. attēlā norādīto testa sēdekli. Ja laboratorija, kas veic testus, to uzskata par vajadzīgu, tā var veikt trešo testu, izmantojot jebkādu manekenu kombināciju vai tukšas sēdvietas.

| 8.1.3.7.8. | Ja 0. vai 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmai ir dažādas konfigurācijas atkarībā no bērna masas, katru konfigurāciju testē ar abiem attiecīgās masas grupas manekeniem. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8.

Ja 0. vai 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmai ir dažādas konfigurācijas atkarībā no bērna masas, katru konfigurāciju testē ar abiem attiecīgās masas grupas manekeniem.

| 8.1.3.7.9. | Ja ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmā izmanto augšējo siksnu, vienu testu veic ar mazāko manekenu ar īsāko augšējās siksnas garumu (stiprinājuma punkts G1). Otru testu veic ar smagāko manekenu un garāko augšējās siksnas garumu (stiprinājuma punkts G2). Noregulē augšējo siksnu, lai stiepes slodze būtu 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9.

Ja ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmā izmanto augšējo siksnu, vienu testu veic ar mazāko manekenu ar īsāko augšējās siksnas garumu (stiprinājuma punkts G1). Otru testu veic ar smagāko manekenu un garāko augšējās siksnas garumu (stiprinājuma punkts G2). Noregulē augšējo siksnu, lai stiepes slodze būtu 50 ± 5 N.

ISOFIX

| 8.1.3.7.10. | Noteikumu 7.1.4.1.10.1.2. punktā minēto testu veic tikai ar lielāko manekenu, kādam konstruēta bērnu ierobežotājsistēma. Ja bērnu ierobežotājsistēmai iespējamas daudzas konfigurācijas (piemēram, vertikāli/slīpi), šim testam izmanto to konfigurāciju, kura rada vissliktāko galvas gājienu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10.

Noteikumu 7.1.4.1.10.1.2. punktā minēto testu veic tikai ar lielāko manekenu, kādam konstruēta bērnu ierobežotājsistēma. Ja bērnu ierobežotājsistēmai iespējamas daudzas konfigurācijas (piemēram, vertikāli/slīpi), šim testam izmanto to konfigurāciju, kura rada vissliktāko galvas gājienu.

8.1.4.   Bērnu sēdekļu ierobežotājsistēmas

Uz testa stenda sēdvirsmas novieto kokvilnas audumu. Bērnu sēdekli novieto uz testa stenda, novieto rumpja apakšdaļas ķermeņa bloku, kā parādīts 22. pielikuma 1. attēlā, uz sēdvirsmas, pielāgo un uzliek pieauguša cilvēkatrīspunktu drošības jostu un nospriego, kā noteikts 21. pielikumā. Ap bērnu sēdekli apsien 25 mm platu siksnas vai tamlīdzīga materiāla posmu un pieliek 250 ± 5 N lielu slodzi bultas A virzienā, sk. 22. pielikuma 2. attēlu, paralēli testa stenda sēdvirsmai.

8.2.   Atsevišķu sastāvdaļu testi

8.2.1.   Sprādze

8.2.1.1.   Slogotas sprādzes atsprādzēšanas tests

8.2.1.1.1.   Šim testam izmanto bērnu ierobežotājsistēmu, kurai jau ir veikts 8.1.3. punktā minētais dinamiskais tests.

8.2.1.1.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu noņem no testa ratiņiem vai transportlīdzekļa, neatsprādzējot sprādzi. Sprādzi nospriego ar 200 ± 2 N. Ja sprādze ir pievienota cietai daļai, spēku pieliek tādā pašā leņķī, kāds dinamiskajā testā veidojas starp sprādzi un šo cieto daļu.

8.2.1.1.3.   Ar ātrumu 400 ± 20 mm/min sprādzes atvēršanas pogas ģeometriskajam centram pieliek slodzi fiksētas ass virzienā, kas paralēla pogas kustības sākotnējam virzienam; ģeometriskais centrs ir tā sprādzes virsmas daļa, kura jāspiež, lai to atsprādzētu. Pieliekot sprādzes atvēršanai vajadzīgo spēku, sprādzi atbalsta pret cietu pamatni.

8.2.1.1.4.   Sprādzes atsprādzēšanai nepieciešamo spēku pieliek tādā veidā un virzienā, kā parastas lietošanas gadījumā, izmantojot dinamometru vai līdzīgu ierīci. Ierīces daļa, kas saskaras ar sprādzi, ir metāla puslode ar rādiusu 2,5 ± 0,1 mm.

8.2.1.1.5.   Mēra sprādzes atsprādzēšanai nepieciešamo spēku un atzīmē visas kļūmes.

8.2.1.2.   Slodzei nepakļautas sprādzes atsprādzēšanas tests

8.2.1.2.1.   Uzmontē un “bezslodzes” apstākļos novieto nokomplektētu sprādzi, kas agrāk nav bijusi pakļauta slodzei.

8.2.1.2.2.   Sprādzes atvēršanas spēka mērīšanas metode ir aprakstīta 8.2.1.1.3. un 8.2.1.1.4. punktā.

8.2.1.2.3.   Mēra sprādzes atsprādzēšanai nepieciešamo spēku.

8.2.1.3.   Stiprības tests

8.2.1.3.1   Stiprības testam izmanto divus paraugus. Testā iekļauj visus regulatorus, izņemot tos regulatorus, kas uzmontēti tieši uz bērnu ierobežotājsistēmas.

8.2.1.3.2.   Tipiska ierīce sprādzes stiprības testēšanai ir parādīta 20. pielikumā. Sprādzi ievieto augšējās apaļās plāksnes (A) reljefā. Visas līdzās esošās siksnas ir vismaz 250 mm garas un izkārtotas tā, lai nokarātos no augšējās plāksnes attiecībā pret stāvokli pie sprādzes. Siksnu brīvos galus pēc tam aptin apakšējai apaļajai plāksnei (B) tā, lai tie izietu cauri plāksnes iekšējai atverei. Visām siksnām starp A un B ir jābūt vertikālā stāvoklī. Pēc tam (B) apakšējai daļai viegli piespiež apaļo iespīlēšanas plāksni (C), tomēr tā, lai siksnas savstarpēji varētu nedaudz kustēties. Pieliekot nelielu spēku ar stiepes mehānismu, siksnas nospriego un velk starp (B) un (C), līdz visas siksnas ir noslogotas atbilstoši to izkārtojumam. Šīs operācijas un paša testa laikā sprādze nesaskaras ar plāksni (A) vai kādu (A) daļu. Pēc tam (B) un (C) cieši saspiež kopā un stiepes spēku šķērsvirzienā palielina ar ātrumu 100 ± 20 mm/min, līdz sasniegtas visas vajadzīgās vērtības.

8.2.2.   Regulētājierīce

8.2.2.1.   Regulējamība

8.2.2.1.1.   Testējot manuālu regulētājierīci, siksnu vienmērīgi, ar ātrumu aptuveni 100 ± 20 mm/min velk caur regulētājierīci, ņemot vērā parastos lietošanas apstākļus, un pēc siksnas pirmo 25 ± 5 mm izvilkšanas ar precizitāti 1 N mēra maksimālo spēku.

8.2.2.1.2.   Testēšanu veic abos siksnas kustības virzienos caur regulētājierīci, un pirms mērījumu veikšanas siksnu pakļauj 10 pilnīgas izvilkšanas cikliem.

8.2.3.   Mikroslīdēšanas tests (sk. 5. pielikuma 3. attēlu)

8.2.3.1.   Sastāvdaļas vai ierīces, kam veicams mikroslīdēšanas tests, pirms testēšanas vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 20 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %. Testu veic 15 līdz 30 °C temperatūrā.

8.2.3.2.   Siksnas brīvo galu novieto tāpat kā tad, kad ierīce tiek lietota transportlīdzeklī, un to nepiestiprina nevienai citai daļai.

8.2.3.3.   Regulētājierīci novieto uz vertikāla siksnas posma, kuras vienā galā ir pielikts 50 ± 0,5 N liels slogs (kas pielikts tā, lai nenotiktu šūpošanās un siksnas savērpšanās). Siksnas brīvo galu, kas iziet no regulētājierīces, novieto tā, lai tas būtu vērsts uz augšu vai uz leju, kā tas ir transportlīdzeklī. Otrs gals novietots pāri novirzīšanas rullītim, kura horizontālā ass ir paralēla tā siksnas posma plaknei, kuram pielikts slogs, un siksnas posms, kas novietots pāri rullītim, atrodas horizontāli.

8.2.3.4.   Testējamo ierīci novieto tā, lai tās centrs, atrodoties visaugstākajā pozīcijā, kādā to var pacelt, būtu 300 ± 5 mm attālumā no atbalsta virsmas, un 50 N slogs būtu 100 ± 5 mm attālumā no minētās atbalsta virsmas.

8.2.3.5.   Pēc tam veic 20 ± 2 pirmstesta ciklu sēriju un 1 000 ± 5 ciklu sēriju ar frekvenci 30 ± 10 cikli minūtē un kopējo amplitūdu 300 ± 20 mm vai tādu, kā noteikts 8.2.5.2.6.2. punktā. Slodzi, kuras lielums ir 50 N, pieliek tikai tajā laikā, kad notiek 100 ± 20 mm pārvietošanās katrā pusposmā. Mikroslīdēšanu mēra no tā stāvokļa, kāds radies pēc 20 pirmstesta cikliem.

8.2.4.   Spriegotājs

8.2.4.1.   Savilkšanas spēks

8.2.4.1.1.   Savilkšanas spēku mēra, izmantojot drošības jostas komplektu, kas aplikts manekenam kā 8.1.3. punktā paredzētajā dinamiskajā testā. Siksnas spriegojumu mēra cik iespējams tuvu (tomēr nepieskaroties) saskares punktiem ar manekenu, kamēr siksna tiek ievilkta ar ātrumu aptuveni 0,6 m/min.

8.2.4.2.   Spriegotājmehānisma izturīgums

8.2.4.2.1.   Siksnu izvelk un ļauj tai atkal savilkties tik daudz ciklu, cik vajadzīgs, ar ātrumu, kas nepārsniedz 30 ciklus minūtē. Spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu katru piekto ciklu papildina ar parāvienu, lai spriegotājs bloķētos. Parāvienus izdara vienādā skaitā pie pieciem dažādiem siksnas izvilkumiem, proti, tad, kad no spriegotāja izvilkti 90, 80, 75, 70 un 65 % no siksnas kopgaruma. Tomēr, ja siksnas garums pārsniedz 900 mm, minētais, procentos izteiktais siksnas izvilkums attiecas uz pēdējiem 900 mm, ko var izvilkt no spriegotāja.

8.2.4.3.   Bloķēšanas procedūra spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

8.2.4.3.1.   Spriegotāja bloķēšanos vienreiz testē stāvoklī, kad siksna ir iztīta no spriegotāja pilnā garumā mīnus 300 ± 3 mm.

8.2.4.3.2.   No spriegotāja, kura bloķēšanos aktivizē siksnas kustība, siksnu izvelk virzienā, kādā parasti notiek siksnas izvilkšana, ja spriegotājs ir uzstādīts transportlīdzeklī.

8.2.4.3.3.   Spriegotāju jutību pret transportlīdzekļa paātrinājumiem testē iepriekš minētajā siksnas izvilkuma stāvoklī un abos virzienos gar divām savstarpēji perpendikulārām asīm, kas ir horizontālas, ja transportlīdzeklī spriegotājus paredzēts uzstādīt tā, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs. Ja uzstādīšanas stāvoklis nav norādīts, testēšanas iestāde sazinās ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju. Vienu no šiem testa virzieniem tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, izraugās tā, lai radītu visnelabvēlīgākos apstākļus attiecībā uz bloķēšanas mehānisma aktivizēšanos.

8.2.4.3.4.   Testa iekārtas konstrukcija nodrošina, ka vajadzīgais paātrinājums tiek sasniegts ar vidējo paātrinājuma pieauguma ātrumu vismaz 25 g/s (7).

7

8.2.4.3.5.   Lai pārbaudītu atbilstību 7.2.3.2.1.3. un 7.2.3.2.1.4. punkta prasībām, spriegotāju uzstāda uz horizontālas virsmas, kuru pēc tam sasver ar ātrumu, kas nepārsniedz 2 grādus sekundē, līdz spriegotājs bloķējas. Testu atkārto ar sasvēršanu citos virzienos, lai pārliecinātos, ka prasības tiek izpildītas.

8.2.4.4.   Korozijas tests

8.2.4.4.1.   Korozijas testu veic, kā noteikts iepriekš 8.1.1. punktā.

8.2.4.5.   Putekļizturības tests

8.2.4.5.1.   Spriegotāju ievieto testa kamerā, kā aprakstīts šo noteikumu 3. pielikumā. Spriegotāja stāvoklis ir tāds pats kā tad, ja tas ir uzstādīts transportlīdzeklī. Testa kamerā atrodas putekļi, kā norādīts 8.2.4.5.2. punktā. No spriegotāja izvelk 500 mm garu siksnas posmu un atstāj izvilktu, izņemot to, ka to 10 reizes pilnīgi ievelk un izvelk vienas vai divu minūšu laikā pēc katras putekļu samaisīšanas reizes. Piecas stundas ik pēc 20 minūtēm putekļus samaisa, piecas sekundes pūšot eļļu un mitrumu nesaturošu saspiestu gaisu, kura manometriskais spiediens ir 5,5 ± 0,5 bāri, caur atveri ar diametru 1,5 ± 0,1 mm.

8.2.4.5.2.   Šo noteikumu 8.2.4.5.1. punktā aprakstītajā testā izmantotie putekļi sastāv no aptuveni 1 kg sausa kvarca. Daļiņu izmēra sadalījums ir šāds:

| a) | tādas, kas iet caur 150 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %; |
| --- | --- |

a)

tādas, kas iet caur 150 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %;

| b) | tādas, kas iet caur 105 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %; |
| --- | --- |

b)

tādas, kas iet caur 105 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %;

| c) | tādas, kas iet caur 75 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %. |
| --- | --- |

c)

tādas, kas iet caur 75 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %.

8.2.5.   Siksnu statiskais tests

8.2.5.1.   Siksnas stiprības tests

8.2.5.1.1.   Katru testu veic diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir kondicionēti, kā norādīts šo noteikumu 7.2.4. punktā.

8.2.5.1.2.   Katru siksnu satver stiepes stiprības testa iekārtas spailēs. Spaiļu konstrukcija ir tāda, lai nepieļautu siksnas pārtrūkšanu pie tām vai to tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 ± 20 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp iekārtas spailēm, testa sākumā ir 200 mm ± 40 mm.

8.2.5.1.3.   Spriegojumu palielina, līdz siksna pārtrūkst, un reģistrē pārrāvējspēku.

8.2.5.1.4.   Ja siksna izslīd vai pārtrūkst pie tieši pie kādas no spailēm vai līdz 10 mm attālumā no tās, tad testa rezultāts nav derīgs, un testu veic vēlreiz, ņemot jaunu paraugu.

8.2.5.2.   Siksnu paraugus, kas minēti 3.2.3. punktā, kondicionē šādi.

8.2.5.2.1.   Kondicionēšana iekštelpās

8.2.5.2.1.1.   Siksnu vismaz 24 ± 1 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5°C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Ja testu neveic tūlīt pēc kondicionēšanas, tad paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārrāvējspēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides vai trauka.

8.2.5.2.2.   Kondicionēšana gaismā

8.2.5.2.2.1.   Piemēro Ieteikuma ISO/105-B02(1978) noteikumus. Siksnu pakļauj gaismas iedarbībai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai standartzilā krāsviela Nr. 7 izbalotu līdz 4. pustonim pelēkās krāsas skalā.

8.2.5.2.2.2.   Pēc šādas iedarbības siksnu vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Pārrāvējspēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides.

8.2.5.2.3.   Kondicionēšana aukstumā

8.2.5.2.3.1.   Siksnu vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %.

8.2.5.2.3.2.   Pēc tam siksnu 90 ± 5 minūtes tur uz plakanas virsmas aukstuma kamerā, kurā gaisa temperatūra ir – 30 °C ± 5 °C. Tad to saloka un salocīto siksnu slogo ar 2 ± 0,2 kg smagu slogu, kas iepriekš atdzesēts līdz –30 °C ± 5 °C. Kad siksna 30 ± 5 minūtes bijusi zem sloga tajā pašā aukstuma kamerā, slogu noņem, un piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no aukstuma kameras izmēra pārrāvējspēku.

8.2.5.2.4.   Kondicionēšana karstumā

8.2.5.2.4.1.   Siksnu 180 ± 10 minūtes tur karsēšanas kamerā, kurā temperatūra ir 60 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %.

8.2.5.2.4.2.   Pārrāvējspēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no karsēšanas kameras.

8.2.5.2.5.   Ūdens iedarbība

8.2.5.2.5.1.   Siksnu uz 180 ± 10 minūtēm pilnībā iegremdē destilētā ūdenī, kura temperatūra ir 20 ± 5 °C un kuram pievienots neliels daudzums mitrinātāja. Drīkst izmantot jebkuru mitrinātāju, kas ir piemērots testējamajai šķiedrai.

8.2.5.2.5.2.   Pārrāvējspēku nosaka 10 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no ūdens.

8.2.5.2.6.   Abrazīvā kondicionēšana

8.2.5.2.6.1.   Sastāvdaļas vai ierīces, kas abrazīvi testējamas, pirms testa vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Telpas temperatūra testēšanas laikā ir 15 °C līdz 30 °C.

8.2.5.2.6.2.   Tabulā ir norādīti vispārīgie nosacījumi attiecībā uz katru testu.

| | Slodze (N) | Cikli minūtē | Ciklu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. veida procedūra | 60 ± 0,5 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| 2. veida procedūra | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

Slodze (N)

Cikli minūtē

Ciklu skaits

1. veida procedūra

60 ± 0,5

30 ± 10

1 000 ± 5

2. veida procedūra

10 ± 0,1

30 ± 10

5 000 ± 5

8.2.5.2.6.3.   Īpaši testa nosacījumi

8.2.5.2.6.3.1.   1. veida procedūra: piemēro, ja siksna virzās caur ātrās regulēšanas regulētājierīci. Pieliek 10 N lielu slodzi; lai panāktu pareizu slīdēšanu, vajadzības gadījumā slodzi drīkst palielināt ik pa 10 N līdz maksimāli 60 N. Šo slodzi siksnām pieliek vertikāli un pastāvīgi. Siksnas daļa, kas atrodas horizontāli, iet cauri ātrajam regulatoram, tā ir pielāgota un piestiprināta ierīcei, kas nodrošina siksnai kustību turp un atpakaļ. Ātrās regulēšanas regulētājierīci novieto tā, lai horizontālā siksna paliktu nospriegota (sk. 5. pielikuma 1. attēlu). Ātro regulatoru aktivizē, velkot siksnas tādā virzienā, lai padarītu pilnkomplektu vaļīgāku, un deaktivizē, velkot siksnas tādā virzienā, lai pilnkomplektu savilktu.

8.2.5.2.6.3.2.   2. veida procedūra: piemēro, ja siksna, virzoties caur stingru daļu, maina virzienu. Šā testa laikā siksna iet cauri stingrajai daļai, kurai siksna ir paredzēta, un testā atveido leņķus, kas tiek iegūti reālā uzstādījumā (trīs dimensijās), kā parādīts 5. pielikuma 2. attēlā. Pieliek pastāvīgu 10 N lielu slodzi. Ja siksna, virzoties caur stingru daļu, maina virzienu vairāk nekā vienu reizi, slodzi drīkst palielināt ik pa 10 N, lai panāktu pareizu slīdēšanu un sasniegtu paredzēto 300 mm siksnas virzību caur šo stingro daļu.

8.2.6.   Saslēgšanas ierīces

8.2.6.1.   A klases ierīces

Bērnu ierobežotājsistēmu un lielāko manekenu, kādam bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta, uzstāda, kā parādīts 5. attēlā. Izmanto siksnas, kas paredzētas šo noteikumu 13. pielikumā. Saslēgšanas ierīci pilnībā saslēdz un uz jostas izdara atzīmi tajā vietā, kur tā ieiet saslēgšanas ierīcē. Jostai ar D gredzenu piestiprina spēka mērīšanas ierīci un vismaz vienu sekundi pieliek spēku, kas vienāds ar divkāršu (± 5 %) I grupas smagākā manekena masu. Apakšējo stāvokli lieto saslēgumiem A pozīcijā un augšējo stāvokli – saslēgumiem B pozīcijā. Spēku pieliek vēl 9 reizes. Vietā, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara vēl vienu atzīmi un izmēra atstatumu starp abām atzīmēm. Šā testa laikā spriegotājs nedrīkst būt bloķēts.

5. attēls

5. attēls

pārbauda izslīdējumu

saslēgšanas ierīce

diagonālā

ECE44 testa sēdeklis

bērnu sēdeklis

“D” gredzens

sprādze/mēlīte

vērdera

spriegotājs

15 kg manekens

8.2.6.2.   B klases ierīces

Bērnu ierobežotājsistēmu stingri nostiprina un siksnu, kā norādīts šo noteikumu 13. pielikumā, izvelk cauri saslēgšanas ierīcei un rāmim, ievērojot ražotāja norādījumos norādīto siksnas izkārtojumu. Drošības josta virzās cauri testa ietaisei, kā norādīts 6. attēlā, un tai piestiprināts 5,25 ± 0,05 kg smags slogs. Starp slogu un punktu, kur siksna iznāk no rāmja, ir 650 ± 40 mm brīvas siksnas. Saslēgšanas ierīci pilnībā saslēdz un uz jostas izdara atzīmi tajā vietā, kur tā ieiet saslēgšanas ierīcē. Slogu paceļ un atlaiž, ļaujot tam brīvi krist 25 ± 1 mm attālumā. Šo procedūru atkārto 100 ± 2 reizes ar frekvenci 60 ± 2 cikli minūtē, imitējot bērnu ierobežotājsistēmas grūdienveidīgās kustības automobilī. Vietā, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara vēl vienu atzīmi un izmēra atstatumu starp abām atzīmēm.

Saslēgšanas ierīce nosedz visu siksnas platumu uzstādītā stāvoklī ar ievietotu 15 kg manekenu. Šajā testā leņķi starp siksnām ir tādi paši, kas veidojas parastās lietošanas apstākļos. Klēpja drošības jostas daļas brīvo galu nofiksē. Šajā testā bērnu ierobežotājsistēma ir stingri piestiprināta testa stendam, kuru izmanto apgāšanās testā vai dinamiskajā testā. Slogojuma siksnu var piestiprināt imitētajai sprādzei.

6. attēls

6. attēls

B klases saslēgšanas ierīču testa shēma

B klases saslēgšanas ierīču testa shēma

Sloga krišanas augstums = 25 mm

Attālums no rullīšu balststieņa līdz rullīšu vadīklai = 300 mm

Lieto standarta drošības jostām paredzētu siksnu, kā noteikts 13. pielikumā.

rullīšu balststienis

uz bērnu ierobežotājsistēmas rāmi un saslēgšanas ierīci

slogs

25 mm

rullīšu vadīkla

8.2.7.   Bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontētu regulatoru kondicionēšanas tests

Ievieto lielāko manekenu, kuram ierobežotājsistēma ir paredzēta, tāpat kā dinamiskajam testam, tostarp ievērojot 8.1.3.6. punktā norādīto standarta vaļīgumu. Uz siksnas vietā, kur siksnas brīvais gals ieiet regulatorā, novelk atsauces līniju.

Izņem manekenu un ievieto ierobežotāju kondicionēšanas stendā, kā parādīts 19. pielikuma 1. attēlā.

Siksnu vairākkārt velk caur regulatoru, un velkamā posma kopējais garums ir vismaz 150 mm. Šī kustība ir tāda, ka caur regulētājierīci virzās vismaz 100 mm siksnas tajā atsauces līnijas pusē, kas ir virzienā uz siksnas brīvo galu, un atlikušais attālums (apm. 50 mm) – integrētā jostu pilnkomplekta pusē no atsauces līnijas.

Ja siksnas garums no atsauces līnijas virzienā uz siksnas brīvo galu nav pietiekams, lai varētu veikt iepriekš aprakstīto pārvietošanu, 150 mm garo pārvietošanu caur regulatoru veic no pilnībā izvilkta jostu pilnkomplekta stāvokļa.

Ciklu izpildes ātrums ir 10 ± 1 cikli/minūtē, ar ātrumu uz “B” 150 ± 10 mm/s.

8.2.8.   Temperatūras tests

8.2.8.1.   Sastāvdaļas, kas minētas 7.1.5.1. punktā, nepārtraukti uz vismaz 24 stundām ieliek vidē virs ūdens virsmas slēgtā telpā, kur vides temperatūra ir vismaz 80 °C, un pēc tam atdzesē vidē, kuras temperatūra nepārsniedz 23 °C. Tūlīt pēc atdzesēšanas perioda secīgi veic trīs 24 stundas ilgus ciklus, un katrs no cikliem sastāv no šādām secīgām darbībām:

| a) | nepārtraukti 6 stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir vismaz 100 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 80 minūtes pēc cikla sākuma, pēc tam |
| --- | --- |

a)

nepārtraukti 6 stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir vismaz 100 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 80 minūtes pēc cikla sākuma, pēc tam

| b) | nepārtraukti 6 stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 0 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 90 minūtēs, pēc tam |
| --- | --- |

b)

nepārtraukti 6 stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 0 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 90 minūtēs, pēc tam

| c) | atlikušajā 24 stundu cikla laikā uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 23 °C. |
| --- | --- |

c)

atlikušajā 24 stundu cikla laikā uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 23 °C.

8.2.9.   Nokomplektētais sēdeklis vai ar ISOFIX fiksētājierīcēm aprīkotā sastāvdaļa (piemēram, ISOFIX pamatne), ja tai ir atbrīvošanas poga, tiek stingri nostiprināta pie testa iekārtas tādā veidā, ka ISOFIX savienotāji ir vertikāli savietoti, kā parādīts 7. attēlā. Pie ISOFIX savienotājiem pievieno 350 mm garu stieni, kura diametrs ir 6 mm. Stieņa galos pieliek 5 kg masu.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

8.2.9.1.   Atbrīvošanas pogai vai rokturim gar fiksētu asi, kas atrodas paralēli pogas/roktura sākotnējās pārvietošanās virzienam pieliek atbrīvošanai nepieciešamo spēku; ģeometriskais centrs atrodas tajā ISOFIX fiksētājierīces virsmas daļā, kurai jāpieliek atbrīvošanai nepieciešamais spiediens.

ISOFIX

8.2.9.2.   
  ISOFIX fiksētājierīces atbrīvošanai nepieciešamo spēku, izmantojot dinamometru vai līdzīgu ierīci, pieliek normālā veidā un virzienā, kā norādīts ražotāja sagatavotajā lietotāja rokasgrāmatā. Kontaktvirsma ir pulēta metāla puslode ar rādiusu 2,5 ± 0,1 mm, ja spiež atbrīvošanas pogu, vai arī pulēts metāla āķis ar 25 mm rādiusu.

ISOFIX

8.2.9.3.   Ja bērnu ierobežotājsistēmas konstrukcija neļauj izmantot 8.2.9.1. un 8.2.9.2. punktā aprakstīto procedūru, ar tā tehniskā dienesta piekrišanu, kurš veic testu, drīkst izmantot alternatīvu metodi.

8.2.9.4.   Mērāmais ISOFIX fiksētājierīces atbrīvošanas spēks ir spēks, kas vajadzīgs, lai atbrīvotu pirmo savienotāju.

ISOFIX

8.2.9.5.   Testu veic jaunam sēdeklim un atkārto sēdeklim, kas ir bijis pakļauts 7.2.6. punktā norādītajai cikliskajai procedūrai.

7. attēls

7. attēls

8.3.   Izmēģinājumu stenda spilvena sertificēšana

8.3.1.   Testa stenda spilvenu sertificē, kad tas ir jauns, lai noteiktu trieciena radītās iespiešanās un lielākā palēninājuma sākotnējās vērtības, un pēc tam to dara pēc katriem 50 dinamiskajiem testiem vai vismaz reizi mēnesī atkarībā no tā, kurš gadījums ir ātrāk, vai pirms katra testa, ja testēšanas stendu izmanto bieži.

8.3.2.   Sertificēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas ISO 6487 jaunākajā redakcijā; mērīšanas aprīkojums atbilst specifikācijām, kādas noteiktas datu kanālam ar kanāla filtra klasi (CFC) 60.

CFC

Ar šo noteikumu 17. pielikumā noteikto testēšanas ierīci veic trīs testus, 150 ± 5 mm no spilvena priekšējās malas uz viduslīnijas un 150 ± 5 mm uz abām pusēm no viduslīnijas.

Ierīci novieto vertikāli uz plakanas cietas virsmas. Trieciena masas objektu nolaiž, līdz tas pieskaras virsmai, un iestata iespiešanās atzīmi nulles pozīcijā. Ierīci novieto vertikāli virs testējamā punkta, paceļ masas objektu 500 ± 5 mm augstumā un ļauj tam brīvi krist, triecoties pret sēdekļa virsmu. Reģistrē iespiešanās dziļumu un palēninājuma līkni.

8.3.3.   Lielākās reģistrētās vērtības neatšķiras no sākotnējām vērtībām vairāk par 15 %.

8.4.   Dinamisko reakciju reģistrēšana

8.4.1.   Lai noteiktu manekena reakcijas un tā pārvietošanos, visus dinamiskos testus reģistrē atbilstīgi šādiem nosacījumiem.

8.4.1.1.   Filmēšanas un ierakstīšanas nosacījumi:

| a) | ierakstīšanas ātrums ir vismaz 500 kadri sekundē; |
| --- | --- |

a)

ierakstīšanas ātrums ir vismaz 500 kadri sekundē;

| b) | testu ieraksta kinofilmā, video vai ciparu datu nesējā. |
| --- | --- |

b)

testu ieraksta kinofilmā, video vai ciparu datu nesējā.

8.4.1.2.   Neprecizitātes aprēķināšana

| | Testēšanas laboratorijām ir manekena galvas pārvietojuma mērījumu neprecizitātes aprēķināšanas procedūras, un tās piemēro šīs procedūras. Neprecizitāte ir līdz ± 25 mm. |
| --- | --- |

Testēšanas laboratorijām ir manekena galvas pārvietojuma mērījumu neprecizitātes aprēķināšanas procedūras, un tās piemēro šīs procedūras. Neprecizitāte ir līdz ± 25 mm.

| | Starptautisko standartu piemēri šādai kārtībai ir Eiropas Akreditācijas organizācijas standarts EA-4/02 vai ISO 5725:1994, vai vispārējās mērījumu neprecizitātes (GUM) metode. |
| --- | --- |

Starptautisko standartu piemēri šādai kārtībai ir Eiropas Akreditācijas organizācijas standarts EA-4/02 vai ISO 5725:1994, vai vispārējās mērījumu neprecizitātes (GUM) metode.

GUM

8.5.   Mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas ISO 6487: 2002. Kanāla frekvences klases ir šādas.

| Mērījuma veids | CFC(FH) | Atslēgšanās frekvence (F
  N) |
| --- | --- | --- |
| Ratiņu paātrinājums | 60 | Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu |
| Drošības jostu slodzes | 60 | Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu |
| Krūškurvja paātrinājums | 180 | Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu |
| Galvas paātrinājums | 1 000 | 1 650 |

Mērījuma veids

CFC(FH)

H

Atslēgšanās frekvence (F
  N)

F

N

Ratiņu paātrinājums

60

Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu

Drošības jostu slodzes

60

Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu

Krūškurvja paātrinājums

180

Sk. ISO 6487:2002 A pielikumu

Galvas paātrinājums

1 000

1 650

Paraugu ņemšanas ātrumam vajadzētu vismaz 10 reizes pārsniegt kanāla frekvences klasi (t. i., iekārtās ar kanāla frekvences klasi 1 000, minimālais paraugu ņemšanas ātrums ir 10 000 paraugi sekundē katram kanālam).

9.   TIPA APSTIPRINĀJUMA UN RAŽOŠANAS KVALIFIKĀCIJAS TESTU PROTOKOLI

9.1.   Testa protokolā reģistrē visu testu un mērījumu rezultātus, tostarp šādus testa datus:

| a) | testā izmantotās ierīces veidu (palēninājuma vai paātrinājuma ierīce); |
| --- | --- |

a)

testā izmantotās ierīces veidu (palēninājuma vai paātrinājuma ierīce);

| b) | ātruma kopējās izmaiņas; |
| --- | --- |

b)

ātruma kopējās izmaiņas;

| c) | ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem); |
| --- | --- |

c)

ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem);

| d) | paātrinājuma vai palēninājuma līkne visā ratiņu ātruma maiņas laikā un vismaz pēdējās 300 ms; |
| --- | --- |

d)

paātrinājuma vai palēninājuma līkne visā ratiņu ātruma maiņas laikā un vismaz pēdējās 300 ms;

| e) | laiks (ms), kad manekena galva sasniedz savu maksimālo pārvietojumu dinamiskā testa veikšanas laikā; |
| --- | --- |

e)

laiks (ms), kad manekena galva sasniedz savu maksimālo pārvietojumu dinamiskā testa veikšanas laikā;

| f) | sprādzes novietojums testa laikā, ja tas ir maināms; |
| --- | --- |

f)

sprādzes novietojums testa laikā, ja tas ir maināms;

| g) | jebkādas atteices vai bojājumi. |
| --- | --- |

g)

jebkādas atteices vai bojājumi.

9.2.   Ja nav ievērotas šo noteikumu 6. pielikuma 3. papildinājumā ietvertās prasības attiecībā uz stiprinājumiem, tad testa protokolā apraksta, kā uzstādīta bērnu ierobežotājsistēma, un norāda svarīgākos leņķus un izmērus.

9.3.   Ja bērnu ierobežotājsistēmu testē transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa konstrukcijā, testa protokolā norāda arī paņēmienu, kas izmantots, lai transportlīdzekļa konstrukciju piestiprinātu pie ratiņiem, norāda bērnu ierobežotājsistēmas un transportlīdzekļa sēdekļa novietojumu un transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpumu.

9.4   Tipa apstiprinājuma un ražošanas kvalifikācijas testa protokolos reģistrē marķējuma pārbaudes un uzstādīšanas un lietošanas norādījumu pārbaudes.

10.   BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS TIPA APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

10.1.   Par visām bērnu ierobežotājsistēmas modifikācijām ziņo tipa apstiprinātāja iestādei, kas apstiprinājusi bērnu ierobežotājsistēmu. Šī iestāde var vai nu:

| 10.1.1. | uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka bērnu ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

10.1.1.

uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka bērnu ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai

| 10.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

10.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 10.1.3. | Ja ir vajadzīgs papildu testa protokols, salīdzina galvas horizontālā gājiena rezultātu ar sliktāko no iepriekš reģistrētajiem rezultātiem:






  a) | ja gājiens ir lielāks, tad jāveic jauna ražošanas kvalifikācijas testēšana; |
| --- | --- | --- |

10.1.3.

Ja ir vajadzīgs papildu testa protokols, salīdzina galvas horizontālā gājiena rezultātu ar sliktāko no iepriekš reģistrētajiem rezultātiem:

a)

ja gājiens ir lielāks, tad jāveic jauna ražošanas kvalifikācijas testēšana;

| b) | ja gājiens ir mazāks, ražošanas kvalifikācijas testi nav jāveic. |
| --- | --- |

b)

ja gājiens ir mazāks, ražošanas kvalifikācijas testi nav jāveic.

10.2.   Iepriekš 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

10.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas paplašina apstiprinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, šajā nolūkā izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   RAŽOJUMU KVALIFIKĀCIJA

11.1.   Lai pārliecinātos, vai ražotāja ražošanas sistēma ir apmierinoša, tehniskais dienests, kas ir veicis tipa apstiprinājuma testus, veic ražošanas kvalifikācijas testus saskaņā ar 11.2. punktu.

11.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu ražošanas kvalifikācija

Katra jauna, apstiprināta “universālas”, “daļēji universālas” un “ierobežotas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas tipa ražošanu pakļauj kvalifikācijas testiem. Ražošanas atbilstības noteikšanai var noteikt papildu pārbaudes, ievērojot 10.1.3. punktu.

Šim nolūkam tehniskais dienests, kas veicis apstiprināšanas testus, vai tās tipa apstiprinātājas iestādes iecelts tehniskais dienests, kura piešķirs apstiprinājumu, vai arī pati tipa apstiprinātāja iestāde no pirmās ražošanas partijas nejaušas izlases veidā ņem piecus bērnu ierobežotājsistēmu paraugus.

Nejaušas izlases kārtībā drīkst izvēlēties sešus paraugus, ja kā testa nosacījumu 11.2.1.1. punktā aprakstītā testa veikšanai izraugās 7.1.4.4.1.2.3. punktā minēto nosacījumu.

Par pirmo ražošanas partiju uzskata pirmo saražoto bērnu ierobežotājsistēmu kopumu, kurā ir vismaz 50, bet ne vairāk kā 5 000 bērnu ierobežotājsistēmu.

11.2.1.   Dinamiskie testi

11.2.1.1.   Piecām bērnu ierobežotājsistēmām veic 8.1.3. punktā aprakstīto dinamisko testu. Tehniskais dienests, kas veica tipa apstiprināšanas testus, izraugās apstākļus, kādos tipa apstiprināšanas dinamiskajos testos tika iegūts lielākais horizontālais galvas gājiens, izņemot iepriekš 7.1.4.4.1.2.3. punktā aprakstītos apstākļus, kas attiecas tikai uz testu bez 100 mm stieņa konfigurācijas, un 7.1.4.1.10.1.2. punktu. Visas piecas bērnu ierobežotājsistēmas testē vienādos apstākļos.

Ja kaut vienā no veiktajiem pieciem testiem bērnu ierobežotājsistēma pieskaras stienim, veic vēl vienu testu pie 7.1.4.4.1.2.3. punktā aprakstītā nosacījuma, kas attiecas uz testēšanu bez 100 mm stieņa. Šo papildu testu neizmanto 11.2.1.3. punkta a) apakšpunktā aprakstītajam aprēķinam.

11.2.1.2.   Katrā 11.2.1.1. punktā aprakstītajā testā mēra galvas horizontālo gājienu un krūškurvja paātrinājumu.

11.2.1.3.

| a) | Galvas horizontālā gājiena maksimālie rezultāti atbilst šādiem diviem nosacījumiem: | neviena vērtība nepārsniedz 1,05 L un |
| --- | --- | --- |

a)

Galvas horizontālā gājiena maksimālie rezultāti atbilst šādiem diviem nosacījumiem:

neviena vērtība nepārsniedz 1,05 L un

| | X + S nepārsniedz L,
  kur:







  L | = | paredzētā robežvērtība, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | vērtību vidējais lielums, |
| S | = | vērtību standartnovirze. |

X + S nepārsniedz L,

kur:

L

=

paredzētā robežvērtība,

X

=

vērtību vidējais lielums,

S

=

vērtību standartnovirze.

| b) | Krūškurvja paātrinājuma rezultāti atbilst 7.1.4.2.1. punkta prasībām un turklāt 11.2.1.3. punkta a) apakšpunkta X + S vērtības nosacījumu piemēro krūškurvja paātrinājuma rezultātiem tajos periodos, kuru kopējais ilgums ir 3 ms (kā noteikts 7.1.4.2.1. punktā), un reģistrē tikai informatīvām vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

Krūškurvja paātrinājuma rezultāti atbilst 7.1.4.2.1. punkta prasībām un turklāt 11.2.1.3. punkta a) apakšpunkta X + S vērtības nosacījumu piemēro krūškurvja paātrinājuma rezultātiem tajos periodos, kuru kopējais ilgums ir 3 ms (kā noteikts 7.1.4.2.1. punktā), un reģistrē tikai informatīvām vajadzībām.

11.2.2.   Marķējuma kontrole

11.2.2.1   Tehniskais dienests, kas veicis apstiprināšanas testus, verificē, vai marķējums atbilst 4. punkta prasībām.

11.2.3.   Uzstādīšanas un lietošanas norādījumu kontrole.

11.2.3.1.   Tehniskais dienests, kas veicis apstiprināšanas testus, verificē, vai uzstādīšanas un lietošanas norādījumi atbilst 15. punktam.

12.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS UN KĀRTĒJIE TESTI

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības.

12.1.   Visas bērnu ierobežotājsistēmas, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, tiek ražotas tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam, šajā nolūkā ievērojot iepriekš 6. līdz 8. punktā noteiktās prasības.

12.2.   Tiek ievērotas šo noteikumu 16. pielikumā izklāstīto prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

12.3.   Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šo verifikāciju parastais biežums ir divas reizes gadā.

13.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

13.1.   Apstiprinājumu, kas bērnu ierobežotājsistēmai piešķirts atbilstīgi šiem noteikumiem, var atsaukt, ja bērnu ierobežotājsistēma, uz kuras ir 5.4. punktā noteiktie elementi, neiztur 11. punktā paredzētās izlases veida pārbaudes vai neatbilst apstiprinātajam tipam.

13.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, par to informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

14.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

14.1.   Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot kāda noteikta tipa bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šiem noteikumiem, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot šādu paziņojumu, minētā tipa apstiprinātāja iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam, par to paziņo citām Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

15.   NORĀDĪJUMI

15.1.   Visām bērnu ierobežotājsistēmām tās valsts valodā, kurā ierīci pārdod, pievieno norādījumus ar turpmāk noteikto saturu.

15.2.   Uzstādīšanas norādījumos ietver šādu informāciju.

| 15.2.1. | “Universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda etiķete.





  Paziņojums
  Šī ir “universālā” bērnu ierobežotājsistēma. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, un tā ir piemērota lielākajai daļai automobiļu sēdekļu, bet ne visiem.
  Pareiza uzstādīšana ir iespējama, ja transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ir deklarējis, ka transportlīdzeklī var uzstādīt “universālās” bērnu ierobežotājsistēmas šai vecuma grupai.
  Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “universālā” ar stingrākiem nosacījumiem nekā iepriekšējas konstrukcijas ierobežotājsistēmas, uz kurām nav šā paziņojuma.
  Neskaidrību gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju vai mazumtirgotāju. |
| --- | --- |

15.2.1.

“Universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda etiķete.

Paziņojums

Šī ir “universālā” bērnu ierobežotājsistēma. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, un tā ir piemērota lielākajai daļai automobiļu sēdekļu, bet ne visiem.

Pareiza uzstādīšana ir iespējama, ja transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ir deklarējis, ka transportlīdzeklī var uzstādīt “universālās” bērnu ierobežotājsistēmas šai vecuma grupai.

Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “universālā” ar stingrākiem nosacījumiem nekā iepriekšējas konstrukcijas ierobežotājsistēmas, uz kurām nav šā paziņojuma.

Neskaidrību gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju vai mazumtirgotāju.

| 15.2.2. | “Ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija.





  Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta “(ierobežotam/daļēji universālam)” lietojumam un ir piemērota uzstādīšanai šādu automobiļu sēdvietās:
  AUTOMOBILIS
  PRIEKŠĀ
  AIZMUGURĒ
  Malā
  Vidū
  (Modelis)
  Jā
  Jā
  Nē
  Arī citu automobiļu sēdvietas var būt piemērotas šai bērnu ierobežotājsistēmai. Neskaidrību gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju vai mazumtirgotāju. |
| --- | --- |

15.2.2.

“Ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija.

Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta “(ierobežotam/daļēji universālam)” lietojumam un ir piemērota uzstādīšanai šādu automobiļu sēdvietās:

AUTOMOBILIS

PRIEKŠĀ

AIZMUGURĒ

Malā

Vidū

(Modelis)

Jā

Jā

Nē

Arī citu automobiļu sēdvietas var būt piemērotas šai bērnu ierobežotājsistēmai. Neskaidrību gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju vai mazumtirgotāju.

| 15.2.3. | “Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama informācija par attiecīgo transportlīdzekli. |
| --- | --- |

15.2.3.

“Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama informācija par attiecīgo transportlīdzekli.

| 15.2.4. | Ja ierīce jālieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, vajadzētu būt skaidri redzamam arī šādam uzrakstam.

  “Piemērota tikai tad, ja apstiprinātie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)
  Kulbiņu ierobežotājsistēmām būtu jāiekļauj saraksts ar kulbiņām, kādām ierīce ir piemērota. |
| --- | --- |

15.2.4.

Ja ierīce jālieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, vajadzētu būt skaidri redzamam arī šādam uzrakstam.

“Piemērota tikai tad, ja apstiprinātie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)

Kulbiņu ierobežotājsistēmām būtu jāiekļauj saraksts ar kulbiņām, kādām ierīce ir piemērota.

| 15.2.5. | Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs uz iepakojuma kārbas norāda adresi, uz kuru pircējs var rakstīt, lai iegūtu papildu informāciju par bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu konkrētos automobiļos. |
| --- | --- |

15.2.5.

Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs uz iepakojuma kārbas norāda adresi, uz kuru pircējs var rakstīt, lai iegūtu papildu informāciju par bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu konkrētos automobiļos.

| 15.2.6. | Uzstādīšanas paņēmiens, kas ilustrēts ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem zīmējumiem. |
| --- | --- |

15.2.6.

Uzstādīšanas paņēmiens, kas ilustrēts ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem zīmējumiem.

| 15.2.7. | Lietotājam norāda, ka bērnu ierobežotājsistēmas cietajām daļām un plastmasas daļām jābūt izvietotām un uzstādītām tā, lai parastos transportlīdzekļa izmantošanas apstākļos tās nevarētu iesprūst bīdāmā sēdeklī vai transportlīdzekļa durvīs. |
| --- | --- |

15.2.7.

Lietotājam norāda, ka bērnu ierobežotājsistēmas cietajām daļām un plastmasas daļām jābūt izvietotām un uzstādītām tā, lai parastos transportlīdzekļa izmantošanas apstākļos tās nevarētu iesprūst bīdāmā sēdeklī vai transportlīdzekļa durvīs.

| 15.2.8. | Lietotājs būtu jāinformē, ka kulbiņas novietojamas perpendikulāri transportlīdzekļa garenvirziena asij. |
| --- | --- |

15.2.8.

Lietotājs būtu jāinformē, ka kulbiņas novietojamas perpendikulāri transportlīdzekļa garenvirziena asij.

| 15.2.9. | Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, pircējam iesaka tās nelietot sēdvietās, kurām uzstādīti aktīvie priekšējie gaisa spilveni. Šī informācija ir skaidri redzama pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu. |
| --- | --- |

15.2.9.

Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, pircējam iesaka tās nelietot sēdvietās, kurām uzstādīti aktīvie priekšējie gaisa spilveni. Šī informācija ir skaidri redzama pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu.

| 15.2.10. | “Ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija.





  Šī “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir konstruēta tā, lai papildus balstītu bērnus, kuriem ir grūtības pareizi sēdēt parastos sēdekļos. Vienmēr pie ārsta noskaidrojiet, vai jūsu bērnam šī ierobežotājsistēma ir piemērota. |
| --- | --- |

15.2.10.

“Ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija.

Šī “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir konstruēta tā, lai papildus balstītu bērnus, kuriem ir grūtības pareizi sēdēt parastos sēdekļos. Vienmēr pie ārsta noskaidrojiet, vai jūsu bērnam šī ierobežotājsistēma ir piemērota.

| 15.2.11. | ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda etiķete.





  Paziņojums








  1. | Šī ir ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMA. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar ISOFIX stiprinājumu sistēmām. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda etiķete.

ISOFIX

Paziņojums

1.

Šī ir ISOFIX

ISOFIX

| 2. | To var pareizi uzstādīt transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir apstiprinātas kā ISOFIX sēdvietas (kā izklāstīts transportlīdzekļa rokasgrāmatā), atkarībā no bērnu sēdekļa kategorijas un palīgierīces. |
| --- | --- |

2.

To var pareizi uzstādīt transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir apstiprinātas kā ISOFIX

| 3. | Šī ierīce ir paredzēta šādai masu grupai un ISOFIX izmēru klasei: ... |
| --- | --- |

3.

Šī ierīce ir paredzēta šādai masu grupai un ISOFIX

15.3.   Lietošanas norādījumos iekļauj šādu informāciju.

| 15.3.1. | Masas grupas un palīgierīces, kurām ierīce paredzēta. |
| --- | --- |

15.3.1.

Masas grupas un palīgierīces, kurām ierīce paredzēta.

| 15.3.2. | Ja ierīci lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, iekļauj šādu tekstu: “Piemērota lietošanai tikai sarakstā minētajos transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.) |
| --- | --- |

15.3.2.

Ja ierīci lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, iekļauj šādu tekstu: “Piemērota lietošanai tikai sarakstā minētajos transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)

| 15.3.3. | Lietošanas paņēmienu parāda ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem. Attiecībā uz sēdekļiem, kurus var lietot gan vērstus uz priekšu, gan uz aizmuguri, jāsniedz skaidrs brīdinājums, ka bērnu ierobežotājsistēmai jābūt vērstai tikai uz aizmuguri, līdz bērna vecums pārsniedz norādīto robežvērtību vai kādu citu ar izmēriem saistītu kritēriju. |
| --- | --- |

15.3.3.

Lietošanas paņēmienu parāda ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem. Attiecībā uz sēdekļiem, kurus var lietot gan vērstus uz priekšu, gan uz aizmuguri, jāsniedz skaidrs brīdinājums, ka bērnu ierobežotājsistēmai jābūt vērstai tikai uz aizmuguri, līdz bērna vecums pārsniedz norādīto robežvērtību vai kādu citu ar izmēriem saistītu kritēriju.

| 15.3.4. | Ir nepārprotami izskaidrota sprādzes un regulētājierīču darbība. |
| --- | --- |

15.3.4.

Ir nepārprotami izskaidrota sprādzes un regulētājierīču darbība.

| 15.3.5. | Tiek ieteikts, ka visām siksnām, kas saista ierobežotājsistēmu ar transportlīdzekli, vajadzētu būt nospriegotām, ka visām siksnām, ar kurām ierobežo bērnu, vajadzētu būt noregulētām atbilstoši bērna ķermeņa uzbūvei un ka siksnām nevajadzētu būt savērptām. |
| --- | --- |

15.3.5.

Tiek ieteikts, ka visām siksnām, kas saista ierobežotājsistēmu ar transportlīdzekli, vajadzētu būt nospriegotām, ka visām siksnām, ar kurām ierobežo bērnu, vajadzētu būt noregulētām atbilstoši bērna ķermeņa uzbūvei un ka siksnām nevajadzētu būt savērptām.

| 15.3.6. | Uzsver, ka ir svarīgi raudzīties, lai klēpja siksnas būtu uzliktas pietiekami zemu, tā, ka iegurnis ir stingri nofiksēts. |
| --- | --- |

15.3.6.

Uzsver, ka ir svarīgi raudzīties, lai klēpja siksnas būtu uzliktas pietiekami zemu, tā, ka iegurnis ir stingri nofiksēts.

| 15.3.7. | Iesaka ierīci nomainīt, ja negadījumā tā bijusi pakļauta spēcīgai mehāniskai iedarbībai. |
| --- | --- |

15.3.7.

Iesaka ierīci nomainīt, ja negadījumā tā bijusi pakļauta spēcīgai mehāniskai iedarbībai.

| 15.3.8. | Ir sniegti norādījumi par tīrīšanu. |
| --- | --- |

15.3.8.

Ir sniegti norādījumi par tīrīšanu.

| 15.3.9. | Lietotājam tiek sniegts vispārīgs brīdinājums par to, ka ir bīstami mainīt vai papildināt ierīces konstrukciju, ja to nav apstiprinājusi tipa apstiprinātāja iestāde, un ka bīstamību rada bērnu ierobežotājsistēmas ražotāja sniegto uzstādīšanas norādījumu nepietiekami rūpīga ievērošana. |
| --- | --- |

15.3.9.

Lietotājam tiek sniegts vispārīgs brīdinājums par to, ka ir bīstami mainīt vai papildināt ierīces konstrukciju, ja to nav apstiprinājusi tipa apstiprinātāja iestāde, un ka bīstamību rada bērnu ierobežotājsistēmas ražotāja sniegto uzstādīšanas norādījumu nepietiekami rūpīga ievērošana.

| 15.3.10. | Ja krēslam nav auduma pārvalka, iesaka sargāt krēslu no saules gaismas, jo tas var kļūt pārāk karsts bērna ādai. |
| --- | --- |

15.3.10.

Ja krēslam nav auduma pārvalka, iesaka sargāt krēslu no saules gaismas, jo tas var kļūt pārāk karsts bērna ādai.

| 15.3.11. | Iesaka bērnus neatstāt bērnu ierobežotājsistēmā bez uzraudzības. |
| --- | --- |

15.3.11.

Iesaka bērnus neatstāt bērnu ierobežotājsistēmā bez uzraudzības.

| 15.3.12. | Iesaka kārtīgi nostiprināt bagāžu vai citus priekšmetus, kas sadursmes gadījumā varētu radīt traumas. |
| --- | --- |

15.3.12.

Iesaka kārtīgi nostiprināt bagāžu vai citus priekšmetus, kas sadursmes gadījumā varētu radīt traumas.

| 15.3.13. | Iesaka:






  a) | nelietot bērnu ierobežotājsistēmu bez pārvalka; |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

Iesaka:

a)

nelietot bērnu ierobežotājsistēmu bez pārvalka;

| b) | neaizstāt bērnu ierobežotājsistēmas pārvalku ne ar vienu citu, kā tikai ar ražotāja ieteikto, jo pārvalkam ir būtiska nozīme ierobežotājsistēmas darbībā. |
| --- | --- |

b)

neaizstāt bērnu ierobežotājsistēmas pārvalku ne ar vienu citu, kā tikai ar ražotāja ieteikto, jo pārvalkam ir būtiska nozīme ierobežotājsistēmas darbībā.

| 15.3.14. | Iekļauj tekstu vai diagrammu, kurā norādīts, kā lietotājs var konstatēt pieauguša cilvēka drošības jostas sprādzes neapmierinošu stāvokli attiecībā pret galveno slodzi nesošo kontakta punktu uz ierobežotājsistēmas. Lietotājam iesaka sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju, ja par to rodas šaubas. |
| --- | --- |

15.3.14.

Iekļauj tekstu vai diagrammu, kurā norādīts, kā lietotājs var konstatēt pieauguša cilvēka drošības jostas sprādzes neapmierinošu stāvokli attiecībā pret galveno slodzi nesošo kontakta punktu uz ierobežotājsistēmas. Lietotājam iesaka sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju, ja par to rodas šaubas.

| 15.3.15. | Ja bērnu ierobežotājsistēmai ir alternatīvs slodzi nesošs kontakta punkts, skaidri apraksta tā lietošanu. Lietotāju informē, kā noteikt, vai šā alternatīvā izkārtojuma lietojums ir apmierinošs. Lietotājam iesaka sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju, ja par to rodas šaubas. Lietotājam skaidri norāda sākt bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu transportlīdzekļa sēdvietās, kuras transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā minētas kā “universālās” kategorijas sēdvietas, izmantojot primāro drošības jostas izkārtojumu. |
| --- | --- |

15.3.15.

Ja bērnu ierobežotājsistēmai ir alternatīvs slodzi nesošs kontakta punkts, skaidri apraksta tā lietošanu. Lietotāju informē, kā noteikt, vai šā alternatīvā izkārtojuma lietojums ir apmierinošs. Lietotājam iesaka sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāju, ja par to rodas šaubas. Lietotājam skaidri norāda sākt bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu transportlīdzekļa sēdvietās, kuras transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā minētas kā “universālās” kategorijas sēdvietas, izmantojot primāro drošības jostas izkārtojumu.

| 15.3.16. | Nodrošina, lai norādījumi varētu tikt saglabāti pie bērnu ierobežotājsistēmas visā tās ekspluatācijas laikā vai tās būtu pieejamas transportlīdzekļa rokasgrāmatā, ja ir iebūvētās ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

15.3.16.

Nodrošina, lai norādījumi varētu tikt saglabāti pie bērnu ierobežotājsistēmas visā tās ekspluatācijas laikā vai tās būtu pieejamas transportlīdzekļa rokasgrāmatā, ja ir iebūvētās ierobežotājsistēmas.

| 15.3.17. | Iekļauj skaidru brīdinājumu neizmantot citus slodzi nesošos kontakta punktus, kā vien tos, kas aprakstīti norādījumos un norādīti uz bērnu ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

15.3.17.

Iekļauj skaidru brīdinājumu neizmantot citus slodzi nesošos kontakta punktus, kā vien tos, kas aprakstīti norādījumos un norādīti uz bērnu ierobežotājsistēmas.

| 15.3.18. | Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu tiek sniegta norāde lasīt norādījumus automobiļa ražotāja rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

15.3.18.

Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu tiek sniegta norāde lasīt norādījumus automobiļa ražotāja rokasgrāmatā.

ISOFIX

16.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE

16.1.   1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas pārtraukšanu.

17.   PĀREJAS NOTEIKUMI

17.1.   No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

17.2.   Sākot ar 12 mēnešiem pēc spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām, kuras noteiktas šo noteikumu 03. grozījumu sērijā.

17.3.   Divpadsmit mēnešu laikā pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras atbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijā noteiktajām prasībām.

17.4.   Šajā pašā 12 mēnešu laikposmā nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

17.5.   No 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas šo noteikumu 16. pielikuma noteikumi attiecas arī uz bērnu ierobežotājsistēmām, kuras jau ir saņēmušas tipa apstiprinājumu saskaņā ar 02. grozījumu sēriju.

17.6.   No 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt tāda tipa bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst 03. grozījumu sērijas 6.2.2. un 6.2.14. punkta prasībām.

17.7.   Sākot ar 36 mēnešiem pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt tādu bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām.

17.8.   No 03. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās dienas visām jaunām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras izgatavotas saskaņā ar šiem noteikumiem, piestiprina šo noteikumu 4.5. punktā noteikto etiķeti.

17.9.   No 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

17.10.   Sākot ar 12 mēnešiem pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām, kuras noteiktas šo noteikumu 04. grozījumu sērijā.

17.11.   Divpadsmit mēnešu laikā pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras atbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijā noteiktajām prasībām.

17.12.   Trīsdesmit sešu mēnešu laikā pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

17.13.   Sākot ar 48 mēnešiem pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt tādu bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst šo noteikumu 04. grozījumu sērijas prasībām.

17.14.   Sešus mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas 04. papildinājuma spēkā stāšanās dienas zaudē spēku apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar 03. vai 04. grozījumu sēriju bērnu ierobežotājsistēmām, kuras pieder pie 0., 0+ un I grupas un neatbilst 6.1.11. vai 6.1.12. punkta prasībām.

17.15.   No šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās dienas, atkāpjoties no nolīguma pušu pienākumiem pārejas periodā, kas noteikti 17.14. punktā, un pamatojoties uz Eiropas Kopienas deklarāciju, pievienojoties 1958. gada nolīgumam (Depozitārija paziņojums C.N.60.1998.TREATIES-28), Eiropas Kopienas dalībvalstis drīkst aizliegt laist tirgū bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatbilst šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 4. papildinājuma prasībām.

---

(1)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  
  ISOFIX universālās BIS ir uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas izmantošanai transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un augšējās siksnas stiprinājumu.

2

ISOFIX

ISOFIX

(3)  
  ISOFIX daļēji universālās BIS ir:

3

ISOFIX

| — | uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar balstu, vai |
| --- | --- |

—

uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar balstu, vai

| — | uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar balstu vai augšējo siksnu izmantošanai transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un, vajadzības gadījumā, ar augšējās siksnas stiprinājumu, vai |
| --- | --- |

—

uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar balstu vai augšējo siksnu izmantošanai transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un, vajadzības gadījumā, ar augšējās siksnas stiprinājumu, vai

ISOFIX

| — | uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kuras balsta transportlīdzekļa instrumentu panelis, izmantošanai priekšējā pasažiera sēdvietā, kas aprīkota ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu, vai |
| --- | --- |

—

uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kuras balsta transportlīdzekļa instrumentu panelis, izmantošanai priekšējā pasažiera sēdvietā, kas aprīkota ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu, vai

ISOFIX

| — | uz sāniem vērstas ierobežotājsistēmas, kas vajadzības gadījumā aprīkotas ar pretrotācijas ierīci, izmantošanai transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un, vajadzības gadījumā, ar augšējās siksnas stiprinājumu. |
| --- | --- |

—

uz sāniem vērstas ierobežotājsistēmas, kas vajadzības gadījumā aprīkotas ar pretrotācijas ierīci, izmantošanai transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un, vajadzības gadījumā, ar augšējās siksnas stiprinājumu.

ISOFIX

(4)  Krūškurvja paātrinājuma ierobežojumi nav spēkā, lietojot “jaundzimušā” manekenu, jo tas nav aprīkots ar mērierīcēm.

4

(5)  Jaundzimušā manekenam nav vēdera ieliktņu. Tāpēc, lai spriestu par iespiešanos vēderā, var izmantot tikai subjektīvu analīzi.

5

(6)  Pielaides izmēriem, ja nav norādīts citādi, nav spēkā robežām

6

| Izmēru amplitūda (mm) | mazāk nekā 6 | vairāk nekā 6 līdz 30 | vairāk nekā 30 līdz 120 | vairāk nekā 120 līdz 315 | vairāk nekā 315 līdz 1 000 | vairāk nekā 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pielaide (mm) | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Izmēru amplitūda (mm)

mazāk nekā 6

vairāk nekā 6 līdz 30

vairāk nekā 30 līdz 120

vairāk nekā 120 līdz 315

vairāk nekā 315 līdz 1 000

vairāk nekā 1 000

Pielaide (mm)

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Leņķiskās pielaides, ja nav norādīts citādi: ± 1°.

(*1)  Veicot kalibrēšanu, apstāšanās ceļam vajadzētu būt 650 ± 30 mm.

*1

(*2)  Veicot kalibrēšanu, apstāšanās ceļam vajadzētu būt 275 ± 20 mm.

*2

(7)  g = 9,81 m/s2.

7

2

---

1. PIELIKUMS

Image 16

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums atsaukšanu,

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu bērnu ierobežotājierīcēm atbilstīgi Noteikumiem Nr. 44.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1.1. Uz priekšu vērsta bērnu ierobežotājsistēma/ uz aizmuguri vērsta bērnu ierobežotājsistēma/ kulbiņa

1.2. Integrēta/ neintegrēta/ daļēja/ bērnu sēdeklis

1.3. Drošības jostas tips (Pieauguša cilvēka) trīspunktu drošības josta

(Pieauguša cilvēka) klēpja drošības josta

Īpaša veida drošības josta/spriegotājs

1.4. Pārējais aprīkojums: krēsla mezgls / trieciena vairogs

2. Tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

3. Ražotāja dotais apzīmējums bērnu ierobežotājsistēmai

4. Ražotāja nosaukums

5. Attiecīgajā gadījumā ražotāja pārstāvja nosaukums

6. Adrese

7. Iesniegts apstiprināšanai (datums)

8. Tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus

9. Iekārtas tips: palēninājuma/paātrinājuma iekārta (2)

10. Minētā dienesta izdotā testa protokola datums

11. Minētā dienesta izdotā testa protokola numurs

12. Apstiprinājums piešķirts / paplašināts / atteikts / atsaukts (2) lietošanai 0., 0+, I, II vai III grupā un universālai / daļēji universālai / ierobežotai lietošanai vai lietošanai konkrētā transportlīdzeklī, vai lietošanai kā “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām”, novietojums transportlīdzeklī

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kas izsniegusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma prasības noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

Image 17

13. Marķējuma novietojums un veids

14. Vieta

15. Datums

16. Paraksts

17. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

a) bērnu ierobežotājsistēmas rasējumi, shēmas un plāni, ietverot visus uzstādītos spriegotājus, krēsla mezglus, trieciena vairogus;

b) transportlīdzekļa konstrukcijas un sēdekļa konstrukcijas, kā arī regulēšanas sistēmas un fiksētājierīču rasējumi, shēmas un plāni, ietverot uzstādītās enerģijas absorbcijas ierīces, ja tādas ir;

c) bērnu ierobežotājsistēmas un/vai transportlīdzekļa konstrukcijas un sēdekļa konstrukcijas fotogrāfijas;

d) uzstādīšanas un lietošanas norādījumi;

e) to transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem ierobežotājsistēma ir paredzēta.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

Image 18

a =min. 8 mm

UNIVĒRSALA 9 – 36 kg

Bērnu ierobežotājsistēma ar šādu apstiprinājuma marķējumu ir ierīce, kuru var uzstādīt jebkurā transportlīdzeklī un izmantot 9–36 kg masas diapazonā (I līdz III grupa); tā ir apstiprināta Nīderlandē (E 4) ar numuru 042439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos par mehānisko transportlīdzekļu bērnu ierobežotājsistēmu apstiprināšanu (“bērnu ierobežotājsistēmas”), kuros grozījumi izdarīti ar 04 grozījumu sēriju.

Image 19

IEROBEŽOTA, DALĒJI UNIVERSĀLA VAI KONKĒRĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM PAREDZĒTA 9 – 25 kg Y

a =min. 8 mm

Bērnu ierobežotājsistēma ar šādu apstiprinājuma marķējumu ir ierīce, kuru nevar uzstādīt jebkurā transportlīdzeklī, un to var izmantot 9–25 kg masas diapazonā (I un II grupa); tā ir apstiprināta Nīderlandē (E 4) ar numuru 042450. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos par mehānisko transportlīdzekļu bērnu ierobežotājsistēmu apstiprināšanu (“bērnu ierobežotājsistēmas”), kuros grozījumi izdarīti ar 04. grozījumu sēriju. Simbols “Y” norāda, ka sistēma ietver kājstarpes siksnu.

Piezīme. Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) atrodas cieši līdzās aplim un vai nu virs vai zem burta “E”, vai arī pa kreisi vai pa labi no tā. Apstiprinājuma numura cipari atrodas tajā pašā burta “E” pusē un ir vērsti tajā pašā virzienā. Papildu simbols(-i) atrodas diametrāli pretējā apļa pusē attiecībā pret apstiprinājuma numuru. Apstiprinājuma numuros nevajadzētu izmantot romiešu ciparus, lai novērstu sajaukšanu ar citiem simboliem.

Piezīme

---

3. PIELIKUMS

PUTEKĻIZTURĪBAS TESTA IEKĀRTAS PARAUGS

(izmēri milimetros)

Image 20

putekļi

cikliskuma nodrošināšanas ierīce

gaiss

vārsts un filtrs

atvere

spriegotājs

putekļu uztvērējs

spriegotājs

---

4. PIELIKUMS

KOROZIJAS TESTS

1.   TESTA IEKĀRTA

1.1.   Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, vienas vai vairākām smidzināšanas sprauslām, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un nepieciešamajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi.

1.2.   Ir svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem.

1.3.   Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkārtoti izsmidzināti.

1.4.   Iekārta nav konstruēta no materiāliem, kuri ietekmē miglas korodējošo iedarbību.

2.   TESTA PARAUGU ATRAŠANĀS VIETA MIGLAS KAMERĀ

2.1.   Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru, ņemot vērā, kura ir galvenā testējamā virsma.

2.2.   Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā.

2.3.   Paraugus novieto tā, lai migla uz visiem tiem varētu brīvi nosēsties.

2.4.   Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu.

3.   SĀLS ŠĶĪDUMS

3.1.   Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļas izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu.

3.2.   Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH būtu diapazonā no 6,5 līdz 7,2.

4.   SASPIESTAIS GAISS

4.1.   Saspiestais gaiss, ar kuru caur sprauslu vai sprauslām izsmidzina sāls šķīdumu, nesatur eļļu un netīrumus, un tā spiediens ir no 70 kN/m2 līdz 170 kN/m2.

5.   APSTĀKĻI MIGLAS KAMERĀ

5.1.   Miglas kameras iedarbības zonā temperatūru uztur 35 °C ± 5 °C robežās. Lai savāktu šķīduma pilienus no testa paraugiem vai no citiem avotiem, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas pilienu savācējus. Savācējus novieto testa paraugu tuvumā: vienu pēc iespējas tuvāk kādai no sprauslām, bet otru – pēc iespējas tālāk no visām sprauslām. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vidējo vērtību vismaz 16 stundu ilgā laikposmā.

5.2.   Sprauslu vai sprauslas vērš vai ieregulē tā, lai izsmidzinātais šķīdums testa paraugus neskartu tieši.

---

5. PIELIKUMS

ABRAZĪVĀ NODILUMA UN MIKROSLĪDĒŠANAS TESTS

1. attēls

1. veida procedūra

Testa iekārtu paraugi atbilstoši regulētājierīces tipam

Image 21

F = 10 ± 0,1 N

aizsargsiksna iekšējam stienim

balsts

kopējais gājiens: 300 ± 20 mm

Image 22

F = 10 ± 0,1 N

rotējoša tapa

apakšējais atturis

kopējais gājiens: 300 ± 20 mm

Piezīme. F = 10 ± 0,1 N, var palielināt līdz F = 60 ± 0,5 N

2. attēls

2. attēls

2. veida procedūra

2. veida procedūra

Testa uzstādījuma divi piemēri

1. piemērs

1. piemērs

Image 23

Tests sprādzē

siksnas horizontālā plaknē

F = 10 ± 0,1 N

kopējais gājiens: 300 ± 20 mm

α ± 5°

2. piemērs

2. piemērs

Image 24

β ± 5°

F = 10 ± 0,1 N

α ± 5°

Tests vadīklā vai blokā

kopējais gājiens: 300 ± 20 mm

, kur α un β ir reproducējami leņķi, kas atbilst leņķiem reālā uzstādījumā (trīs dimensijās).

Image 25

Piešūta siksna

200 mm. min.

F = 50 ± 0,5 N

regulēšanas ierīce

regulēšanas ierīce

100 ± 20 mm

Vaļīgs stāvoklis

Nostiepts stāvoklis

Testēšanas ierīcei 50 N slodzi vertikāli pieliek tā, lai slodzi radošais objekts nešūpotos un siksna nesavērptos. Fiksētājierīci nostiprina pie 50 N sloga tādā pašā veidā, kā tas ir transportlīdzeklī.

---

6. PIELIKUMS

RATIŅU APRAKSTS

1.   RATIŅI

1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu testos uz ratiņiem atrodas tikai sēdeklis, un ratiņu masa ir lielāka nekā 380 kg. Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētās kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu testos ratiņu masa kopā ar uz tiem nostiprinātu transportlīdzekļa konstrukciju ir lielāka nekā 800 kg.

2.   KALIBRĒŠANAS EKRĀNS

2.1.   Ratiņiem ir stingri piestiprināts kalibrēšanas ekrāns, uz kura ir skaidri marķēta kustības ierobežojuma līnija, lai, izmantojot fotouzņēmumus, būtu iespējams pārliecināties par to, ka ir izpildīti kritēriji attiecībā uz kustību uz priekšu.

3.   SĒDEKLIS

3.1.   Sēdekļa konstrukcija ir šāda.

| 3.1.1. | Stingra atzveltne fiksētā stāvoklī, kuras izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Apakšējā daļa un augšējā daļa ir izgatavotas no caurules ar 20 mm diametru. |
| --- | --- |

3.1.1.

Stingra atzveltne fiksētā stāvoklī, kuras izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Apakšējā daļa un augšējā daļa ir izgatavotas no caurules ar 20 mm diametru.

| 3.1.2. | Stingrs sēdeklis, kura izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Sēdekļa aizmugurējā daļa ir izgatavota no stingras metāla plāksnes, kura augšējā malā ir caurule ar 20 mm diametru. Sēdekļa priekšējā daļa arī ir izgatavota no caurules ar 20 mm diametru. |
| --- | --- |

3.1.2.

Stingrs sēdeklis, kura izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Sēdekļa aizmugurējā daļa ir izgatavota no stingras metāla plāksnes, kura augšējā malā ir caurule ar 20 mm diametru. Sēdekļa priekšējā daļa arī ir izgatavota no caurules ar 20 mm diametru.

| 3.1.3. | Lai nodrošinātu pieeju stiprinājumu pamatnēm, sēdekļa spilvena aizmugurē izveido atveres, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Lai nodrošinātu pieeju stiprinājumu pamatnēm, sēdekļa spilvena aizmugurē izveido atveres, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 3.1.4. | Sēdekļa platums ir 800 mm. |
| --- | --- |

3.1.4.

Sēdekļa platums ir 800 mm.

| 3.1.5. | Atzveltne un sēdeklis ir noklāti ar poliuretāna putām, kuru raksturlielumi norādīti 1. tabulā. Spilvena izmēri ir norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā.

  1. tabula







  Blīvums saskaņā ar ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Spiedes izturība saskaņā ar ISO 2439B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Spiedes izturības koeficients saskaņā ar ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Pagarinājums pārrāvumā saskaņā ar ISO 1798 (%) | 180 |
| Plīšanas pretestība saskaņā ar ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Saspiešanas paliekošā deformācija saskaņā ar ISO 1856 (%) | 3 |

3.1.5.

Atzveltne un sēdeklis ir noklāti ar poliuretāna putām, kuru raksturlielumi norādīti 1. tabulā. Spilvena izmēri ir norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā.

1. tabula

Blīvums saskaņā ar ISO 485 (kg/m3)

43

Spiedes izturība saskaņā ar ISO 2439B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Spiedes izturības koeficients saskaņā ar ISO 3386 (kPa)

4

Pagarinājums pārrāvumā saskaņā ar ISO 1798 (%)

180

Plīšanas pretestība saskaņā ar ISO 1798 (kPa)

100

Saspiešanas paliekošā deformācija saskaņā ar ISO 1856 (%)

3

| 3.1.6. | Poliuretāna putas ir pārklātas ar audumu aizsardzībai pret saules stariem, audums ir izgatavots no poliakrilāta šķiedras, un tā īpašības ir norādītas 2. tabulā.

  2. tabula







  Īpatnējā masa (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Plīšanas pretestība saskaņā ar DIN 53587 testa paraugam, kura platums ir 50 mm | |
| Garenvirzienā (kg): | 120 |
| Šķērsvirzienā (kg): | 80 |

3.1.6.

Poliuretāna putas ir pārklātas ar audumu aizsardzībai pret saules stariem, audums ir izgatavots no poliakrilāta šķiedras, un tā īpašības ir norādītas 2. tabulā.

2. tabula

Īpatnējā masa (g/m2)

290

Plīšanas pretestība saskaņā ar DIN 53587 testa paraugam, kura platums ir 50 mm

Garenvirzienā (kg):

120

Šķērsvirzienā (kg):

80

| 3.1.7. | Sēdekļa un atzveltnes pārklāšana (1)

  3.1.7.1.   Sēdekļa putu spilvens ir izgatavots no kvadrātveida formas putu bloka (800 × 575 × 135 mm) tā (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlu), lai tā forma līdzinātos alumīnija pamatplāksnes formai, kā parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā.
  3.1.7.2.   Pamatplāksnē izurbj sešus caurumus stiprināšanai pie ratiņiem ar skrūvēm. Caurumus urbj gar plāksnes garāko malu, pa trim katrā pusē, un to atrašanās vieta ir atkarīga no ratiņu konstrukcijas. Caur caurumiem izliek sešas skrūves. Ir ieteicams ar piemērotu līmvielu skrūves pie plāksnes pielīmēt. Pēc tam skrūves nostiprina ar uzgriežņiem.
  3.1.7.3.   Pārklāja materiālu (1 250 × 1 200 mm, sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu) šķērsām pārgriež tā, lai pēc pārklāšanas materiāla malas savstarpēji nepārklātos. Starp pārklāja materiāla malām vajadzētu būt apmēram 100 mm lielai atstarpei. Tādēļ materiāls jānogriež apmēram 1 200 mm attālumā.
  3.1.7.4.   Uz pārklāja materiāla visā tā platumā novelk divas līnijas. Līnijas velk 375 mm attālumā no pārklāja materiāla viduslīnijas (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu).
  3.1.7.5.   Sēdekļa putu spilvenu novieto uz pārklāja materiāla ar augšu uz leju tā, ka alumīnija pamatplāksne atrodas virspusē.
  3.1.7.6.   Pārklāja materiālu nostiepj abās pusēs, līdz uz tā novilktās līnijas ir vienā līmenī ar alumīnija pamatplāksnes malām. Vietā, kur atrodas skrūves, pārklāja materiālā izdara nelielus iegriezumus un pārvelk to pāri skrūvēm.
  3.1.7.7.   Vietā, kur pamatplāksnē un putās ir rievas, pārklāja materiālu iegriež.
  3.1.7.8.   Pārklāju pielīmē alumīnija plāksnei ar elastīgu līmi. Pirms līmēšanas ir jānoņem uzgriežņi.
  3.1.7.9.   Malās esošos atlokus uzloka uz plāksnes un arī pielīmē.
  3.1.7.10.   Rievās esošos atlokus ieloka iekšā un piestiprina ar spēcīgu līmlenti.
  3.1.7.11.   Elastīgajai līmei jāžūst vismaz 12 stundas.
  3.1.7.12.   Atzveltnes spilvenu pārklāj tieši tādā pašā veidā kā testa stenda sēdekļa spilvenu, izņemot to, ka līnijas uz pārklāja materiāla (1 250 × 850 mm) novelk 320 mm attālumā no materiāla viduslīnijas. |
| --- | --- |

3.1.7.

Sēdekļa un atzveltnes pārklāšana (1)

3.1.7.1.   Sēdekļa putu spilvens ir izgatavots no kvadrātveida formas putu bloka (800 × 575 × 135 mm) tā (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlu), lai tā forma līdzinātos alumīnija pamatplāksnes formai, kā parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā.

3.1.7.2.   Pamatplāksnē izurbj sešus caurumus stiprināšanai pie ratiņiem ar skrūvēm. Caurumus urbj gar plāksnes garāko malu, pa trim katrā pusē, un to atrašanās vieta ir atkarīga no ratiņu konstrukcijas. Caur caurumiem izliek sešas skrūves. Ir ieteicams ar piemērotu līmvielu skrūves pie plāksnes pielīmēt. Pēc tam skrūves nostiprina ar uzgriežņiem.

3.1.7.3.   Pārklāja materiālu (1 250 × 1 200 mm, sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu) šķērsām pārgriež tā, lai pēc pārklāšanas materiāla malas savstarpēji nepārklātos. Starp pārklāja materiāla malām vajadzētu būt apmēram 100 mm lielai atstarpei. Tādēļ materiāls jānogriež apmēram 1 200 mm attālumā.

3.1.7.4.   Uz pārklāja materiāla visā tā platumā novelk divas līnijas. Līnijas velk 375 mm attālumā no pārklāja materiāla viduslīnijas (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu).

3.1.7.5.   Sēdekļa putu spilvenu novieto uz pārklāja materiāla ar augšu uz leju tā, ka alumīnija pamatplāksne atrodas virspusē.

3.1.7.6.   Pārklāja materiālu nostiepj abās pusēs, līdz uz tā novilktās līnijas ir vienā līmenī ar alumīnija pamatplāksnes malām. Vietā, kur atrodas skrūves, pārklāja materiālā izdara nelielus iegriezumus un pārvelk to pāri skrūvēm.

3.1.7.7.   Vietā, kur pamatplāksnē un putās ir rievas, pārklāja materiālu iegriež.

3.1.7.8.   Pārklāju pielīmē alumīnija plāksnei ar elastīgu līmi. Pirms līmēšanas ir jānoņem uzgriežņi.

3.1.7.9.   Malās esošos atlokus uzloka uz plāksnes un arī pielīmē.

3.1.7.10.   Rievās esošos atlokus ieloka iekšā un piestiprina ar spēcīgu līmlenti.

3.1.7.11.   Elastīgajai līmei jāžūst vismaz 12 stundas.

3.1.7.12.   Atzveltnes spilvenu pārklāj tieši tādā pašā veidā kā testa stenda sēdekļa spilvenu, izņemot to, ka līnijas uz pārklāja materiāla (1 250 × 850 mm) novelk 320 mm attālumā no materiāla viduslīnijas.

| 3.1.8. | Līnija Cr sakrīt ar līniju, kurā krustojas sēdekļa virsējā plakne un atzveltnes priekšējā plakne. |
| --- | --- |

3.1.8.

Līnija Cr sakrīt ar līniju, kurā krustojas sēdekļa virsējā plakne un atzveltnes priekšējā plakne.

3.2.   Uz aizmuguri vērstu ierīču testēšana

3.2.1.   Uz ratiņiem uzstāda īpašu rāmi, kas atbalsta bērnu ierobežotājsistēmu, kā parādīts 1. attēlā.

3.2.2.   Ratiņiem stingri piestiprina tērauda cauruli tā, lai 5 000 ± 50 N liela slodze, kas pielikta caurules centrā horizontālā virzienā, neradītu pārvietošanos, kas pārsniedz 2 mm.

3.2.3.   Caurules izmēri ir šādi: 500 × 100 × 90 mm.

1. attēls

Ietaise uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Image 26

Tērauda caurule 500 × Ø 100 × Ø 90

3.3.   Ratiņu grīdas panelis

3.3.1.   Ratiņu grīdas panelis ir izgatavots no līdzenas, vienmērīga biezuma un sastāva metāla loksnes (sk. šā pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlu).

3.3.1.1.   Grīdas panelis ir nekustīgi uzmontēts uz ratiņiem. Grīdas paneļa augstumu attiecībā pret Cr ass projekcijas punktu (X (2) izmērs 2. attēlā) koriģē tā, lai tiktu ievērotas 7.1.4.1.9. punkta prasības.

2

3.3.1.2.   Grīdas panelis ir konstruēts tā, lai virsmas cietība nebūtu mazāka par 120 HB saskaņā ar standartu EN ISO 6506-1:1999.

3.3.1.3.   Pieliekot tam 5 kN koncentrētu vertikālo slodzi, grīdas panelis vertikālā virzienā pārvietojas ne vairāk kā 2 mm attiecībā pret Cr asi, un tam nerodas paliekoša deformācija.

3.3.1.4.   Grīdas paneļa virsmas nelīdzenums nepārsniedz 6,3 Ra saskaņā ar ISO 4287:1997.

3.3.1.5.   Grīdas panelis ir projektēts tā, lai pēc bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskā testa saskaņā ar šiem noteikumiem nerastos paliekoša deformācija.

4.   APTURĒŠANAS IERĪCE

4.1.   Šī ierīce sastāv no diviem vienādiem amortizatoriem, kas uzstādīti paralēli viens otram.

4.2.   Ja nepieciešams, uz katru nominālās masas palielinājumu par 200 kg, uzstāda papildu amortizatoru. Katrs amortizators sastāv no šādiem elementiem:

| 4.2.1. | ārējais korpuss no tērauda caurules; |
| --- | --- |

4.2.1.

ārējais korpuss no tērauda caurules;

| 4.2.2. | poliuretāna caurule enerģijas absorbēšanai; |
| --- | --- |

4.2.2.

poliuretāna caurule enerģijas absorbēšanai;

| 4.2.3. | pulēts tērauda izvirzījums olīvas formā, kas iespiežas absorbētājā; un |
| --- | --- |

4.2.3.

pulēts tērauda izvirzījums olīvas formā, kas iespiežas absorbētājā; un

| 4.2.4. | stienis un trieciena plate. |
| --- | --- |

4.2.4.

stienis un trieciena plate.

4.3.   Šī amortizatora dažādo daļu izmēri ir norādīti shēmā šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.4.   Absorbējošā materiāla raksturlielumi ir norādīti šā pielikuma 3. un 4. tabulā.

4.5.   Pirms izmantot to šo noteikumu 7. pielikumā paredzētajos kalibrēšanas testos, nokomplektēto apturēšanas ierīci vismaz 12 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 15 līdz 25 °C. Apturēšanas ierīces ekspluatācijas prasības, veicot visu tipu testus, atbilst prasībām, kas noteiktas 7. pielikuma 1. un 2. papildinājumā. Pirms bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskā testa nokomplektēto apturēšanas ierīci vismaz 12 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir tāda pati kā kalibrēšanas testā ± 2 °C. Var izmantot arī citas ierīces, ar ko var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.

3. tabula

3. tabula

Absorbējošā materiāla “A” raksturlielumi
   (3)

Absorbējošā materiāla “A” raksturlielumi

3

| (Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735) |
| --- |
| Cietība pēc Šora A: | 95 ± 2 pie temperatūras 20 ± 5 °C |
| Plīšanas pretestība: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Minimālais pagarinājums: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis | pie 100 % pagarinājuma: | ≥ 110 kg/cm2 |
| pie 300 % pagarinājuma: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): 5 stundas – 55 °C temperatūrā |
| Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā: | 1,05 līdz 1,10 |
| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 3 |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao |
| | Masa: samazinājums < 1 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 1 Eļļa): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 4 |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao |
| | Tilpums: palielinājums < 5 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 3 Eļļa): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao |
| | Tilpums: palielinājums < 20 % |
| Iegremdēšana destilētā ūdenī: |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro |
| 1 nedēļa 70 °C temperatūrā: | |
| | Pagarinājums: samazinājums < 20 % no Ao |

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735)

ASTM

Cietība pēc Šora A:

95 ± 2 pie temperatūras 20 ± 5 °C

Plīšanas pretestība:

Ro ≥ 350 kg/cm2

o

2

Minimālais pagarinājums:

Ao ≥ 400 %

o

Modulis

pie 100 % pagarinājuma:

≥ 110 kg/cm2

2

pie 300 % pagarinājuma:

≥ 240 kg/cm2

2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): 5 stundas – 55 °C temperatūrā

ASTM

Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā:

1,05 līdz 1,10

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 3

Plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

o

Masa: samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 1 Eļļa):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 4

Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

o

Tilpums: palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 3 Eļļa):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

o

Tilpums: palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī:

Plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

o

1 nedēļa 70 °C temperatūrā:

Pagarinājums: samazinājums < 20 % no Ao

o

4. tabula

4. tabula

Absorbējošās vielas “B” raksturlielumi

Absorbējošās vielas “B” raksturlielumi

| (Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi 2000 (1980)) |
| --- |
| Cietība pēc Šora A: | 88 ± 2 pie temperatūras 20 ± 5 °C |
| Plīšanas pretestība: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Minimālais pagarinājums: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis | pie 100 % pagarinājuma: | ≥ 70 kg/cm2 |
| pie 300 % pagarinājuma: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): 5 stundas – 55 °C temperatūrā |
| Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā: | 1,08 līdz 1,12 |
| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573 (1981)): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 3 |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao |
| | Masa: samazinājums < 1 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979), eļļa Nr. 1): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 4 |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao |
| | Tilpums: palielinājums < 5 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979), eļļa Nr. 3): |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro |
| | Pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao |
| | Tilpums: palielinājums < 20 % |
| Iegremdēšana destilētā ūdenī: |
| | Plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro |
| 1 nedēļa 70 °C temperatūrā: | |
| | Pagarinājums: samazinājums < 20 % no Ao |

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi 2000 (1980))

ASTM

Cietība pēc Šora A:

88 ± 2 pie temperatūras 20 ± 5 °C

Plīšanas pretestība:

Ro ≥ 300 kg/cm2

o

2

Minimālais pagarinājums:

Ao ≥ 400 %

o

Modulis

pie 100 % pagarinājuma:

≥ 70 kg/cm2

2

pie 300 % pagarinājuma:

≥ 130 kg/cm2

2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): 5 stundas – 55 °C temperatūrā

ASTM

Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā:

1,08 līdz 1,12

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573 (1981)):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 3

Plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

o

Masa: samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979), eļļa Nr. 1):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Cietība pēc Šora: maksimālā variācija ± 4

Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

o

Tilpums: palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979), eļļa Nr. 3):

ASTM

70 stundas 100 °C temperatūrā:

Plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

o

Pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

o

Tilpums: palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī:

Plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

o

1 nedēļa 70 °C temperatūrā:

Pagarinājums: samazinājums < 20 % no Ao

o

---

(1)  Sīkāku informāciju par šajā procesā lietotajiem materiāliem var iegūt no TNO (Riteņu transportlīdzekļu pētniecības institūts), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nīderlande.

1

TNO

Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft

(2)  X izmērs ir 210 mm ar regulēšanas amplitūdu ± 70 mm.

2

(3)  Adrese attiecīgo ASTM standartu saņemšanai ir šāda: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103
  .

3

ASTM

ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103

1. papildinājums

1. attēls

Sēdekļa un sēdekļa spilvenu izmēri

Image 27

Taisnstūrveida putu bloks, griezums A-A Izmēri: 800 × 575 × 135

2. attēls

2. attēls

Alumīnija pamatplāksnes izmēri

Alumīnija pamatplāksnes izmēri

Image 28

Alumīnjia plāksne pirms locīšanas

Alumīnija plāksne, biezums 2 + 1 mm

Locīšanas leņķis ir15° ± 1°

Locījums pa raustīto līniju

3. attēls

3. attēls

Pārklāja materiāla izmēri

Pārklāja materiāla izmēri

Image 29

sēdekļa putas

Uzzīmē līnijas uz pārklāja materiāla

4. attēls

4. attēls

Sēdekļa telpisks attēls

Sēdekļa telpisks attēls

Image 30

2. papildinājums

APTURĒŠANAS IERĪCE

IZMĒRI FRONTĀLAJAM TRIECIENAM (MM)

1. attēls

Image 31

B materiāls

Min. 790

Sk. arī 1. a attēlu

Sk. arī 1.b attēlu

Brīvkustību nosaka atbilstoši poliuretāna caurules ārējam diametram (sēža arvieglu piespiešanu)

A materiāls

Poliuretāna caurule

Tērauda caurule uz ratiņiem

virsmas apdares kvalitāte

3,2

vārpsta

Ø 80 ± 0,5

Poga olīvas formā

250 ± 1

535 ± 2

1.a attēls

1.a attēls

A materiāls

A materiāls

Image 32

1.b attēls

1.b attēls

B materiāls

B materiāls

Image 33

2. attēls

2. attēls

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Image 34

3. attēls

3. attēls

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Image 35

4. attēls

4. attēls

Apturēšanas ierīce (samontēta)

Apturēšanas ierīce (samontēta)

Trieciens no aizmugures

Trieciens no aizmugures

Izmēri mm

Izmēri mm

Image 36

tērauda caurule uz ratiņiem

Brīvkustību nosaka atbilstoši poliuretāna caurules ārējam diametram (sēža ar vieglu piespiešanu)

Sk. arī 2. un 3. attēlu

vārpsta

Min. 600

Sk. arī 5. attēlu

Ø 59 ± 0,5

Ø 80 ± 0,5

poga olīvas formā

poliuretāna caurule

5. attēls

5. attēls

Apturēšanas ierīce

Apturēšanas ierīce

Poliuretāna caurule

Poliuretāna caurule

Trieciens no aizmugures

Trieciens no aizmugures

Izmēri mm

Izmēri mm

Image 37

A materiāls

3. papildinājums

STIPRINĀJUMU IZKĀRTOJUMS UN LIETOŠANA UZ TESTA RATIŅIEM

1.   Stiprinājumus izvieto, kā parādīts turpmākajā attēlā.

Piestiprinot standarta stiprinājuma plāksni stiprinājuma punktiem A un B vai B0, plāksnes uzstāda ar skrūvi horizontāli šķērsvirzienā ar slīpo virsmu pret ratiņu iekšpusi, un tās var brīvi rotēt ap tās asi.

2.   
  “Universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām izmanto šādus stiprinājuma punktus.

| 2.1. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja drošības jostas, punktus A un B. |
| --- | --- |

2.1.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja drošības jostas, punktus A un B.

| 2.2. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja un diagonālās drošības jostas, punktus A, BO un C. |
| --- | --- |

2.2.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja un diagonālās drošības jostas, punktus A, BO un C.

| 2.3. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto ISOFIX stiprinājumu, vistālāk aizmugurē esošos punktus H1 un H2. |
| --- | --- |

2.3.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto ISOFIX stiprinājumu, vistālāk aizmugurē esošos punktus H1 un H2.

3.   Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē esošos) H1, H2 un D lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums.

4.   Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē esošos) H1, H2, E un F lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums.

5.   Stiprinājuma punkti R1, R2, R3, R4 un R5 ir papildu stiprinājuma punkti uz aizmuguri vērstām “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir viens vai vairāki papildu stiprinājumi (sk. šo noteikumu 8.1.3.5.3. punktu).

6.   Izņemot attiecībā uz punktu C (kas norāda statņa cilpas vietu), stiprinājumu izvietojumam atbilstīgie punkti norāda vietu, kurā jostas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Konstrukcija, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir stingra. Ja augšējiem stiprinājumiem garenvirzienā pieliek 980 N lielu spēku, tad tie šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija.

7.   Kulbiņām, kas ietilpst 0. grupā, punktus A1 un/vai B1 var lietot alternatīvi, kā norādījis ierobežotājsistēmu ražotājs. A1 un B1 ir izvietoti uz šķērsvirziena līnijas caur R1, 350 mm attālumā no R1.

8.   Testējot “universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas, testa sēdeklim uzstāda standarta drošības jostu ar spriegotāju, kā norādīts 13. pielikumā. Katram dinamiskajam testam starp spriegotāju un standarta drošības jostas stiprinājuma plāksni A1 izmanto jaunu siksnu.

9.   Testējot bērnu ierobežotājsistēmas, kurām ir augšējā siksna, izmanto stiprinājumu G1 vai G2.

10.   Bērnu ierobežotājsistēmām, kurās izmanto balstu, tehniskais dienests izraugās lietojamos stiprinājumus saskaņā ar 2., 3., 4. vai 5. punktu, un noregulējot balstu, kā norādīts 7.1.4.1.9. punktā.

1. attēls

Image 38

Attālums D1 un D2 ir:

D1 = 325 mm transportlīdzekliem ar mantu plauktu (F1 D1 E1)

D1 = 1 025 mm transportīdzekļiem ar nolokāmām pakaļējo sēdekļu atzveltnēm (furgona tipa) (F2 D2 E2)

Pielaide ar Cr saistītajiem izmēriem: ± 2 mm, izņemot attālumam no grīdas līdz Cr ± 10 mm

Attālums C - Re = 550 mm

Leņķis "ANG"= maks. 30°

2. attēls

2. attēls

Grīdas laukums ir iesvītrots

Grīdas laukums ir iesvītrots

Image 39

Attālums C - Re = 550 mm

Leņķis "ANG"= maks. 30°

3. attēls

3. attēls

Image 40

Vistālāk uz priekšu esošais stipr. punkts H1, H2

Vistālāk uz aizmuguri esošais stipr. punkts H1, H2

BIS viduslīnija

Stiprinājuma punkts H1 & H2 - 6 mm ± 0,1 mm

Stiprinājuma punkts H2

Stiprinājuma punkts H1

---

7. PIELIKUMS

RATIŅU PALĒNINĀJUMA VAI PAĀTRINĀJUMA LĪKNE KĀ LAIKA FUNKCIJA

Visos gadījumos kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487; mērīšanas aprīkojums atbilst specifikācijām datu kanālam ar kanāla frekvences klasi (CFC) 60.

1. papildinājums

RATIŅU PALĒNINĀJUMA VAI PAĀTRINĀJUMA LĪKNE KĀ LAIKA FUNKCIJA

Frontāls trieciens

Dažādo līkņu definēšana

| Laiks (ms) | Paātrinājums (g)
  Koridora apakšējā robeža | Paātrinājums (g)
  Koridora augšējā robeža |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Laiks (ms)

Paātrinājums (g)

Koridora apakšējā robeža

Paātrinājums (g)

Koridora augšējā robeža

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Noteikumi Nr. 44. Frontāls trieciens

Apakš.

Augš.

Paātrinājums / palēninājums (g)

Laiks (ms)

110

105

115

100

95

120

5

90

85

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

20

15

10

0

15,0

25,0

20,0

30,0

10,0

0,0

5,0

Papildu segments (sk. šo noteikumu 8.1.3.1.1.3.2. punktu) attiecas vienīgi uz paātrinājuma ratiņiem.

2. papildinājums

RATIŅU PALĒNINĀJUMA VAI PAĀTRINĀJUMA LĪKNE KĀ LAIKA FUNKCIJA

Trieciens no aizmugures

Dažādo līkņu definēšana

| Laiks (ms) | Paātrinājums (g)
  Koridora apakšējā robeža | Paātrinājums (g)
  Koridora augšējā robeža |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Laiks (ms)

Paātrinājums (g)

Koridora apakšējā robeža

Paātrinājums (g)

Koridora augšējā robeža

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Noteikumi Nr. 44. Trieciens no aizmugures

Paātrinājums / palēninājums (g)

7,0

14,0

21,0

35

40

45

50

55

60

65

70

0

5

10

15

20

25

30

Laiks (ms)

0,0

28,0

Apakš.

Augš.

Papildu segments (sk. šo noteikumu 8.1.3.1.1.3.2. punktu) attiecas vienīgi uz paātrinājuma ratiņiem.

---

8. PIELIKUMS

MANEKENU APRAKSTS

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Manekeni, kas izmantojami šo noteikumu vajadzībām, ir aprakstīti šā pielikuma 1. līdz 3. papildinājumā un tehniskajos rasējumos, ko sagatavojis TNO (Riteņu transportlīdzekļu pētniecības institūts), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nīderlande.

1.2.   Drīkst izmantot alternatīvus manekenus ar nosacījumu, ka:

| 1.2.1. | tipa apstiprinātājai iestādei pierāda to ekvivalenci, un |
| --- | --- |

1.2.1.

tipa apstiprinātājai iestādei pierāda to ekvivalenci, un

| 1.2.2. | to izmantošanu reģistrē testa protokolā un paziņojuma veidlapā, kas norādīta šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

1.2.2.

to izmantošanu reģistrē testa protokolā un paziņojuma veidlapā, kas norādīta šo noteikumu 1. pielikumā.

1. papildinājums

9 MĒNEŠUS, 3, 6 UN 10 GADUS VECA BĒRNA MANEKENA APRAKSTS

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Turpmāk aprakstīto manekenu izmēri un masa pamatojas attiecīgi uz 9 mēnešus, 3, 6, un 10 gadus vecu bērnu 50. procentīles antropometriskajiem rādītājiem.

1.2.   Manekeni sastāv no metāla un poliestera skeleta ar lieta poliuretāna ķermeņa daļām.

1.3.   Manekena sastāvdaļu shematisku attēlojumu skatīt 9. attēlā.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Galva

2.1.1.   Galva ir izgatavota no poliuretāna un stiprināta ar metāla sloksnēm. Galvas iekšpusē smaguma centrā uz poliamīda bloka ir iespējams uzstādīt mērīšanas aparatūru.

2.2.   Skriemeļi

2.2.1.   Kakla skriemeļi

2.2.1.1.   Kakls ir izgatavots no 5 poliuretāna gredzeniem, kuru vidū ir elementi no poliamīda. Atlanta ass bloks ir izgatavots no poliamīda.

2.2.2.   Jostas skriemeļi

2.2.2.1.   Pieci jostas skriemeļi ir izgatavoti no poliamīda.

2.3.   Krūškurvis

2.3.1.   Krūškurvja skelets sastāv no cauruļveida tērauda rāmja, uz kura uzmontētas roku locītavas. Mugurkauls sastāv no tērauda kabeļa ar četrām vītņotām spailēm.

2.3.2.   Skelets ir pārklāts ar poliuretānu. Mērīšanas aparatūru var ievietot krūškurvja dobumā.

2.4.   Locekļi

2.4.1.   Rokas un kājas arī ir izgatavotas no poliuretāna, pastiprinātas ar metāla elementiem kvadrātveida cauruļu veidā, sloksnēm un plāksnēm. Ceļi un elkoņi ir aprīkoti ar regulējamām locītavām ar eņģēm. Augšdelma un apakšstilba locītavas ir regulējamas locītavas ar lodīti un iedobi.

2.5.   Iegurnis

2.5.1.   Iegurnis ir izgatavots no poliestera, kas pastiprināts ar stiklu, un arī ir pārklāts ar poliuretānu.

2.5.2.   Iegurņa augšdaļas forma, kas ir svarīga, lai noteiktu jutīgumu pret vēdera noslogojumu, ir veidota pēc iespējas līdzīgu bērna iegurņa formai.

2.5.3.   Gūžas locītavas atrodas tieši zem iegurņa.

2.6.   Manekena montāža

2.6.1.   Kakls–krūškurvis–iegurnis

2.6.1.1.   Jostas skriemeļus un iegurni uzver uz tērauda kabeļa, un to spriegojumu noregulē ar uzgriezni. Tāpat uzmontē un noregulē kakla skriemeļus. Tā kā tērauda kabelis nedrīkst brīvi kustēties krūškurvī, nedrīkst būt iespējams noregulēt jostas skriemeļu spriegumu no kakla puses un otrādi.

2.6.2.   Galva–kakls

2.6.2.1.   Galvu var uzmontēt un noregulēt ar skrūvi un uzgriezni caur atlanta ass bloku.

2.6.3.   Rumpis–locekļi

2.6.3.1.   Rokas un kājas var uzmontēt un noregulēt pie rumpja ar lodītes un iedobes locītavām.

2.6.3.2.   Roku locītavām lodītes pievieno rumpim; attiecībā uz kāju locītavām tās pievieno kājām.

3.   GALVENIE RAKSTURLIELUMI

3.1.   Masa

1. tabula

| Sastāvdaļa | Masa atkarībā no vecuma grupas (kg) |
| --- | --- |
| 9 mēneši | 3 gadi | 6 gadi | 10 gadi |
| Galva + kakls | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Rumpis | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Augšdelms (2×) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Apakšdelms (2×) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Augšstilbs (2×) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Apakšstilbs (2×) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Kopā | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Sastāvdaļa

Masa atkarībā no vecuma grupas (kg)

9 mēneši

3 gadi

6 gadi

10 gadi

Galva + kakls

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Rumpis

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Augšdelms (2×)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Apakšdelms (2×)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Augšstilbs (2×)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Apakšstilbs (2×)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Kopā

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2.   Galvenie izmēri

3.2.1.   Galvenie izmērī, pamatojoties uz šā pielikuma 1. attēlu, ir doti 2. tabulā.

1. attēls

Manekena galvenie izmēri

Image 43

2. tabula

| Nr. | Izmēri | Izmēri atkarībā no vecuma grupas (mm) |
| --- | --- | --- |
| 9 mēneši | 3 gadi | 6 gadi | 10 gadi |
| 1 | No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšējai daļai | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | No sēžas aizmugurējās daļās līdz pacelei, sēdus | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Smaguma centra attālums no sēdekļa | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Krūškurvja apkārtmērs | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Krūškurvja dziļums | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Attālums starp lāpstiņām | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Galvas platums | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Galvas garums | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Gurnu apkārtmērs, sēdus | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Gurnu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Gurnu dziļums, sēdus | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Gurnu platums, sēdus | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Kakla platums | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Sēdeklis līdz elkonim | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Plecu platums | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Acu augstums, sēdus | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Augstums, sēdus | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Plecu augstums, sēdus | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Augums (nav parādīts) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Augšstilba augstums, sēdus | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nr.

Izmēri

Izmēri atkarībā no vecuma grupas (mm)

9 mēneši

3 gadi

6 gadi

10 gadi

1

No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšējai daļai

195

334

378

456

2

No sēžas aizmugurējās daļās līdz pacelei, sēdus

145

262

312

376

3

Smaguma centra attālums no sēdekļa

180

190

190

200

4

Krūškurvja apkārtmērs

440

510

580

660

5

Krūškurvja dziļums

102

125

135

142

6

Attālums starp lāpstiņām

170

215

250

295

7

Galvas platums

125

137

141

141

8

Galvas garums

166

174

175

181

9

Gurnu apkārtmērs, sēdus

510

590

668

780

10

Gurnu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts)

470

550

628

740

11

Gurnu dziļums, sēdus

125

147

168

180

12

Gurnu platums, sēdus

166

206

229

255

13

Kakla platums

60

71

79

89

14

Sēdeklis līdz elkonim

135

153

155

186

15

Plecu platums

216

249

295

345

16

Acu augstums, sēdus

350

460

536

625

17

Augstums, sēdus

450

560

636

725

18

Plecu augstums, sēdus

280

335

403

483

19

Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus

125

205

283

355

20

Augums (nav parādīts)

708

980

1 166

1 376

21

Augšstilba augstums, sēdus

70

85

95

106

4.   LOCĪTAVU REGULĒŠANA

4.1.   Vispārīga informācija

4.1.1.   Lai, manekenus lietojot, iegūtu reproducējamus rezultātus, ir būtiski noteikt un kontrolēt berzi visās locītavās, spriegojumu kaklā un jostas kabeļos, kā arī vēdera ieliktņa stingrību.

4.2.   Kakla kabeļa regulēšana

4.2.1.   Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras.

4.2.2.   Uzmontē pilnu kakla komplektu bez galvas.

4.2.3.   Savelk spriegošanas uzgriezni atlanta ass blokā.

4.2.4.   Atlanta ass blokam cauri izliek piemērotu stieni vai skrūvi.

4.2.5.   Atlaiž vaļīgāk spriegošanas uzgriezni, līdz atlanta ass bloks nolaižas uz leju par 10 ± 1 mm, kad stienim vai skrūvei, kas izlikta cauri atlanta ass blokam, virzienā uz leju pieliek 50 N slodzi (sk. 2. attēlu).

2. attēls

4.3.   Atlanta ass locītava

4.3.1.   Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras.

4.3.2.   Uzmontē pilnu kakla un galvas komplektu.

4.3.3.   Savelk skrūvi un regulēšanas uzgriezni cauri galvai un atlanta ass blokam, galvai atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.3.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas uzgriezni, līdz galva sāk kustēties (sk. 3. attēlu).

3. attēls

4.4.   Gūžas locītava

4.4.1.   Novieto iegurni horizontāli ar priekšpusi uz leju.

4.4.2.   Uzmontē augšstilbu bez apakšstilba.

4.4.3.   Pievelk regulēšanas uzgriezni, augšstilbam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.4.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas uzgriezni, līdz augšstilbs sāk kustēties.

4.4.5.   Gūžas locītavu sākotnējā periodā vajadzētu bieži pārbaudīt “piestrādes” problēmu dēļ (sk. 4. attēlu).

4. attēls

4.5.   Ceļa locītava

4.5.1.   Augšstilbu novieto horizontāli.

4.5.2.   Uzmontē apakšstilbu.

4.5.3.   Pievelk ceļa locītavas regulēšanas uzgriezni, apakšstilbam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.5.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas uzgriezni, līdz apakšstilbs sāk kustēties (sk. 5. attēlu).

5. attēls

4.6.   Pleca locītava

4.6.1.   Novieto rumpi vertikāli.

4.6.2.   Uzmontē augšdelmu bez apakšdelma.

4.6.3.   Pievelk pleca regulēšanas uzgriezni, augšdelmam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.6.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas uzgriezni, līdz augšdelms sāk kustēties (sk. 6. attēlu).

4.6.5.   Plecu locītavas sākotnējā periodā būtu bieži jāpārbauda “piestrādes” problēmu dēļ.

6. attēls

4.7.   Elkoņa locītava

4.7.1.   Novieto augšdelmu vertikālā stāvoklī.

4.7.2.   Uzmontē apakšdelmu.

4.7.3.   Pievelk elkoņa regulēšanas uzgriezni, apakšdelmam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.7.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas uzgriezni, līdz apakšdelms sāk kustēties (sk. 7. attēlu).

7. attēls

4.8.   Jostas kabelis

4.8.1.   Samontē rumpja augšdaļu, jostas skriemeļus, rumpja apakšdaļu, vēdera ieliktni, kabeli un atsperi.

4.8.2.   Pievelk kabeļa regulēšanas uzgriezni rumpja apakšdaļā, līdz atspere ir saspiesta līdz 2/3 tās garuma nenoslogotā stāvoklī (sk. 8. attēlu).

8. attēls

4.9.   Vēdera ieliktņa kalibrēšana

4.9.1.   Vispārīga informācija

4.9.1.1.   Testu veic ar piemērotu mehānismu, kas rada spriegojumu.

4.9.2.   Novieto vēdera ieliktni uz cieta bloka, kura garums un platums ir vienāds ar mugurkaula jostas daļas stieņa garumu un platumu. Minētā bloka biezums ir vismaz divreiz lielāks par mugurkaula jostas daļas stieņa biezumu (sk. 9. attēlu).

4.9.3.   Piemēro sākotnējo slodzi 20 N.

4.9.4.   Piemēro pastāvīgu slodzi 50 N.

4.9.5.   Vēdera ieliktņa izliece pēc divām minūtēm

ir šāda:

| | 9 mēnešu veca bērna manekenam: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

9 mēnešu veca bērna manekenam: 11,5 ± 2,0 mm

| | 3 gadu veca bērna manekenam: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

3 gadu veca bērna manekenam: 11,5 ± 2,0 mm

| | 6 gadu veca bērna manekenam: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

6 gadu veca bērna manekenam: 13,0 ± 2,0 mm

| | 10 gadu veca bērna manekenam: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

10 gadu veca bērna manekenam: 13,0 ± 2,0 mm

9. attēls

5.   KONTROLMĒRAPARĀTI

5.1.   Vispārīga informācija

5.1.1.   Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487 (1980).

5.2.   Akselerometra uzstādīšana krūškurvī

Akselerometru uzstāda aizsargātajā krūškurvja dobumā.

5.3.   Pazīmes par iespiešanos vēderā

5.3.1.   Jostas skriemeļiem priekšpusē ar plānu līmlenti vertikāli piestiprina modelēšanas māla paraugu.

5.3.2.   Modelēšanas māla ieliekšanās nav nepārprotama pazīme, ka notikusi iespiešanās.

5.3.3.   Modelēšanas māla paraugu garums un platums ir tāds pats kā mugurkaula jostas daļas stieņa garums un platums; paraugu biezums ir 25 ± 2 mm.

5.3.4.   Lieto tikai to modelēšanas mālu, kas piegādāts kopā ar manekeniem.

5.3.5.   Veicot testu, modelēšanas māla temperatūra ir 30 ± 5 °C.

2. papildinājums

“JAUNDZIMUŠĀ” MANEKENA APRAKSTS

Manekens kā viena vesela vienība sastāv no galvas, rumpja, rokām un kājām. Rumpis, rokas un kājas ir viengabala sorbotāna lējums, kas pārklāts ar PVC ādu un satur mugurkaulu ar tērauda atsperi. Galva ir poliuretāna putu lējums, kas pārklāts ar PVC ādu un ir pastāvīgi piestiprināts pie rumpja. Manekenam ir cieši piegulošs staipīgs kokvilnas/poliestera tērps.

Manekena izmēri un masas sadalījums pamatojas uz jaundzimuša bērna 50. procentīlēm un ir sniegti 1. un 2. tabulā, un 1. attēlā.

1. tabula

“Jaundzimušā” manekena galvenie izmēri

| Izmērs | mm | Izmērs | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Sēžamvieta–galvas virsa | 345 | E | Plecu platums | 150 |
| B | Sēžamvieta – pēdas pamatne (ar taisnu kāju) | 250 | F | Krūškurvja platums | 105 |
| G | Krūškurvja dziļums | 100 |
| C | Galvas platums | 105 | H | Gurnu platums | 105 |
| D | Galvas dziļums | 125 | I | C no G no galvas augšdaļas | 235 |

Izmērs

mm

Izmērs

mm

A

Sēžamvieta–galvas virsa

345

E

Plecu platums

150

B

Sēžamvieta – pēdas pamatne (ar taisnu kāju)

250

F

Krūškurvja platums

105

G

Krūškurvja dziļums

100

C

Galvas platums

105

H

Gurnu platums

105

D

Galvas dziļums

125

I

C no G no galvas augšdaļas

235

2. tabula

“Jaundzimušā” manekena masas sadalījums
   (*1)

| Galva un kakls | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Rumpis | 1,1 kg |
| Rokas | 0,5 kg |
| Kājas | 1,1 kg |
| Kopējā masa | 3,4 kg |

Galva un kakls

0,7 kg

Rumpis

1,1 kg

Rokas

0,5 kg

Kājas

1,1 kg

Kopējā masa

3,4 kg

1. attēls

Zīdaiņa manekena kalibrēšana

1.   PLECU STINGRĪBA

1.1.   Manekenu novieto uz horizontālas virsmas ar muguru uz leju, un rumpi no vienas puses atbalsta, lai nepieļautu tā kustēšanos. (2. attēls)

1.2.   Horizontāli, virzienā, kas ir perpendikulārs manekena vertikālajai asij, pieliek 150 N slodzi ar virzuli, kuram ir plakana virsma ar diametru 40 mm. Virzuļa asij vajadzētu atrasties manekena pleca centrā un līdzās punktam A uz pleca (sk. 2. attēlu). Virzuļa sānu novirzei no punkta, kurā tas pirmoreiz saskaras ar roku, vajadzētu būt no 30 mm līdz 50 mm.

1.3.   Minēto procedūru atkārto otram plecam, pārliekot atbalstu otrā pusē.

2.   KĀJU LOCĪTAVAS STINGRĪBA

2.1.   Manekenu novieto uz horizontālas virsmas ar muguru uz leju (3. attēls) un sasien kopā abus apakšstilbus, tā lai ceļu iekšpuses saskartos.

2.2.   Ceļiem pieliek vertikālu slodzi ar 35 × 95 mm lielu virzuli ar plakanu virsmu tā, lai virzuļa viduslīnija atrastos virs ceļu augstākā punkta.

2.3.   Virzulim pieliek pietiekamu spēku, lai saliektu gūžas locītavas, līdz virzuļa virsma atrodas 85 mm virs atbalsta virsmas. Šim spēkam vajadzētu būt no 30 N līdz 70 N. Raugās, lai apakšējie locekļi testa laikā nesaskartos ne ar vienu virsmu.

3.   TEMPERATŪRA

Kalibrēšanu veic 15 °C līdz 30 °C temperatūrā.

2. attēls

3. attēls

---

(*1)  
  PVC ādas biezumam vajadzētu būt 1 ± 0,5 mm – 0

Īpatsvaram vajadzētu būt 0,865 ± 0,1.

3. papildinājums

18 MĒNEŠUS VECA BĒRNA MANEKENA APRAKSTS

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Manekena izmēri un masa pamatojas uz 18 mēnešus veca bērna 50. procentīles antropometriskajiem rādītājiem.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Galva

2.1.1.   Galva sastāv no daļēji cieta plastmasas galvaskausa, kas pārklāts ar galvas ādu. Galvaskausā ir dobums, kurā (pēc vajadzības) var ievietot kontrolmēraparātus.

2.2.   Kakls

2.2.1.   Kakls sastāv no šādām trim daļām:

| 2.2.2. | blīvas gumijas stieņa; |
| --- | --- |

2.2.2.

blīvas gumijas stieņa;

| 2.2.3. | regulējamas OC locītavas gumijas stieņa augšgalā, kas pieļauj rotāciju ar regulējamu berzi ap šķērsasi. |
| --- | --- |

2.2.3.

regulējamas OC locītavas gumijas stieņa augšgalā, kas pieļauj rotāciju ar regulējamu berzi ap šķērsasi.

| 2.2.4. | neregulējamas sfēriskas locītavas pie kakla pamatnes. |
| --- | --- |

2.2.4.

neregulējamas sfēriskas locītavas pie kakla pamatnes.

2.3.   Rumpis

2.3.1.   Rumpis sastāv no plastmasas skeleta, kas pārklāts ar miesas/ādas sistēmu. Rumpī skeleta priekšpusē ir dobums, kurā iepilda putas, lai panāktu vajadzīgo krūškurvja stingrību. Rumpja aizmugurē ir dobums, kurā var ievietot kontrolmēraparātus.

2.4.   Vēders

2.4.1.   Manekena vēders ir no vienas veselas daļas sastāvošs deformējams elements, ko ievieto atverē starp krūškurvi un iegurni.

2.5.   Mugurkaula jostas daļa

2.5.1.   Mugurkaula jostas daļa sastāv no gumijas stieņa, kas uzmontēts starp krūškurvja skeletu un iegurni. Mugurkaula jostas daļas stingrība ir sākotnēji uzstādīta ar metāla kabeli, kas ievietots gumijas stieņa dobajā vidū.

2.6.   Iegurnis

2.6.1.   Iegurnis ir izgatavots no daļēji cietas plastmasas, un tā forma atbilst bērna iegurņa formai. Tas ir pārklāts ar miesas un ādas sistēmu, kas imitē miesu/ādu ap iegurni un sēžamvietu.

2.7.   Gūžas locītava

2.7.1.   Gūžas locītavas piemontē iegurņa apakšējai daļai. Locītavā izmantots kardānšarnīrs, kas ļauj notikt rotācijai ap šķērsasi, kā arī ap asi taisnā leņķī pret šķērsasi. Abās asīs var regulēt berzi.

2.8.   Ceļa locītava

2.8.1.   Ceļa locītava ļauj ar regulējamu berzi saliekt un iztaisnot apakšstilbu.

2.9.   Pleca locītava

2.9.1.   Pleca locītavu piemontē krūškurvja skeletam. Fiksatori (noklikšķoši) ļauj noregulēt roku divos sākotnējos stāvokļos.

2.10.   Elkoņa locītava

2.10.1.   Elkoņa locītava ļauj saliekt un iztaisnot apakšdelmu. Fiksatori (noklikšķoši) ļauj noregulēt apakšdelmu divos sākotnējos stāvokļos.

2.11.   Manekena montāža

2.11.1.   Mugurkaula kabeli iemontē mugurkaula jostas daļā.

2.11.2.   Mugurkaula jostas daļu iemontē skeletā starp iegurni un mugurkaula krūšu daļu.

2.11.3.   Starp krūškurvi un iegurni ievieto vēdera ieliktni.

2.11.4.   Uz krūškurvja augšdaļas uzmontē kaklu.

2.11.5.   Izmantojot saskarnes plāksni, uz kakla augšdaļas uzmontē galvu.

2.11.6.   Piemontē rokas un kājas.

3.   GALVENIE RAKSTURLIELUMI

3.1.   Masa

1. tabula

18 mēnešus veca bērna manekena masas sadalījums

| Sastāvdaļa | Masa (kg) |
| --- | --- |
| Galva + kakls | 2,73 |
| Rumpis | 5,06 |
| Augšdelms | 0,27 |
| Apakšdelms | 0,25 |
| Augšstilbs | 0,61 |
| Apakšstilbs | 0,48 |
| Kopējā masa | 11,01 |

Sastāvdaļa

Masa (kg)

Galva + kakls

2,73

Rumpis

5,06

Augšdelms

0,27

Apakšdelms

0,25

Augšstilbs

0,61

Apakšstilbs

0,48

Kopējā masa

11,01

3.2.   Galvenie izmēri

3.2.1.   Galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 1. attēlu (sk. turpmāk), ir doti 2. tabulā.

1. attēls

18 mēnešus veca bērna manekena galvenie izmēri

Image 55

2. tabula

| Nr. | Izmērs | Vērtība (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļu priekšējai daļai | 239 |
| 2 | No sēžas aizmugurējās daļās līdz pacelei, sēdus | 201 |
| 3 | Smaguma centra attālums no sēdekļa | 193 |
| 4 | Krūškurvja apkārtmērs | 474 |
| 5 | Krūškurvja dziļums | 113 |
| 7 | Galvas platums | 124 |
| 8 | Galvas garums | 160 |
| 9 | Gurnu apkārtmērs, sēdus | 510 |
| 10 | Gurnu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts) | 471 |
| 11 | Gurnu dziļums, sēdus | 125 |
| 12 | Gurnu platums, sēdus | 174 |
| 13 | Kakla platums | 65 |
| 14 | No sēdekļa līdz elkonim | 125 |
| 15 | Plecu platums | 224 |
| 17 | Augstums, sēdus | 495 (*1) |
| 18 | Plecu augstums, sēdus | 305 |
| 19 | Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus | 173 |
| 20 | Augums (nav parādīts) | 820 (*1) |
| 21 | Augšstilba augstums, sēdus | 66 |

Nr.

Izmērs

Vērtība (mm)

1

No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļu priekšējai daļai

239

2

No sēžas aizmugurējās daļās līdz pacelei, sēdus

201

3

Smaguma centra attālums no sēdekļa

193

4

Krūškurvja apkārtmērs

474

5

Krūškurvja dziļums

113

7

Galvas platums

124

8

Galvas garums

160

9

Gurnu apkārtmērs, sēdus

510

10

Gurnu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts)

471

11

Gurnu dziļums, sēdus

125

12

Gurnu platums, sēdus

174

13

Kakla platums

65

14

No sēdekļa līdz elkonim

125

15

Plecu platums

224

17

Augstums, sēdus

495 (*1)

18

Plecu augstums, sēdus

305

19

Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus

173

20

Augums (nav parādīts)

820 (*1)

21

Augšstilba augstums, sēdus

66

4.   LOCĪTAVU REGULĒŠANA

4.1.   Vispārīga informācija

4.1.1.   Lai, lietojot manekenus, iegūtu reproducējamus rezultātus, ir būtiski noregulēt berzi dažādajās locītavās, spriegojumu mugurkaula jostas daļā, kā arī vēdera ieliktņa stingrību.

Pirms šajās instrukcijās norādīto darbību veikšanas visas daļas pārbauda, vai kāda no tām nav bojāta.

4.2.   Mugurkaula jostas daļa

4.2.1.   Pirms ievietošanas manekenā mugurkaula jostas daļu kalibrē.

4.2.2.   Mugurkaula jostas daļas apakšējo montāžas plati piestiprina pie tādas ietaises, lai mugurkaula jostas daļas priekšpuse atrastos apakšpusē (2. attēls).

2. attēls

4.2.3.   Augšējai montāžas platei pieliek 250 N lejupvērstu spēku. Radīto pārvietojumu uz leju reģistrē 1 līdz 2 sekunžu laikā pēc tam, kad spēku sāka pielikt, un pārvietojumam vajadzētu būt no 9 līdz 12 mm.

4.3.   Vēders

4.3.1.   Vēdera ieliktni uzmontē uz cieta bloka, kura garums un platums ir vienāds ar mugurkaula jostas daļas stieņa garumu un platumu. Minētā bloka biezums ir vismaz divreiz lielāks par mugurkaula jostas daļas stieņa biezumu (sk. 3. attēlu).

4.3.2.   Piemēro sākotnējo spēku 20 N.

4.3.3.   Piemēro pastāvīgu spēku 50 N.

4.3.4.   Vēdera ieliktņa izliece pēc divām minūtēm ir 12 ± 2 mm.

3. attēls

4.4.   Kakla regulēšana

4.4.1.   Nokomplektētu kaklu, kas sastāv no gumijas stieņa, sfēriskās pamatnes locītavas un OC locītavas, piestiprina vertikālai virsmai tā, lai priekšpuse būtu vērsta uz leju (4. attēls).

4. attēls

4.4.2.   OC locītavas asij pieliek vertikāli vērstu 100 N lielu spēku. OC locītavas pārvietojumam uz leju vajadzētu būt 22 ± 2 mm.

4.5.   OC locītava

4.5.1.   Samontē visu kakla un galvas mezglu.

4.5.2.   Novieto rumpi horizontāli uz muguras.

4.5.3.   Savelk skrūvi un regulēšanas uzgriezni cauri galvai un OC locītavai, izmantojot momentatslēgu, līdz galva vairs nevar kustēties smaguma spēka ietekmē.

4.6.   Gūža

4.6.1.   Iegurnim piemontē augšstilbu bez apakšstilba.

4.6.2.   Augšstilbu novieto horizontāli.

4.6.3.   Palielina berzi šķērsasī, līdz kāja vairs nevar kustēties smaguma spēka ietekmē.

4.6.4.   Novieto augšstilbu horizontāli šķērsass virzienā.

4.6.5.   Palielina berzi kardānšarnīra locītavā, līdz augšstilbs nekustas smaguma spēka ietekmē.

4.7.   Celis

4.7.1.   Apakšstilbu piemontē augšstilbam.

4.7.2.   Augšstilbus un apakšstilbus novieto horizontāli, atbalstot augšstilbu.

4.7.3.   Pievelk ceļa regulēšanas uzgriezni, līdz apakšstilbs nevar kustēties smaguma spēka ietekmē.

4.8.   Pleci

4.8.1.   Apakšdelmu izstiepj un augšdelmu novieto augstākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas.

4.8.2.   Fiksatoru (noklikšķošu) būtu jāsalabo vai jānomaina, ja roka nenofiksējas minētajā stāvoklī.

4.9.   Elkonis

4.9.1.   Augšdelmu novieto zemākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas, un apakšdelmu augšējā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas.

4.9.2.   Fiksatoru (noklikšķošu) būtu jāsalabo vai jānomaina, ja apakšdelms nenofiksējas minētajā stāvoklī.

5.   KONTROLMĒRAPARĀTI

5.1.   Vispārīga informācija

5.1.1.   Kaut arī ir ieviesti noteikumi aprīkot 18 mēnešus veca bērna manekenu ar virkni devēju, standartā tas ir aprīkots ar līdzvērtīga lieluma un svara aizvietotājiem.

5.1.2.   Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487:1980.

5.2.   Akselerometra uzstādīšana krūškurvī

5.2.1.   Akselerometru uzstāda krūškurvja dobumā. To dara no manekena aizmugures.

5.3.   Pazīmes par iespiešanos vēderā

5.3.1.   To, vai notiek vai nenotiek iespiešanās vēderā, nosaka ar ātrfotografēšanu.

---

(*1)  Manekena sēžamvieta, mugura un galva atbalstās pret vertikālu virsmu.

---

9. PIELIKUMS

FRONTĀLA TRIECIENA TESTS PRET ŠĶĒRSLI

1.   IEKĀRTAS, PROCEDŪRA UN MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Testēšanas vieta

Testēšanas zona ir pietiekami plaša, lai tajā izvietotu ieskriešanās celiņu, šķērsli un testam nepieciešamās tehniskās iekārtas. Celiņa pēdējā daļa vismaz 5 m pirms šķēršļa ir horizontāla, plakana un līdzena.

1.2.   Šķērslis

Šķērslis sastāv no priekšpusē vismaz 3 m plata un vismaz 1,5 m augsta dzelzsbetona bloka. Šķēršļa biezums ir tāds, lai tas svērtu vismaz 70 tonnas. Priekšpuse ir vertikāla, perpendikulāra ieskriešanās celiņam un pārklāta ar 20 ± 1 mm bieziem finiera dēļiem labā stāvoklī. Šķērslis ir vai nu iestiprināts zemē vai novietots uz zemes, ja nepieciešams, izmantojot papildu atturmehānismus, lai ierobežotu tās pārvietošanos. Var izmantot arī šķērsli ar atšķirīgiem parametriem, ja ar to iegūtie rezultāti ir vismaz tikpat viennozīmīgi.

1.3.   Transportlīdzekļa piedziņa

Trieciena brīdī transportlīdzeklis vairs nav pakļauts nekādu papildu stūrēšanas ierīču vai dzinējiekārtu iedarbībai. Tas sasniedz šķērsli, atrodoties perpendikulāri tam; maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp transportlīdzekļa priekšējās daļas vertikālo viduslīniju un sadursmes sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm.

1.4.   Transportlīdzekļa stāvoklis

1.4.1.   Testā izmantojamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām parastajām sastāvdaļām un aprīkojumu, kāds iekļauts tukšmasā, vai arī tas ir tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz pasažieru nodalījuma būtiskām sastāvdaļām un aprīkojumu un transportlīdzekļa tukšmasas sadalījumu kopumā.

1.4.2.   Ja transportlīdzekļa pārvietošanos nodrošina ar ārējiem līdzekļiem, tad degvielas padeves sistēma ir uzpildīta vismaz līdz 90 % vai nu ar degvielu, vai ar šķidrumu, kas nav viegli uzliesmojošs un kura blīvums un viskozitāte līdzinās parasti izmantotajai degvielai. Visas pārējās sistēmas (bremžu šķidruma tvertnes, radiators utt.) ir tukšas.

1.4.3.   Ja transportlīdzekļa pārvietošanos nodrošina tā paša dzinējs, degvielas bāka ir piepildīta vismaz līdz 90 %. Visas pārējās šķidrumu saturošās tvertnes ir pilnīgi piepildītas.

1.4.4.   Ja ražotājs to pieprasa, par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var ļaut šajos noteikumos paredzētajiem testiem izmantot to pašu transportlīdzekli, ko izmanto citos noteikumos paredzētos testos (ieskaitot testus, kuros var tikt ietekmēta transportlīdzekļa konstrukcija).

1.5.   Trieciena ātrums

Trieciena ātrums ir 50 + 0/– 2 km/h. Tomēr, ja tests ir veikts ar lielāku trieciena ātrumu un ja transportlīdzeklis ir atbildis noteiktajām prasībām, testu uzskata par izturētu.

1.6.   Mērinstrumenti

Iepriekš 1.5. punktā minētā ātruma reģistrēšanai izmantotā mērinstrumenta precizitāte ir 1 %.

---

10. PIELIKUMS

AIZMUGURES TRIECIENA TESTA PROCEDŪRA

1.   IETAISES, PROCEDŪRAS UN MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Testēšanas vieta

Testa zonai jābūt pietiekami lielai, lai tajā varētu izvietot triecienelementa virzīšanas sistēmu, nodrošināt telpu, kur pēc trieciena pārvietoties transportlīdzeklim, kā arī uzstādīt testēšanas aprīkojumu. Tā testēšanas vietas daļa, kurā transportlīdzeklis saņem triecienu un pēc tam pārvietojas, ir horizontāla. (Virsmas slīpums nepārsniedz 3 %, mērot jebkurā vietā viena metra garumā.)

1.2.   Triecienelements

1.2.1.   Triecienelements ir no tērauda un ar stingru konstrukciju.

1.2.2.   Trieciena virsma ir plakana, tā ir vismaz 2 500 mm plata un 800 mm augsta. Tās malas ir noapaļotas, noapaļojuma rādiuss ir 40 līdz 50 mm. Tā ir pārklāta ar 20 ± 1 mm bieza saplākšņa slāni.

1.2.3.   Trieciena brīdī izpildās šādi nosacījumi:

| 1.2.3.1. | trieciena virsma atrodas vertikālā stāvoklī un perpendikulāri triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei; |
| --- | --- |

1.2.3.1.

trieciena virsma atrodas vertikālā stāvoklī un perpendikulāri triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei;

| 1.2.3.2. | triecienelementa kustības virziens ir praktiski horizontāls un paralēls triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

triecienelementa kustības virziens ir praktiski horizontāls un paralēls triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei;

| 1.2.3.3. | maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp triecienelementa virsmas vertikālo viduslīniju un triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālo garenplakni ir 300 mm. Turklāt trieciena virsma trāpa visā triecienam pakļautā transportlīdzekļa platumā; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp triecienelementa virsmas vertikālo viduslīniju un triecienam pakļautā transportlīdzekļa centrālo garenplakni ir 300 mm. Turklāt trieciena virsma trāpa visā triecienam pakļautā transportlīdzekļa platumā;

| 1.2.3.4. | trieciena virsmas apakšējās malas augstums virs zemes ir 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

trieciena virsmas apakšējās malas augstums virs zemes ir 175 ± 25 mm.

1.3.   Triecienelementa piedziņa

Triecienelements var vai nu būt piestiprināts pie ratiņiem (pārvietojama šķēršļa), vai būt daļa no svārsta.

1.4.   Īpaši noteikumi, kas jāievēro, ja izmanto pārvietojamu šķērsli

1.4.1.   Ja triecienelements ir piestiprināts pie ratiņiem (pārvietojama šķēršļa) ar ierobežojošu elementu, šim elementam jābūt stingram un tādam, kas trieciena ietekmē nevar tikt deformēts; ratiņi trieciena brīdī spēj kustēties brīvi un vairs nav pakļauti piedziņas ierīces iedarbībai.

1.4.2.   Ratiņu un triecienelementa kopējā masa ir 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Īpaši noteikumi, kas jāievēro, ja izmanto svārstu

1.5.1.   Attālums starp trieciena virsmas centru un svārsta rotācijas asi nav mazāks kā 5 m.

1.5.2.   Triecienelements ir brīvi iekārts stingrās svirās, un nekustīgi pie tām piestiprināts. Šādi veidotais svārsts ir tāds, kas trieciena ietekmē praktiski nevar tikt deformēts.

1.5.3.   Svārsts ir aprīkots ar apturēšanas ierīci, lai nepieļautu testa transportlīdzekļa pakļaušanu atkārtotam triecienam.

1.5.4.   Trieciena brīdī svārsta trieciena virsmas centra ātrums ir 30 līdz 32 km/h.

1.5.5.   Samazināto masu “mr
  ” svārsta trieciena virsmas centrā definē kā kopējās masas “m”, attāluma “a”
   (*1) starp trieciena asi un rotācijas asi un attāluma “l” starp smaguma centru un rotācijas asi funkciju ar šādu vienādojumu:

Formula

1.5.6.   Samazinātā masa “mr” ir 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz triecienelementa masu un ātrumu

Ja tests ir veikts ar trieciena ātrumu, kas pārsniedz 1.5.4. punktā noteikto, un/vai ar masu, kas pārsniedz 1.5.3. vai 1.5.6. punktā noteikto, un ja transportlīdzeklis ir atbildis noteiktajām prasībām, testu uzskata par izturētu.

1.7.   Transportlīdzekļa stāvoklis testa laikā

Testā izmantojamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām parastajām sastāvdaļām un aprīkojumu, kāds iekļauts tā tukšmasā, vai arī tas ir tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz transportlīdzekļa tukšmasas sadalījumu kopumā.

1.8.   Pabeigtu transportlīdzekli, kurā saskaņā ar uzstādīšanas norādījumiem uzstādīta bērnu ierobežotājsistēma, novieto uz cietas, plakanas un līdzenas virsmas ar atbrīvotu stāvbremzi un ieslēgtu neitrālo pārnesumu. Vienā un tajā pašā trieciena testā var testēt vairāk par vienu bērnu ierobežotājsistēmu.

---

(*1)  Attālums “a” ir vienāds ar aplūkojamā sinhronā svārsta garumu.

---

11. PIELIKUMS

PAPILDU STIPRINĀJUMI, KAS VAJADZĪGI DAĻĒJI UNIVERSĀLĀS KATEGORIJAS BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMU NOSTIPRINĀŠANAI MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS

| 1. | Šis pielikums attiecas tikai uz papildu stiprinājumiem, kas paredzēti “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai, vai uz stieņiem vai citām īpašām ierīcēm, ko lieto, lai virsbūvē nostiprinātu bērnu ierobežotājsistēmas, neatkarīgi no tā, vai ar tām lieto vai nelieto stiprinājumus, kuri atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stiprinājumus nosaka bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs, kurš detalizētu informāciju iesniedz apstiprināšanai tehniskajam dienestam, kas veic testus.
  Tehniskie dienesti var ņemt vērā no transportlīdzekļa ražotāja saņemto informāciju. |
| --- | --- |

2.

Tehniskie dienesti var ņemt vērā no transportlīdzekļa ražotāja saņemto informāciju.

| 3. | Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs iesniedz vajadzīgās daļas stiprinājumu uzstādīšanai un īpašu katra transportlīdzekļa plānu, norādot minēto stiprinājumu precīzas atrašanās vietas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs norāda, vai stiprinājumi, kas vajadzīgi ierobežotājsistēmas nostiprināšanai automobiļa konstrukcijā, atbilst izvietojuma un stiprības prasībām, kas noteiktas 3. un nākamajos punktos ieteikumā, kas sniegts valdībām, kuras paredzējušas pieņemt īpašas prasības par vieglajos automobiļos lietoto bērnu ierobežotājsistēmu stiprinājumiem (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Skatīt Noteikumu Nr. 16 tekstu.

---

12. PIELIKUMS

KRĒSLS

Image 59

zemākais punkts uz sēdekļa

plecu siksnu stiprinājumi

---

13. PIELIKUMS

STANDARTA DROŠĪBAS JOSTA

| 1. | Drošības jostu dinamiskajam testam un maksimālā garuma prasību izpildei izgatavo vienā no diviem izkārtojumiem, kas parādīti 1. attēlā. Tie ir trīspunktu drošības josta ar spriegotāju un divpunktu statiskā drošības josta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trīspunktu drošības jostai ar spriegotāju ir šādas cietās daļas: spriegotājs (R), statņa cilpa (P), divi stiprinājuma punkti (A1 un A2) (sk. 1.b attēlu) un centrālā daļa (N, sīkāk 3. attēlā). Attiecībā uz savilkšanās spēku spriegotājs atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. Spriegotāja tītavas diametrs ir 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Drošības jostu ar spriegotāju piestiprina testa sēdekļa stiprinājumiem, kas aprakstīti 6. pielikuma 1. un 4. papildinājumā, šādi: | drošības jostas stiprinājumu A1 piestiprina ratiņu stiprinājumam B0 (ārējais); |
| --- | --- | --- |

3.

drošības jostas stiprinājumu A1 piestiprina ratiņu stiprinājumam B0 (ārējais);

| | drošības jostas stiprinājumu A2 piestiprina ratiņu stiprinājumam A (iekšējais); |
| --- | --- |

drošības jostas stiprinājumu A2 piestiprina ratiņu stiprinājumam A (iekšējais);

| | drošības jostas statņa cilpu P piestiprina ratiņu stiprinājumam C; |
| --- | --- |

drošības jostas statņa cilpu P piestiprina ratiņu stiprinājumam C;

| | drošības jostas spriegotāju R piestiprina ratiņu stiprinājumam tā, lai tītavas viduslīnija būtu novietota Re. |
| --- | --- |

drošības jostas spriegotāju R piestiprina ratiņu stiprinājumam tā, lai tītavas viduslīnija būtu novietota Re.

Vērtība X turpmāk 1.b attēlā ir 200 ± 5 mm. Faktiskais siksnas garums starp A1 un spriegotāja tītavas viduslīniju Re (siksnai esot pilnībā izvilktai, ieskaitot minimālo garumu 150 mm universālās un daļēji universālās kategorijas ierobežotājsistēmas testēšanai) ir 2 820 ± 5 mm to mērot taisnā līnijā bez slodzes uz horizontālas virsmas; testējot ierobežotas kategorijas ierobežotājsistēmu, šo garumu drīkst palielināt; visu kategoriju bērnu ierobežotājsistēmām, ja tās ir uzstādītas, vismaz 150 mm siksnas ir uz spriegotāja tītavas.

| 4. | Prasības attiecībā uz drošības jostas siksnu ir šādas.







  Materiāls: melns vērpts poliesteris | a) | platums: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Materiāls: melns vērpts poliesteris

a)

platums:

48 ± 2 mm pie 10 000  N

| b) | biezums: |
| --- | --- |

b)

biezums:

1,0 ± 0,2 mm

| c) | pagarinājums: |
| --- | --- |

c)

pagarinājums:

8 ± 2 % pie 10 000  N

| 5. | Divpunktu statiskā drošības josta, kā parādīts 1.a attēlā, sastāv no divām standarta stiprinājuma plāksnēm, kā parādīts 2. attēlā, un siksnas, kas atbilst šā pielikuma 4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Divpunktu drošības jostas stiprinājuma plāksnes piestiprina ratiņu stiprinājumiem A un B. Vērtība Y 1.a attēlā ir 1 300 ± 5 mm. Šī ir prasība attiecībā uz maksimālo garumu, lai apstiprinātu universālās bērnu ierobežotājsistēmas ar divpunktu drošības jostām (sk. šo noteikumu 6.1.9. punktu). |
| --- | --- |

6.

1.a un 1.b attēls

Standarta drošības jostu izkārtojumi

1.a attēls

Divpunktu statiskā drošības josta

Image 60

1.b attēls

Trīspunktu drošības josta ar spriegotāju

Image 61

2. attēls

Tipiska standarta stiprinājuma plāksne

Izmēri mm

Image 62

Griezums A - A

3. attēls

3. attēls

Standarta drošības jostas izkārtojuma centrālā daļa

Standarta drošības jostas izkārtojuma centrālā daļa

Image 63

Griezums A - A

4. attēls

4. attēls

Statņa cilpa

Statņa cilpa

Image 64

Virsmas apstrāde: hromēta

apcilnis

pinktveida metinājums

---

14. PIELIKUMS

TIPA APSTIPRINĀŠANAS SHĒMA (BLOKSHĒMA ISO 9002:2000)

Tehniskā dienesta veikta ražošanas atbilstības pārbaude

Ražošanas atbilstības

Ražošanas atbilstības tests (3) un apmeklējums (2)

Ražošanas atbilstības tests (3) un apmeklējums (2)

Ražošanas atbilstības pārbaude uzņēmumā

Tipa apstiprināšanas tests un kvalifikācijas tests (1)

Zināms pieteikuma iesniedzējs

Nezināms pieteikuma iesniedzējs

Tipa apstiprinājuma pieprasījums

Tipa apstiprinājuma piešķiršana

Inspekcija, ko rūpnīcā veic tipa apstiprināšanas iestāde

Jā

Nē

ISO 9002:2000 (0)

Tipa apstiprināšanas iestādes veikta laboratoriska pārbaude

Piezīmes:

| (0) | Vai šim standartam ekvivalents standarts. Pieļaujams, ka tajā nav ietvertas prasības attiecībā uz projektēšanas un izstrādes koncepcijām; ISO 9002:2000 7.3. punkts “Klientu apmierinātība un pastāvīgi uzlabojumi”. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Šos testus veic tehniskie dienesti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Testi saskaņā ar 16. pielikumu.






  a) | Ja nav ISO 9002:2000:






  i) | veic iestāde vai tehniskais dienests 3.a piezīmē minētā apmeklējuma laikā; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a)

Ja nav ISO 9002:2000:

i)

veic iestāde vai tehniskais dienests 3.a piezīmē minētā apmeklējuma laikā;

| ii) | veic ražotājs laikā starp 3.b piezīmē minētajiem apmeklējumiem. |
| --- | --- |

ii)

veic ražotājs laikā starp 3.b piezīmē minētajiem apmeklējumiem.

| b) | Ja ir ISO 9002:2000: veic ražotājs, procedūru pārbauda 3.b piezīmē minētā apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

b)

Ja ir ISO 9002:2000: veic ražotājs, procedūru pārbauda 3.b piezīmē minētā apmeklējuma laikā.

| (3) | Iestādes vai tehniskā dienesta apmeklējums rūpnīcā pārbaudes veikšanai vai paraugu ņemšanai izlases kārtā:






  a) | ja nav ISO 9002:2000: divreiz gadā; |
| --- | --- | --- |

(3)

a)

ja nav ISO 9002:2000: divreiz gadā;

| b) | ja ir ISO 9002:2000: reizi gadā. |
| --- | --- |

b)

ja ir ISO 9002:2000: reizi gadā.

---

15. PIELIKUMS

SKAIDROJUMI

Šajā pielikumā dotie skaidrojumi attiecas uz šo noteikumu dažu punktu interpretācijas grūtībām. Tie ir paredzēti kā palīdzība tehniskajiem dienestiem, kas veic testus.

| | 2.10.1. punkts
  Ātrais regulators var būt arī ierīce ar rotējošu asi un atsperi, līdzīgi kā spriegotājos ar manuālu atbrīvošanu. Būtu jātestē regulētājierīces atbilstība 7.2.2.5. un 7.2.3.1.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.10.1. punkts

Ātrais regulators var būt arī ierīce ar rotējošu asi un atsperi, līdzīgi kā spriegotājos ar manuālu atbrīvošanu. Būtu jātestē regulētājierīces atbilstība 7.2.2.5. un 7.2.3.1.3. punkta prasībām.

| | 2.19.2. punkts
  Daļēji universāla ierobežotājsistēma, ko paredzēts uzstādīt aizmugurējā sēdeklī gan limuzīna tipa, gan furgona tipa transportlīdzeklī, kur viss drošības jostas komplekts ir identisks, pieder pie viena “tipa”. |
| --- | --- |

2.19.2. punkts

Daļēji universāla ierobežotājsistēma, ko paredzēts uzstādīt aizmugurējā sēdeklī gan limuzīna tipa, gan furgona tipa transportlīdzeklī, kur viss drošības jostas komplekts ir identisks, pieder pie viena “tipa”.

| | 2.19.3. punkts
  Lemjot par to, vai ir radīts jauns tips, ņem vērā, cik būtiskas ir sēdekļa, polsterējuma vai trieciena vairoga izmēru un/vai masas izmaiņas un materiāla enerģijas absorbcijas īpašību vai krāsas izmaiņas. |
| --- | --- |

2.19.3. punkts

Lemjot par to, vai ir radīts jauns tips, ņem vērā, cik būtiskas ir sēdekļa, polsterējuma vai trieciena vairoga izmēru un/vai masas izmaiņas un materiāla enerģijas absorbcijas īpašību vai krāsas izmaiņas.

| | 2.19.4. un 2.19.5. punkts
  Šie punkti neattiecas uz tādām drošības jostām, kas apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16, kuras vajadzīgas bērnu ierobežotājsistēmas nostiprināšanai transportlīdzeklī vai bērna piesprādzēšanai. |
| --- | --- |

2.19.4. un 2.19.5. punkts

Šie punkti neattiecas uz tādām drošības jostām, kas apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16, kuras vajadzīgas bērnu ierobežotājsistēmas nostiprināšanai transportlīdzeklī vai bērna piesprādzēšanai.

| | 6.1.2. punkts
  Uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām bērnu ierobežotājsistēmas augšdaļas pareizu stāvokli attiecībā pret bērna manekena galvu nodrošina, ievietojot lielāko manekenu, kādam ierīce ir paredzēta, visvairāk slīpi atgāztajā stāvoklī un pārliecinoties, ka horizontālā līnija acu augstumā ir zemāka par sēdekļa augšdaļu. |
| --- | --- |

6.1.2. punkts

Uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām bērnu ierobežotājsistēmas augšdaļas pareizu stāvokli attiecībā pret bērna manekena galvu nodrošina, ievietojot lielāko manekenu, kādam ierīce ir paredzēta, visvairāk slīpi atgāztajā stāvoklī un pārliecinoties, ka horizontālā līnija acu augstumā ir zemāka par sēdekļa augšdaļu.

| | 6.1.8. punkts
  150 mm prasība attiecas arī uz kulbiņām. |
| --- | --- |

6.1.8. punkts

150 mm prasība attiecas arī uz kulbiņām.

| | 6.2.4. punkts
  Pieļaujamā plecu drošības jostas kustības robeža ir tāda, ka standarta drošības jostas plecu posma apakšējā mala nav zemāk par manekena elkoni manekena pārvietošanās tālākajā punktā. |
| --- | --- |

6.2.4. punkts

Pieļaujamā plecu drošības jostas kustības robeža ir tāda, ka standarta drošības jostas plecu posma apakšējā mala nav zemāk par manekena elkoni manekena pārvietošanās tālākajā punktā.

| | 6.2.9. punkts
  Vispārēja izpratne ir tāda, ka tas attiecas arī uz ierīcēm, kurām ir šāda saslēgšanas sistēma, arī ja tās attiecīgajai grupai nav prasītas. Tādējādi testu piemērotu arī ierīcei, kas paredzēta vienīgi 2. grupai, taču ar paredzēto spēku, t. i., ar divkāršu I grupas manekena masu. |
| --- | --- |

6.2.9. punkts

Vispārēja izpratne ir tāda, ka tas attiecas arī uz ierīcēm, kurām ir šāda saslēgšanas sistēma, arī ja tās attiecīgajai grupai nav prasītas. Tādējādi testu piemērotu arī ierīcei, kas paredzēta vienīgi 2. grupai, taču ar paredzēto spēku, t. i., ar divkāršu I grupas manekena masu.

| | 7.1.3. punkts
  Apgāšanās testu veic ar tādu pašu uzstādīšanas procedūru un parametriem, kā tie, kas noteikti dinamiskajam testam. |
| --- | --- |

7.1.3. punkts

Apgāšanās testu veic ar tādu pašu uzstādīšanas procedūru un parametriem, kā tie, kas noteikti dinamiskajam testam.

| | 7.1.3.1. punkts
  Stenda apturēšana apgāšanās laikā nav atļauta. |
| --- | --- |

7.1.3.1. punkts

Stenda apturēšana apgāšanās laikā nav atļauta.

| | 7.1.4.1.4. punkts
  Šā punkta mērķis ir nodrošināt, ka bērnu ierobežotājsistēma izturēs visas dinamiskajā testā pieliktās slodzes, noturot bērnu paredzētajā vietā, saglabājot sākotnējo pozīciju un konfigurāciju. Ja izmainās sākotnējā konfigurācija, tostarp atgāzums vai balsta garums, tests nav izturēts. Ja tiek bojāta kāda slodzi nesoša daļa vai sastāvdaļa, piemēram, pieauguša cilvēka drošības jostas kontakta punkti (kas norādīti kā jostas izkārtojums), pretrotācijas ierīce vai bērnu ierobežotājsistēmas krēsla korpuss, tests nav izturēts, izņemot, ja šāds rezultāts ir skaidri norādīts kā slodzi ierobežojošas ierīces funkcija. |
| --- | --- |

7.1.4.1.4. punkts

Šā punkta mērķis ir nodrošināt, ka bērnu ierobežotājsistēma izturēs visas dinamiskajā testā pieliktās slodzes, noturot bērnu paredzētajā vietā, saglabājot sākotnējo pozīciju un konfigurāciju. Ja izmainās sākotnējā konfigurācija, tostarp atgāzums vai balsta garums, tests nav izturēts. Ja tiek bojāta kāda slodzi nesoša daļa vai sastāvdaļa, piemēram, pieauguša cilvēka drošības jostas kontakta punkti (kas norādīti kā jostas izkārtojums), pretrotācijas ierīce vai bērnu ierobežotājsistēmas krēsla korpuss, tests nav izturēts, izņemot, ja šāds rezultāts ir skaidri norādīts kā slodzi ierobežojošas ierīces funkcija.

| | 7.1.4.1.10.1.2. punkts

  “Pilnībā iebīdīts” nozīmē, ka balsts ir glabāšanas pozīcijā, neviena balsta daļa neizvirzās ārpus pamatnes vai korpusa virsmas un šāda glabāšanas pozīcija neietekmē bērnu ierobežotājsistēmas novietojumu uz testa stenda. Piemērus sk. turpmāk redzamajos attēlos.

  1. attēls


  Pilnībā iebīdīts balsts




  Balsts
  BIS
  Balsts

  2. attēls


  Balsts, kas nav pilnībā iebīdīts




  Balsts
  BIS
  Balsts |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2. punkts

“Pilnībā iebīdīts” nozīmē, ka balsts ir glabāšanas pozīcijā, neviena balsta daļa neizvirzās ārpus pamatnes vai korpusa virsmas un šāda glabāšanas pozīcija neietekmē bērnu ierobežotājsistēmas novietojumu uz testa stenda. Piemērus sk. turpmāk redzamajos attēlos.

1. attēls

Pilnībā iebīdīts balsts

Balsts

BIS

Balsts

2. attēls

Balsts, kas nav pilnībā iebīdīts

Balsts

BIS

Balsts

| | 7.1.4.2.2. punkts
  Šī punkta formulējums attiecas uz paātrinājumiem, kas saistīti ar stiepes slodzēm manekena mugurkaulā. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2. punkts

Šī punkta formulējums attiecas uz paātrinājumiem, kas saistīti ar stiepes slodzēm manekena mugurkaulā.

| | 7.1.4.3.1. punkts
  Redzamas iespiedumu pazīmes nozīmē, ka mālā ir iespiedies vēdera ieliktnis (ierobežotājsistēmas radītā spiediena ietekmē), nevis to, ka māls nesaspiedies ir izliecies horizontālā virzienā, ko, piemēram, var vienkārši radīt muguras saliekšanās. Skatīt arī 6.2.4. punkta skaidrojumu. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1. punkts

Redzamas iespiedumu pazīmes nozīmē, ka mālā ir iespiedies vēdera ieliktnis (ierobežotājsistēmas radītā spiediena ietekmē), nevis to, ka māls nesaspiedies ir izliecies horizontālā virzienā, ko, piemēram, var vienkārši radīt muguras saliekšanās. Skatīt arī 6.2.4. punkta skaidrojumu.

| | 7.2.1.5. punkts
  Pirmajā teikumā noteiktās prasības ir izpildītas, ja manekena roka var aizsniegt sprādzi. |
| --- | --- |

7.2.1.5. punkts

Pirmajā teikumā noteiktās prasības ir izpildītas, ja manekena roka var aizsniegt sprādzi.

| | 7.2.2.1. punkts
  Šo lieto, lai nodrošinātu to, ka atsevišķi apstiprinātas siksnas vadīklas ir viegli piestiprināmas un atdalāmas. |
| --- | --- |

7.2.2.1. punkts

Šo lieto, lai nodrošinātu to, ka atsevišķi apstiprinātas siksnas vadīklas ir viegli piestiprināmas un atdalāmas.

| | 7.2.4.1.1. punkts
  Vajadzīgas divas siksnas. Mēra pirmās siksnas pārrāvējspēku. Mēra otrās siksnas platumu, kad tai pielikti 75 % šī spēka. |
| --- | --- |

7.2.4.1.1. punkts

Vajadzīgas divas siksnas. Mēra pirmās siksnas pārrāvējspēku. Mēra otrās siksnas platumu, kad tai pielikti 75 % šī spēka.

| | 7.2.4.4. punkts
  Nav pieļaujamas detaļas, kuras var izjaukt vai noraisīt tā, ka neievingrinājies lietotājs tās atkal var salikt nepareizi, rezultātā radot bīstamu konfigurāciju. |
| --- | --- |

7.2.4.4. punkts

Nav pieļaujamas detaļas, kuras var izjaukt vai noraisīt tā, ka neievingrinājies lietotājs tās atkal var salikt nepareizi, rezultātā radot bīstamu konfigurāciju.

| | 8.1.2.2. punkts

  “Piestiprināta sēdeklim” nozīmē testa sēdekli, kāds aprakstīts 6. pielikumā. “Ierīces, ko paredzēts izmantot konkrētos automobiļos” nozīmē, ka “konkrētai” ierobežotājsistēmai parasti apgāšanās testu veic, kad tā uzstādīta testa sēdeklī, bet ka ir atļauta testēšana transportlīdzekļa sēdeklī. |
| --- | --- |

8.1.2.2. punkts

“Piestiprināta sēdeklim” nozīmē testa sēdekli, kāds aprakstīts 6. pielikumā. “Ierīces, ko paredzēts izmantot konkrētos automobiļos” nozīmē, ka “konkrētai” ierobežotājsistēmai parasti apgāšanās testu veic, kad tā uzstādīta testa sēdeklī, bet ka ir atļauta testēšana transportlīdzekļa sēdeklī.

| | 8.1.3.6.3.2. punkts
  Ar enģēm aprīkoto dēli vai līdzīgu elastīgo ierīci ir paredzēts izmantot, lai simulētu apģērba novilkšanu bērnam un nespēju atkārtoti regulēt pilnkomplekta sistēmu. Ja bērnu ierobežo sistēma, kas pielāgojas bērna ķermeņa uzbūvei bez ārējas iejaukšanās (ja tiek izmantota pieauguša cilvēka drošības josta vai pilnkomplektā ir automātiskie spriegotāji vai spriegotāji ar avārijas bloķēšanos), ar enģēm aprīkoto dēli izmantot nav nepieciešams. Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurās jostu garumu var nofiksēt (piemēram, ja ar saslēgšanas ierīci izmanto pilnkomplektu bez spriegotājiem vai bez pieauguša cilvēka drošības jostas), ar enģēm aprīkota dēļa izmantošana ir obligāta. Ar enģēm aprīkoto dēli ir jāizmanto tādu bērnu ierobežotājsistēmu uzstādījumos, kurās tiek lietots ar jostām nostiprināts trieciena vairogs. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.2. punkts

Ar enģēm aprīkoto dēli vai līdzīgu elastīgo ierīci ir paredzēts izmantot, lai simulētu apģērba novilkšanu bērnam un nespēju atkārtoti regulēt pilnkomplekta sistēmu. Ja bērnu ierobežo sistēma, kas pielāgojas bērna ķermeņa uzbūvei bez ārējas iejaukšanās (ja tiek izmantota pieauguša cilvēka drošības josta vai pilnkomplektā ir automātiskie spriegotāji vai spriegotāji ar avārijas bloķēšanos), ar enģēm aprīkoto dēli izmantot nav nepieciešams. Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurās jostu garumu var nofiksēt (piemēram, ja ar saslēgšanas ierīci izmanto pilnkomplektu bez spriegotājiem vai bez pieauguša cilvēka drošības jostas), ar enģēm aprīkota dēļa izmantošana ir obligāta. Ar enģēm aprīkoto dēli ir jāizmanto tādu bērnu ierobežotājsistēmu uzstādījumos, kurās tiek lietots ar jostām nostiprināts trieciena vairogs.

| | 8.2.2.1.1. punkts

  “Ievērojot parastos lietošanas apstākļus” nozīmē, ka šo testu vajadzētu veikt, kad ierobežotājsistēma ir uzstādīta uz testa sēdekļa vai transportlīdzekļa sēdekļa, bet bez manekena.
  Manekenu izmanto tikai tādēļ, lai pareizi novietotu regulētājierīci. Pirmajā gadījumā siksnas vajadzētu noregulēt saskaņā ar 8.1.3.6.3.2. vai 8.1.3.6.3.3. punktu (izvēloties piemērotāko). Pēc tam tests būtu jāveic pēc manekena izņemšanas. |
| --- | --- |

8.2.2.1.1. punkts

“Ievērojot parastos lietošanas apstākļus” nozīmē, ka šo testu vajadzētu veikt, kad ierobežotājsistēma ir uzstādīta uz testa sēdekļa vai transportlīdzekļa sēdekļa, bet bez manekena.

Manekenu izmanto tikai tādēļ, lai pareizi novietotu regulētājierīci. Pirmajā gadījumā siksnas vajadzētu noregulēt saskaņā ar 8.1.3.6.3.2. vai 8.1.3.6.3.3. punktu (izvēloties piemērotāko). Pēc tam tests būtu jāveic pēc manekena izņemšanas.

| | 8.2.5.2.6. punkts
  Šis punkts neattiecas uz siksnām vadīklām, kuras tiek apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6. punkts

Šis punkts neattiecas uz siksnām vadīklām, kuras tiek apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar šiem noteikumiem.

| | 10.1.3. punkts
  Tāda paplašinājuma gadījumā, kura modifikācijas ietekmē tikai vienu bērnu ierobežotājsistēmas grupu, paplašinājuma testu veic tikai attiecīgajai bērnu ierobežotājsistēmas grupai, un, ja gājiena rezultāti ir sliktāki nekā iepriekšējā sliktākajā gadījumā (jebkurā sākotnējā apstiprinājuma vai iepriekšēja paplašinājuma grupā), veic jaunu ražošanas kvalifikācijas (RK) testus. Ja galvas gājiena rezultāti nav sliktāki par rezultātiem iepriekšējos apstiprināšanas vai paplašināšanas testos (izņemot RK testus), papildu RK testēšana nav vajadzīga.
  Ja paplašinājuma modifikācijas ietekmē vairāk nekā vienu grupu, piemēram, ja ierobežotājsistēmas 2. vai 3. grupu paplašina, pievienojot 1. grupu un ja modifikācijas var ietekmēt 2. vai 3. grupu (piem., stiprināšana), tad veic 1. grupas testus un izmanto sliktākos rezultātus 2. vai 3. grupā (no sākotnējā apstiprinājuma). Ja rezultāti ir sliktāki nekā sākotnējā apstiprinājumā vai iepriekšējā paplašinājumā (izņemot RK testus), veic RK testus ar jaunu sliktāko gadījumu.
  Rezultātus vienmēr salīdzina ar sliktāko gadījumu visos apstiprinājuma un paplašinājuma testos (izņemot RK testus). |
| --- | --- |

10.1.3. punkts

Tāda paplašinājuma gadījumā, kura modifikācijas ietekmē tikai vienu bērnu ierobežotājsistēmas grupu, paplašinājuma testu veic tikai attiecīgajai bērnu ierobežotājsistēmas grupai, un, ja gājiena rezultāti ir sliktāki nekā iepriekšējā sliktākajā gadījumā (jebkurā sākotnējā apstiprinājuma vai iepriekšēja paplašinājuma grupā), veic jaunu ražošanas kvalifikācijas (RK) testus. Ja galvas gājiena rezultāti nav sliktāki par rezultātiem iepriekšējos apstiprināšanas vai paplašināšanas testos (izņemot RK testus), papildu RK testēšana nav vajadzīga.

Ja paplašinājuma modifikācijas ietekmē vairāk nekā vienu grupu, piemēram, ja ierobežotājsistēmas 2. vai 3. grupu paplašina, pievienojot 1. grupu un ja modifikācijas var ietekmēt 2. vai 3. grupu (piem., stiprināšana), tad veic 1. grupas testus un izmanto sliktākos rezultātus 2. vai 3. grupā (no sākotnējā apstiprinājuma). Ja rezultāti ir sliktāki nekā sākotnējā apstiprinājumā vai iepriekšējā paplašinājumā (izņemot RK testus), veic RK testus ar jaunu sliktāko gadījumu.

Rezultātus vienmēr salīdzina ar sliktāko gadījumu visos apstiprinājuma un paplašinājuma testos (izņemot RK testus).

---

16. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

Ir jāgūst pierādījumi, ka bērnu ierobežotājsistēmas atbilst prasībām, kas ir šo testu pamatā.

| 1.1. | Bloķēšanas robežas un ilgizturības verifikācija spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu
  Atbilstīgi 8.2.4.3. punkta noteikumiem visnelabvēlīgākajā virzienā pēc vajadzības pēc tam, kad izdarīta ilgizturības testēšana, kas noteikta 8.2.4.2., 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā, kā prasība 7.2.3.2.6. punktā. |
| --- | --- |

1.1.

Bloķēšanas robežas un ilgizturības verifikācija spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

Atbilstīgi 8.2.4.3. punkta noteikumiem visnelabvēlīgākajā virzienā pēc vajadzības pēc tam, kad izdarīta ilgizturības testēšana, kas noteikta 8.2.4.2., 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā, kā prasība 7.2.3.2.6. punktā.

| 1.2. | Ilgizturības verifikācija spriegotājiem, kuri bloķējas automātiski
  Atbilstīgi 8.2.4.2. punkta noteikumiem, kā arī 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā noteiktajiem testiem, kā prasība 7.2.3.1.3. punktā. |
| --- | --- |

1.2.

Ilgizturības verifikācija spriegotājiem, kuri bloķējas automātiski

Atbilstīgi 8.2.4.2. punkta noteikumiem, kā arī 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā noteiktajiem testiem, kā prasība 7.2.3.1.3. punktā.

| 1.3. | Siksnu stiprības tests pēc kondicionēšanas
  Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.1. līdz 8.2.5.2.5. punkta prasībām.
  1.3.1.   Siksnu stiprības tests pēc abrazīvās apstrādes
  Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.3.

Siksnu stiprības tests pēc kondicionēšanas

Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.1. līdz 8.2.5.2.5. punkta prasībām.

1.3.1.   Siksnu stiprības tests pēc abrazīvās apstrādes

Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.6. punkta prasībām.

| 1.4. | Mikroslīdēšanas tests
  Atbilstīgi šo noteikumu 8.2.3. punktā aprakstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

1.4.

Mikroslīdēšanas tests

Atbilstīgi šo noteikumu 8.2.3. punktā aprakstītajai procedūrai.

| 1.5. | Enerģijas absorbcija
  Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.5.

Enerģijas absorbcija

Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.2. punkta prasībām.

| 1.6. | Bērnu ierobežotājsistēmas ekspluatācijas īpašību verifikācija, to pakļaujot attiecīgajam dinamiskajam testam
  Atbilstīgi 8.1.3. punkta noteikumiem un tā, ka visas sprādzes ir iepriekš kondicionētas atbilstīgi šo noteikumu 7.2.1.7. punkta prasībām tā, lai būtu ievērotas attiecīgās šo noteikumu 7.1.4. punkta prasības (par bērnu ierobežotājsistēmas vispārīgajiem rādītājiem) un šo noteikumu 7.2.1.8.1. punkta prasības (par jebkuras slodzei pakļautas sprādzes rādītājiem). |
| --- | --- |

1.6.

Bērnu ierobežotājsistēmas ekspluatācijas īpašību verifikācija, to pakļaujot attiecīgajam dinamiskajam testam

Atbilstīgi 8.1.3. punkta noteikumiem un tā, ka visas sprādzes ir iepriekš kondicionētas atbilstīgi šo noteikumu 7.2.1.7. punkta prasībām tā, lai būtu ievērotas attiecīgās šo noteikumu 7.1.4. punkta prasības (par bērnu ierobežotājsistēmas vispārīgajiem rādītājiem) un šo noteikumu 7.2.1.8.1. punkta prasības (par jebkuras slodzei pakļautas sprādzes rādītājiem).

| 1.7. | Temperatūras tests
  Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.7.

Temperatūras tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.5. punkta prasībām.

2.   TESTU BIEŽUMS UN REZULTĀTI

2.1.   Testēšanu, lai pārbaudītu atbilstību 1.1. līdz 1.5. punkta un 1.7. punkta prasībām, veic statistiski kontrolētā veidā un nejaušas izlases kārtībā saskaņā ar vienu no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām vismaz reizi gadā.

2.2.   Obligātie nosacījumi “universālās”, “daļēji universālās” un “ierobežotās lietošanas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu atbilstības kontrolei attiecībā uz dinamiskajiem testiem saskaņā ar 1.6. punktu.

Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, apstiprinājuma turētājs uzrauga atbilstības kontroli, ievērojot partiju kontroles metodi (2.2.1. punkts) vai nepārtrauktas kontroles metodi (2.2.2. punkts).

2.2.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu partiju kontrole

2.2.1.1.   Apstiprinājuma turētājs bērnu ierobežotājsistēmas iedala partijās, kas attiecībā uz to ražošanā izmantotajām izejvielām vai starpproduktiem (dažādu krāsu korpusiem, dažāda ražojuma jostu pilnkomplektiem) un attiecībā uz ražošanas nosacījumiem ir pēc iespējas vienveidīgākas. Vienību skaits partijā nepārsniedz 5 000.

Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, testus var veikt tehniskais dienests, vai par to īstenošanu ir atbildīgs apstiprinājuma turētājs.

2.2.1.2.   No katras partijas saskaņā ar 2.2.1.4. punkta noteikumiem atlasa paraugu vismaz no 20 % partijas vienību, un tam jābūt saražotam kopā ar attiecīgo partiju.

2.2.1.3.   Bērnu ierobežotājsistēmu un veicamo dinamisko testu raksturlielumi ir sniegti 2.2.1.4. punktā.

2.2.1.4.   Lai bērnu ierobežotājsistēmu partija būtu pieņemama, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem.

| Vienību skaits partijā | Paraugu skaits / bērnu ierobežotājsistēmu raksturlielumi | Kopējais paraugu skaits | Pieņemšanas kritēriji | Nepiemērotības kritēriji | Kontroles stingruma pakāpe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | Pirmais = 1 MH | 1 | 0 | — | Parasta |
| Otrais = 1 MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Pirmais = 1 MH + 1 LH | 2 | 0 | 2 | Parasta |
| Otrais = 1 MH+1 LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | Pirmais = 2 MH | 2 | 0 | 2 | Pastiprināta |
| Otrais = 2 MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Pirmais = 2 MH + 2 LH | 4 | 0 | 2 | Pastiprināta |
| Otrais = 2 MH+2 LH | 8 | 1 | 2 |

Vienību skaits partijā

Paraugu skaits / bērnu ierobežotājsistēmu raksturlielumi

Kopējais paraugu skaits

Pieņemšanas kritēriji

Nepiemērotības kritēriji

Kontroles stingruma pakāpe

N < 500

Pirmais = 1 MH

1

0

—

Parasta

Otrais = 1 MH

2

1

2

500 < N < 5 000

Pirmais = 1 MH + 1 LH

2

0

2

Parasta

Otrais = 1 MH+1 LH

4

1

2

N < 500

Pirmais = 2 MH

2

0

2

Pastiprināta

Otrais = 2 MH

4

1

2

500 < N < 5 000

Pirmais = 2 MH + 2 LH

4

0

2

Pastiprināta

Otrais = 2 MH+2 LH

8

1

2

Piezīme:

| | MH ir stingrāka konfigurācija (sliktākie apstiprināšanā vai apstiprinājuma paplašināšanā iegūtie rezultāti). |
| --- | --- |

MH ir stingrāka konfigurācija (sliktākie apstiprināšanā vai apstiprinājuma paplašināšanā iegūtie rezultāti).

| | LH ir mazāk stingra konfigurācija. |
| --- | --- |

LH ir mazāk stingra konfigurācija.

Šis divkāršās paraugu ņemšanas plāns darbojas šādi.

| | Parastā kontrolē, ja pirmajā paraugā nav defektīvu vienību, partija tiek pieņemta, netestējot otru paraugu. Ja tajā ir divas defektīvas vienības, partija tiek izbrāķēta. Visbeidzot, ja tajā ir viena bojāta vienība, tiek ņemts otrs paraugs, un nosacījumiem iepriekš redzamās tabulas 5. slejā ir jāatbilst kumulatīvajam skaitlim. |
| --- | --- |

Parastā kontrolē, ja pirmajā paraugā nav defektīvu vienību, partija tiek pieņemta, netestējot otru paraugu. Ja tajā ir divas defektīvas vienības, partija tiek izbrāķēta. Visbeidzot, ja tajā ir viena bojāta vienība, tiek ņemts otrs paraugs, un nosacījumiem iepriekš redzamās tabulas 5. slejā ir jāatbilst kumulatīvajam skaitlim.

| | Parastas kontroles vietā nosaka pastiprinātu kontroli, ja no 5 secīgām partijām tiek izbrāķētas divas. Parasta kontrole tiek atjaunota, ja tiek pieņemtas 5 secīgas partijas. |
| --- | --- |

Parastas kontroles vietā nosaka pastiprinātu kontroli, ja no 5 secīgām partijām tiek izbrāķētas divas. Parasta kontrole tiek atjaunota, ja tiek pieņemtas 5 secīgas partijas.

| | Ja kādu partiju izbrāķē, produkciju uzskata par neatbilstīgu, un partiju neizlaiž. |
| --- | --- |

Ja kādu partiju izbrāķē, produkciju uzskata par neatbilstīgu, un partiju neizlaiž.

| | Ja tiek izbrāķētas divas secīgas pastiprinātai kontrolei pakļautas partijas, piemēro 13. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

Ja tiek izbrāķētas divas secīgas pastiprinātai kontrolei pakļautas partijas, piemēro 13. punkta noteikumus.

2.2.1.5.   Bērnu ierobežotājsistēmu atbilstības kontroli uzsāk īstenot, sākot ar partiju, kas saražota pēc pirmās partijas, kurai veic ražošanas kvalifikācijas testēšanu.

2.2.1.6.   Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.1.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība.

2.2.2.   Pastāvīga kontrole

2.2.2.1.   Apstiprinājuma turētājam ir pienākums veikt pastāvīgu sava ražošanas procesa kvalitātes kontroli, pamatojoties uz statistisku izlasi un paraugu ņemšanu. Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, testus var veikt tehniskais dienests vai par to veikšanu ir atbildīgs apstiprinājuma turētājs, kas ir atbildīgs par ražojuma izsekojamību.

2.2.2.2.   Paraugus ņem atbilstīgi 2.2.2.4. punkta noteikumiem.

2.2.2.3.   Bērnu ierobežotājsistēmu raksturlielumus pārbauda nejaušas izlases veidā, un veicamie testi ir aprakstīti turpmāk 2.2.2.4. punktā.

2.2.2.4.   Kontrole atbilst šādām prasībām.

| Paņemto bērnu ierobežotājsistēmu skaits | Kontroles stingruma pakāpe |
| --- | --- |
| 0,02 %, proti, viena bērnu ierobežotājsistēma no katriem saražotajiem 5 000 | Parasta |
| 0,05 %, proti, viena bērnu ierobežotājsistēma no katriem saražotajiem 2 000 | Pastiprināta |

Paņemto bērnu ierobežotājsistēmu skaits

Kontroles stingruma pakāpe

0,02 %, proti, viena bērnu ierobežotājsistēma no katriem saražotajiem 5 000

Parasta

0,05 %, proti, viena bērnu ierobežotājsistēma no katriem saražotajiem 2 000

Pastiprināta

Šis divkāršās paraugu ņemšanas plāns darbojas šādi.

| | Ja bērnu ierobežotājsistēmu uzskata par atbilstīgu, ražošana ir atbilstīga. |
| --- | --- |

Ja bērnu ierobežotājsistēmu uzskata par atbilstīgu, ražošana ir atbilstīga.

| | Ja bērnu ierobežotājsistēma neatbilst prasībām, testē vēl vienu bērnu ierobežotājsistēmu. |
| --- | --- |

Ja bērnu ierobežotājsistēma neatbilst prasībām, testē vēl vienu bērnu ierobežotājsistēmu.

| | Ja otrā bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, ražošana ir atbilstīga. |
| --- | --- |

Ja otrā bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, ražošana ir atbilstīga.

| | Ja abas (pirmā un otrā) bērnu ierobežotājsistēmas neatbilst prasībām, ražošana nav atbilstīga, un bērnu ierobežotājsistēmas, kam var būt tā pati kļūme, tiek izņemtas no apgrozības un tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

Ja abas (pirmā un otrā) bērnu ierobežotājsistēmas neatbilst prasībām, ražošana nav atbilstīga, un bērnu ierobežotājsistēmas, kam var būt tā pati kļūme, tiek izņemtas no apgrozības un tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

| | Parastu kontroli aizstāj ar pastiprinātu kontroli, ja uz 10 000 secīgi ražotu bērnu ierobežotājsistēmu produkcija divreiz ir jāizņem no apgrozības. |
| --- | --- |

Parastu kontroli aizstāj ar pastiprinātu kontroli, ja uz 10 000 secīgi ražotu bērnu ierobežotājsistēmu produkcija divreiz ir jāizņem no apgrozības.

| | Parastu kontroli atjauno, ja 10 000 secīgi ražotas ierobežotājsistēmas atbilst prasībām. |
| --- | --- |

Parastu kontroli atjauno, ja 10 000 secīgi ražotas ierobežotājsistēmas atbilst prasībām.

| | Ja pastiprinātai kontrolei pakļauta produkcija divos secīgos gadījumos tiek izņemta no apgrozības, piemēro 13. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

Ja pastiprinātai kontrolei pakļauta produkcija divos secīgos gadījumos tiek izņemta no apgrozības, piemēro 13. punkta noteikumus.

2.2.2.5.   Bērnu ierobežotājsistēmu pastāvīgo kontroli sākt veikt pēc ražošanas kvalifikācijas.

2.2.2.6.   Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.2.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība.

2.3.   
  “Iebūvētajām”
  “konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētām” ierīcēm testēšanu veic ar šādu biežumu:

| bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus: | reizi 8 nedēļās |
| --- | --- |
| bērnu sēdekļi: | reizi 12 nedēļās |

bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus:

reizi 8 nedēļās

bērnu sēdekļi:

reizi 12 nedēļās

Katrā testā jābūt izpildītām visām 7.1.4. un 7.2.1.8.1. punkta prasībām. Ja gada laikā visu testu rezultāti ir apmierinoši, ražotājs, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, drīkst samazināt testēšanas biežumu šādi:

| bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus: | reizi 16 nedēļās |
| --- | --- |
| bērnu sēdekļi: | reizi 24 nedēļās |

bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus:

reizi 16 nedēļās

bērnu sēdekļi:

reizi 24 nedēļās

Tomēr drīkst atļaut, ka minimālais testēšanas biežums ir viena reize gadā, ja gadā saražotā produkcija nepārsniedz 1 000 bērnu ierobežotājsistēmu.

2.3.1.   Konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētām ierīcēm saskaņā ar 2.1.2.4.1. punktu bērnu ierobežotājsistēmas ražotājs drīkst izvēlēties ražošanas atbilstības procedūras vai nu atbilstīgi 2.2. punktam – uz testa sēdekļa, vai 2.3. punktam – transportlīdzekļa korpusā.

2.3.2.   Ja testa paraugs neiztur kādu konkrētu testu, kuram to pakļauj, vismaz trim citiem paraugiem veic papildu testu, lai pārbaudītu atbilstību tām pašām prasībām. Dinamisko testu gadījumā – ja viens no šiem paraugiem to neiztur, ražošanu uzskata par neatbilstīgu un testēšanas biežumu palielina, ja saskaņā ar 2.3. punktu pirms tam izmantots mazāks biežums, un veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

2.4.   Ja tiek konstatēts, ka ražošana neatbilst 2.2.1.4., 2.2.2.4. vai 2.3.2. punktam, apstiprinājuma turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis:

| 2.4.1. | paziņo to tipa apstiprinātājai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, norādot pasākumus, kas ir veikti, lai atjaunotu ražojumu atbilstību. |
| --- | --- |

2.4.1.

paziņo to tipa apstiprinātājai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, norādot pasākumus, kas ir veikti, lai atjaunotu ražojumu atbilstību.

2.5.   Ražotājs reizi ceturksnī sniedz informāciju tipa apstiprinātājai iestādei par ražojumu daudzumu, kāds saražots ar katru apstiprinājuma numuru, nodrošinot iespēju identificēt ražojumus, kas atbilst attiecīgajam apstiprinājuma numuram.

---

17. PIELIKUMS

ENERĢIJU ABSORBĒJOŠĀ MATERIĀLA TESTS

1.   GALVAS MODELIS

1.1.   Galvas modelis sastāv no blīvas koka puslodes, kurai pievienots mazāks sfērisks segments, kā parādīts A attēlā. Tā konstrukcija ir tāda, lai tam varētu ļaut brīvi krist atzīmētās ass virzienā, un tajā ir paredzēta vieta akselerometra montēšanai, lai mērītu paātrinājumu krišanas virzienā.

1.2.   Galvas modeļa kopējā masa, ieskaitot akselerometru, ir 2,75 ± 0,05 kg.

A attēls

Galvas modelis

Izmēri milimetros

Krišanas virziens

2.   KONTROLMĒRAPARĀTI

Testa laikā reģistrē paātrinājumu, izmantojot aprīkojumu, kas atbilst kanālu frekvences klasei 1 000, kā aprakstīts ISO 6487 jaunākajā versijā.

3.   PROCEDŪRA

3.1.   Nokomplektētu bērnu ierobežotājsistēmu novieto trieciena zonā uz cietas, līdzenas pamatnes, kuras minimālie izmēri ir 500 × 500 mm, tā, lai trieciena virziens būtu perpendikulārs bērnu ierobežotājsistēmas iekšējai virsmai trieciena zonā.

3.2.   Galvas modeli paceļ tā, ka tā zemākais punkts atrodas 100 – 0/+ 5 mm augstumā virs samontētas bērnu ierobežotājsistēmas attiecīgajām augšējām virsmām un ļauj tam krist. Reģistrē galvas modeļa paātrinājumu trieciena brīdī.

---

18. PIELIKUMS

METODE GALVAS TRIECIENA ZONAS NOTEIKŠANAI IERĪCĒS AR ATZVELTNĒM UN SĀNU SPĀRNU MINIMĀLĀ LIELUMA NOTEIKŠANA UZ AIZMUGURI VĒRSTĀM IERĪCĒM

| 1. | Ierīci novieto uz testa sēdekļa, kas aprakstīts 6. pielikumā. Ierīces, kuru slīpums ir regulējams, novieto pēc iespējas vertikālākā stāvoklī. Ierīcē saskaņā ar ražotāja norādījumiem ievieto vismazāko manekenu. Uz atzveltnes tajā pašā horizontālajā līmenī, kurā atrodas vismazākā manekena plecs, 2 cm attālumā uz iekšpusi no rokas ārējās malas, atzīmē punktu “A”. Visas iekšējās virsmas virs horizontālās plaknes, kas iet caur punktu A, testē saskaņā ar 17. pielikumu. Šī zona ietver atzveltni un sānu spārnus, tostarp sānu spārnu iekšējās malas (rādiusa zonu). Attiecībā uz kulbiņu ierīcēm, kurās manekenu nevar ievietot simetriski atbilstoši ierīces un ražotāja norādījumiem, zona, kas atbilst 17. pielikumam, ir visas iekšējās virsmas virs punkta:“A”, kā noteikts iepriekš, galvas virzienā, mērot tad, kad šī manekena novietojums kulbiņā saskaņā ar ražotāja norādījumiem ir visnelabvēlīgākais un kulbiņa ir novietota uz testa stenda.
  Ja manekenu kulbiņā iespējams ievietot simetriski, visa iekšējā zona atbilst 17. pielikumam. |
| --- | --- |

1.

Ja manekenu kulbiņā iespējams ievietot simetriski, visa iekšējā zona atbilst 17. pielikumam.

| 2. | Uz aizmuguri vērstām ierīcēm ir sānu spārni, kuru dziļums ir vismaz 90 mm, mērot no atzveltnes virsmas vidus. Šie sānu spārni sākas horizontālajā plaknē, kas iet cauri punktam “A”, un turpinās līdz sēdekļa atzveltnes augšai. Sākot ar punktu, kas atrodas 90 mm zem sēdekļa atzveltnes augšējā punkta, sānu spārnu dziļumu var pakāpeniski samazināt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šā pielikuma 2. punkta prasības par sānu spārniem neattiecas uz konkrētiem transportlīdzekļiem paredzētas II un III masas grupas bērnu ierobežotājsistēmām, kas paredzētas lietošanai bagāžas nodalījumā saskaņā ar šo noteikumu 6.1.2. punktu. |
| --- | --- |

3.

---

19. PIELIKUMS

BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM TIEŠI UZMONTĒTU REGULĒTĀJIERĪČU KONDICIONĒŠANAS APRAKSTS

1. attēls

1,25 kg

fiksēts rullītis

fiksēts rullītis

1.   METODE

1.1.   Kad siksnas novietotas 8.2.7. punktā aprakstītajā atsauces stāvoklī, no integrētā jostu pilnkomplekta izvelk vismaz 50 mm garu siksnas posmu, velkot aiz siksnas brīvā gala.

1.2.   Integrētā jostu pilnkomplekta noregulēto daļu piestiprina vilkšanas ierīcei A.

1.3.   Lieto regulatoru un ievelk vismaz 150 mm siksnas integrētajā jostu pilnkomplektā. Tā ir puse no viena cikla, kā rezultātā vilkšanas ierīce A nonāk maksimāli izvilktas siksnas stāvoklī.

1.4.   Siksnas brīvo galu piestiprina vilkšanas ierīcei B.

2.   CIKLS IR ŠĀDS.

| 2.1. | Velk B vismaz 150 mm. Šajā laikā A nerada nekādu spriegojumu integrētajā jostu pilnkomplektā. |
| --- | --- |

2.1.

Velk B vismaz 150 mm. Šajā laikā A nerada nekādu spriegojumu integrētajā jostu pilnkomplektā.

| 2.2. | Lieto regulatorus un velk A. Šajā laikā B nerada nekādu spriegojumu siksnas brīvajā galā. |
| --- | --- |

2.2.

Lieto regulatorus un velk A. Šajā laikā B nerada nekādu spriegojumu siksnas brīvajā galā.

| 2.3. | Vilkšanas procesa beigās deaktivē regulatoru. |
| --- | --- |

2.3.

Vilkšanas procesa beigās deaktivē regulatoru.

| 2.4. | Atkārto ciklu, kā norādīts šo noteikumu 7.2.2.7. punktā. |
| --- | --- |

2.4.

Atkārto ciklu, kā norādīts šo noteikumu 7.2.2.7. punktā.

---

20. PIELIKUMS

TIPISKA IERĪCE SPRĀDZES STIPRĪBAS TESTĒŠANAI

Image 70

Izmēri norādīti mm

a = virsmas pie A

stiepes spēks

3 or 5 siksnas

sprādze

stiepes spēks

---

21. PIELIKUMS

DINAMISKĀ TRIECIENTESTA IETAISE

Saslēgšanas ierīces vieta, ja tāda uzstādīta

ISOFIX sēdekļa ieliekuma stiprinājumi

Testa spilvens

Testa ratiņi

1. spēka sensors

2. spēka sensors

Standarta spriegotājs

“B” statnis

Statņa cilpa

1.   METODE

1.1.   Tikai klēpja drošības josta

Uzmontē 1. spēka sensoru ārējā pozīcijā, kā parādīts iepriekš. Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu un nospriego ārējā pozīcijā atsauces drošības jostu, lai ārējā pozīcijā iegūtu 75 ± 5 N slodzi.

1.2.   Klēpja un diagonālā drošības josta

1.2.1.   Uzmontē 1. spēka sensoru ārējā pozīcijā, kā parādīts iepriekš. Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu pareizajā stāvoklī. Ja bērnu ierobežotājsistēma ir aprīkota ar saslēgšanas ierīci, kas iedarbojas uz diagonālo drošības jostu, piemērotā vietā aiz bērnu ierobežotājsistēmas starp saslēgšanas ierīci un sprādzi, novieto 2. spēka sensoru, kā parādīts iepriekš. Ja saslēgšanas ierīces nav vai ja saslēgšanas ierīce ir uzmontēta pie sprādzes, spēka sensoru novieto piemērotā vietā starp statņa cilpu un bērnu ierobežotājsistēmu.

1.2.2.   Atsauces drošības jostas klēpja posmu noregulē tā, lai 1. spēka sensorā iegūtu spriegojuma slodzi 50 N ± 5 N. Vietā, kur siksna iet cauri sprādzes imitācijai, izdara atzīmi ar krītu. Saglabājot drošības jostu šajā stāvoklī, diagonālo daļu noregulē, lai 2. spēka sensorā iegūtu 50 ± 5N lielu spriegojumu, vai nu saslēdzot siksnu bērnu ierobežotājsistēmas siksnas bloķētājā, vai velkot drošības jostu standarta spriegotāja tuvumā.

1.2.3.   No spriegotāja tītavas notin visu siksnu un pārtin ar 4 ± 3 N lielu jostas spriegojumu starp spriegotāju un statņa cilpu. Tītavu pirms dinamiskā testa bloķē. Veic dinamisko triecientestu.

1.2.4.   Pirms sākt uzstādīšanu, veic pārbaudi, lai noteiktu, vai bērnu ierobežotājsistēma atbilst 6.2.1.3. punkta prasībām. Ja ietaises spriegojums mainās, mainoties slīpuma leņķim, pārbaudes ceļā atrod to stāvokli, kurā ietaises spriegojums ir visvaļīgākais, veic uzstādīšanu un nospriego visciešākajā stāvoklī, un tad pārvieto bērnu ierobežotājsistēmu, lai iegūtu visnelabvēlīgāko stāvokli, nemainot pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojumu. Veic dinamisko testu.

1.3.   ISOFIX stiprinājums

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmai ar regulējamiem sēdvietas sēdekļa ieliekuma ISOFIX stiprinājumiem. Piestiprina nenoslogotu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu pie sēdekļa ieliekuma stiprinājumiem H1–H2 atbilstošajā testa stāvoklī. Ļauj ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas saslēgšanas mehānismiem vilkt nenoslogoto ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu virzienā uz sēdekļa ieliekumu. Testa stenda sēdekļa spilvenam paralēlā plaknē pieliek papildu spēku 135 ± 15 N virzienā uz sēdekļa ieliekumu, lai pārvarētu berzes spēkus starp ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu un sēdekļa spilvenu, papildinot saslēgšanas mehānisma pašspriegojošo darbību. Spēku pieliek ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas viduslīnijā vai tuvu tai ne augstāk kā 100 mm virs testa stenda spilvena virsmas. Ja vajadzīgs, noregulē augšējo siksnu, lai iegūtu 50 ± 5 N stiepes slodzi (*1). Pēc tam, kad ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir šādi noregulēta, bērnu ierobežotājsistēmā ievieto atbilstošo testa manekenu.

Piezīmes:

| 1. | 1.1. un 1.2. punktam uzstādīšanu veic pēc tam, kad manekens ir ievietots ierobežotājsistēmā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tā kā no putu materiāla veidotais testa spilvens pēc bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanas saspiedīsies, dinamisko testu veic ne vēlāk kā 10 minūtes pēc uzstādīšanas. Lai spilvens varētu atgūt sākotnējo formu, pārtraukums starp testiem, kuros izmanto vienu un to pašu spilvenu, ir vismaz 20 minūtes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dinamiskā testa laikā spēka sensoriem, kas uzmontēti tieši uz drošības jostas siksnas, var būt atslēgta elektroenerģijas padeve, taču tiem jāatrodas savā vietā. Katra spēka sensora masa nepārsniedz 250 gramus. Klēpja drošības jostas slodzes devēju var arī aizvietot ar slodzes devēju, kas nofiksēts stiprinājuma punktā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas aprīkotas ar ierīcēm, kuras paredzētas pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojuma palielināšanai, testa metode ir šāda.
  Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi ražotāja norādījumiem. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci. |
| --- | --- |

4.

Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi ražotāja norādījumiem. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci.

| 5. | Bērnu ierobežotājsistēmai nepieliek papildu spēku tam, kas ir obligāti vajadzīgs, lai iegūtu pareizus uzstādīšanas spēkus, kā norādīts 1.1. un 1.2.2. punktā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Attiecībā uz kulbiņu, kas uzstādīta atbilstīgi aprakstam šo noteikumu 8.1.3.5.6. punktā, savienojumu starp pieaugušo drošības jostu un ierobežotājsistēmu simulē. 500 mm garu pieaugušo drošības jostu ar brīvu galu (mērot, kā aprakstīts 13. pielikumā), izmantojot 13. pielikumā aprakstīto stiprinājuma plāksni, savieno ar noteiktajiem stiprinājuma punktiem. Pēc tam ierobežotājsistēmu savieno ar pieauguša cilvēka drošības jostām ar brīvajiem galiem. Pieauguša cilvēka drošības jostas spriegojums, mērot starp stiprinājuma punktu un ierobežotājsistēmu, ir 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

---

(*1)  Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas aprīkotas ar ierīcēm, kuras paredzētas augšējās siksnas spriegojuma palielināšanai, testa metode ir šāda.

Uzstāda ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi ražotāja norādījumiem. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci.

---

22. PIELIKUMS

RUMPJA APAKŠDAĻAS ĶERMEŅA BLOKA TESTS

1. attēls

Nošķelts P10 manekena bloks

Materiāls: EPS (40 līdz 45 g/l)

110 DIA

10,0 blend RAD (TYP)

125 RAD

55 RAD

3,2°

9,5°

80 RAD (TYP)

220 RAD

160

2. attēls

Bērnu sēdekļa vilkšanas tests, izmantojot manekena bloku

---

23. PIELIKUMS

SLODZES PIELIKŠANAS IERĪCES

I slodzes pielikšanas ierīce

Image 74

Pretskats

Mērogs: 1:2

Nobīdīta griezuma B-B skats

Nobīdīta griezuma A-A skats

Detalizācija A

Mērogs: 1:1

| Izstiepšanās garums | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Manekens P/Q 0 | Manekens P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Galvas siksna | 1 000 mm | 1 000 mm | 1 000 mm | 1 200 mm | 1 200 mm | 1 200 mm |
| Plecu siksna | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000 mm | 1 100 mm | 1 300 mm |
| Klēpja siksna | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Gurnu siksna | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| X izmērs | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Izstiepšanās garums

(+/– 5 mm)

Manekens P/Q 0

Manekens P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Galvas siksna

1 000 mm

1 000 mm

1 000 mm

1 200 mm

1 200 mm

1 200 mm

Plecu siksna

750 mm

850 mm

950 mm

1 000 mm

1 100 mm

1 300 mm

Klēpja siksna

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Gurnu siksna

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

X izmērs

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Nr. | Nosaukums | Informācija | Daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galvas siksna – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Plecu siksna, lp-kp – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Klēpja siksna – 39 mm | — | 1 |
| 4 | Gurnu siksna – 39 mm | — | 1 |
| 5 | Nošuves paņēmiens (30 × 17) | Nošuve: 77, pavediens: 30 | 8 |
| 6 | Plastmasas sprādze | | 2 |
| 7 | Nošuves paņēmiens (2 × 37) | Nošuve: 77, pavediens: 30 | 2 |

Nr.

Nosaukums

Informācija

Daudzums

1

Galvas siksna – 39 mm

—

1

2

Plecu siksna, lp-kp – 39 mm

—

2

3

Klēpja siksna – 39 mm

—

1

4

Gurnu siksna – 39 mm

—

1

5

Nošuves paņēmiens (30 × 17)

Nošuve: 77, pavediens: 30

8

6

Plastmasas sprādze

2

7

Nošuves paņēmiens (2 × 37)

Nošuve: 77, pavediens: 30

2

| Nošuves paņēmiens | Min. nepieciešamais spēks |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Nošuves paņēmiens

Min. nepieciešamais spēks

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

Visu jostu rādiuss = 5 mm

Image 75

Izometriskā projekcija

Mērogs: 1:10

Skats no augšas

Mērogs: 1:2

II slodzes pielikšanas ierīce

Image 76

| Nr. | Nosaukums | Informācija | Skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galvenā siksna – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Gurnu josta (augšējā/apakšējā) – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Nošuves paņēmiens (30 × 17) | Nošuve: 77, pavediens: — | 4 |

Nr.

Nosaukums

Informācija

Skaits

1

Galvenā siksna – 39 mm

—

1

2

Gurnu josta (augšējā/apakšējā) – 39 mm

—

2

3

Nošuves paņēmiens (30 × 17)

Nošuve: 77, pavediens: —

4

| Izstiepšanās garums | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Manekens P/Q 0 | Manekens P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Galvenā siksna | 1 600 mm | 1 600 mm | 1 600 mm | 2 000 mm | 2 000 mm | 2 000 mm |
| Gurnu siksna | 440 mm | 540 mm | 640 mm | 740 mm | 740 mm | 840 mm |

Izstiepšanās garums

(+/– 5 mm)

Manekens P/Q 0

Manekens P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Galvenā siksna

1 600 mm

1 600 mm

1 600 mm

2 000 mm

2 000 mm

2 000 mm

Gurnu siksna

440 mm

540 mm

640 mm

740 mm

740 mm

840 mm

| Nošuves paņēmiens | Min. nepieciešamais spēks |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Nošuves paņēmiens

Min. nepieciešamais spēks

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

Visu jostu rādiuss = 5 mm

Izometriskā projekcija

Mērogs: 1:10

Skats no augšas

Mērogs: 1:2

---

| 30.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 265/125 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 265/125

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2016/1723]

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

06. grozījumu sērijas 7. papildinājumam, kas stājas spēkā 2016. gada 8. oktobrī.

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma modifikācijas un paplašinājumi vai tajā uzstādīto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču apstiprinājuma modifikācijas un paplašinājumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kuri atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lukturu virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu un baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri |
| --- | --- |

4.

| 5. | Slogošanas stāvokļi, kas jāņem vērā, nosakot galveno tuvās gaismas lukturu vertikālās orientācijas variācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuvās gaismas slīpuma variācijas mērīšana atkarībā no slodzes |
| --- | --- |

6.

| 7. | Galveno tuvās gaismas lukturu norobežojošās līnijas lejupvērstā slīpuma norāde, kas minēta šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā, un priekšējo miglas lukturu norobežojošās līnijas lejupvērstā slīpuma norāde, kas minēta šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā |
| --- | --- |

7.

| 8. | Galveno lukturu līmeņošanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rezervēts |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transportlīdzekļa pakaļējo, priekšējo un sānu pamanāmības zīmju redzamība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Testa brauciens |
| --- | --- |

12.

| 13. | Galveno tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | Novērošanas zona virzienā uz manevrēšanas lukturu un palīgapgaismojuma lukturu šķietamovirsmu |
| --- | --- |

14.

| 15. | Šo noteikumu 2.34. punktā definētā gonio(foto)metra sistēma, ko izmanto fotometriskajiem mērījumiem |
| --- | --- |

15.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas.

2.1.   
  “Transportlīdzekļa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

2.2.   
  “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras 2.2.1.–2.2.4. punktā minētajos būtiskajos aspektos.

Turklāt par “atšķirīga tipa transportlīdzekļiem” neuzskata transportlīdzekļus, kas atšķiras minētā 2.2.1. līdz 2.2.4. punkta nozīmē, bet kuru atšķirības nav saistītas ar lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas kūļa slīpumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar neobligātiem lukturiem:

| 2.2.1. | transportlīdzekļa izmēri un ārējā forma; |
| --- | --- |

2.2.1.

transportlīdzekļa izmēri un ārējā forma;

| 2.2.2. | ierīču skaits un izvietojums; |
| --- | --- |

2.2.2.

ierīču skaits un izvietojums;

| 2.2.3. | galveno lukturu līmeņošanas sistēma; |
| --- | --- |

2.2.3.

galveno lukturu līmeņošanas sistēma;

| 2.2.4. | balstiekārta. |
| --- | --- |

2.2.4.

balstiekārta.

2.3.   
  “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei.

2.4.   
  “Nepiekrauts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un komplektācijā ietilpstošiem darbarīkiem.

2.5.   
  “Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas ir piekrauts (noslogots) tā, ka sasniegta ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā masa; ražotājs saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto paņēmienu nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm.

2.6.   
  “Ierīce” ir elements vai elementu mezgls, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai.

2.6.1.   
  “Apgaismes funkcija” ir gaisma, ko izstaro ierīce, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā.

2.6.2.   
  “Gaismas signālierīces funkcija” ir ierīces raidīta vai atstarota gaisma, lai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniegtu vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā braukšanas virziena vai ātruma maiņu.

2.7.   
  “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturus un atpakaļatstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas pakaļējās numura zīmes un apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107.

2

3

2.7.1.   Gaismas avots

2.7.1.1.   
  “Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzamā starojuma elementi, kas var būt samontēti ar vienu vai vairākiem caurspīdīgiem pārsegiem un ar mehāniska un elektriska slēguma pamatu.

2.7.1.1.1.   
  “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas projektēts tā, lai to varētu ievietot šā gaismas avota ierīces ietverē un izņemt no tās, neizmantojot darbarīkus.

2.7.1.1.2.   
  “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts.

| a) | gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts; |
| --- | --- |

a)

gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts;

| b) | adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts. |
| --- | --- |

b)

adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts.

AFS

2.7.1.1.3.   
  “Gaismas avota modulis” ir kādas ierīces optiska daļa, kas raksturīga minētajai ierīcei. Tajā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti, un tajā var būt arī viena vai vairākas apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu ietveres.

2.7.1.1.4.   
  “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada siltuma starojumu.

2.7.1.1.5.   
  “Gāzizlādes gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci/fluorescenci.

2.7.1.1.6.   
  “Gaismu izstarojošās diodes(-žu) (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada inžekcijas luminiscenci/fluorescenci.

LED

2.7.1.1.7.   
  “
  LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā izmantoti tikai LED gaismas avoti. Tomēr tam var būt arī viena vai vairākas ietveres apstiprinātiem nomaināmiem gaismas avotiem.

LED

LED

2.7.1.2.   
  “Gaismas avota elektroniskā vadības iekārta” ir viena vai vairākas gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī integrētas vai neintegrētas detaļas starp barošanas un gaismas avotu, lai kontrolētu gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu.

2.7.1.2.1.   
  “Balasts” ir gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī integrēta vai neintegrēta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, kas atrodas starp barošanas un gaismas avotu, lai stabilizētu gāzizlādes gaismas avota elektrisko strāvu.

2.7.1.2.2.   
  “Aizdedze” ir gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, ar ko iniciē gāzizlādes gaismas avota lokizlādi.

2.7.1.3.   
  “Mainīgas intensitātes regulators” ir ierīce, kas automātiski regulē pakaļējās gaismas signālierīces, lai mainītu izstarotās gaismas intensitāti nolūkā nodrošināt nemainīgu šo ierīču izstaroto signālu uztveri. Mainīgas intensitātes regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas daļēji iebūvēta lukturī un daļēji – transportlīdzeklī.

2.7.2.   
  “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

2.7.3.   
  “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

2

2.7.4.   
  “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2) un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

2

2.7.5.   
  “Kombinētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

2

2.7.6.   
  “Savstarpēji savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopēju šķietamo virsmu atskaites ass virzienā (2) un kopēju luktura korpusu (3).

2

3

2.7.7.   
  “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes vai gaismas signālierīces funkcija.

2.7.8.   
  “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var panākt ar bīdāmu pārsegu, pārvietojot lukturi, vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot ieslēpjamu lukturi, kuru, to pārvietojot, ir iespējams iegremdēt korpusā, galvenokārt lieto apzīmējumu “ievelkams lukturis”.

2.7.9.   
  “Galvenais tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

2.7.10.   
  “Galvenais tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, nevajadzīgi neapžilbinot vai citādi netraucējot pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.10.1.   
  “Galvenā tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) izstarotāju un/vai papildu gaismas avotus līkumgaismai.

2.7.11.   
  “Virzienrādis” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādi vai virzienrāžus drīkst izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97 vai Noteikumiem Nr. 116.

2.7.12.   
  “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs ar nolūku samazina braukšanas ātrumu garenvirzienā.

2.7.13.   
  “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

2.7.14.   
  “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

2.7.15.   
  “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

2.7.16.   
  “Atpakaļatstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kas nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam.

Šajos noteikumos par atpakaļatstarotājiem neuzskata:

2.7.16.1.   atpakaļatstarojošas numura zīmes;

2.7.16.2.   atpakaļatstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu);

ADR

2.7.16.3.   citas atpakaļatstarojošas plāksnes un signālelementus, ko lieto saskaņā ar valsts noteikumiem par atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai atsevišķiem ekspluatācijas veidiem;

2.7.16.4.   atpakaļatstarojošus materiālus, kas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 104 apstiprināti D, E vai F klasē un ko saskaņā ar valsts noteikumiem izmanto citiem nolūkiem.

2.7.17.   
  “Pamanāmības zīme” ir ierīce, kuras nolūks ir palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz to skatās no sāniem vai aizmugures (vai – piekabēm – arī no priekšpuses), atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kas nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam.

2.7.17.1.   
  “Gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa vertikālajiem un horizontālajiem izmēriem (garumu, platumu un augstumu).

2.7.17.1.1.   
  “Visu gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju.

2.7.17.1.2.   
  “Daļēja gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju un uz vertikālajiem izmēriem ar iezīmētiem augšējiem stūriem.

2.7.17.2.   
  “Horizontālo gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas ar nepārtrauktu līniju norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu).

2.7.18.   
  “Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrāžu vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi rada īpašu apdraudējumu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

2.7.19.   
  “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā.

2.7.20.   
  “Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

2.7.21.   
  “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko lieto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.

2.7.22.   
  “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā teritorijā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus.

2.7.23.   
  “Kontūrgaismas lukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt uz transportlīdzekļa kopējo platumu. Šis lukturis paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu papildināšanai, lai īpaši informētu par transportlīdzekļa apmēriem.

2.7.24.   
  “Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem.

2.7.25.   
  “Dienas gaitas lukturis” ir uz priekšu vērsts lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

2.7.26.   
  “Pagrieziena lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties.

2.7.27.   
  “Objektīvā gaismas plūsma” ir:

| a) | gaismas avota gadījumā:
  objektīvās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts; |
| --- | --- |

a)

gaismas avota gadījumā:

objektīvās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts;

| b) | LED moduļa gadījumā:
  objektīvās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis. |
| --- | --- |

b)

LED moduļa gadījumā:

LED

objektīvās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis.

LED

LED

2.7.28.   
  “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (AFS) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123 un kura nodrošina tuvās gaismas kūļus un – attiecīgos gadījumos – tālās gaismas kūļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem, automātiski pielāgojot tos dažādiem lietošanas apstākļiem.

AFS

2.7.28.1.   
  “Apgaismes ierīce” ir gaismu izstarojoša sastāvdaļa, kas paredzēta, lai nodrošinātu vai papildinātu vienu vai vairākas priekšējās apgaismes funkcijas, ko sniedz AFS.

AFS

2.7.28.2.   
  “Apgaismes iekārta” ir neatdalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes ierīces.

2.7.28.3.   
  “Apgaismes režīms” jeb “režīms” ir AFS nodrošināts priekšējās apgaismes funkcijas stāvoklis atbilstoši ražotāja specifikācijām, kas paredzēts, lai pielāgotos īpašiem transportlīdzekļa vai apkārtējās vides apstākļiem.

AFS

2.7.28.4.   
  “Sistēmas vadība” ir tā AFS sistēmas daļa vai daļas, kas saņem AFS vadības signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes ierīču darbību.

AFS

AFS

2.7.28.5.   
  “
  AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir ieejas signāls AFS saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu.

AFS

AFS

2.7.28.6.   
  “Neitrāls stāvoklis” ir tāds AFS stāvoklis, kad tiek radīts noteikta režīma C klases tuvās gaismas kūlis (“pamata tuvās gaismas kūlis”) vai tālās gaismas kūlis maksimālas aktivācijas stāvoklī, ja tāda ir, un netiek padots nekāds AFS vadības signāls.

AFS

AFS

2.7.28.7.   
  “Adaptīva tālā gaisma” ir AFS tālā gaisma, kuras kūļa forma mainās atkarībā no pretimbraucošu un pa priekšu braucošu transportlīdzekļu klātbūtnes, lai vadītājam uzlabotu redzamību lielā attālumā, bet neradītu neērtības, netraucētu un neapžilbinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus.

AFS

2.7.29.   
  “Ārējs palīgapgaismojuma lukturis” ir lukturis, ko izmanto papildu apgaismojuma radīšanai, lai atvieglotu transportlīdzekļa vadītāja un pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai iekraušanas darbības.

2.7.30.   
  “Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma” ir tāds divu vai trīs savstarpēji atkarīgu lukturu mezgls, kuri nodrošina vienu un to pašu funkciju.

2.7.30.1.   
  “Ar” Y “marķēts savstarpēji atkarīgs lukturis” ir ierīce, kas darbojas kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa. Savstarpēji atkarīgi lukturi darbojas kopā, kad tos aktivizē, tiem ir atsevišķas šķietamās virsmas atskaites ass virzienā un atsevišķi lukturu korpusi, un tiem var būt atsevišķs(-i) gaismas avots(-i).

2.7.31.   
  “Manevrēšanas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildu apgaismojumu transportlīdzekļa sānos un uzlabotu redzamību tā lēnas manevrēšanas laikā.

2.7.32.   
  “Ar” D “marķēti lukturi” ir neatkarīgi lukturi, kas kā atsevišķas ierīces apstiprināti tādā veidā, ka tos drīkst izmantot vai nu neatkarīgi, vai arī kā divu lukturu mezglu, kas uzskatāms par “atsevišķu lukturi”.

2.8.   
  “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai “atpakaļatstarotāja”
  “gaismu izstarojošā virsma” ir virsma, kuru ražotājs kā tādu deklarējis ierīces apstiprinājuma pieteikuma rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piemēram, 1. un 4. daļu).

To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

| a) | ja ārējā lēca ir teksturēta, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa; |
| --- | --- |

a)

ja ārējā lēca ir teksturēta, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa;

| b) | ja ārējā virsma ir neteksturēta, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir, kā deklarēts rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piemēram, 5. daļu). |
| --- | --- |

b)

ja ārējā virsma ir neteksturēta, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir, kā deklarēts rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piemēram, 5. daļu).

2.8.1.   
  “Teksturēta ārējā lēca” vai “teksturēta ārējās lēcas zona” ir visa ārējā lēca vai tās daļa, kas projektēta tā, lai pārveidotu vai ietekmētu gaismas izplatīšanos no gaismas avota(-iem), būtiski novirzot gaismas starus no to sākotnējā virziena.

2.9.   
  “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).

2.9.1.   
  “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (sk. 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. un 2.7.26. punktu) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu “projekcijas lēcas” atstarotāju — projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.9.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Galvenajam tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo norobežojošās līnijas šķietamā līnija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

Ja ir uzstādīta AFS: ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes ierīces transportlīdzekļa attiecīgajā pusē, atsevišķās apgaismojošās virsmas kopā ņemtas veido apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes ierīces atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un ņemot vērā to attiecīgo novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā).

AFS

2.9.2.   
  “Gaismas signālierīces, kas nav atpakaļatstarotājs, apgaismojošā virsma” (2.7.11. līdz 2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. un 2.7.22. līdz 2.7.25. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 % no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā.

Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, verificējot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citus vērsumus.

Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošu virsmu (sk., piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.).

2.9.3.   
  “Atpakaļatstarotāja apgaismojošā virsma” (2.7.16. punkts), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs atpakaļatstarotāja kā sastāvdaļas apstiprināšanas procedūras laikā, ir atpakaļatstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atpakaļatstarotāja optiskās sistēmas ārējām daļām, un kas ir paralēlas šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālas un horizontālas plaknes.

2.10.   
  “Šķietamā virsma” noteiktam novērošanas virzienam pēc ražotāja vai tā attiecīgi pilnvarota pārstāvja pieprasījuma ir šāda taisnleņķa projekcija:

| | vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcija uz lēcas ārējās virsmas; |
| --- | --- |

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcija uz lēcas ārējās virsmas;

| | vai gaismu izstarojošās virsmas projekcija; |
| --- | --- |

vai gaismu izstarojošās virsmas projekcija;

| | Tikai tad, ja gaismas signālierīces gaismas intensitāte ir mainīga, tās šķietamo virsmu, kas var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visiem apstākļiem, kas iespējami, izmantojot mainīgas intensitātes vadību. |
| --- | --- |

Tikai tad, ja gaismas signālierīces gaismas intensitāte ir mainīga, tās šķietamo virsmu, kas var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visiem apstākļiem, kas iespējami, izmantojot mainīgas intensitātes vadību.

projekcija plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas visizvirzītākajam punktam. Dažādi šķietamās virsmas piemērošanas piemēri ir parādīti šo noteikumu 3. pielikumā.

2.11.   
  “Atskaites ass” (vai “atskaites asis”) ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) ražotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un luktura uzstādīšanai transportlīdzeklī.

2.12.   
  “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura ražotājs.

2.13.   
  “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura šķietamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka tās sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus nosaka attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi ß atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam.

2.14.   
  “Galējā ārmala” transportlīdzekļa katrā pusē ir plakne, kas paralēla transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un pieskaras tā sānu ārmalai, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

| 2.14.1. | riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumi; |
| --- | --- |

2.14.1.

riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumi;

| 2.14.2. | jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem; |
| --- | --- |

2.14.2.

jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

| 2.14.3. | netiešas redzamības ierīces; |
| --- | --- |

2.14.3.

netiešas redzamības ierīces;

| 2.14.4. | sānu virzienrāžus, kontūrgaismas lukturus, priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, stāvgaismas lukturus, atpakaļatstarotājus un sānu gabarītgaismas lukturus; |
| --- | --- |

2.14.4.

sānu virzienrāžus, kontūrgaismas lukturus, priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, stāvgaismas lukturus, atpakaļatstarotājus un sānu gabarītgaismas lukturus;

| 2.14.5. | transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces; |
| --- | --- |

2.14.5.

transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces;

| 2.14.6. | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā – apkalpošanas durvju apgaismes sistēmas, kā norādīts 2.7. punktā. |
| --- | --- |

2.14.6.

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā – apkalpošanas durvju apgaismes sistēmas, kā norādīts 2.7. punktā.

2

3

2.15.   
  “Gabarītizmēri” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā.

2.15.1.   
  “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā.

2.15.2.   
  “Gabarītgarums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas atrodas perpendikulāri transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un skar tās priekšējo un aizmugurējo ārējo malu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

| a) | netiešas redzamības ierīces; |
| --- | --- |

a)

netiešas redzamības ierīces;

| b) | kontūrgaismas lukturi; |
| --- | --- |

b)

kontūrgaismas lukturi;

| c) | mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces. |
| --- | --- |

c)

mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces.

Piekabēm “gabarītgarumā” un jebkurā garuma mērījumā iekļauj jūgstieni, ja vien nav īpaši norādīts, ka to neņem vērā.

2.16.   “Atsevišķs un vairāki lukturi”

2.16.1.   
  “Atsevišķs lukturis” ir:

| a) | ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signālierīces funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu šķietamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai |
| --- | --- |

a)

ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signālierīces funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu šķietamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai

| b) | jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija; vai |
| --- | --- |

b)

jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija; vai

| c) | jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atpakaļatstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi; vai |
| --- | --- |

c)

jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atpakaļatstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi; vai

| d) | jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem ar “Y” marķētiem lukturiem, kas apstiprināti kopā un kuriem ir viena un tā pati funkcija. |
| --- | --- |

d)

jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem ar “Y” marķētiem lukturiem, kas apstiprināti kopā un kuriem ir viena un tā pati funkcija.

2.16.2.   
  “Divi lukturi” vai “pāra skaits lukturu” joslas vai sloksnes formā ir divi lukturi ar vienu gaismu izstarojošu virsmu, ja šī josla vai sloksne ir novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni.

2.17.   
  “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp abām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, šķietamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.18.   
  “Darbības signālierīce” ir ierīce, kura rada gaismas vai skaņas (vai jebkādu līdzvērtīgu) signālu, kas norāda, ka kāda ierīce ir ieslēgta un darbojas pareizi vai nē.

2.19.   
  “Noslēgta kontūra signālierīce” ir ierīce, kura rada gaismas (vai jebkādu līdzvērtīgu) signāls, kas norāda, ka kāda ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai nē.

2.20.   
  “Neobligāts lukturis” ir lukturis, kuru ražotājs uzstāda pēc izvēles.

2.21.   
  “Zeme” ir virsma, uz kuras atrodas transportlīdzeklis un kurai vajadzētu būt praktiski horizontālai.

2.22.   
  “Kustīgas sastāvdaļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas daļas, kuru novietojumu var mainīt, tos paceļot, pagriežot vai pabīdot, un nelietojot darbarīkus. Pie tām nepieskaita paceļamas kravas automobiļu vadītāja kabīnes.

2.23.   
  “Kustīgas sastāvdaļas normālais lietošanas stāvoklis” ir kustīgas sastāvdaļas stāvoklis(-ļi), ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas nosacījumiem.

2.24.   
  “Normāli transportlīdzekļa lietošanas nosacījumi” ir:

| 2.24.1. | mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā; |
| --- | --- |

2.24.1.

mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

| 2.24.2. | piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.24.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā. |
| --- | --- |

2.24.2.

piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.24.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.25.   
  “Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījumi” ir:

| 2.25.1 | mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā; |
| --- | --- |

2.25.1

mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

| 2.25.2. | piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.25.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā. |
| --- | --- |

2.25.2.

piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.25.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.26.   
  “Līkumgaisma” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos.

2.27.   
  “Pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

2.27.1.   
  “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām.

2.28.   
  “Avārijas apstāšanās signāls” ir signāls, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzeklim tiek piemērots liels palēninājuma spēks salīdzinājumā ar dominējošajiem apstākļiem uz ceļa.

2.29.   No ierīces izstarotās gaismas krāsa

2.29.1.   
  “Balta” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (4), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

4

| W12 | zaļā robeža | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | dzeltenīgi zaļā robeža | y = 0,440 |
| W34 | dzeltenā robeža | x = 0,500 |
| W45 | sarkanīgi purpursārtā robeža | y = 0,382 |
| W56 | purpursārtā robeža | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | zilā robeža | x = 0,310 |

W12

12

zaļā robeža

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

dzeltenīgi zaļā robeža

y = 0,440

W34

34

dzeltenā robeža

x = 0,500

W45

45

sarkanīgi purpursārtā robeža

y = 0,382

W56

56

purpursārtā robeža

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

zilā robeža

x = 0,310

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

2.29.2.   
  “Selektīvi dzeltena” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

5

| SY12 | zaļā robeža | y = 1,290 x + 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | spektrālā līkne | |
| SY34 | sarkanā robeža | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | dzeltenīgi baltā robeža | y = 0,440 |
| SY51 | baltā robeža | y = 0,940 – x |

SY12

12

zaļā robeža

y = 1,290 x + 0,100

SY23

23

spektrālā līkne

SY34

34

sarkanā robeža

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

dzeltenīgi baltā robeža

y = 0,440

SY51

51

baltā robeža

y = 0,940 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

2.29.3.   
  “Dzintarkrāsa” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

5

| A12 | zaļā robeža | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrālā līkne | |
| A34 | sarkanā robeža | y = 0,390 |
| A41 | baltā robeža | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zaļā robeža

y = x – 0,120

A23

23

spektrālā līkne

A34

34

sarkanā robeža

y = 0,390

A41

41

baltā robeža

y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.29.4.   
  “Sarkana” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

5

| R12 | dzeltenā robeža | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrālā līkne | |
| R34 | purpursārtā līnija | (tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes galēji sarkano un galēji zilo krāsu). |
| R41 | purpursārtā robeža | y = 0,980 – x |

R12

12

dzeltenā robeža

y = 0,335

R23

23

spektrālā līkne

R34

34

purpursārtā līnija

(tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes galēji sarkano un galēji zilo krāsu).

R41

41

purpursārtā robeža

y = 0,980 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

2.30.   Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atpakaļatstarota no ierīces, izņemot atpakaļatstarojošas riepas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 88.

2.30.1.   
  “Balta” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

6

| W12 | zilā robeža | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | purpursārtā robeža | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | dzeltenā robeža | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zaļā robeža | y = 1,442 x + 0,136 |

W12

12

zilā robeža

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

purpursārtā robeža

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

dzeltenā robeža

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zaļā robeža

y = 1,442 x + 0,136

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

2.30.2.   
  “Dzeltena” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

6

| Y12 | zaļā robeža | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | spektrālā līkne | |
| Y34 | sarkanā robeža | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | baltā robeža | y = 0,970 – x |

Y12

12

zaļā robeža

y = x – 0,040

Y23

23

spektrālā līkne

Y34

34

sarkanā robeža

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

baltā robeža

y = 0,970 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

2.30.3.   
  “Dzintarkrāsa” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

7

| A12 | zaļā robeža | y = 1,417 x + 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrālā līkne | |
| A34 | sarkanā robeža | y = 0,390 |
| A41 | baltā robeža | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zaļā robeža

y = 1,417 x + 0,347

A23

23

spektrālā līkne

A34

34

sarkanā robeža

y = 0,390

A41

41

baltā robeža

y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.30.4.   
  “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

7

| R12 | dzeltenā robeža | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrālā līkne | |
| R34 | purpursārtā līnija | |
| R41 | purpursārtā robeža | y = 0,978 – x |

R12

12

dzeltenā robeža

y = 0,335

R23

23

spektrālā līkne

R34

34

purpursārtā līnija

R41

41

purpursārtā robeža

y = 0,978 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

2.31.   No ierīces atstarotās gaismas krāsa dienas laikā

2.31.1.   
  “Balta” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

7

| W12 | purpursārtā robeža | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | dzeltenā robeža | y = 0,740 – x |
| W34 | zaļā robeža | y = x + 0,050 |
| W41 | zilā robeža | y = 0,570 – x |

W12

12

purpursārtā robeža

y = x – 0,030

W23

23

dzeltenā robeža

y = 0,740 – x

W34

34

zaļā robeža

y = x + 0,050

W41

41

zilā robeža

y = 0,570 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

2.31.2.   
  “Dzeltena” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

8

| Y12 | sarkanā robeža | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | baltā robeža | y = 0,910 – x |
| Y34 | zaļā robeža | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | spektrālā līkne | |

Y12

12

sarkanā robeža

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

baltā robeža

y = 0,910 – x

Y34

34

zaļā robeža

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

2.31.3.   
  “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

8

| R12 | sarkanā robeža | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | purpursārtā robeža | y = 0,910 – x |
| R34 | dzeltenā robeža | y = 0,350 |
| R41 | spektrālā līkne | |

R12

12

sarkanā robeža

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

purpursārtā robeža

y = 0,910 – x

R34

34

dzeltenā robeža

y = 0,350

R41

41

spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

2.32.   Fluorescences ierīces krāsa dienas laikā

2.32.1.   
  “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (9), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

9

| FR12 | sarkanā robeža | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | purpursārtā robeža | y = 0,910 – x |
| FR34 | dzeltenā robeža | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | spektrālā līkne | |

FR12

12

sarkanā robeža

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

purpursārtā robeža

y = 0,910 – x

FR34

34

dzeltenā robeža

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

2.33.   
  “Pakaļējais sadursmes trauksmes signāls” (PSTS) ir automātisks signāls, ko vadošais transportlīdzeklis pārraida sekojošajam transportlīdzeklim. Tas brīdina, ka sekojošajam transportlīdzeklim ir jāveic ārkārtas pasākumi, lai izvairītos no sadursmes.

2.34.   
  “Gonio(foto)metra (leņķmēra) sistēma (ja kādos konkrētos noteikumos nav noteikts citādi)” ir fotometriskiem mērījumiem izmantota sistēma ar grādos izteiktām leņķiskajām koordinātām uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši IEC publikācijai Nr. 70 (Vīne, 1987. gads), tas ir, atbilstoši gonio(foto)metra sistēmai, kura horizontālā (pacēluma) ass ir fiksēta uz zemes un kustīgā (rotācijas) ass ir perpendikulāra fiksētajai horizontālajai asij (sk. šo noteikumu 14. pielikumu). Piezīme. Minētā IEC publikācijā ir noteikta procedūra, kā koriģēt leņķiskās koordinātas, ja tiek izmantota alternatīva gonio(foto)metra sistēma.

IEC

2.35.   
  “H plakne” ir horizontālā plakne, kurā atrodas luktura atskaites centrs.

2.36.   
  “Secīga aktivizēšana” ir elektrisks slēgums, kurā luktura atsevišķie gaismas avoti ir saslēgti tā, ka tiek aktivizēti iepriekšnoteiktā secībā.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgi pilnvarots ražotāja pārstāvis.

3.2.   Pieteikumam trijos eksemplāros pievieno šādus dokumentus un šādu informāciju.

| 3.2.1. | Transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, līdz ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, līdz ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā.

| 3.2.2. | Ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katrs tips ir pienācīgi identificēts (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējums, ražotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katrs tips ir pienācīgi identificēts (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējums, ražotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”.

| 3.2.3. | Visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

3.2.3.

Visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī.

| 3.2.4. | Ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā redzama 2.9. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.8. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.11. punktā noteiktā atskaites ass un 2.12. punktā noteiktais atskaites centrs. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par pakaļējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts). |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā redzama 2.9. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.8. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.11. punktā noteiktā atskaites ass un 2.12. punktā noteiktais atskaites centrs. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par pakaļējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts).

| 3.2.5. | Pieteikumā ietver paziņojumu par šķietamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (sk. 2.10. punktu). |
| --- | --- |

3.2.5.

Pieteikumā ietver paziņojumu par šķietamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (sk. 2.10. punktu).

| 3.2.6. | Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīku aprakstu, norādot šādu informāciju:






  3.2.6.1. | apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīku aprakstu, norādot šādu informāciju:

AFS

3.2.6.1.

apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta;

AFS

| 3.2.6.2. | saistītie AFS vadības signāli un to tehniskie raksturlielumi, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

saistītie AFS vadības signāli un to tehniskie raksturlielumi, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu;

AFS

| 3.2.6.3. | nosacījumi, ko piemēro, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

nosacījumi, ko piemēro, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu;

| 3.2.6.4. | īpaši norādījumi (ja ir) par gaismas avotu inspicēšanu un kūļa vizuālu novērošanu; |
| --- | --- |

3.2.6.4.

īpaši norādījumi (ja ir) par gaismas avotu inspicēšanu un kūļa vizuālu novērošanu;

| 3.2.6.5. | dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu;

| 3.2.6.6. | lukturi, kas AFS ir grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji savietoti; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

lukturi, kas AFS ir grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji savietoti;

AFS

| 3.2.6.7. | apgaismes ierīces, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.2.6.7.

apgaismes ierīces, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām.

| 3.2.7. | M un N kategorijas transportlīdzekļiem – apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, tostarp – attiecīgos gadījumos – informācija par īpašu enerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru. |
| --- | --- |

3.2.7.

M un N kategorijas transportlīdzekļiem – apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, tostarp – attiecīgos gadījumos – informācija par īpašu enerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru.

3.3.   Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekli – nepiekrautu apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu, kurš pilnībā nokomplektēts ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā.

3.4.   Tipa apstiprinājuma dokumentiem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā paredzēto dokumentu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, kas atbilst 06. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma piešķiršanai. Tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir šo pašu numuru citiem transportlīdzekļu tipiem vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai transportlīdzekļa tipa/detaļas pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (10); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (10);

10

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējumu izvieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas apstākļos, kā noteikts 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Jo īpaši jānodrošina, ka nav iespējama lukturu regulējuma nejauša izjaukšana.

5.2.   Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.7.9., 2.7.10. un 2.7.19. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to orientācijas regulēšanu.

5.2.1.   Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar ierīcēm, lai novērstu diskomfortu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā tajā valstī, kurai galvenais lukturis projektēts, šādas ierīces ir automātiskas vai tās var aktivizēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus darbarīkus (izņemot tos, kas piegādāti kopā ar transportlīdzekli (11)). Transportlīdzekļa ražotājs kopā ar transportlīdzekli sniedz sīki izstrādātus norādījumus.

11

5.3.   Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, tostarp tām, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei sānu atpakaļatstarotāju un sānu gabarītgaismas lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus ražotāja noteiktos īpašos norādījumus.

5.4.   Ja nav īpašu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju pārbauda nepiekrautam transportlīdzeklim, kas atrodas uz plakanas, horizontālas virsmas pie nosacījumiem, kas paredzēti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un, ja ir uzstādīta AFS, ar šo sistēmu neitrālā stāvoklī.

AFS

5.5.   Ja nav īpašu norādījumu, lukturus, kas veido pāri:

| 5.5.1. | transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni (aprēķinam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu); |
| --- | --- |

5.5.1.

transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni (aprēķinam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

| 5.5.2. | tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret centrālo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru; |
| --- | --- |

5.5.2.

tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret centrālo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru;

| 5.5.3. | tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un ir ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri; |
| --- | --- |

5.5.3.

tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un ir ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

| 5.5.4. | to fotometriskie raksturlielumi principā ir identiski. |
| --- | --- |

5.5.4.

to fotometriskie raksturlielumi principā ir identiski.

5.6.   Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, minētās prasības ievēro, ciktāl iespējams.

5.7   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti, vai atsevišķi lukturi

5.7.1.   Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, vērsumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7.1.1.   Lukturis atbilst fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām šis lukturis ir grupēts, kombinēts vai savstarpēji savietots, ir izslēgtas.

Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivizēt kopā ar to, prasībām attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu jābūt izpildītām, kad savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti.

5.7.1.2.   Nav atļauts savstarpēji savietot bremžu signāllukturus un virzienrāžus.

5.7.1.3.   Ja bremžu signāllukturi un virzienrāži ir grupēti, tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| 5.7.1.3.1. | jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju šķietamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nešķērso vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju šķietamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nešķērso vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas;

| 5.7.1.3.2. | to šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

to šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas.

5.7.2.   Atsevišķs lukturis

5.7.2.1.   Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta a) apakšpunktā, ko veido divas vai vairāk atsevišķas daļas, uzstāda tādā veidā, ka:

| a) | atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņemtu mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver šo projekciju; vai |
| --- | --- |

a)

atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņemtu mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver šo projekciju; vai

| b) | minimālais attālums starp divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij. |
| --- | --- |

b)

minimālais attālums starp divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

Šī prasība neattiecas uz vienu atpakaļatstarotāju.

5.7.2.2.   Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta b) vai c) apakšpunktā, ko veido divi lukturi ar marķējumu “D” vai divi neatkarīgi atpakaļatstarotāji, uzstāda tā, lai:

| a) | abu lukturu vai atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņemtu ne mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai |
| --- | --- |

a)

abu lukturu vai atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņemtu ne mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai

| b) | minimālais attālums starp abu lukturu vai divu neatkarīgu atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu vienas pret otru vērstajām malām atskaites ass virzienā nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij. |
| --- | --- |

b)

minimālais attālums starp abu lukturu vai divu neatkarīgu atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu vienas pret otru vērstajām malām atskaites ass virzienā nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

5.7.2.3.   Atsevišķs lukturis, kā definēts 2.16.1. punkta d) apakšpunktā atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

Ja vienā luktura korpusā ir ietverti divi vai vairāki lukturi un/vai divas vai vairākas atsevišķas šķietamās virsmas, un/vai tiem ir kopēja ārējā lēca, tos neuzskata par savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

Tomēr joslas vai sloksnes formas lukturis var būt daļa no savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas.

5.7.2.4.   Divus lukturus vai pāra skaitu lukturu joslas vai sloksnes veidā izvieto simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni, un tie abās pusēs atrodas ne mazāk kā 0,4 m no transportlīdzekļa galējās ārmalas un ir ne mazāk kā 0,8 m gari; šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam pretstatīti elementi ar nosacījumu, ka šīs atsevišķās gaismu izstarojošās virsmas, tās projicējot uz šķērsplaknes, atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

5.8.   Maksimālo augstumu virs zemes mēra no šķietamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu – no šķietamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.1.   Nolūkā samazināt ģeometriskās redzamības leņķus luktura stāvokli attiecībā uz tā augstumu virs zemes mēra no H plaknes.

5.8.2.   Galveno tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu virs zemes mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no tā izmantojuma.

5.8.3.   Novietojumu platumā nosaka no tās šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, ja tas attiecas uz kopējo platumu, un no šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.9.   Ja nav īpašu norādījumu, luktura aktivizēšanas laikā ar nolūku netiek mainīti tā fotometriskie raksturlielumi (piemēram, intensitāte, krāsa, šķietamā virsma, u. c.).

5.9.1.   Virzienrāži, transportlīdzekļa avārijas signāls, dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas apstāšanās signāls ir mirgojoši lukturi.

5.9.2.   Jebkura luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties:

| a) | atkarībā no apkārtējās vides apgaismojuma; |
| --- | --- |

a)

atkarībā no apkārtējās vides apgaismojuma;

| b) | atkarībā no citu lukturu aktivizēšanas; vai |
| --- | --- |

b)

atkarībā no citu lukturu aktivizēšanas; vai

| c) | ja lukturi izmanto citai apgaismes funkcijai, |
| --- | --- |

c)

ja lukturi izmanto citai apgaismes funkcijai,

ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehnisko noteikumu prasībām.

5.9.3.   1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b kategorijas virzienrāžu lukturu fotometriskie raksturlielumi var tikt mainīti ieslēgšanās fāzes laikā, secīgi aktivizējot gaismas avotus, kā noteikts 5.6. punktā Noteikumos Nr.6.

Šo nosacījumu nepiemēro, kad 2.a un 2.b kategorijas virzienrāži tiek darbināti kā avārijas apstāšanās signāls saskaņā ar šo noteikumu 6.23.1. punktu.

5.10.   Lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kura varētu būt maldinoša, un neviens lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kura varētu būt maldinoša. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai verificē šādi:

| 5.10.1. | attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura šķietamo virsmu, izņemot galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, kā noteikts 4. pielikumā; |
| --- | --- |

5.10.1.

attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura šķietamo virsmu, izņemot galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, kā noteikts 4. pielikumā;

| 5.10.2. | attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības zīmes, baltas gaismas luktura šķietamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures (sk. 4. pielikumu). |
| --- | --- |

5.10.2.

attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības zīmes, baltas gaismas luktura šķietamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures (sk. 4. pielikumu).

| 5.10.3. | Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:






  5.10.3.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:

5.10.3.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes;

| 5.10.3.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.11.   Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, kontūrgaismas lukturus, ja tādi ir, sānu gabarītgaismas lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes lukturus varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.

5.11.1.   Šo nosacījumu nepiemēro:

| 5.11.1.1. | ja ir ieslēgti priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi, kā arī sānu gabarītgaismas lukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, tos izmantojot kā stāvgaismas lukturus; vai |
| --- | --- |

5.11.1.1.

ja ir ieslēgti priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi, kā arī sānu gabarītgaismas lukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, tos izmantojot kā stāvgaismas lukturus; vai

| 5.11.1.2. | ja sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar virzienrāžiem; vai |
| --- | --- |

5.11.1.2.

ja sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar virzienrāžiem; vai

| 5.11.1.3. | ja gaismas signālierīču sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu; |
| --- | --- |

5.11.1.3.

ja gaismas signālierīču sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu;

5.11.2.   priekšējiem gabarītgaismas lukturiem, ja to funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem.

5.11.3.   Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti tiek ieslēgti un izslēgti vienlaicīgi.

5.12.   Elektriskie slēgumi ir tādi, lai galvenos tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 5.11. punktā minētie lukturi. Tomēr šī prasība neattiecas uz galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido galveno tālās gaismas lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem vai galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus galveno tālās un tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās ar īsiem intervāliem.

5.12.1.   Galvenie tuvās gaismas lukturi un/vai galvenie tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi var aizstāt priekšējo gabarītgaismas lukturu funkciju ar nosacījumu, ka:

| 5.12.1.1. | to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šādas apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītgaismas lukturu automātiska atkārtota aktivizēšana; kā arī |
| --- | --- |

5.12.1.1.

to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šādas apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītgaismas lukturu automātiska atkārtota aktivizēšana; kā arī

| 5.12.1.2. | aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītgaismas lukturi atbilst prasībām, ko piemēro:






  a) | ģeometriskajai redzamībai, kas priekšējiem gabarītgaismas lukturiem noteikta 6.9.5. punktā; kā arī |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītgaismas lukturi atbilst prasībām, ko piemēro:

a)

ģeometriskajai redzamībai, kas priekšējiem gabarītgaismas lukturiem noteikta 6.9.5. punktā; kā arī

| b) | minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas izplatīšanas leņķiem; kā arī |
| --- | --- |

b)

minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas izplatīšanas leņķiem; kā arī

| 5.12.1.3. | aizstājošā luktura testa protokolos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

aizstājošā luktura testa protokolos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

5.13.   Signālierīce

Ja šajos noteikumos ir noteikta prasība uzstādīt noslēgta kontūra signālierīci, to var aizstāt ar “darbības” signālierīci.

5.14.   Ieslēpjami lukturi

5.14.1.   Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, kad tos neizmanto.

5.14.2.   Ja notiek kāda ieslēpšanas ierīces(-ču) darbības atteice, lukturi paliek lietošanas stāvoklī, ja tos jau lieto, vai arī tos iespējams bez darbarīkiem pārvietot darba stāvoklī.

5.14.3.   Lukturus iespējams pārvietot lietošanas stāvoklī un ieslēgt ar vienu un to pašu vadības ierīci, pieļaujot arī iespēju pārvietot tos lietošanas stāvoklī bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu galveno tālās gaismas un galveno tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāiedarbina tikai galvenie tuvās gaismas lukturi.

5.14.4.   Nav iespējams no vadītāja vietas apzināti pārtraukt ieslēgtu lukturu pārvietošanos, pirms tie sasnieguši lietošanas stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi atrodas kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas stāvokli.

5.14.5.   Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no – 30 °C līdz + 50 °C, galvenie lukturi lietošanas stāvokli spēj sasniegt triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

5.15.   Lukturu (12) izstarotās gaismas krāsas ir šādas:

12

| Galvenais tālās gaismas lukturis: | balta |
| --- | --- |
| Galvenais tuvās gaismas lukturis: | balta |
| Priekšējais miglas lukturis: | balta vai izteikti dzeltena |
| Atpakaļgaitas lukturis: | balta |
| Virzienrādis: | dzintarkrāsa |
| Avārijas signāls: | dzintarkrāsa |
| Bremžu signāllukturis: | sarkana |
| Avārijas apstāšanās signāls: | dzintarkrāsa vai sarkana |
| Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls: | dzintarkrāsa |
| Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis: | balta |
| Priekšējais gabarītgaismas lukturis: | balta |
| Pakaļējais gabarītgaismas lukturis: | sarkana |
| Priekšējais miglas lukturis: | balta vai izteikti dzeltena |
| Pakaļējais miglas lukturis: | sarkana |
| Stāvgaismas lukturis: | balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savietots ar sānu virzienrāžu lukturiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem. |
| Sānu gabarītgaismas lukturis: | dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji apvienots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atpakaļatstarotāju. |
| Kontūrgaismas lukturis: | balta priekšā, sarkana aizmugurē |
| Dienas gaitas lukturis: | balta |
| Pakaļējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | sarkana |
| Pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma: | sarkana |
| Priekšējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | identiska avārijas gaismai (13) |
| Sānu atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu atpakaļatstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atpakaļatstarotāju, kam nav trīsstūra formas. |
| Pagrieziena lukturis: | balta |
| Pamanāmības zīmes: | balta priekšā; |
| balta vai dzeltena sānos; |
| sarkana vai dzeltena aizmugurē (14) |
| Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): | balta |
| Ārējais palīgapgaismojuma lukturis: | balta |
| Manevrēšanas lukturis: | balta |

Galvenais tālās gaismas lukturis:

balta

Galvenais tuvās gaismas lukturis:

balta

Priekšējais miglas lukturis:

balta vai izteikti dzeltena

Atpakaļgaitas lukturis:

balta

Virzienrādis:

dzintarkrāsa

Avārijas signāls:

dzintarkrāsa

Bremžu signāllukturis:

sarkana

Avārijas apstāšanās signāls:

dzintarkrāsa vai sarkana

Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls:

dzintarkrāsa

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis:

balta

Priekšējais gabarītgaismas lukturis:

balta

Pakaļējais gabarītgaismas lukturis:

sarkana

Priekšējais miglas lukturis:

balta vai izteikti dzeltena

Pakaļējais miglas lukturis:

sarkana

Stāvgaismas lukturis:

balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savietots ar sānu virzienrāžu lukturiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem.

Sānu gabarītgaismas lukturis:

dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji apvienots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atpakaļatstarotāju.

Kontūrgaismas lukturis:

balta priekšā, sarkana aizmugurē

Dienas gaitas lukturis:

balta

Pakaļējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

sarkana

Pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma:

sarkana

Priekšējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

identiska avārijas gaismai (13)

13

Sānu atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu atpakaļatstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atpakaļatstarotāju, kam nav trīsstūra formas.

Pagrieziena lukturis:

balta

Pamanāmības zīmes:

balta priekšā;

balta vai dzeltena sānos;

sarkana vai dzeltena aizmugurē (14)

14

Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS):

AFS

balta

Ārējais palīgapgaismojuma lukturis:

balta

Manevrēšanas lukturis:

balta

5.16.   Lukturu skaits

5.16.1.   Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaits ir tāds, kā norādīts šo noteikumu atsevišķajās specifikācijās.

5.17.   Jebkuru lukturi var uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām, ievērojot 5.18., 5.19. un 5.20. punktā minētos nosacījumus.

5.18.   Pakaļējos gabarītgaismas lukturus, pakaļējos virzienrāžus un pakaļējos atpakaļatstarotājus, kam ir trīsstūra forma vai kam tās nav, drīkst uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām tikai šādos gadījumos:

| 5.18.1. | ja visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; |
| --- | --- |

5.18.1.

ja visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām;

| 5.18.2. | ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķēti ar “D” (sk. 2.16.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos,
  vai |
| --- | --- |

5.18.2.

ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķēti ar “D” (sk. 2.16.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos,

vai

| 5.18.3. | ja minētajām funkcijām ir uzstādīti un aktivizēti papildu lukturi, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz attiecīgās kustīgās sastāvdaļas. |
| --- | --- |

5.18.3.

ja minētajām funkcijām ir uzstādīti un aktivizēti papildu lukturi, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz attiecīgās kustīgās sastāvdaļas.

| 5.18.4. | Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, izmantojot savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem:






  a) | ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzmontēta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), ievēro 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām var aktivizēt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem; vai |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, izmantojot savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem:

a)

ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzmontēta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), ievēro 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām var aktivizēt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem; vai

| b) | ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrāžu lukturus, savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos.
  Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas ierīces apstiprināšanai noteiktas attiecībā uz gaismas izplatību.
  Virzienrāžiem savstarpēji atkarīgs(-i) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šo nosacījumu nepiemēro, ja, lai izpildītu vai līdz galam izpildītu ģeometriskās redzamības leņķa prasības, tiek aktivizēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkādā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, ko piemēro virzienrāžu lukturiem, kas uzstādīti uz kustīgas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

b)

ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrāžu lukturus, savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos.

Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas ierīces apstiprināšanai noteiktas attiecībā uz gaismas izplatību.

Virzienrāžiem savstarpēji atkarīgs(-i) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šo nosacījumu nepiemēro, ja, lai izpildītu vai līdz galam izpildītu ģeometriskās redzamības leņķa prasības, tiek aktivizēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkādā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, ko piemēro virzienrāžu lukturiem, kas uzstādīti uz kustīgas sastāvdaļas.

5.19.   Kad kustīgās sastāvdaļas atrodas stāvoklī, kas nav “normāls lietošanas stāvoklis”, uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītās ierīces nerada nevajadzīgas neērtības ceļu satiksmes dalībniekiem.

5.20.   Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas sastāvdaļas un ja kustīgā sastāvdaļa ir “normālā lietošanas stāvoklī(-ļos)”, lukturis vienmēr atgriežas tajā stāvoklī(-ļos), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka galvenie tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgajām sastāvdaļām pārvietojoties un atgriežoties normālajā stāvoklī 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķa slīpuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, to mērot pēc kustīgās sastāvdaļas katras darbināšanas, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk kā par 0,15 %. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu modificē atbilstīgi pārsniegtajai vērtībai, lai samazinātu atļautās slīpuma robežas, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

5.21.   Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā stāvoklī, kas atšķiras no “normālā lietošanas stāvokļa”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk par 50 % no priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu, priekšējo un pakaļējo virzienrāžu lukturu un atpakaļatstarotāju šķietamās virsmas atskaites ass virzienā.

Kustīgas sastāvdaļas fiksēts stāvoklis ir kustīgās sastāvdaļas stabils vai dabisks atbalsta stāvoklis(-ļi), ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, neatkarīgi no tā, vai sastāvdaļa šajā stāvoklī ir vai nav nofiksēta

Ja minētā prasība nav praktiski izpildāma, rīkojas šādi:

| 5.21.1. | gadījumos, kad kustīgās sastāvdaļas apslēpj vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas to atskaites ass virzienā, aktivizē papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; vai |
| --- | --- |

5.21.1.

gadījumos, kad kustīgās sastāvdaļas apslēpj vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas to atskaites ass virzienā, aktivizē papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; vai

| 5.21.2. | aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas atskaites ass virzienā; kā arī
  ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotājus par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar valsts prasībām lietošanai uz ceļa. |
| --- | --- |

5.21.2.

aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas atskaites ass virzienā; kā arī

ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotājus par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar valsts prasībām lietošanai uz ceļa.

| 5.21.3. | Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atpakaļatstarotājiem. |
| --- | --- |

5.21.3.

Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atpakaļatstarotājiem.

5.22.   Ja lukturi nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošu uzskata arī lukturi, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, izņemot atpakaļatstarotājus.

5.23.   Lukturus, kas apstiprināti ar gaismas avotu(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, izņemot gadījumus, kad šādi gaismas avots(-i) tiek lietots(-i) kā nenomaināms(-i) gaismas avots(-i), kā definēts šo noteikumu 2.7.1.1.2. punktā, transportlīdzeklī uzstāda tā, lai gaismas avotu varētu pareizi nomainīt bez speciālistu palīdzības un bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Transportlīdzekļa ražotājs līdz ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras sīku aprakstu.

5.23.1.   Ja gaismas avota modulim ir ietvere apstiprinātam nomaināmam gaismas avotam atbilstoši Noteikumiem Nr. 37, šis gaismas avots ir nomaināms, kā noteikts iepriekš 5.23. punktā.

5.24.   Ir atļauta jebkāda pakaļējā gabarītgaismas luktura gaismas signālierīces funkcijas pagaidu bezatteices aizvietošana atteices gadījumā ar noteikumu, ka aizstājošā funkcija pēc krāsas, galvenās intensitātes un novietojuma ir līdzīga funkcijai, kas vairs nedarbojas, un ar noteikumu, ka aizvietojošā ierīce turpina pildīt savu sākotnējo drošības funkciju. Aizvietošanas laikā signāls uz vadības paneļa (šo noteikumu 2.18. punkts) norāda uz pagaidu aizvietojumu un vajadzību pēc remonta.

5.25.   Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par līdzvērtīgu galveno tuvās gaismas lukturu pārim, un, ja sistēma nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par līdzvērtīgu tālās gaismas lukturu pārim.

AFS

5.26.   Ir atļauti pakaļējie virzienrāži, pakaļējie gabarītgaismas lukturi, bremžu signāllukturi (izņemot S4 kategorijas bremžu signāllukturus) un pakaļējie miglas lukturi ar maināmas gaismas intensitātes vadību, kas vienlaikus reaģē vismaz uz vienu no šādiem ārējiem apstākļiem: apkārtējais apgaismojums, migla, snigšana, lietus, šļakatas, putekļu mākoņi, gaismu izstarojošās virsmas netīrība – ar nosacījumu, ka tiem noteiktā intensitātes attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pāreju laikā nedrīkst būt novērojamas asas intensitātes variācijas. S4 kategorijas bremžu signāllukturi drīkst radīt mainīgu gaismas intensitāti neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam var būt iespēja iestatīt tādas iepriekšminēto funkciju gaismas intensitātes, kas atbilst to normālas intensitātes kategorijai un pārslēgt tās atpakaļ uz automātiski mainīgo kategoriju.

5.27.   Attiecībā uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem pieteikuma iesniedzējs pierāda par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskajā sistēmā ir nemainīgs darba spriegums, kas atbilst tam, ko pieteikuma iesniedzējs norādījis atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem:

| 5.27.1. | spriegums, kas tiek pievadīts to ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai pakārtotās darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas noteikts attiecīgajām apstiprinātajām ierīcēm vai funkcijām; |
| --- | --- |

5.27.1.

spriegums, kas tiek pievadīts to ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai pakārtotās darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas noteikts attiecīgajām apstiprinātajām ierīcēm vai funkcijām;

| 5.27.2. | visos gadījumos, kad uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem neattiecas 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nepārsniedz 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 %. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad var atrasties ierīces korpusā. |
| --- | --- |

5.27.2.

visos gadījumos, kad uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem neattiecas 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nepārsniedz 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 %. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad var atrasties ierīces korpusā.

| 5.27.3. | 5.27.1. un 5.27.2. punkta nosacījumi neattiecas uz ierīcēm, kurās ietverta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta vai mainīgas intensitātes regulators, kas ir daļa no ierīces. |
| --- | --- |

5.27.3.

5.27.1. un 5.27.2. punkta nosacījumi neattiecas uz ierīcēm, kurās ietverta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta vai mainīgas intensitātes regulators, kas ir daļa no ierīces.

| 5.27.4. | Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā izklāsta metodes, kas izmantotas atbilstības pierādīšanai, un iegūtos rezultātus. |
| --- | --- |

5.27.4.

Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā izklāsta metodes, kas izmantotas atbilstības pierādīšanai, un iegūtos rezultātus.

5.28.   Vispārīgi noteikumi par ģeometrisko redzamību

5.28.1.   Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nav šķēršļu gaismas izplatībai no luktura šķietamās virsmas jebkuras daļas, ko novēro no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja uz tiem ir ticis norādīts jau lukturu tipa apstiprināšanas laikā.

5.28.2.   Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, novērošanas virzienu maina paralēli, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

5.28.3.   Ja uzstādītam lukturim kādu luktura šķietamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, sniedz pierādījumus, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai.

5.28.4.   Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta nosacījumiem), uzstādītās optiskās iekārtas fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

5.28.5.   Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasības izpildās, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti reizē.

5.29.   
  LED modulim nav nepieciešams būt nomaināmam, ja tā norādīts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma paziņojuma lapā.

LED

6.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Galvenie tālās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.1.1.   Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.1.2.   Skaits

Divi vai četri, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

N3 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst uzstādīt divus papildu galvenos tālās gaismas lukturus.

3

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai kā gaismas signālierīci, kuras signālu veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

6.1.3.   Izkārtojums

Īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.   Atrašanās vieta

6.1.4.1.   Platumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.2.   Augstumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.5.   Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, tostarp tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, ko nosaka, zīmējot līnijas, kuras pamatojas uz apgaismojošas virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu sākums ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras tai galvenā luktura lēcas daļai, kura ir izvirzīta vistālāk uz priekšu.

6.1.6.   Orientācija

Virzienā uz priekšu.

Katrā transportlīdzekļa pusē drīkst būt ne vairāk kā viens galvenais tālās gaismas lukturis, kas spēj pagriezties, lai nodrošinātu līkumgaismu.

6.1.7.   Elektriskie slēgumi

6.1.7.1.   Izņemot gadījumus, kad galvenie tālās gaismas lukturi tiek izmantoti ar īsiem ieslēgšanas/izslēgšanas intervāliem kā mirgojošs gaismas brīdinājuma signāls, tos var ieslēgt tikai tad, kad galvenais galveno lukturu gaismas slēdzis ir ieslēgtā (“ON”) vai “AUTO” (automātiskā) stāvoklī un ir izpildījušies nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai. Pēdējā minētajā gadījumā galvenie tālās gaismas lukturi izslēdzas automātiski, kad nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai vairs neizpildās.

6.1.7.2.   Galveno tālās gaismas lukturu vadība var būt automātiska attiecībā uz to aktivēšanu un deaktivēšanu, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj noteikt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

| a) | apkārtējais apgaismojums; |
| --- | --- |

a)

apkārtējais apgaismojums;

| b) | pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma; |
| --- | --- |

b)

pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

| c) | priekšā braucošo transportlīdzekļu pakaļējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma. |
| --- | --- |

c)

priekšā braucošo transportlīdzekļu pakaļējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punktā “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atpakaļatstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kas ir ieslēgtas.

6.1.7.3.   Vienmēr ir iespējams galvenos tālās gaismas lukturus manuāli ieslēgt un izslēgt un manuāli izslēgt galveno tālās gaismas lukturu automātisko vadību.

Turklāt galveno tālās gaismas lukturu un to automātiskās vadības izslēgšana notiek ar vienkāršu un tūlītējas iedarbības manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

6.1.7.4.   Galvenos tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt vai nu vienlaicīgi vai pa pāriem. Gadījumā, ja, kā tikai N3 kategorijas transportlīdzekļiem atļauts saskaņā ar 6.1.2. punktu, ir uzstādīti divi papildu galvenie tālās gaismas lukturi, vienlaicīgi nedrīkst tikt ieslēgti vairāk kā divi pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, ieslēdzas vismaz viens galveno tālās gaismas lukturu pāris. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdzas visi galvenie tālās gaismas lukturi.

3

6.1.7.5.   Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.6.   Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, tiem atrodoties paceltā stāvoklī nav iespējama nekādu citu uzstādītu galveno lukturu darbība, ja tie paredzēti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (5.12. punkts) diennakts gaišajā laikā.

6.1.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta.

6.1.8.1.   Ja galveno tālās gaismas lukturu vadība ir automātiska, kā aprakstīts iepriekš 6.1.7.1. punktā, vadītājam tiek sniegta norāde, ka tālās gaismas automātiskas kontroles funkcija ir aktivizēta. Šī informācija tiek rādīta vienmēr, kamēr vien ir ieslēgta automātiskā vadība.

6.1.9.   Citas prasības

6.1.9.1.   Kopējā maksimālā gaismas intensitāte galvenajiem tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaicīgi, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

6.1.9.2.   Maksimālo gaismas intensitāti iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katra atsevišķā luktura. Katram galvenajam lukturim ar marķējumu “R” vai “CR” piešķir kontrolskaitli “10”.

6.1.9.3.   Galveno tālās gaismas lukturu automātiska aktivizēšana un deaktivizēšana.

| 6.1.9.3.1. | Sensorsistēma, ko izmanto galveno tālās gaismas lukturu automātiskas aktivizēšanas un deaktivizēšanas vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, atbilst šādām prasībām:






  6.1.9.3.1.1. | to lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.1.7.1. punktā definētajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šādi leņķi.






  6.1.9.3.1.1.1. | Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi.
  Vertikālie leņķi:








  Augšupvērstais leņķis | 5° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sensora uzstādīšanas augstums (sensoru apertūras augstums virs zemes) | mazāk nekā 2 m | no 1,5 līdz 2,5 m | vairāk nekā 2,0 m |
| Lejupvērstais leņķis | 2° | 2° līdz 5° | 5° |

6.1.9.3.1.

Sensorsistēma, ko izmanto galveno tālās gaismas lukturu automātiskas aktivizēšanas un deaktivizēšanas vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, atbilst šādām prasībām:

6.1.9.3.1.1.

to lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.1.7.1. punktā definētajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šādi leņķi.

6.1.9.3.1.1.1.

Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi.

Vertikālie leņķi:

Augšupvērstais leņķis

5°

Sensora uzstādīšanas augstums (sensoru apertūras augstums virs zemes)

mazāk nekā 2 m

no 1,5 līdz 2,5 m

vairāk nekā 2,0 m

Lejupvērstais leņķis

2°

2° līdz 5°

5°

Šos leņķus mēra no sensora apertūras centra attiecībā pret horizontālu taisnu līniju caur tā centru, kas paralēla transportlīdzekļa centrālajai garenasij.

| 6.1.9.3.1.2. | Sensorsistēma uz taisna līdzena ceļa spēj konstatēt:






  a) | pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Sensorsistēma uz taisna līdzena ceļa spēj konstatēt:

a)

pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā;

| b) | pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekli ar piekabi vismaz 100 m attālumā; |
| --- | --- |

b)

pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekli ar piekabi vismaz 100 m attālumā;

| c) | pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas intensitāti 150 cd ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā. |
| --- | --- |

c)

pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas intensitāti 150 cd ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā.

2

2

Verificējot atbilstību a) un b) apakšpunktam, ieslēdz pretimbraucošā un pa priekšu braucošā mehāniskā transportlīdzekļa (vai transportlīdzekļa ar piekabi) gabarītgaismu lukturus (attiecīgā gadījumā) un galvenos tuvās gaismas lukturus.

| 6.1.9.3.2. | Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt neērtības, traucēt vai apžilbināt. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt neērtības, traucēt vai apžilbināt.

| 6.1.9.3.3. | Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi:






  6.1.9.3.3.1. | izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.3.

Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi:

6.1.9.3.3.1.

izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde;

| 6.1.9.3.3.2. | veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Jebkāda acīmredzama kļūme tiek pakļauta pārbaudei (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai gaismas mirgošana). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Jebkāda acīmredzama kļūme tiek pakļauta pārbaudei (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai gaismas mirgošana).

| 6.1.9.3.4. | Galveno tālās gaismas lukturu vadība var būt tāda, ka galvenie tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja:






  a) | laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie transportlīdzekļi; un |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Galveno tālās gaismas lukturu vadība var būt tāda, ka galvenie tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja:

a)

laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie transportlīdzekļi; un

| b) | konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir, kā noteikts turpmāk 6.1.9.3.5. punktā. |
| --- | --- |

b)

konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir, kā noteikts turpmāk 6.1.9.3.5. punktā.

| 6.1.9.3.5. | Gadījumā, ja galvenie tālās gaismas lukturi tiek ieslēgti automātiski, tie automātiski tiek izslēgti, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā tiek konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi.
  Turklāt tie tiek automātiski izslēgti, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.
  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, veicot simulāciju vai izmantojot citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiodāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Gadījumā, ja galvenie tālās gaismas lukturi tiek ieslēgti automātiski, tie automātiski tiek izslēgti, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā tiek konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi.

Turklāt tie tiek automātiski izslēgti, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, veicot simulāciju vai izmantojot citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiodāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

6.2.   Galvenie tuvās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.2.1.   Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.2.2.   Skaits

Divi, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

6.2.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.2.4.   Atrašanās vieta

6.2.4.1.   Platumā: tā šķietamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

1

1

6.2.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļiem (15) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

3

15

6.2.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

| | α = 15° uz augšu un 10° uz leju, |
| --- | --- |

α = 15° uz augšu un 10° uz leju,

| | ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu. |
| --- | --- |

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās galvenā luktura tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas rada neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.2.6.   Orientācija

Uz priekšu

6.2.6.1.   Vertikālā orientācija

6.2.6.1.1.   Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas kūļa norobežojošo līniju, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar cilvēku vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 %, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie katra galvenā luktura vai ražotāja plāksnītes.

Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību definē saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

6.2.6.1.2.   Atkarībā no tā, kādā metros izteiktā augstumā (h) atrodas galvenā tuvās gaismas luktura šķietamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, to mērot nepiekrautam transportlīdzeklim, tuvās gaismas kūļa norobežojošās līnijas vertikālais slīpums visos statiskajos stāvokļos, kas noteikti 5. pielikumā, saglabājas šādās robežās, un sākotnējam vērsumam ir šādas vērtības:

| h < 0,8 |
| --- |
| Robežvērtības: | starp – 0,5 % un – 2,5 % |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 1,0 % un – 1,5 % |
| 0,8 < h < 1,0 |
| Robežvērtības: | starp – 0,5 % un – 2,5 % |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 1,0 % un – 1,5 % |

h < 0,8

Robežvērtības:

starp – 0,5 % un – 2,5 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 1,0 % un – 1,5 %

0,8 < h < 1,0

Robežvērtības:

starp – 0,5 % un – 2,5 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 1,0 % un – 1,5 %

vai, pēc ražotāja ieskatiem,

| Robežvērtības: | starp – 1,0 % un – 3,0 % |
| --- | --- |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 1,5 % un – 2,0 % |

Robežvērtības:

starp – 1,0 % un – 3,0 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 1,5 % un – 2,0 %

Šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto.

| h > 1,0 |
| --- |
| Robežvērtības: | starp – 1,0 % un – 3,0 % |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 1,5 % un – 2,0 % |

h > 1,0

Robežvērtības:

starp – 1,0 % un – 3,0 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 1,5 % un – 2,0 %

Minētās robežvērtības un sākotnējā vērsuma vērtības ir apkopotas turpmākajā diagrammā.

N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļiem, kuru galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, norobežojošās līnijas vertikālais slīpums ir robežās starp: – 1,5 % un – 3,5 %.

3

Sākotnējais vērsums ir starp – 2 % un – 2,5 %.

6.2.6.2.   Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

6.2.6.2.1.   Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce nepieciešama, lai ievērotu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šī ierīce ir automātiska.

6.2.6.2.2.   Tomēr ir atļautas manuālas bezpakāpju un pakāpjveida regulēšanas ierīces, ja tām ir atdures stāvoklis, kurā lukturus var atiestatīt to sākotnējā slīpumā, kā noteikts 6.2.6.1.1. punktā, šajā nolūkā izmantojot regulēšanas skrūves vai tamlīdzīgus līdzekļus.

Šādas manuāli regulējamas ierīces ir darbināmas no vadītāja vietas.

Bezpakāpju regulēšanas ierīcēm ir atskaites marķējums, uz kura norādīti slogošanas nosacījumi, pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas kūļa regulēšana.

Stāvokļu skaits ierīcēm, kas nav bezpakāpju regulēšanas ierīces, atbilst 6.2.6.1.2. punktā norādīto vērtību diapazonam saskaņā ar visiem 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

Arī šādām ierīcēm pie to vadības ierīces (8. pielikums) ir marķējums, kurā skaidri norādīti slogošanas nosacījumi, kas noteikti 5. pielikumā, un pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas kūļa regulēšana.

6.2.6.2.3.   Ja 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstītās ierīces pārstāj darboties, tuvās gaismas lukturi neieņem stāvokli, kurā tuvās gaismas kūļa lejupvērstais slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāj darboties.

6.2.6.3.   Mērīšanas procedūra

6.2.6.3.1.   Pēc sākotnējā slīpuma noregulēšanas tuvās gaismas kūļa slīpumu, ko izsaka procentos, mēra statiskā stāvoklī pie 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

6.2.6.3.2.   Tuvās gaismas kūļa slīpuma variācijas atkarībā no slodzes mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto testa procedūru.

6.2.6.4.   Horizontālā orientācija

Viena vai abu galveno tuvās gaismas lukturu horizontālā orientācija var tikt mainīta, lai nodrošinātu līkumgaismu, ar noteikumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu, attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā norobežojošās līnijas lūzumpunkts krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgo galveno tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes.

6.2.7.   Elektriskie slēgumi

6.2.7.1.   Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus galvenos tālās gaismas lukturus.

6.2.7.2.   Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.2.7.3.   Ja galvenie tuvās gaismas lukturi atbilst Noteikumiem Nr. 98, gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.2.7.4.   Lai nodrošinātu līkumgaismu, ir atļauts aktivizēt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas galveno tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot galveno tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savstarpēji apvienots ar attiecīgajiem galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. To ražotājs var pierādīt ar aprēķinu vai citiem līdzekļiem, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

LED

6.2.7.5.   Galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana drīkst notikt automātiski. Tomēr vienmēr ir iespēja galvenos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt manuāli.

6.2.7.6.   Ja ir uzstādīti dienas gaitas lukturi un tie darbojas saskaņā ar 6.19. punktu, tad vai nu:

| 6.2.7.6.1. | galvenie tuvās gaismas lukturi ieslēdzas un izslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piemēram, tie ieslēdzas, braucot nakts apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām; vai |
| --- | --- |

6.2.7.6.1.

galvenie tuvās gaismas lukturi ieslēdzas un izslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piemēram, tie ieslēdzas, braucot nakts apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām; vai

| 6.2.7.6.2. | dienas gaitas lukturi darbojas kopā ar 5.11. punktā uzskaitītajiem lukturiem, kad ir aktivizēti vismaz pakaļējie gabarītgaismas lukturi; vai |
| --- | --- |

6.2.7.6.2.

dienas gaitas lukturi darbojas kopā ar 5.11. punktā uzskaitītajiem lukturiem, kad ir aktivizēti vismaz pakaļējie gabarītgaismas lukturi; vai

| 6.2.7.6.3. | tiek nodrošināti līdzekļi vadītāja nepārprotamai informēšanai, ka galvenie lukturi, gabarītgaismas lukturi un – ja tādi uzstādīti – kontūrgaismas lukturi un sānu gabarītgaismas lukturi nav ieslēgti. Šādi līdzekļi ir:






  6.2.7.6.3.1. | dienā un naktī tiek nodrošināti divi atšķirīgi instrumentu paneļa izgaismojuma intensitātes līmeņi, kas norāda vadītājam, ka ir aktivizēti galvenie tuvās gaismas lukturi; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3.

tiek nodrošināti līdzekļi vadītāja nepārprotamai informēšanai, ka galvenie lukturi, gabarītgaismas lukturi un – ja tādi uzstādīti – kontūrgaismas lukturi un sānu gabarītgaismas lukturi nav ieslēgti. Šādi līdzekļi ir:

6.2.7.6.3.1.

dienā un naktī tiek nodrošināti divi atšķirīgi instrumentu paneļa izgaismojuma intensitātes līmeņi, kas norāda vadītājam, ka ir aktivizēti galvenie tuvās gaismas lukturi; vai

| 6.2.7.6.3.2. | neizgaismoti indikatori un rokas vadības ierīču identifikācija, kas nepieciešama saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121, ir jāizgaismo, kad tiek aktivizēti galvenie lukturi; vai |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2.

neizgaismoti indikatori un rokas vadības ierīču identifikācija, kas nepieciešama saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121, ir jāizgaismo, kad tiek aktivizēti galvenie lukturi; vai

| 6.2.7.6.3.3. | optiskais vai skaņas signāls, vai abi tiek aktivizēti tikai samazināta apkārtējā apgaismojuma apstākļos, kā definēts 13. pielikumā, lai informētu vadītāju, ka būtu jāieslēdz galvenie tuvās gaismas lukturi. Tiklīdz signāls ir aktivizēts, tas izslēdzas tikai tad, kad ir ieslēgti galvenie tuvās gaismas lukturi vai kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina dzinēju (vilces sistēmu), ir pārslēgta tādā stāvoklī, ka dzinēja (vilces sistēmas) darbināšana nav iespējama. |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3.

optiskais vai skaņas signāls, vai abi tiek aktivizēti tikai samazināta apkārtējā apgaismojuma apstākļos, kā definēts 13. pielikumā, lai informētu vadītāju, ka būtu jāieslēdz galvenie tuvās gaismas lukturi. Tiklīdz signāls ir aktivizēts, tas izslēdzas tikai tad, kad ir ieslēgti galvenie tuvās gaismas lukturi vai kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina dzinēju (vilces sistēmu), ir pārslēgta tādā stāvoklī, ka dzinēja (vilces sistēmas) darbināšana nav iespējama.

6.2.7.7.   Neskarot 6.2.7.6.1. punktu, galvenie tuvās gaismas lukturi drīkst ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no citiem faktoriem, piemēram, laika vai apkārtējiem apstākļiem (piemēram, diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas u. c.).

6.2.8.   Signālierīce

6.2.8.1.   Neobligāta signālierīce

6.2.8.2.   Optiska mirgojoša vai nemirgojoša signālierīce ir obligāta:

| a) | ja līkumgaismas nodrošināšanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu; vai |
| --- | --- |

a)

ja līkumgaismas nodrošināšanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu; vai

| b) | ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi. |
| --- | --- |

b)

ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

LED

LED

Tas tiek aktivizēts:

| a) | ja pārstāj darboties norobežojošās līnijas lūzumpunkta virzīšana; vai |
| --- | --- |

a)

ja pārstāj darboties norobežojošās līnijas lūzumpunkta virzīšana; vai

| b) | ja pārstāj darboties jebkurš LED modulis(-ļi), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi. |
| --- | --- |

b)

ja pārstāj darboties jebkurš LED modulis(-ļi), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

LED

LED

Tas paliek ieslēgts, kamēr saglabājas bojājums. To uz laiku var atcelt, bet tas atsāk darboties katru reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina dzinēju.

6.2.9.   Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, neattiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem.

Galvenos tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļus), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kuru objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, uzstāda tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (16).

LED

16

Attiecībā uz vertikālo slīpumu nepiemēro 6.2.6.2.2. punkta noteikumus galvenajiem tuvās gaismas lukturiem ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kura(-u) objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

LED

Attiecībā uz kvēlspuldzēm, kurām norādīts vairāk nekā viens testa spriegums, piemēro to objektīvo gaismas plūsmu, kas rada galveno tuvās gaismas kūli, kā norādīts ierīces tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

Attiecībā uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, kas aprīkoti ar apstiprinātu gaismas avotu, piemērojamā objektīvā gaismas plūsma ir vērtība pie attiecīgā testa sprieguma, kā norādīts to noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem izmantotais gaismas avots ir ticis apstiprināts, neņemot vērā objektīvās gaismas plūsmas pielaides, kas norādītas šajā datu lapā.

Lai nodrošinātu līkumgaismu, drīkst izmantot tikai galvenos tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112.

Ja līkumgaismu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu, šo funkciju aktivizē tikai tad, ja transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkumgaismu ieslēdz, pagriežoties pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

6.3.   Priekšējie miglas lukturi (Noteikumi Nr. 19)

6.3.1.   Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.3.2.   Skaits

Divi; tādi, kas atbilst Noteikumu Nr. 19 03. grozījumu sērijas un turpmāko grozījumu sēriju prasībām.

6.3.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.3.4.   Atrašanās vieta

6.3.4.1.   Platumā: tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.3.4.2.   Augstumā:

| minimālais augstums | : | ne mazāk kā 250 mm virs zemes. |
| --- | --- | --- |
| maksimālais augstums | : | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes.
  Visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (apvidus) (17) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes.
  N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm. |

minimālais augstums

:

ne mazāk kā 250 mm virs zemes.

maksimālais augstums

:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes.

1

1

Visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (apvidus) (17) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes.

3

17

N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

3

Neviens šķietamās virsmas punkts atskaites ass virzienā neatrodas augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura šķietamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

6.3.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.3.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

| | α = 5 ° uz augšu un uz leju, |
| --- | --- |

α = 5 ° uz augšu un uz leju,

| | ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu. |
| --- | --- |

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības citiem satiksmes dalībniekiem (18).

18

6.3.6.   Orientācija

Uz priekšu.

6.3.6.1.   Vertikālā orientācija

6.3.6.1.1.   
  “B” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā norobežojošās līnijas vertikālais slīpums, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, ir –1,5 % vai mazāks (19).

19

6.3.6.1.2.   
  “F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

| 6.3.6.1.2.1. | Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lm:






  6.3.6.1.2.1.1. | norobežojošās līnijas vertikālais slīpums, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, ir –1,0 % vai mazāks. |
| --- | --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lm:

6.3.6.1.2.1.1.

norobežojošās līnijas vertikālais slīpums, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, ir –1,0 % vai mazāks.

| 6.3.6.1.2.2. | Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm:






  6.3.6.1.2.2.1. | atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas uzmontēta priekšējā miglas luktura šķietamās virsmas apakšējās mala atskaites ass virzienā, to mērot nepiekrautiem transportlīdzekļiem, norobežojošās līnijas vertikālais slīpums visos statiskajos 5. pielikuma stāvokļos automātiski saglabājas šādās robežās:








  h ≤ 0,8 |
| --- | --- | --- |
| Robežvērtības: | starp – 1,0 % un – 3,0 % |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 1,5 % un – 2,0 % |
| h > 0,8 |
| Robežvērtības: | starp – 1,5 % un – 3,5 % |
| Sākotnējais vērsums: | starp – 2,0 % un – 2,5 % |

6.3.6.1.2.2.

Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm:

6.3.6.1.2.2.1.

atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas uzmontēta priekšējā miglas luktura šķietamās virsmas apakšējās mala atskaites ass virzienā, to mērot nepiekrautiem transportlīdzekļiem, norobežojošās līnijas vertikālais slīpums visos statiskajos 5. pielikuma stāvokļos automātiski saglabājas šādās robežās:

h ≤ 0,8

Robežvērtības:

starp – 1,0 % un – 3,0 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 1,5 % un – 2,0 %

h > 0,8

Robežvērtības:

starp – 1,5 % un – 3,5 %

Sākotnējais vērsums:

starp – 2,0 % un – 2,5 %

| 6.3.6.1.2.2.2. | Sākotnējo lejupvērsto norobežojošās līnijas slīpumu, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar cilvēku vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura, vai pie ražotāja plāksnītes, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Sākotnējo lejupvērsto norobežojošās līnijas slīpumu, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar cilvēku vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura, vai pie ražotāja plāksnītes, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu.

6.3.6.2.   Priekšējo miglas lukturu līmeņošanas ierīce

6.3.6.2.1.   Ja neatkarīgs vai ar citām priekšējām apgaismes un gaismas signālierīču funkcijām grupēts priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar atsevišķu līmeņošanas ierīci, tā ir tāda, ka vertikālais slīpums pie visiem šo noteikumu 5. pielikumā paredzētajiem statiskās slodzes nosacījumiem, saglabājas 6.3.6.1.2.2.1. punktā paredzētajās robežās.

6.3.6.2.2.   Ja “F3” kategorijas priekšējais miglas lukturis ir galvenā tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta noteikumus piemēro tajā laikā, kad priekšējā miglas luktura gaismas kūli izmanto kā daļu no tuvas gaismas kūļa.

AFS

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā definētās līmeņošanas robežas drīkst piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā miglas lukturi.

6.3.6.2.3.   Līmeņošanas ierīci drīkst arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa slīpumu valdošajiem apkārtējiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka netiek pārsniegtas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktā lejupvērstā slīpuma robežas.

6.3.6.2.4.   Ja līmeņošanas ierīce pārstāj darboties, priekšējā miglas luktura gaismas kūlis neieņem stāvokli, kurā norobežojošās līnijas slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāja darboties.

6.3.7.   Elektriskie slēgumi

Priekšējos miglas lukturus ir iespējams ieslēgt un izslēgt neatkarīgi no galvenajiem tālās gaismas lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras galveno tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot, ja:

| a) | priekšējie miglas lukturi ir daļa no citas apgaismes funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinājumā ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu; vai |
| --- | --- |

a)

priekšējie miglas lukturi ir daļa no citas apgaismes funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinājumā ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu; vai

AFS

| b) | priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, kā norādīts ar attiecīgo simbolu (“/”), saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu. |
| --- | --- |

b)

priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, kā norādīts ar attiecīgo simbolu (“/”), saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu.

6.3.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta. Neatkarīgs nemirgojošs brīdinājuma signāls.

6.3.9.   Citas prasības

Ja paziņojuma veidlapā, kas sniegta Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.9 punktā, ir pozitīva norāde, “F3” klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa regulēšana un gaismas intensitāte drīkst tikt automātiski pielāgota valdošajiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkura gaismas intensitātes vai regulēšanas izmaiņas tiek veiktas automātiski un tā, lai neradītu neērtības ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.4.   Atpakaļgaitas lukturis (Noteikumi Nr. 23)

6.4.1.   Esība

Obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēm. Neobligāts O1 kategorijas piekabēm.

2

3

4

1

6.4.2.   Skaits

6.4.2.1.   Obligāta ir viena ierīce un M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem un visiem pārējiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, pēc izvēles var uzstādīt otru ierīci.

1

6.4.2.2.   Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligātas ir divas ierīces un vēl divas ierīces var uzstādīt pēc izvēles.

1

6.4.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.4.4.   Atrašanās vieta

6.4.4.1.   Platumā: īpašu prasību nav.

6.4.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, tās drīkst uzstādīt transportlīdzekļa sānos, ja tiek ievērotas 6.4.5.2. un 6.4.6.2. punkta prasības.

6.4.5.   Ģeometriskā redzamība

6.4.5.1.   Transportlīdzekļa aizmugurē uzstādītas ierīces:

to nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.13. punktā:

| | α = 15° uz augšu un 5° uz leju, |
| --- | --- |

α = 15° uz augšu un 5° uz leju,

| | β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce, |
| --- | --- |

β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,

| | 45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas ierīces. |
| --- | --- |

45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas ierīces.

6.4.5.2.   Divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, ja tās uzstādītas transportlīdzekļa sānos:

uzskata, ka ģeometriskā redzamība ir nodrošināta, ja attiecīgās ierīces atskaites ass ir vērsta uz ārpusi leņķī β, kas nepārsniedz 15° attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni. Abu neobligāto ierīču vertikālais vērsums drīkst būt uz leju.

6.4.6.   Orientācija

6.4.6.1.   Uz aizmuguri.

6.4.6.2.   Turklāt, ja abas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, piemēro 6.4.5.2. punkta prasības.

6.4.7.   Elektriskie slēgumi

6.4.7.1.   Elektriskie slēgumi ir tādi, lai lukturis varētu iedegties tikai tad, ja ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums un ja ierīce, kas kontrolē dzinēja iedarbināšanu un apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama dzinēja darbība. Tas neieslēdzas un neturpina degt, ja neizpildās kāds no abiem nosacījumiem.

6.4.7.2.   Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu neobligāto ierīču elektriskie slēgumi ir tādi, lai šīs ierīces nevarētu iedegties, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.

Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces drīkst ieslēgt, ja transportlīdzeklis lēni manevrē, braucot uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, un izpildās šādi nosacījumi:

| a) | ierīces tiek aktivizētas un deaktivizētas manuāli ar atsevišķu slēdzi; |
| --- | --- |

a)

ierīces tiek aktivizētas un deaktivizētas manuāli ar atsevišķu slēdzi;

| b) | ja tās ir aktivizētas šādā veidā, tas var palikt iedegtas pēc tam, kad ir izslēgts atpakaļgaitas pārnesums; |
| --- | --- |

b)

ja tās ir aktivizētas šādā veidā, tas var palikt iedegtas pēc tam, kad ir izslēgts atpakaļgaitas pārnesums;

| c) | tās tiek automātiski izslēgtas neatkarīgi no atsevišķā slēdža stāvokļa, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h; šādā gadījumā ierīces automātiski paliek izslēgtā stāvoklī, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz. |
| --- | --- |

c)

tās tiek automātiski izslēgtas neatkarīgi no atsevišķā slēdža stāvokļa, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h; šādā gadījumā ierīces automātiski paliek izslēgtā stāvoklī, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz.

6.4.8.   Signālierīce

Signālierīce nav obligāta.

6.4.9.   Citas prasības

Nav.

6,5.   Virzienrādis (Noteikumi Nr. 6)

6.5.1.   Esība (sk. attēlu)

Obligāti. Dažādu tipu virzienrāžus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), un to komplekts vienam transportlīdzeklim veido izkārtojumu (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

6.5.2.   Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.5.3.   Izkārtojumi (sk. attēlu)

A: divi priekšējie šādu kategoriju virzienrāži:

| | 1. vai 1.a, vai 1.b,
  ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm; |
| --- | --- |

1. vai 1.a, vai 1.b,

ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm;

| | 1.a vai 1.b,
  ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm; |
| --- | --- |

1.a vai 1.b,

ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

| | 1.b,
  Ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks;
  divi pakaļējie virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija);
  divi neobligāti virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija) visiem M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļiem.
  Divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrāži (prasību minimums): | 5
  visiem M1 kategorijas transportlīdzekļiem;
  N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus. |
| --- | --- | --- |

1.b,

Ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks;

divi pakaļējie virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija);

divi neobligāti virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija) visiem M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļiem.

2

3

2

3

Divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrāži (prasību minimums):

5

visiem M1 kategorijas transportlīdzekļiem;

1

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus.

1

2

3

| | 6
  visiem N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem;
  N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus. |
| --- | --- |

6

visiem N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem;

2

3

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus.

1

2

3

Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrāžus ir atļauts aizvietot ar 6. kategorijas sānu virzienrāžiem.

Ja ir uzstādīti lukturi, kuros apvienotas priekšējo virzienrāžu (1., 1.a un 1.b kategorija) un sānu virzienrāžu (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu sānu virzienrāžus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B: divi pakaļējie virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija)

divi neobligāti virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija) visiem O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.

2

3

4

Ne vairāk kā trīs 5. kategorijas neobligātas ierīces vai viena 6. kategorijas neobligāta ierīce katrā tāda O2 tipa transportlīdzekļa sānā, kura garums pārsniedz 9 m.

2

Ja ir uzstādīta AFS sistēma, kategorijas izvēlei vērā ņemamais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādi un tuvāko tādu apgaismes ierīci tās tuvākajā stāvoklī, kura rada daļu no gaismas tuvās gaismas režīmā vai nodrošina šo režīmu.

AFS

6.5.3.1.   Turklāt šādu kategoriju transportlīdzekļiem:

| a) | M2, M3, N2, un N3, kuru garums ir lielāks par 6 m un līdz 9 m (ieskaitot), pēc izvēles uzstāda vienu 5. kategorijas ierīci; |
| --- | --- |

a)

M2, M3, N2, un N3, kuru garums ir lielāks par 6 m un līdz 9 m (ieskaitot), pēc izvēles uzstāda vienu 5. kategorijas ierīci;

2

3

2,

3

| b) | M2, M3, N2, un N3, kuru garums pārsniedz 9 m, ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi; |
| --- | --- |

b)

M2, M3, N2, un N3, kuru garums pārsniedz 9 m, ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi;

2

3

2,

3

| c) | O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi. |
| --- | --- |

c)

O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi.

3

4

Šīs prasības nepiemēro, ja ir vismaz trīs dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, un vienlaikus mirgo sinhroni ar tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītajiem virzienrāžiem.

6.5.4.   Atrašanās vieta

6.5.4.1.   Platumā: tā šķietamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, neatrodas tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem pakaļējiem lukturiem.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.5.4.2.   Augstumā: virs zemes.

6.5.4.2.1.   Sānu virzienrāžu (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nav:

| mazāks kā | : | 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, to abos gadījumos mērot no zemākā punkta; |
| --- | --- | --- |
| lielāks kā | : | 1 500 mm, mērot no augstākā punkta. |

mazāks kā

:

350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, to abos gadījumos mērot no zemākā punkta;

1

1

lielāks kā

:

1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

6.5.4.2.2.   Virzienrāžu (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorija) augstums, kas izmērīts saskaņā ar 5.8. punktu, nav mazāks par 350 mm un lielāks par 1 500 mm.

6.5.4.2.3.   Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šīs augšējās robežas, ko mēra, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti neobligātie pakaļējie virzienrāži, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrāžiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrāžiem.

6.5.4.2.4.   Ja uzstāda neobligātos pakaļējos virzienrāžus, tos novieto augstumā, kas atbilst piemērojamajām 6.5.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne vairāk par 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.5.4.3.   Garumā (sk. attēlu)

Attālums starp sānu virzienrāža (5. un 6. kategorija) gaismu izstarojošo virsmu un šķērsplakni, kas veido transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nepārsniedz 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nepārsniedz 2 500 mm:

| a) | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

1

1

| b) | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus. |
| --- | --- |

b)

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

5. kategorijas neobligātos sānu virzienrāžus uzstāda ar vienādu atstatumu visā transportlīdzekļa garumā.

6. kategorijas neobligātos sānu virzienrāžus uzstāda zonā starp piekabes garuma pirmo un pēdējo kvartili.

6.5.5.   Ģeometriskā redzamība

6.5.5.1.   Horizontālie leņķi: (sk. attēlu)

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrāžiem.

Tomēr:

| a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- |

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- |

b)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

30° virs un 5° zem horizontāles 6. kategorijas virzienrāžiem.

Attēls (sk. 6.5. punktu)

Image 79

1., 1.a, 1.b kategorija

A izkārtojums (*)

5., 6. kategorija

2.a, 2.b kategorija

| (*) | Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrāža ir augšējā robeža d ≤ 1,80 m (M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrāža ir augšējā robeža d ≤ 1,80 m (M1

1

1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrāžiem, kas uzstādīti zemāk par 750 mm (mērījumos veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Image 80

B izkārtojums

2.a, 2.b kategorija

6.5.5.2.   Vai pēc ražotāja izvēles – M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: priekšējie un pakaļējie virzienrāži, kā arī sānu gabarītgaismas lukturi (**).

1

1

Horizontālie leņķi: (sk. attēlu)

Image 81

Dzintarkrāsas tālākais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis

Tālākais priekšējais sānu gabarītgaismas lukturis

Sānu virzienrādis

Priekšējais virzienrādis

Priekšējais virzienrādis

| (**) | Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrāža ir augšējā robeža. d ≤ 2,50 m |
| --- | --- |

(**)

Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrāža ir augšējā robeža. d ≤ 2,50 m

Tomēr 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrāžiem, kas uzstādīti zemāk par 750 mm (mērījumos veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz leju vērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Lai virzienrādi varētu uzskatīt par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem tā šķietamās virsmas, izņemot 5. un 6. kategorijas sānu virzienrāžus. Šajā laukumā neietilpst gaismu neraidošu atpakaļatstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

6.5.6.   Orientācija

Saskaņā ar ražotāja noteiktām uzstādīšanas specifikācijām, ja tādas ir.

6.5.7.   Elektriskie slēgumi

Virzienrāži ir ieslēdzami neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visi virzienrāži, kas atrodas transportlīdzekļa vienā pusē, tiek ieslēgti un izslēgti ar vienu vadības ierīci, un tie mirgo sinhroni.

Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrāži ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, arī šie lukturi mirgo ar tādu pašu biežumu kā virzienrāži (un sinhroni ar tiem).

1

1

6.5.8.   Signālierīce

Darbības signālierīce ir obligāta 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrāžiem. Tas var būt optisks vai skaņas signāls, vai abi kopā. Ja tas ir optisks signāls, tas ir ar mirgojošu gaismu un vismaz gadījumā, ja kāds no virzienrāžiem nedarbojas, neieslēdzas vai paliek ieslēgts un nemirgo, vai ievērojami mainās tā darbības frekvence. Ja tas ir tikai akustisks signāls, tas ir skaidri dzirdams un vismaz gadījumā, ja kāds no virzienrāžiem nedarbojas, ievērojami mainās tā darbības frekvence.

Tas tiek aktivizēts ar signālu, ko rada, kā noteikts Noteikumu Nr. 6 6.2.2. punktā, vai citā piemērotā veidā (20).

20

Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tajā uzstāda īpašu piekabes virzienrāžiem paredzētu optisku darbības signālierīci gadījumā, ja velkošā transportlīdzekļa signālierīce neļauj konstatēt velkošā transportlīdzekļa–piekabes jebkura virzienrāža atteici.

Mehāniskajos transportlīdzekļos un piekabēs uzstādāmajiem neobligātajiem virzienrāžiem darbības signālierīce nav obligāta.

6.5.9.   Citas prasības

Gaisma ir mirgojoša gaisma ar mirgošanas biežumu 90 ± 30 reizes minūtē.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas sākas gaismas izstarošana un ne vēlāk kā pusotru sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas gaisma pirmoreiz izdziest. Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, velkošā transportlīdzekļa virzienrāžu vadības ierīce darbina arī piekabes virzienrāžus. Ja notiek viena virzienrāža atteice (izņemot īssavienojumu), pārējie virzienrāži turpina mirgot, bet mirgošanas frekvence šādos apstākļos drīkst atšķirties no noteiktās.

6.6.   Avārijas signāls

6.6.1.   Esība

Obligāts.

Avārijas signāls ir transportlīdzekļa virzienrāžu vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.5. punkta prasībām.

6.6.2.   Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

6.6.3.   Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

6.6.4.   Atrašanās vieta

6.6.4.1.   Platumā: kā noteikts 6.5.4.1. punktā.

6.6.4.2.   Augstumā: kā noteikts 6.5.4.2. punktā.

6.6.4.3.   Garumā: kā noteikts 6.5.4.3. punktā.

6.6.5.   Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

6.6.6.   Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

6.6.7.   Elektriskie slēgumi

6.6.7.1.   Šo signālu iedarbina ar atsevišķu manuālu vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrāžu sinhronu mirgošanu.

6.6.7.2.   Avārijas signāls drīkst tikt iedarbināts automātiski, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts sadursmē vai pēc avārijas apstāšanās signāla deaktivēšanas, kā norādīts 6.23. punktā. Šādos gadījumos to var izslēgt manuāli.

Turklāt avārijas signāls drīkst tikt ieslēgts automātiski, lai pārējos ceļu satiksmes dalībniekus informētu par draudošām briesmām, kā noteikts noteikumos; šādā gadījumā signāls paliek ieslēgts, līdz tas manuāli vai automātiski tiek izslēgts.

6.6.7.3.   Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrāži ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, arī šie lukturi mirgo ar tādu pašu biežumu kā virzienrāži (un sinhroni ar tiem).

1

1

6.6.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta.

6.6.9.   Citas prasības

Kā norādīts 6.5.9. punktā, ja mehāniskās piedziņas transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, avārijas signāla vadības ierīce spēj iedarbināt arī piekabes virzienrāžus. Avārijas signāls spēj darboties arī tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina dzinēju, ir tādā stāvoklī, ka dzinēju nav iespējams iedarbināt.

6.7.   Bremžu signāllukturis (Noteikumi Nr. 7)

6.7.1.   Esība

S1 vai S2 kategorijas ierīces: obligātas visu kategoriju transportlīdzekļiem.

S3 vai S4 kategorijas ierīces: obligātas M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar atvērtu kravas nodalījumu; uzstādīšana pārējo kategoriju transportlīdzekļiem nav obligāta.

1

1

1

6.7.2.   Skaits

Visu kategoriju transportlīdzekļos uzstāda divas S1 vai S2 kategorijas ierīces un vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci.

6.7.2.1.   Izņemot gadījumus, kad ir uzstādīta S3 vai S4 kategorijas ierīce, visos M2, M3, N2, N3, O2, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļos drīkst uzstādīt divus S1 vai S2 kategorijas neobligātus bremžu signāllukturus.

2

3

2

3

2

3

4

6.7.2.2.   Tikai tad, ja transportlīdzekļa centrālā garenplakne neatrodas uz fiksēta korpusa paneļa, bet atdala vienu vai divas kustīgas transportlīdzekļa daļas (piemēram, durvis), un nepietiek vietas, lai uz centrālās garenplaknes virs šādām kustīgām daļām uzstādītu vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, ir atļauts:

uzstādīt divas “D” tipa S3 vai S4 kategorijas ierīces vai

attiecībā pret centrālo garenplakni asimetriski uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci pa labi vai pa kreisi no šīs plaknes, vai

uzstādīt S3 vai S4 kategorijas savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

6.7.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.7.4.   Atrašanās vieta

6.7.4.1.   Platumā:

| | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem:
  S1 vai S2 kategorijas ierīcēm tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Nav atsevišķu norādījumu attiecībā uz attālumu starp šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā. |
| --- | --- |

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem:

1

1

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Nav atsevišķu norādījumu attiecībā uz attālumu starp šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā.

| | Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem:
  S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.
  S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa centrālajā garenplaknē. Tomēr, ja ir uzstādītas divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās novieto pēc iespējas tuvu centrālajai garenplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē.
  Gadījumā, ja saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, kas nobīdīta no centrālās garenplaknes, šī nobīde no centrālās garenplaknes līdz luktura atskaites centram nepārsniedz 150 mm. |
| --- | --- |

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem:

S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa centrālajā garenplaknē. Tomēr, ja ir uzstādītas divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās novieto pēc iespējas tuvu centrālajai garenplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē.

Gadījumā, ja saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, kas nobīdīta no centrālās garenplaknes, šī nobīde no centrālās garenplaknes līdz luktura atskaites centram nepārsniedz 150 mm.

6.7.4.2.   Augstumā:

| 6.7.4.2.1. | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm:
  ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm robežās un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi).
  Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tie ir novietoti augstumā, kas atbilst lukturu platuma un simetriskuma prasībām, un tādā vertikālajā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm:

ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm robežās un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi).

Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tie ir novietoti augstumā, kas atbilst lukturu platuma un simetriskuma prasībām, un tādā vertikālajā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

| 6.7.4.2.2. | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:
  horizontālā plakne, kas ir tangenciāla šķietamās virsmas apakšējai malai: atrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla pakaļējā loga stikla vai stiklojuma atklātajai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes.
  Tomēr horizontālā plakne, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces šķietamās virsmas apakšējai malai, atrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces šķietamās virsmas augšējai malai. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:

horizontālā plakne, kas ir tangenciāla šķietamās virsmas apakšējai malai: atrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla pakaļējā loga stikla vai stiklojuma atklātajai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes.

Tomēr horizontālā plakne, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces šķietamās virsmas apakšējai malai, atrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces šķietamās virsmas augšējai malai.

6.7.4.3.   Garumā:

6.7.4.4.   S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.7.4.5.   S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: īpašu prasību nav.

6.7.5.   Ģeometriskā redzamība

| | Horizontālais leņķis:
  S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenvirziena ass.
  Tomēr S1 un S2 kategorijas bremžu signāllukturiem, kas uzstādīti zemāk par 750 mm (mērījumos veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.
  S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenvirziena ass. |
| --- | --- |

Horizontālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenvirziena ass.

Tomēr S1 un S2 kategorijas bremžu signāllukturiem, kas uzstādīti zemāk par 750 mm (mērījumos veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenvirziena ass.

| | Vertikālais leņķis:
  S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 15° virs un zem horizontāles.
  Tomēr,






  a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- | --- |

Vertikālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr,

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

b)

ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10° virs un 5° zem horizontāles.

6.7.6.   Orientācija

Uz transportlīdzekļa aizmuguri.

6.7.7.   Elektriskie slēgumi

6.7.7.1.   Visi bremžu signāllukturi iedegas vienlaicīgi, kad bremžu sistēma rada attiecīgo signālu, kas paredzēts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H.

6.7.7.2.   Bremžu signāllukturiem nav jādarbojas, ja ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju, ir stāvoklī, kurā dzinēju nav iespējams darbināt.

6.7.8.   Signālierīce

Signālierīce nav obligāta; ja signālierīce ir uzstādīta, tā ir darbības signālierīce ar nemirgojošu optisku brīdinājuma signālu, kas iedegas bremžu signāllukturu darbības traucējumu gadījumā.

6.7.9.   Citas prasības

6.7.9.1.   S3 vai S4 kategorijas ierīce nedrīkst būt savstarpēji savietota ar citiem lukturiem.

6.7.9.2.   S3 vai S4 kategorijas ierīci drīkst uzstādīt gan transportlīdzekļa ārpusē, gan iekšpusē.

6.7.9.2.1.   Ja šī ierīce ir uzstādīta transportlīdzekļa iekšpusē:

tās izstarotā gaisma nedrīkst radīt neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa virsmām (t. i., aizmugurējiem logiem).

6.8.   Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis (Noteikumi Nr. 4)

6.8.1.   Esība

Obligāts.

6.8.2.   Skaits

Tāds, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.3.   Izkārtojums

Tāds, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.   Atrašanās vieta

6.8.4.1.   Platumā: tāda, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.2.   Augstumā: tāda, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.3.   Garumā: tāda, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.5.   Ģeometriskā redzamība

Tāda, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.6.   Orientācija

Tāda, lai ierīce apgaismotu numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.8.8.   Signālierīce

Signālierīce nav obligāta. Ja tāda ir, tās funkciju veic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu signālierīce.

6.8.9.   Citas prasības

Ja pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, kas ir savstarpēji savietots ar bremžu signāllukturi vai pakaļējo miglas lukturi, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst tikt modificēti laikā, kad ir iedegts bremžu signāllukturis vai pakaļējais miglas lukturis.

6.9.   Priekšējais gabarītgaismas lukturis (Noteikumi Nr. 7)

6.9.1.   Esība

Obligāts visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

Obligāts piekabēm, kas platākas par 1 600 mm.

Neobligāts piekabēm, kas nav platākas par 1 600 mm.

6.9.2.   Skaits

Divi.

6.9.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.9.4.   Atrašanās vieta

6.9.4.1.   Platumā: tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēm tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā ir šāds:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.9.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem un pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams ievērot 1 500 mm robežu).

1

2

6.9.4.3.   Garumā: īpašu specifikāciju nav.

6.9.4.4.   Ja priekšējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji savietots ar citu lukturi, lai verificētu atbilstību novietojuma prasībām (6.9.4.1. līdz 6.9.4.3. punkts), izmanto otra luktura šķietamo virsmu atskaites ass virzienā.

6.9.5.   Ģeometriskā redzamība

6.9.5.1.   Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.9.5.2.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem kā alternatīva 6.9.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai attiecīgi pilnvarota ražotāja pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts priekšējais sānu gabarītgaismas lukturis, var būt šādi ģeometriskās redzamības leņķi.

1

1

| | Horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45° uz iekšu.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes. |
| --- | --- |

Horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45° uz iekšu.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

| | Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Lai lukturi varētu uzskatīt par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 cm2 tā šķietamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neraidošu atpakaļatstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

2

6.9.6.   Orientācija

Virzienā uz priekšu.

6.9.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

Tomēr, ja priekšējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādi, priekšējā gabarītgaismas luktura elektriskais savienojums atbilstošajā transportlīdzekļa pusē vai gabarītgaismas luktura savietotā daļa drīkst būt tāds, ka tas ir izslēgts visā virzienrāža aktivācijas laikā (gan cikla “ieslēgts”, gan “izslēgts” daļā).

6.9.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta. Šāda signālierīce ir nemirgojoša, un tā nav vajadzīga, ja instrumentu paneļa apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītgaismas lukturiem.

Šī prasība nav spēkā, ja gaismas signālierīču sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu.

6.9.9.   Citas prasības

6.9.9.1.   Ja priekšējā gabarītlukturī ir uzstādīts viens vai vairāki infrasarkanā starojuma ģeneratori, tas (tie) drīkst tikt aktivizēti tikai tad, ja ir ieslēgts galvenais lukturis tajā pašā transportlīdzekļa pusē un transportlīdzeklis virzās uz priekšu. Ja priekšējais gabarītlukturis vai galvenais lukturis tajā pašā pusē pārstāj darboties, infrasarkanā starojuma ģenerators(-i) automātiski izslēdzas.

6.9.9.2.   Ja ir uzstādīta AFS, kas nodrošina līkumrežīmu, priekšējais gabarītgaismas lukturis drīkst tikt pagriezts kopā ar apgaismes ierīci, ar kuru tas ir savstarpēji savietots.

AFS

6.10.   Pakaļējie gabarītgaismas lukturi (Noteikumi Nr. 7)

6.10.1.   Esība

R, R1 vai R2 kategorijas ierīces: obligātas

6.10.2.   Skaits

Divi.

6.10.2.1.   Izņemot gadījumu, kad ir uzstādīti kontūrgaismas lukturi, visiem M2, M3, N2, N3, O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst uzstādīt divus neobligātus gabarītgaismas lukturus.

2

3

2

3

2

3

4

6.10.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.10.4.   Atrašanās vieta

6.10.4.1.   Platumā: tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem pakaļējiem lukturiem.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā ir šāds:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: tas nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.10.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti papildu lukturi). Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tie ir novietoti augstumā, kas atbilst piemērojamajām 6.10.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.10.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.10.5.   Ģeometriskā redzamība

6.10.5.1.   Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr,

| a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- |

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

b)

ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.10.5.2.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem kā alternatīva 6.10.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai attiecīgi pilnvarota ražotāja pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts priekšējais sānu gabarītgaismas lukturis, var būt šādi ģeometriskās redzamības leņķi.

1

1

Horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45° uz iekšu. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Lai lukturi varētu uzskatīt par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 cm2 tā šķietamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neraidošu atpakaļatstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

2

6.10.6.   Orientācija

Uz aizmuguri.

6.10.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

Tomēr, ja pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādi, pakaļējā gabarītluktura elektriskais slēgums atbilstošajā transportlīdzekļa pusē vai gabarītluktura savstarpēji savietotā daļa drīkst būt tāda, ka tas ir izslēgts visā virzienrāža darbības laikā (gan cikla “ieslēgts”, gan “izslēgts” laikā).

6.10.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta. Tā ir apvienota ar priekšējo gabarītgaismas lukturu signālierīci.

Šī prasība nav spēkā, ja gaismas signālierīču sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu.

6.10.9.   Citas prasības

Nav.

6.11.   Pakaļējais miglas lukturis (Noteikumi Nr. 38)

6.11.1.   Esība

F, F1 vai F2 kategorijas ierīces: obligātas.

6.11.2.   Skaits

Viens vai divi.

6.11.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.11.4.   Atrašanās vieta

6.11.4.1.   Platumā: ja ir tikai viens miglas lukturis, tas atrodas tajā transportlīdzekļa centrālās garenplaknes pusē, kas ir pretēja satiksmes virzienam, kurš noteikts reģistrācijas valstī; arī atskaites centrs drīkst atrasties uz transportlīdzekļa centrālās garenplaknes.

6.11.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes. Maksimālo augstumu tādiem pakaļējiem miglas lukturiem, kuri grupēti ar jebkādu pakaļējo lukturi vai uzstādīti N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļiem, drīkst palielināt līdz 1 200 mm.

3

6.11.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.11.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

| | α = 5° uz augšu un 5° uz leju; |
| --- | --- |

α = 5° uz augšu un 5° uz leju;

| | ß = 25° pa labi un pa kreisi. |
| --- | --- |

ß = 25° pa labi un pa kreisi.

6.11.6.   Orientācija

Uz aizmuguri.

6.11.7.   Elektriskie slēgumi

Tie ir tādi, lai:

| 6.11.7.1. | pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) varētu ieslēgties tikai tad, ja ir ieslēgti galvenie tālās gaismas lukturi, galvenie tuvās gaismas lukturi vai priekšējie miglas lukturi; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) varētu ieslēgties tikai tad, ja ir ieslēgti galvenie tālās gaismas lukturi, galvenie tuvās gaismas lukturi vai priekšējie miglas lukturi;

| 6.11.7.2. | pakaļējo(-os) miglas lukturi(-us) varētu izslēgt neatkarīgi no jebkura cita luktura. |
| --- | --- |

6.11.7.2.

pakaļējo(-os) miglas lukturi(-us) varētu izslēgt neatkarīgi no jebkura cita luktura.

| 6.11.7.3. | Piemēro vienu no šādiem nosacījumiem:






  6.11.7.3.1. | pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst turpināt darboties, līdz tiek izslēgti gabarītgaismas lukturi, un pēc tam pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) paliek izslēgts, līdz to (tos) no jauna apzināti ieslēdz. |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3.

Piemēro vienu no šādiem nosacījumiem:

6.11.7.3.1.

pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst turpināt darboties, līdz tiek izslēgti gabarītgaismas lukturi, un pēc tam pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) paliek izslēgts, līdz to (tos) no jauna apzināti ieslēdz.

| 6.11.7.3.2. | Aizdedzes izslēgšanas gadījumā vai izņemot aizdedzes atslēgu un atverot vadītāja durvis, papildus obligātajai signālierīcei (6.11.8. punkts) ieslēdzas vismaz skaņas brīdinājuma signāls, ja pakaļējā miglas luktura slēdzis atrodas stāvoklī “ieslēgts”, neatkarīgi no tā, vai 6.11.7.1. punktā minētie lukturi ir ieslēgti vai izslēgti. |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

Aizdedzes izslēgšanas gadījumā vai izņemot aizdedzes atslēgu un atverot vadītāja durvis, papildus obligātajai signālierīcei (6.11.8. punkts) ieslēdzas vismaz skaņas brīdinājuma signāls, ja pakaļējā miglas luktura slēdzis atrodas stāvoklī “ieslēgts”, neatkarīgi no tā, vai 6.11.7.1. punktā minētie lukturi ir ieslēgti vai izslēgti.

| 6.11.7.4. | Izņemot 6.11.7.1., 6.11.7.3. un 6.11.7.5. punkta noteikumus, citu lukturu ieslēgšana vai izslēgšana neietekmē pakaļējā(-o) miglas luktura(-u) darbību. |
| --- | --- |

6.11.7.4.

Izņemot 6.11.7.1., 6.11.7.3. un 6.11.7.5. punkta noteikumus, citu lukturu ieslēgšana vai izslēgšana neietekmē pakaļējā(-o) miglas luktura(-u) darbību.

| 6.11.7.5. | Velkošā mehāniskā transportlīdzekļa pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) var tikt automātiski izslēgts(-i), ja ir pievienota piekabe un ir ieslēgts(-i) tās pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i). |
| --- | --- |

6.11.7.5.

Velkošā mehāniskā transportlīdzekļa pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) var tikt automātiski izslēgts(-i), ja ir pievienota piekabe un ir ieslēgts(-i) tās pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i).

6.11.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta. Neatkarīgs nemirgojošs brīdinājuma signāls.

6.11.9.   Citas prasības

Attālums starp pakaļējo miglas lukturi un katru bremžu signāllukturi vienmēr ir lielāks par 100 mm.

6.12.   Stāvgaismas lukturis (Noteikumi Nr. 77 vai Nr. 7)

6.12.1.   Esība

Nav obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m un platums nepārsniedz 2 m

Visos pārējos transportlīdzekļos uzstādīt aizliegts.

6.12.2.   Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.12.3.   Izkārtojums

Vai nu divi priekšējie lukturi un divi pakaļējie lukturi, vai pa vienam lukturim katrā pusē.

6.12.4.   Atrašanās vieta

6.12.4.1.   Platumā: tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Turklāt divu lukturu gadījumā lukturiem jābūt transportlīdzekļa sānos.

6.12.4.2.   Augstumā:

| | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav; |
| --- | --- |

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

| | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm). |
| --- | --- |

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

6.12.4.3.   Garumā: īpašu prasību nav.

6.12.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.

Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais stāvgaismas lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.12.6.   Orientācija

Tāda, lai lukturi atbilstu prasībām par redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

6.12.7.   Elektriskie slēgumi

Elektriskie slēgumi ir tādi, lai transportlīdzekļa vienas puses stāvgaismas lukturi(-us) varētu ieslēgt neatkarīgi no jebkuriem citiem lukturiem.

Stāvgaismas lukturis(-i) un, attiecīgā gadījumā – priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi, kā paredzēts 6.12.9. punktā, spēj darboties arī tad, ja ierīce, kas iedarbina dzinēju, ir tādā stāvoklī, ka dzinējs nespēj darboties. Ir aizliegtas ierīces, kas pēc noteikta laika automātiski izslēdz šos lukturus.

6.12.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce nav obligāta. Ja tāda ir uzstādīta, tā ir tāda, lai to nevarētu sajaukt ar priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu signālierīci.

6.12.9.   Citas prasības

Šā luktura funkciju var pildīt arī vienā transportlīdzekļa pusē vienlaicīgi ieslēgti priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi. Šādā gadījumā uzskata, ka lukturi, kas atbilst priekšējo vai pakaļējo gabarītgaismas lukturu prasībām, atbilst stāvgaismas lukturu prasībām.

6.13.   Kontūrgaismas lukturi (Noteikumi Nr. 7)

6.13.1.   Esība

A vai AM kategorijas ierīces (redzamas no priekšpuses) un R, R1, R2, RM1 vai RM2 kategorijas ierīces (redzamas no aizmugures):

1

2

1

2

obligātas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2,10 m; nav obligātas transportlīdzekļiem, kuru platums ir no 1,80 m līdz 2,10 m; šasijām ar kabīni pakaļējie kontūrgaismas lukturi nav obligāti.

6.13.2.   Skaits

Divi no priekšpuses un divi no aizmugures redzami lukturi.

Papildu lukturus drīkst uzstādīt šādi:

| a) | divus, kas redzami no priekšpuses; |
| --- | --- |

a)

divus, kas redzami no priekšpuses;

| b) | divus, kas redzami no aizmugures. |
| --- | --- |

b)

divus, kas redzami no aizmugures.

6.13.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.13.4.   Atrašanās vieta

6.13.4.1.   Platumā:

Priekšpusē un aizmugurē: pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa galējai ārmalai. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja tas šķietamās virsmas punkts atskaites ass virzienā, kas ir vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.13.4.2.   Augstumā:

Priekšpusē: mehāniskajiem transportlīdzekļiem – horizontālā plakne, kas ir tangenciāla ierīces šķietamās virsmas augšējai malai atskaites ass virzienā, neatrodas zemāk par horizontālo plakni, kas ir tangenciāla vējstikla caurspīdīgās zonas augšējai malai;

piekabēm un puspiekabēm – maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī lukturu simetriskumu.

Aizmugurē: maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī lukturu simetriskumu.

Papildu lukturus, kā norādīts 6.13.2. punkta b) apakšpunktā, uzstāda tā, lai augstumā tās atrastos pēc iespējas tālāk no obligātajiem lukturiem ar nosacījumu, ka to novietojums ir saderīgs ar transportlīdzekļa konstrukcijas/ekspluatācijas prasībām, kā arī lukturu simetriskumu.

6.13.4.3.   Garumā: īpašu prasību nav.

Papildu lukturus, kā norādīts 6.13.2. punkta a) apakšpunktā, uzstāda pēc iespējas tuvu aizmugurei. Uzskata, ka šī prasība ir izpildīta, ja attālums starp papildu lukturiem un transportlīdzekļa aizmuguri nav lielāks par 400 mm.

6.13.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 80° uz āru.

Vertikālais leņķis: 5° virs un 20° zem horizontāles.

6.13.6.   Orientācija

Tāda, lai lukturi atbilstu prasībām attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

6.13.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.13.8.   Signālierīce

Signālierīce nav obligāta. Ja tāda ir, tās funkciju veic obligātā priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu signālierīce.

6.13.9.   Citas prasības

Ja ir izpildīti visi pārējie noteikumi, obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no priekšpuses, un obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no aizmugures, tajā pašā transportlīdzekļa pusē drīkst būt kombinēti vienā ierīcē.

Divi no aizmugures redzamie lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti saskaņā ar 5.7. punktu.

Kontūrgaismas luktura novietojums attiecībā pret attiecīgo gabarītgaismas lukturi ir tāds, lai attālums starp to punktu projekcijām vertikālā šķērsplaknē, kuri uz abu aplūkojamo lukturu šķietamajām virsmām attiecīgo atskaites asu virzienā atrodas vistuvāk viens otram, nebūtu mazāks par 200 mm.

6.13.2. punkta a) apakšpunktā norādītos papildu lukturus, ko izmanto transportlīdzekļa, piekabes vai puspiekabes aizmugurējās kontūras marķēšanai, uzstāda tā, lai tie būtu redzami apstiprināto galveno netiešās redzamības atpakaļskata ierīču redzes laukā.

6.14.   Pakaļējie atpakaļatstarotāji, kam nav trijstūra formas (Noteikumi Nr. 3)

6.14.1.   Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem

Piekabēs uzstāda pēc izvēles ar noteikumu, ka tie ir grupēti ar pārējām pakaļējām gaismas signālierīcēm.

6.14.2.   Skaits

Divi, kuru veiktspēja atbilst tām Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atpakaļatstarotājiem. Ir atļautas papildu atpakaļatstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atpakaļatstarotāji, kas neatbilst 6.14.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.14.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.14.4.   Atrašanās vieta

6.14.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā ir šāds:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: tas nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.14.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm (1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) pakaļējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm) virs zemes.

6.14.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.14.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja atpakaļatstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.14.6.   Orientācija

Uz aizmuguri.

6.14.7.   Citas prasības

Atpakaļatstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita pakaļējā luktura šķietamo virsmu.

6.15.   Pakaļējie atpakaļatstarotāji, kam ir trijstūra forma (Noteikumi Nr. 3)

6.15.1.   Esība

Obligāti piekabēm.

Aizliegti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

6.15.2.   Skaits

Divi, kuru veiktspēja atbilst tām Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IIIA vai IIIB klases atpakaļatstarotājiem. Ir atļautas papildu atpakaļatstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atpakaļatstarotāji, kas neatbilst 6.15.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.15.3.   Izkārtojums

Trīsstūra virsotnei jābūt vērstai uz augšu.

6.15.4.   Atrašanās vieta

6.15.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp atpakaļatstarotāju iekšējām malām nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.15.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm (1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) pakaļējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm) virs zemes.

6.15.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.15.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atpakaļatstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.15.6.   Orientācija

Uz aizmuguri.

6.15.7.   Citas prasības

Atpakaļatstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita pakaļējā luktura šķietamo virsmu.

6.16.   Priekšējie atpakaļatstarotāji, kam nav trijstūra formas (Noteikumi Nr. 3)

6.16.1.   Esība

Obligāti piekabēm.

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kam visi uz priekšu vērstie lukturi ar atstarotājiem ir ieslēpjami.

Citiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

6.16.2.   Skaits

Divi, kuru veiktspēja atbilst tām Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atpakaļatstarotājiem. Ir atļautas papildu atpakaļatstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atpakaļatstarotāji, kas neatbilst 6.16.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.16.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.16.4.   Atrašanās vieta

6.16.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēm apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, ir ne vairāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā ir šāds:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: tas nav mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.16.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

6.16.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē.

6.16.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru. Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 10°. Ja piekabes konstrukcijas dēļ ar obligātajiem atpakaļatstarotājiem šo leņķi nevar nodrošināt, uzstāda papildu atpakaļatstarotājus, uz kuriem neattiecas platuma ierobežojumi (6.16.4.1. punkts) un kuri kopā ar obligātajiem atpakaļatstarotājiem nodrošina vajadzīgo redzamības leņķi.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atpakaļatstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.16.6.   Orientācija

Uz priekšu.

6.16.7.   Citas prasības

Atpakaļatstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita priekšējā luktura šķietamo virsmu.

6.17.   Sānu atpakaļatstarotāji, kam nav trijstūra formas (Noteikumi Nr. 3)

6.17.1.   Esība

Obligāti: visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m;

visām piekabēm.

Neobligāti: mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m.

6.17.2.   Skaits

Tāds, lai tiktu ievēroti noteikumi par novietojumu garenvirzienā. Šo ierīču veiktspēja atbilst tām Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atpakaļatstarotājiem. Ir atļautas papildu atpakaļatstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atpakaļatstarotāji, kas neatbilst 6.17.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.17.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.17.4.   Atrašanās vieta

6.17.4.1.   Platumā: īpašu prasību nav.

6.17.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm (1 200 mm, ja grupēts kopā ar jebkuru(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm vai ja ierīce nav obligāta saskaņā ar 6.17.1. punktu) virs zemes.

6.17.4.3.   Garumā: vismaz vienu sānu atpakaļatstarotāju uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, un galējais priekšējais sānu atpakaļatstarotājs nedrīkst atrasties tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšpuses;

attālums starp diviem blakusesošiem sānu atpakaļatstarotājiem nepārsniedz 3 m. Šī prasība tomēr neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

1

1

Ja transportlīdzekļa uzbūves, konstrukcijas vai ekspluatācijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m. Galējais pakaļējais sānu atpakaļatstarotājs neatrodas tālāk par 1 m no transportlīdzekļa aizmugures. Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, uzstāda vienu sānu atpakaļatstarotāju, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai vienu sānu atpakaļatstarotāju, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja ir viens sānu atpakaļatstarotājs, kas uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšpuses, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

1

6.17.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un aizmuguri.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atpakaļatstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.17.6.   Orientācija

Uz sāniem.

6.17.7.   Citas prasības

Atpakaļatstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita sānu luktura šķietamo virsmu.

6.18.   Sānu gabarītgaismas lukturi (Noteikumi Nr. 91)

6.18.1.   Esība

Obligāti: visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, izņemot šasijas ar kabīni.

Visu kategoriju transportlīdzekļiem izmanto SM1 tipa sānu gabarītgaismas lukturus; tomēr M1 kategorijas transportlīdzekļos drīkst izmantot SM2 tipa sānu gabarītgaismas lukturus.

1

Turklāt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, sānu gabarītgaismas lukturus izmanto, ja tie papildina 6.9.5.2. panta prasībām atbilstīgos priekšējos gabarītgaismas lukturus un 6.10.5.2. panta prasībām atbilstīgos pakaļējos gabarītgaismas lukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību.

1

1

Neobligāti: visiem pārējiem transportlīdzekļiem.

Drīkst izmantot SM1 vai SM2 tipa sānu gabarītgaismas lukturus.

6.18.2.   Minimālais skaits vienā pusē

Tāds, lai tiktu ievēroti noteikumi par novietojumu garenvirzienā.

6.18.3.   Izkārtojums

Īpašu specifikāciju nav.

6.18.4.   Atrašanās vieta

6.18.4.1.   Platumā: īpašu specifikāciju nav.

6.18.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

6.18.4.3.   Garumā: vismaz vienu sānu gabarītgaismas lukturi uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, un galējais priekšējais sānu gabarītgaismas lukturis neatrodas tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšpuses. Attālums starp diviem blakusesošiem sānu gabarītgaismas lukturiem nepārsniedz 3 m. Ja transportlīdzekļa uzbūves, konstrukcijas vai ekspluatācijas prasību dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m.

Galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis neatrodas tālāk par 1 m no transportlīdzekļa aizmugures.

Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, uzstāda vienu sānu gabarītgaismas lukturi, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai vienu sānu gabarītgaismas lukturi, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā. M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja ir viens sānu gabarītgaismas lukturis, kas uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšpuses, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

1

6.18.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un aizmuguri; tomēr transportlīdzekļiem, kuriem sānu gabarītgaismas lukturi nav obligāti, šo vērtību drīkst samazināt līdz 30°.

Ja sānu gabarītgaismas lukturus transportlīdzeklī uzstāda, lai tie papildinātu 6.5.5.2. punktam atbilstīgos priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību un/vai 6.9.5.2. un 6.10.5.2. pantam atbilstīgos gabarītgaismas lukturus, leņķiem jābūt šādiem: 45° uz transportlīdzekļa priekšu un aizmuguri, un 30° virzienā uz transportlīdzekļa centru (skatīt attēlu pie 6.5.5.2. punkta).

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

6.18.6.   Orientācija

Uz sāniem.

6.18.7.   Elektriskie slēgumi

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturu elektriskais slēgums drīkst būt tāds, ka tie mirgo sinhroni ar virzienrāžiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē.

1

1

M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem obligātie dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi drīkst mirgot vienlaikus ar virzienrāžiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē. Tomēr, ja transportlīdzekļa sānos saskaņā ar 6.5.3.1. punktu ir uzstādīti 5. kategorijas virzienrāži, šie dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi nemirgo.

2

3

2

3

3

4

6.18.8.   Signālierīce

Signālierīce nav obligāta. Ja tāda ir, tās funkciju veic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu signālierīce.

6.18.9.   Citas prasības

Ja galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, kas ir savstarpēji savietots ar pakaļējo miglas lukturi vai bremžu signāllukturi, sānu gabarītgaismas luktura fotometriskie parametri drīkst tikt modificēti laikā, kad deg pakaļējais miglas lukturis vai bremžu signāllukturis.

Ja pakaļējie sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar pakaļējiem virzienrāžiem, tie ir dzintarkrāsas.

6.19.   Dienas gaitas lukturi (Noteikumi Nr. 87) (21)

21

6.19.1.   Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm.

6.19.2.   Skaits

Divi.

6.19.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.19.4.   Atrašanās vieta

6.19.4.1.   Platumā: attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.19.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

6.19.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.19.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontāli: 20° uz āru un 20° uz iekšu.

Vertikāli: 10° uz augšu un 10° uz leju.

6.19.6.   Orientācija

Uz priekšu.

6.19.7.   Elektriskie slēgumi

6.19.7.1.   Dienas gaitas lukturi ieslēdzas automātiski, kad ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju (piedziņas sistēmu), ir stāvoklī, kurā dzinēju (piedziņas sistēmu) var darbināt. Tomēr dienas gaitas lukturi var palikt izslēgti, kamēr pastāv šādi apstākļi:

| 6.19.7.1.1. | automātiskās transmisijas vadības ierīce atrodas stāvvietas režīmā; vai |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

automātiskās transmisijas vadības ierīce atrodas stāvvietas režīmā; vai

| 6.19.7.1.2. | ir iedarbināta stāvbremze; vai |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

ir iedarbināta stāvbremze; vai

| 6.19.7.1.3. | pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc piedziņas sistēmas katras manuālās aktivizēšanas. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc piedziņas sistēmas katras manuālās aktivizēšanas.

6.19.7.2.   Dienas gaitas lukturus drīkst izslēgt manuāli, ja transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 10 km/h, ar nosacījumu, ka tie ieslēdzas automātiski, kad transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 10 km/h vai kad transportlīdzeklis ir nobraucis vairāk nekā 100 m, un lukturi paliek ieslēgti, līdz tie atkal tiek apzināti izslēgti.

6.19.7.3.   Dienas gaitas lukturi automātiski izslēdzas, kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina dzinēju (piedziņas sistēmu), tiek pārslēgta stāvoklī, kurā dzinējs (piedziņas sistēma) nevar darboties, vai kad tiek ieslēgti priekšējie miglas lukturi vai galvenie lukturi, izņemot gadījumus, kad galvenos lukturus izmanto gaismas brīdinājuma signāliem, tos ieslēdzot un izslēdzot ar īsiem intervāliem (22).

22

6.19.7.4.   Noteikumu 5.11. punktā minētie lukturi drīkst tikt ieslēgti, kad ir ieslēgti dienas gaitas lukturi, izņemot, ja dienas gaitas lukturi darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu, kad ir aktivizēti vismaz pakaļējie gabarītlukturi.

6.19.7.5.   Ja attālums starp priekšējo virzienrādi un dienas gaitas lukturi ir 40 mm vai mazāks, dienas gaitas luktura elektriskie slēgumi attiecīgajā transportlīdzekļa pusē var būt tādi, ka vai nu:

| a) | tas ir izslēgts, vai arī |
| --- | --- |

a)

tas ir izslēgts, vai arī

| b) | tā gaismas intensitāte tiek samazināta visā priekšējā virzienrāža aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgšanās, gan izslēgšanas fāzē). |
| --- | --- |

b)

tā gaismas intensitāte tiek samazināta visā priekšējā virzienrāža aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgšanās, gan izslēgšanas fāzē).

6.19.7.6.   Ja virzienrāža lukturis ir savstarpēji savietots ar dienas gaitas lukturi, dienas gaitas luktura elektriskie slēgumi attiecīgajā transportlīdzekļa pusē ir tādi, ka dienas gaitas lukturis ir izslēgts visā virzienrāža luktura aktivizācijas periodā (gan cikla ieslēgšanās, gan izslēgšanas fāzē).

6.19.8.   Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce nav obligāta.

6.19.9.   Citas prasības

Prasību nav.

6.20.   Pagrieziena lukturi (Noteikumi Nr. 119)

6.20.1.   Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

6.20.2.   Skaits

Divi.

6.20.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.20.4.   Atrašanās vieta

6.20.4.1.   Platumā: viens pagrieziena lukturis transportlīdzekļa centrālās garenplaknes katrā pusē.

6.20.4.2.   Garumā: ne tālāk kā 1 000 mm no priekšpuses.

| Augstumā | : | minimālais augstums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;
  maksimālais augstums: ne augstāk kā 900 mm virs zemes. |
| --- | --- | --- |

Augstumā

:

minimālais augstums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;

maksimālais augstums: ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

Tomēr neviens šķietamās virsmas punkts atskaites ass virzienā neatrodas augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura šķietamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

6.20.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

| | α = 10° uz augšu un leju, |
| --- | --- |

α = 10° uz augšu un leju,

| | β = 30° līdz 60° uz āru. |
| --- | --- |

β = 30° līdz 60° uz āru.

6.20.6.   Orientācija

Tāda, lai lukturi atbilstu ģeometriskās redzamības prasībām.

6.20.7.   Elektriskie slēgumi

Pagrieziena lukturi ir saslēgti tā, lai tos nevarētu ieslēgt, ja vienlaikus nav ieslēgti galvenie tālās gaismas lukturi vai galvenie tuvās gaismas lukturi.

6.20.7.1.   Pagrieziena lukturis transportlīdzekļa vienā pusē drīkst automātiski ieslēgties tikai tad, ja ieslēdzas tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītie virzienrāži un/vai ja stūres rats no stāvokļa “taisni uz priekšu” tiek pagriezts uz to pašu transportlīdzekļa pusi.

Pagrieziena lukturis automātiski izslēdzas, kad izslēdzas virzienrādis un/vai stūres rats atgriežas stāvoklī “taisni uz priekšu”.

6.20.7.2.   Ja ieslēdzas atpakaļgaitas lukturis, vienlaikus drīkst ieslēgties abi pagrieziena lukturi neatkarīgi no stūres rata vai virzienrāža stāvokļa. Ja pagrieziena lukturi ir ieslēgušies šādā veidā, tie izslēdzas:

| a) | kad izslēdzas atpakaļgaitas lukturis; vai |
| --- | --- |

a)

kad izslēdzas atpakaļgaitas lukturis; vai

| b) | kad transportlīdzekļa pārvietošanās ātrums uz priekšu pārsniedz 10 km/h. |
| --- | --- |

b)

kad transportlīdzekļa pārvietošanās ātrums uz priekšu pārsniedz 10 km/h.

6.20.8.   Signālierīce

Nav.

6.20.9.   Citas prasības

Pagrieziena lukturi netiek aktivizēti, ja transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 40 km/h.

6.21.   Pamanāmības zīmes (Noteikumi Nr. 104)

6.21.1.   Esība

6.21.1.1.   Aizliegtas: M1 un O1 kategorijas transportlīdzekļiem.

1

1

6.21.1.2.   Obligātas:

| 6.21.1.2.1. | aizmugurē:
  visu gabarītu pamanāmības zīmes šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm:






  a) | N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

aizmugurē:

visu gabarītu pamanāmības zīmes šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm:

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

2

3

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus). |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus).

3

4

| 6.21.1.2.2. | sānos:






  6.21.1.2.2.1. | daļējas gabarītu pamanāmības zīmes šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm (ieskaitot piekabju jūgstieni):






  a) | N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.

sānos:

6.21.1.2.2.1.

daļējas gabarītu pamanāmības zīmes šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm (ieskaitot piekabju jūgstieni):

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

2

3

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus). |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Tomēr, ja transportlīdzekļa forma, uzbūve, konstrukcija vai ekspluatācijas prasības neļauj uzstādīt obligātās gabarītu pamanāmības zīmes, to vietā drīkst uzstādīt horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Tomēr, ja transportlīdzekļa forma, uzbūve, konstrukcija vai ekspluatācijas prasības neļauj uzstādīt obligātās gabarītu pamanāmības zīmes, to vietā drīkst uzstādīt horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes.

| 6.21.1.2.4. | Ja virsbūves ārējās virsmas ir daļēji izgatavotas no elastīga materiāla, šādas horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes uzstāda uz transportlīdzekļa stingrās(-ajām) daļas(-ām). Pamanāmības zīmju pārējo daļu var uzstādīt uz elastīgā materiāla. Tomēr, ja virsbūves ārējās virsmas ir pilnībā izgatavotas no elastīga materiāla, ievēro 6.21. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Ja virsbūves ārējās virsmas ir daļēji izgatavotas no elastīga materiāla, šādas horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes uzstāda uz transportlīdzekļa stingrās(-ajām) daļas(-ām). Pamanāmības zīmju pārējo daļu var uzstādīt uz elastīgā materiāla. Tomēr, ja virsbūves ārējās virsmas ir pilnībā izgatavotas no elastīga materiāla, ievēro 6.21. punkta prasības.

| 6.21.1.2.5. | Ja ražotājs pēc tehniskā dienesta veiktas pārbaudes var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka tādu ekspluatācijas prasību dēļ, kuru dēļ transportlīdzeklim var vajadzēt īpašu formu, konstrukciju vai uzbūvi, ir neiespējami izpildīt 6.21.2.–6.21.7.5. punktā noteiktās prasības, ir pieņemami dažas no šīm prasībām izpildīt tikai daļēji. Tas ir atļauts ar nosacījumu, ka prasību kopums tiek izpildīts, kad vien tas ir iespējams, un ka transportlīdzekļa konstrukcijā maksimāli tiek izmantotas prasībām daļēji atbilstošas pamanāmības zīmes. Tas var ietvert tādu papildu skavu vai plākšņu uzstādīšanu, kuru sastāvā ir materiāls, kas atbilst Noteikumiem Nr. 104, ja ir pieejama konstrukcija, lai nodrošinātu nepārprotamu un vienotu marķējumu, kas atbilst pamanāmības mērķim.
  Ja prasību daļēju ievērošanu uzskata par pieņemamu, daļu no prasītajām pamanāmības zīmēm var aizstāt ar atpakaļatstarojošām ierīcēm, piemēram, Noteikumos Nr. 3 paredzētiem IVA klases atpakaļatstarotājiem vai kronšteiniem, kuru konstrukcijā ir Noteikumos Nr. 104 noteiktās C klases fotometriskajām prasībām atbilstošs atpakaļatstarojošs materiāls. Šādā gadījumā uzstāda vismaz vienu šādu atpakaļatstarojošo ierīci uz katriem 1 500 mm.
  Vajadzīgo informāciju norāda paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Ja ražotājs pēc tehniskā dienesta veiktas pārbaudes var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka tādu ekspluatācijas prasību dēļ, kuru dēļ transportlīdzeklim var vajadzēt īpašu formu, konstrukciju vai uzbūvi, ir neiespējami izpildīt 6.21.2.–6.21.7.5. punktā noteiktās prasības, ir pieņemami dažas no šīm prasībām izpildīt tikai daļēji. Tas ir atļauts ar nosacījumu, ka prasību kopums tiek izpildīts, kad vien tas ir iespējams, un ka transportlīdzekļa konstrukcijā maksimāli tiek izmantotas prasībām daļēji atbilstošas pamanāmības zīmes. Tas var ietvert tādu papildu skavu vai plākšņu uzstādīšanu, kuru sastāvā ir materiāls, kas atbilst Noteikumiem Nr. 104, ja ir pieejama konstrukcija, lai nodrošinātu nepārprotamu un vienotu marķējumu, kas atbilst pamanāmības mērķim.

Ja prasību daļēju ievērošanu uzskata par pieņemamu, daļu no prasītajām pamanāmības zīmēm var aizstāt ar atpakaļatstarojošām ierīcēm, piemēram, Noteikumos Nr. 3 paredzētiem IVA klases atpakaļatstarotājiem vai kronšteiniem, kuru konstrukcijā ir Noteikumos Nr. 104 noteiktās C klases fotometriskajām prasībām atbilstošs atpakaļatstarojošs materiāls. Šādā gadījumā uzstāda vismaz vienu šādu atpakaļatstarojošo ierīci uz katriem 1 500 mm.

Vajadzīgo informāciju norāda paziņojuma veidlapā.

6.21.1.3.   Nav obligāti:

| 6.21.1.3.1. | aizmugurē un sānos: | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, kas nav atsevišķi minēti 6.21.1.1. un 6.21.1.2. punktā, tostarp puspiekabju vilcēju kabīnes un šasiju ar kabīni kabīnes. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1.

aizmugurē un sānos:

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, kas nav atsevišķi minēti 6.21.1.1. un 6.21.1.2. punktā, tostarp puspiekabju vilcēju kabīnes un šasiju ar kabīni kabīnes.

| | Obligāto horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes, un obligāto daļējo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt visu gabarītu pamanāmības zīmes. |
| --- | --- |

Obligāto horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes, un obligāto daļējo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt visu gabarītu pamanāmības zīmes.

| 6.21.1.3.2. | priekšā: | horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2.

priekšā:

horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.

2

3

4

| | Priekšā nedrīkst uzstādīt daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes. |
| --- | --- |

Priekšā nedrīkst uzstādīt daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes.

6.21.2.   Skaits

Atkarībā no esības.

6.21.3.   Izkārtojums

Pamanāmības zīmes atrodas pēc iespējas horizontālāk un vertikālāk, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības; ja tas nav iespējams, daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes, ja tādas ir uzstādītas, atrodas pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa ārējās formas kontūrai.

Turklāt pamanāmības zīmes izvieto pēc iespējas vienmērīgāk pa visu transportlīdzekļa horizontālo gabarītu tā, lai varētu konstatēt transportlīdzekļa kopējo garumu un/vai platumu.

6.21.4.   Atrašanās vieta

6.21.4.1.   Platumā

6.21.4.1.1.   Pamanāmības zīmes atrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa malai.

6.21.4.1.2.   Transportlīdzeklī uzstādīto pamanāmības zīmju elementu kopējais horizontālais garums, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, ir vienāds ar vismaz 70 % no transportlīdzekļa kopējā platuma.

6.21.4.2.   Garumā

6.21.4.2.1.   Pamanāmības zīmes atrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa galiem un sniedzas līdz 600 mm no transportlīdzekļa katra gala.

6.21.4.2.1.1.   mehāniskajiem transportlīdzekļiem – katrā transportlīdzekļa galā, bet puspiekabju vilcējiem – katrā kabīnes galā.

Tomēr ir atļauts alternatīvs marķēšanas režīms, proti, 2 400 mm attālumā no mehāniskā transportlīdzekļa priekšgala, ja ir uzstādīti vairāki Noteikumos Nr. 3 noteikti IVA klases atpakaļatstarotāji vai Noteikumos Nr. 104 noteikti C klases atpakaļatstarotāji, kuras papildina šādas nepieciešamās pamanāmības zīmes:

| a) | atpakaļatstarotāja izmērs – vismaz 25 cm2; |
| --- | --- |

a)

atpakaļatstarotāja izmērs – vismaz 25 cm2;

2

| b) | viens atpakaļatstarotājs uzstādīts ne tālāk kā 600 mm no transportlīdzekļa priekšgala; |
| --- | --- |

b)

viens atpakaļatstarotājs uzstādīts ne tālāk kā 600 mm no transportlīdzekļa priekšgala;

| c) | attālums starp papildu atpakaļatstarotājiem nepārsniedz 600 mm; |
| --- | --- |

c)

attālums starp papildu atpakaļatstarotājiem nepārsniedz 600 mm;

| d) | attālums starp pēdējo atpakaļatstarotāju un pamanāmības zīmes sākumu nepārsniedz 600 mm; |
| --- | --- |

d)

attālums starp pēdējo atpakaļatstarotāju un pamanāmības zīmes sākumu nepārsniedz 600 mm;

6.21.4.2.1.2.   piekabes gadījumā –katrā transportlīdzekļa galā (izņemot jūgstieni).

6.21.4.2.2.   Transportlīdzeklim uzstādīto pamanāmības zīmju elementu kopējais horizontālais garums, izņemot atsevišķu elementu jebkādu pārklāšanos, ir vismaz 70 % no:

6.21.4.2.2.1.   mehāniskajiem transportlīdzekļiem – transportlīdzekļa garuma vai puspiekabju vilcēju gadījumā – kabīnes garuma, ja tāda uzstādīta; tomēr, izmantojot alternatīvo marķēšanas režīmu, kā norādīts 6.21.4.2.1.1. punktā, attālums, kas sākas 2 400 mm robežās no transportlīdzekļa priekšgala uz tā aizmuguri.

Image 82

Mehāniskais transportlīdzeklis

Gabarītgarums

A ir attālums starp priekšējo pamanāmības zīmi un transportlīdzekļa priekšgalu. A maksimālā vērtība ir 2 400 mm (sk. 6.21.4.2.1.1. punktu).

6.21.4.2.2.2.   piekabēm – no transportlīdzekļa gabarītgaruma (izņemot jūgstieni).

Image 83

Gabarītgarums bez jūgstieņa

Piekabe

6.21.4.3.   Augstums

6.21.4.3.1.   Horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju un gabarītu pamanāmības zīmju apakšējais(-ie) elements(-i)

Pēc iespējas zemāk šādā diapazonā:

| | minimālais augstums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes; |
| --- | --- |

minimālais augstums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;

| | maksimālais augstums: ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

maksimālais augstums: ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

Tomēr gadījumos, kad transportlīdzekļa formas, konstrukcijas, uzbūves vai ekspluatācijas prasību dēļ nav iespējams ievērot maksimālo 1 500 mm augstumu, vai, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu 6.21.4.1.2. un 6.21.4.2.2. punkta noteikumus vai horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju horizontālā stāvokļa vai gabarītu pamanāmības zīmju apakšējā(-o) elementa(-u) novietojuma prasības, maksimālais pieļaujamais montēšanas augstums var būt 2 500 mm.

Vajadzīgo pamatojumu, kāpēc pamanāmības zīmes jāuzstāda augstāk par 1 500 mm, norāda paziņojuma veidlapā.

6.21.4.3.2.   Gabarītu pamanāmības zīmju augšējais(-ie) elements(-i):

pēc iespējas augstāk, bet 400 mm robežās no transportlīdzekļa pašas augšas.

6.21.5.   Redzamība

Pamanāmības zīmes uzskata par redzamām, ja vismaz 70 % no uzstādīto pamanāmības zīmju apgaismojošās virsmas var redzēt novērotājs, kas atrodas jebkurā tādas telpas punktā, ko ierobežo šādas novērošanas plaknes:

6.21.5.1.   pakaļējo un priekšējo pamanāmības zīmju (sk. 11. pielikuma 1.a un 1.b attēlu) novērošanas plakne ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai asij, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa paša gala, un to ierobežo:

| 6.21.5.1.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes;

| 6.21.5.1.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes un šķērso transportlīdzekļa gabarītplatumu norobežojošo, centrālajai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galu norobežojošās, transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulārās plaknes krustpunktu. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes un šķērso transportlīdzekļa gabarītplatumu norobežojošo, centrālajai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galu norobežojošās, transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulārās plaknes krustpunktu.

6.21.5.2.   Sānu pamanāmības zīmju (sk. 11. pielikuma 2. attēlu) novērošanas plakne ir paralēla transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa pašas ārējās malas, un to ierobežo:

| 6.21.5.2.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1,0 m un 1,5 m virs zemes; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1,0 m un 1,5 m virs zemes;

| 6.21.5.2.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāras plaknes un šķērso transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāro, transportlīdzekļa gabarītgarumu norobežojošo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa pašas ārējās malas krustpunktu. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāras plaknes un šķērso transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāro, transportlīdzekļa gabarītgarumu norobežojošo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa pašas ārējās malas krustpunktu.

6.21.6.   Orientācija

6.21.6.1.   sānos:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības; ja tas nav iespējams, pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa ārējās formas kontūrai.

6.21.6.2.   aizmugurē un priekšā:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa šķērsplaknei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības; ja tas nav iespējams, pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa ārējās formas kontūrai.

6.21.7.   Citas prasības

6.21.7.1.   Pamanāmības zīmes uzskata par nepārtrauktām, ja attālums starp blakusesošiem elementiem ir pēc iespējas mazāks un nepārsniedz 50 % no visīsākā blakusesošā elementa garuma. Tomēr, ja ražotājs var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka ir neiespējami ievērot 50 % vērtību, attālums starp blakusesošiem elementiem drīkst būt lielāks nekā 50 % no visīsākā blakusesošā elementa, un tas ir pēc iespējas mazāks un nepārsniedz 1 000 mm.

6.21.7.2.   Daļēju gabarītu pamanāmības zīmju gadījumā katru augšējo stūri iezīmē divas līnijas, kas viena pret otru veido 90° leņķi un no kurām katra ir vismaz 250 mm gara; ja tas nav iespējams, pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa ārējās formas kontūrai.

6.21.7.3.   Attālumam starp pamanāmības zīmēm, kas ir uzstādītas transportlīdzekļa aizmugurē, un katru obligāto bremžu signāllukturi vajadzētu būt lielākam par 200 mm.

6.21.7.4.   Ja saskaņā ar Noteikumu Nr. 70 01. grozījumu sēriju ir uzstādītas pakaļējās atstarojošās zīmes, aprēķinot pamanāmības zīmju garumu un to attālumu līdz transportlīdzekļa sāniem, šīs atstarojošās zīmes pēc ražotāja ieskatiem var uzskatīt par pakaļējo pamanāmības zīmju daļu.

6.21.7.5.   Vietām, kur transportlīdzeklī paredzēts uzstādīt pamanāmības zīmes, pēc izmēriem jābūt tādām, lai varētu uzstādīt vismaz 60 mm platas zīmes.

6.22.   Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS) (Noteikumi Nr. 123)

AFS

Ja turpmāk nav noteikts citādi, šo noteikumu prasības galvenajiem tālās gaismas lukturiem (6.1. punkts) un galvenajiem tuvās gaismas lukturiem (6.2. punkts) piemēro AFS attiecīgajai daļai.

AFS

6.22.1.   Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāta. Aizliegta piekabēm.

6.22.2.   Skaits

Viena.

6.22.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.22.4.   Atrašanās vieta

Pirms testēšanas procedūrām AFS ieregulē neitrālā stāvoklī.

AFS

6.22.4.1.   Platumā un augstumā:

prasības, kas norādītas 6.22.4.1.1. līdz 6.22.4.1.4. punktā, attiecībā uz konkrēto apgaismes funkciju vai režīmu, izpilda ar tām apgaismes ierīcēm, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu minētajai apgaismes funkcijai vai funkcijas režīmam saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu.

Visi izmēri attiecas uz šķietamās virsmas(-u) tuvāko malu, ko novēro apgaismes ierīces(-ču) atskaites ass virzienā.

6.22.4.1.1.   Divas simetriski novietotas apgaismes ierīces atrodas augstumā, kas atbilst attiecīgi 6.1.4. un 6.2.4. punkta prasībām, kurās ar “divām simetriski novietotām apgaismes ierīcēm” saprot divas apgaismes ierīces, kas novietotas abās transportlīdzekļa pusēs un tā, lai to redzamo virsmu (ģeometriskais) smaguma centrs būtu vienādā augstumā un vienādā attālumā no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes ar pielaidi 50 mm katrai; tomēr to gaismu izstarojošās virsmas, apgaismojošās virsmas un izstarotā gaisma drīkst atšķirties.

6.22.4.1.2.   Ja ir papildu apgaismes ierīces, tās ir novietotas transportlīdzekļa abos sānos tādā attālumā, kas nepārsniedz 140 mm (23) horizontālā virzienā (attēlā apzīmēts ar E) un 400 mm vertikālā virzienā virs vai zem tuvākās apgaismes ierīces (attēlā apzīmēts ar D);

23

6.22.4.1.3.   Nevienu no 6.22.4.1.2. punktā aprakstītajām papildu apgaismes ierīcēm nedrīkst novietot zemāk kā 250 mm virs zemes (attēlā apzīmēts ar F) un ne augstāk virs zemes, kā norādīts šo noteikumu 6.2.4.2. punktā (attēlā apzīmēts ar G).

6.22.4.1.4.   Turklāt platumā:

katram tuvās gaismas apgaismojuma režīmam:

| | vismaz viena no abās transportlīdzekļa pusēs novietotajām apgaismes ierīcēm šķietamās virsmas ārmala atrodas ne vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas (attēlā apzīmēts ar A); kā arī |
| --- | --- |

vismaz viena no abās transportlīdzekļa pusēs novietotajām apgaismes ierīcēm šķietamās virsmas ārmala atrodas ne vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas (attēlā apzīmēts ar A); kā arī

| | attālums starp šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm. |
| --- | --- |

attālums starp šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

1

1

AFS 1. līdz 11. apgaismes ierīces šķietamās virsmas (piemērs)

AFS

Image 84

Apgaismes ierīces, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu attiecīgam apgaismes režīmam:
  Image 85

| Nr. 3 un 9 | : | (divas simetriski novietotas apgaismes ierīces) |
| --- | --- | --- |
| Nr. 1 un 11 | : | (divas simetriski novietotas apgaismes ierīces) |
| Nr. 4 un 8 | : | (divas papildu apgaismes ierīces) |

Nr. 3 un 9

:

(divas simetriski novietotas apgaismes ierīces)

Nr. 1 un 11

:

(divas simetriski novietotas apgaismes ierīces)

Nr. 4 un 8

:

(divas papildu apgaismes ierīces)

Apgaismes ierīces, kurām nepieslēdz elektrisko strāvu attiecīgam apgaismes režīmam:
  Image 86

| Nr. 2 un 10 | : | (divas simetriski novietotas apgaismes ierīces) |
| --- | --- | --- |
| Nr. 5 | : | (papildu apgaismes ierīce) |
| Nr. 6 un 7 | : | (divas simetriski novietotas apgaismes ierīces) |

Nr. 2 un 10

:

(divas simetriski novietotas apgaismes ierīces)

Nr. 5

:

(papildu apgaismes ierīce)

Nr. 6 un 7

:

(divas simetriski novietotas apgaismes ierīces)

Horizontālie izmēri, mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 vai ≥ 400, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir < 1 300 mm, tomēr nav prasību attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

B ≥ 600 vai ≥ 400, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir < 1 300 mm, tomēr nav prasību attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Vertikālie izmēri, mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

6.22.4.2.   Garumā:

visas AFS apgaismes ierīces uzstāda transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

AFS

6.22.5.   Ģeometriskā redzamība

Abos transportlīdzekļa sānos katrai paredzētajai apgaismes funkcijai un režīmam:

ģeometriskās redzamības leņķi, kas saskaņā ar šo noteikumu 6.1.5. un 6.2.5. punktu paredzēti attiecīgajām apgaismes funkcijām, ir ievēroti vismaz vienai no apgaismes ierīcēm, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu, lai izpildītu minēto funkciju un režīmu(-us) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Lai izpildītu prasību attiecībā uz dažādiem leņķiem, drīkst izmantot atsevišķas apgaismes ierīces.

6.22.6.   Orientācija

Uz priekšu.

Pirms testēšanas procedūrām AFS ieregulē neitrālā stāvoklī, kurā tiek izstarota tuvās gaismas pamatkūlis.

AFS

6.22.6.1.   Vertikālā orientācija:

| 6.22.6.1.1. | Pamata tuvās gaismas kūļa norobežojošās līnijas sākotnējo slīpumu uz leju, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 %, un tas ar 7. pielikumā norādīto simbolu skaidri salasāmi un neizdzēšami ir norādīts uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie priekšējā apgaismojuma sistēmas, vai ražotāja plāksnītes.
  Ja ražotājs norādījis atšķirīgus sākotnējos lejupvērstos slīpumus dažādām apgaismes ierīcēm, kas rada tuvās gaismas norobežojošo līniju vai piedalās tās radīšanā, šīs lejupvērstā slīpuma vērtības transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 %, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie katras attiecīgās apgaismes ierīces, vai ražotāja plāksnītes tādā veidā, lai visas attiecīgās apgaismes ierīces varētu viennozīmīgi identificēt. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Pamata tuvās gaismas kūļa norobežojošās līnijas sākotnējo slīpumu uz leju, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 %, un tas ar 7. pielikumā norādīto simbolu skaidri salasāmi un neizdzēšami ir norādīts uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie priekšējā apgaismojuma sistēmas, vai ražotāja plāksnītes.

Ja ražotājs norādījis atšķirīgus sākotnējos lejupvērstos slīpumus dažādām apgaismes ierīcēm, kas rada tuvās gaismas norobežojošo līniju vai piedalās tās radīšanā, šīs lejupvērstā slīpuma vērtības transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 %, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie katras attiecīgās apgaismes ierīces, vai ražotāja plāksnītes tādā veidā, lai visas attiecīgās apgaismes ierīces varētu viennozīmīgi identificēt.

| 6.22.6.1.2. | Lejupvērstais tuvās gaismas “norobežojošās līnijas” horizontālās daļas slīpums saglabājas šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā norādītajās robežās pie visiem transportlīdzekļa statiskās slogošanas nosacījumiem, kuri noteikti šo noteikumu 5. pielikumā; un sākotnējais vērsums atbilst norādītajām vērtībām.






  6.22.6.1.2.1. | Ja tuvās gaismas kūli veido vairāki kūļi no dažādām apgaismes ierīcēm, noteikumus saskaņā ar 6.22.6.1.2. punktu piemēro katrai minētā kūļa “norobežojošajai līnijai” (ja tāda ir), kas paredzēta, lai projicētos leņķiskajā zonā, kā norādīts 9.4. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam Noteikumu Nr. 123. 1. pielikumā. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2.

Lejupvērstais tuvās gaismas “norobežojošās līnijas” horizontālās daļas slīpums saglabājas šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā norādītajās robežās pie visiem transportlīdzekļa statiskās slogošanas nosacījumiem, kuri noteikti šo noteikumu 5. pielikumā; un sākotnējais vērsums atbilst norādītajām vērtībām.

6.22.6.1.2.1.

Ja tuvās gaismas kūli veido vairāki kūļi no dažādām apgaismes ierīcēm, noteikumus saskaņā ar 6.22.6.1.2. punktu piemēro katrai minētā kūļa “norobežojošajai līnijai” (ja tāda ir), kas paredzēta, lai projicētos leņķiskajā zonā, kā norādīts 9.4. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam Noteikumu Nr. 123. 1. pielikumā.

6.22.6.2.   Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

6.22.6.2.1.   Ja ir nepieciešama galveno lukturu līmeņošanas ierīce, lai ievērotu 6.22.6.1.2. punkta prasības, šī ierīce ir automātiska.

6.22.6.2.2.   Ja šī ierīce pārstāj darboties, tuvās gaismas kūlis neieņem stāvokli, kurā slīpums uz leju ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāja darboties.

6.22.6.3.   Horizontālā orientācija:

katrs apgaismes ierīces norobežojošās līnijas lūzumpunkts (ja tāds ir), to projicējot uz ekrāna, sakrīt ar vertikālo līniju caur minētās apgaismes ierīces atskaites asi. Ir pieļaujama 0,5 grādu pielaide uz to transportlīdzekļa pusi, kas ir satiksmes virziena puse. Pārējās apgaismes ierīces regulē saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikuma noteikumiem.

6.22.6.4.   Mērīšanas procedūra:

Pēc gaismas kūļa vērsuma sākotnējā iestatījuma noregulēšanas visiem transportlīdzekļa slogošanas nosacījumiem saskaņā ar specifikācijām šo noteikumu 6.2.6.3.1. un 6.2.6.3.2. punktā verificē tuvās gaismas kūļa vertikālo slīpumu vai, attiecīgos gadījumos, visu to dažādo apgaismes iekārtu vertikālo slīpumu, kuras nodrošina vai daļēji veido pamata tuvās gaismas kūļa norobežojošo līniju(-as) saskaņā ar 6.22.6.1.2.1. punktu.

6.22.7.   Elektriskie slēgumi

6.22.7.1.   Tālo gaismu apgaismojums (ja to nodrošina AFS)

AFS

6.22.7.1.1.   Tālās gaismas apgaismes ierīces var tikt aktivizētas vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Pārslēdzot apgaismojumu no tuvās gaismas uz tālo gaismu, ieslēdzas vismaz viens tālās gaismas apgaismes ierīču pāris. Pārslēdzot apgaismojumu no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdzas visas tālās gaismas apgaismes ierīces.

6.22.7.1.2.   Ja tiek ievēroti 6.22.9.3. punkta noteikumi, tālo gaismu konstrukcija drīkst būt tāda, ka tās ir adaptīvas, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj konstatēt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

| a) | apkārtējais apgaismojums; |
| --- | --- |

a)

apkārtējais apgaismojums;

| b) | priekšējo apgaismes ierīču un pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma; |
| --- | --- |

b)

priekšējo apgaismes ierīču un pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

| c) | priekšā braucošo transportlīdzekļu pakaļējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma. |
| --- | --- |

c)

priekšā braucošo transportlīdzekļu pakaļējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punktā “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atpakaļatstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kuras ir ieslēgtas.

6.22.7.1.3.   Galvenos tālās gaismas lukturus neatkarīgi no tā, vai tie ir adaptīvi vai nav, vienmēr ir iespējams ieslēgt un izslēgt manuāli, kā arī manuāli izslēgt to automātisko vadību.

Turklāt galveno tālās gaismas lukturu un to automātiskās vadības izslēgšana notiek ar vienkāršu un tūlītējas iedarbības manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

6.22.7.1.4.   Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.22.7.1.5.   Ja ir uzstādītas četras ieslēpjamas apgaismes ierīces, tad, tām atrodoties paceltā stāvoklī, vienlaikus nav iespējams darbināt nekādu citus uzstādītus papildu galvenos lukturus, ja tie paredzēti tādu gaismas signālu nodrošināšanai, kas sastāv no ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

6.22.7.2.   Tuvās gaismas apgaismojums:

| a) | vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus galvenos tālās gaismas lukturus vai vienlaicīgi deaktivizē visas AFS tālās gaismas apgaismes ierīces; |
| --- | --- |

a)

vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus galvenos tālās gaismas lukturus vai vienlaicīgi deaktivizē visas AFS tālās gaismas apgaismes ierīces;

AFS

| b) | tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem; |
| --- | --- |

b)

tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem;

| c) | ja tuvās gaismas apgaismes ierīces ir aprīkotas ar gāzizlādes gaismas avotiem, šie gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti. |
| --- | --- |

c)

ja tuvās gaismas apgaismes ierīces ir aprīkotas ar gāzizlādes gaismas avotiem, šie gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.22.7.3.   Tuvo gaismu ieslēgšanās un izslēgšanās drīkst notikt automātiski, tomēr tam jāatbilst šo noteikumu 5.12. punktā minētajām elektrisko slēgumu prasībām.

6.22.7.4.   AFS automātiska darbība

AFS

Pārejas starp AFS nodrošināto apgaismes funkciju klasēm un to režīmiem, kā norādīts turpmāk, notiek automātiski un tā, lai neradītu neērtības, netraucētu un neapžilbinātu ne vadītāju, ne citus ceļu satiksmes dalībniekus.

AFS

Attiecībā uz tuvās gaismas un, attiecīgos gadījumos, tālās gaismas klašu un to režīmu aktivēšanu un/vai tālās gaismas kūļa adaptāciju ir spēkā šādi nosacījumi.

6.22.7.4.1.   Tuvās gaismas C klases režīms(-i) tiek aktivizēts(-i), ja nav aktivizēts neviens cits tuvās gaismas klases režīms.

6.22.7.4.2.   Tuvās gaismas V klases režīms(-i) darbojas tikai tad, ja automātiski ir konstatēts viens vai vairāki šādi nosacījumi (V signāls):

| a) | ceļš atrodas apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- |

a)

ceļš atrodas apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| b) | ceļš ir aprīkots ar stacionāru apgaismes infrastruktūru, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

ceļš ir aprīkots ar stacionāru apgaismes infrastruktūru, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| c) | ceļa virsmas spilgtums pastāvīgi pārsniedz 1 cd/m2 un /vai ceļa horizontālais apgaismojums pastāvīgi pārsniedz 10 lx; |
| --- | --- |

c)

ceļa virsmas spilgtums pastāvīgi pārsniedz 1 cd/m2 un /vai ceļa horizontālais apgaismojums pastāvīgi pārsniedz 10 lx;

2

| d) | transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h.

6.22.7.4.3.   Tuvās gaismas E klases režīms(-i) darbojas tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 60 km/h un tiek automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | ceļa raksturlielumi atbilst automaģistrāles apstākļiem (24), vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (E signāls); |
| --- | --- |

a)

ceļa raksturlielumi atbilst automaģistrāles apstākļiem (24), vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (E signāls);

24

| b) | tikai tādas tuvās gaismas E klases režīma gadījumā, kas saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma veidlapu atbilst “datu kopai” Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabulā. |
| --- | --- |

b)

tikai tādas tuvās gaismas E klases režīma gadījumā, kas saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma veidlapu atbilst “datu kopai” Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabulā.

Datu kopa E1: transportlīdzekļa ātrums pārsnied 100 km/h (E1 signāls).

Datu kopa E2: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h (E2 signāls).

Datu kopa E3: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 80 km/h (E3 signāls).

6.22.7.4.4.   Tuvās gaismas W klases režīms(-i) darbojas tikai tad, ja ir izslēgti priekšējie miglas lukturi (ja tādi ir) un ir automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi nosacījumi (W signāls):

| a) | automātiski ir konstatēts, ka ceļš ir slapjš; |
| --- | --- |

a)

automātiski ir konstatēts, ka ceļš ir slapjš;

| b) | ir ieslēgts vējstikla tīrītājs un tas ir nepārtraukti vai automātiskās vadības režīmā darbojies vismaz divas minūtes. |
| --- | --- |

b)

ir ieslēgts vējstikla tīrītājs un tas ir nepārtraukti vai automātiskās vadības režīmā darbojies vismaz divas minūtes.

6.22.7.4.5.   Tuvās gaismas C, V, E vai W klases kādu režīms nedrīkst tikt modificēts tā, lai tas kļūtu par attiecīgās klases līkumrežīmu (spēkā T signāls kopā ar minētās tuvās gaismas klases signālu saskaņā ar noteikumiem punktos no 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.4.), ja vien nav izvērtēts vismaz viens no šādiem raksturlielumiem (vai līdzvērtīgām indikācijām):

| a) | stūres mehānisma pagrieziena leņķis; |
| --- | --- |

a)

stūres mehānisma pagrieziena leņķis;

| b) | transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija.

Papildus ir spēkā šādi nosacījumi:

| i) | asimetriskās norobežojošās līnijas horizontāla pārvietošanās uz sāniem no transportlīdzekļa gareniskās ass, ja tāda ir, ir atļauta tikai, kad transportlīdzeklis kustas uz priekšu (25), un tā ir tāda, ka gareniskā vertikālā plakne caur norobežojošās līnijas lūzumpunktu nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas vairāk nekā 100 reizes pārsniedz attiecīgās apgaismes ierīces montāžas augstumu; |
| --- | --- |

i)

asimetriskās norobežojošās līnijas horizontāla pārvietošanās uz sāniem no transportlīdzekļa gareniskās ass, ja tāda ir, ir atļauta tikai, kad transportlīdzeklis kustas uz priekšu (25), un tā ir tāda, ka gareniskā vertikālā plakne caur norobežojošās līnijas lūzumpunktu nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas vairāk nekā 100 reizes pārsniedz attiecīgās apgaismes ierīces montāžas augstumu;

25

| ii) | vienai vai vairākām apgaismes ierīcēm papildus var pieslēgt elektrisko strāvu tikai tad, ja transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas liekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. |
| --- | --- |

ii)

vienai vai vairākām apgaismes ierīcēm papildus var pieslēgt elektrisko strāvu tikai tad, ja transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas liekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks.

6.22.7.5.   Vadītājam vienmēr ir iespējams ieslēgt AFS neitrālajā stāvoklī un pārslēgt atpakaļ automātiskajā režīmā.

AFS

6.22.8.   Signālierīce

| 6.22.8.1. | Uz attiecīgajām AFS daļām attiecas šo noteikumu 6.1.8. punkta nosacījumi (galvenie tālās gaismas lukturi) un 6.2.8. punkta nosacījumi (galvenie tuvās gaismas lukturi). |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Uz attiecīgajām AFS daļām attiecas šo noteikumu 6.1.8. punkta nosacījumi (galvenie tālās gaismas lukturi) un 6.2.8. punkta nosacījumi (galvenie tuvās gaismas lukturi).

AFS

| 6.22.8.2. | AFS bojājuma optiska signālierīce ir obligāta. Tās radītais signāls ir nemirgojošs. Tas ieslēdzas vienmēr, kad tiek konstatēts bojājums saistībā ar AFS vadības signāliem vai kad tiek saņemts signāls par bojājumu saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.9. punktu. Tas paliek ieslēgts, kamēr saglabājas bojājums. To uz laiku var atcelt, bet tas ieslēdzas ik reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina dzinēju. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

AFS bojājuma optiska signālierīce ir obligāta. Tās radītais signāls ir nemirgojošs. Tas ieslēdzas vienmēr, kad tiek konstatēts bojājums saistībā ar AFS vadības signāliem vai kad tiek saņemts signāls par bojājumu saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.9. punktu. Tas paliek ieslēgts, kamēr saglabājas bojājums. To uz laiku var atcelt, bet tas ieslēdzas ik reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina dzinēju.

AFS

AFS

| 6.22.8.3. | Ja tālā gaisma ir adaptīva, ir optiska signālierīce, kas vadītāju informē, ka tālās gaismas adaptācija ir aktivizēta. Šī informācija tiek rādīta vienmēr, kad adaptācija ir aktivizēta. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Ja tālā gaisma ir adaptīva, ir optiska signālierīce, kas vadītāju informē, ka tālās gaismas adaptācija ir aktivizēta. Šī informācija tiek rādīta vienmēr, kad adaptācija ir aktivizēta.

| 6.22.8.4. | Signālierīce, kas norāda, ka vadītājs ir ieslēdzis sistēmu režīmā saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.8. punktu, nav obligāts. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Signālierīce, kas norāda, ka vadītājs ir ieslēdzis sistēmu režīmā saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.8. punktu, nav obligāts.

6.22.9.   Citas prasības

6.22.9.1.   
  AFS drīkst uzstādīt tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (26) vismaz tām apgaismes ierīcēm, kuras norādītas 9.3. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam Noteikumu Nr. 123 1. pielikumā, ja šo apgaismes ierīču gaismas avotu kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm katrā pusē, un kuras piedalās C klases (pamata) tuvās gaismas kūļa veidošanā.

AFS

26

6.22.9.2.   Atbilstības AFS automātiskās darbības prasībām verifikācija

AFS

6.22.9.2.1.   Pieteikuma iesniedzējs ar īsu aprakstu vai citā pieņemamā veidā tipa apstiprinātājai iestādei pierāda:

īsu aprakstu

| a) | AFS vadības signālu atbilstību






  i) | šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam; un |
| --- | --- | --- |

a)

AFS vadības signālu atbilstību

AFS vadības signālu

i)

šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam; un

| ii) | attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas noteikti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos; un |
| --- | --- |

ii)

attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas noteikti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos; un

AFS

AFS

| b) | atbilstību automātiskās darbības prasībām saskaņā ar 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.5. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

atbilstību automātiskās darbības prasībām saskaņā ar 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.5. punkta noteikumiem.

automātiskās darbības

6.22.9.2.2.   Lai verificētu to, vai saskaņā ar 6.22.7.4. punktu AFS automātiskā darbība nerada neērtības, tehniskais dienests veic testa braucienu, kurā ietver visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu; reģistrē, vai tiek aktivizēti visi režīmi, vai tie darbojas un tiek deaktivizēti saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu; norāda acīmredzami nepareizu darbību, ja tāda ir (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai gaismas mirgošana).

AFS

6.22.9.2.3.   Automātiskās vadības vispārējo veiktspēju pieteikuma iesniedzējs pierāda ar dokumentāciju vai citiem līdzekļiem, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Turklāt ražotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kura sniedz piekļuvi sistēmas “drošības koncepcijas” konstrukcijai. Šī “drošības koncepcija” ir to sistēmā, piemēram, elektroniskajos mezglos, iestrādāto pasākumu apraksts, kuri paredzēti, lai nodrošinātu sistēmas integritāti un tādējādi arī drošu darbību mehāniskas vai elektriskas atteices gadījumā, kas varētu radīt neērtības, traucējumus vai apžilbinājumu vadītājam vai pretimbraucošo un pa priekšu braucošo transportlīdzekļu vadītājiem. Šajā aprakstā ir iekļauts arī vienkāršs paskaidrojums par visām “sistēmas” vadības funkcijām un metodēm, kas izmantotas, lai sasniegtu attiecīgos mērķus, tostarp norādot mehānismu(-us), ar kuru(-iem) īsteno vadību.

Norāda visus ievades un ar devējiem nosakāmos mainīgos un definē šo mainīgo darba diapazonu. Daļa no drošības koncepcijas ir iespēja atgriezties pie pamata tuvās gaismas (C klase) funkcijas.

Ražotāja norādītās sistēmas funkcijas un drošības koncepcija ir jāizskaidro. Dokumentācija ir īsa, tomēr tā sniedz pierādījumus, ka sistēmas projektēšana un izstrāde pamatojas uz zinātību visās sistēmas jomās.

Dokumentācijā ir aprakstīts, kā regulārajās tehniskajās apskatēs var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darba stāvokli.

Tipa apstiprināšanas nolūkā šo dokumentāciju izmanto kā galveno atsauces materiālu verifikācijas procesā.

6.22.9.2.4.   Lai pārliecinātos, ka tālās gaismas adaptācija ne vadītājam, ne arī pretimbraucošu vai pa priekšu braucošu transportlīdzekļu vadītājiem nerada neērtības, traucējumus vai apžilbinājumu, tehniskais dienests veic testa braucienu atbilstoši 12. pielikuma 2. punktam. Tas ietver visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Tālās gaismas adaptācijas veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Norāda acīmredzami nepareizu darbību, ja tāda ir (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai gaismas mirgošana).

6.22.9.3.   Tālās gaismas adaptācija

6.22.9.3.1.   Sensorsistēma, ko izmanto tālās gaismas adaptācijas vadībai, kā aprakstīts 6.22.7.1.2. punktā, atbilst šādām prasībām:

| 6.22.9.3.1.1. | to minimālo lauku robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.22.7.1.2. punktā definētajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šo noteikumu 6.1.9.3.1.1. punktā norādītie leņķi; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

to minimālo lauku robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.22.7.1.2. punktā definētajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šo noteikumu 6.1.9.3.1.1. punktā norādītie leņķi;

| 6.22.9.3.1.2. | sensorsistēmas jutīgums atbilst prasībām šo noteikumu 6.1.9.3.1.2. punktā; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

sensorsistēmas jutīgums atbilst prasībām šo noteikumu 6.1.9.3.1.2. punktā;

| 6.22.9.3.1.3. | adaptīvā tālā gaisma tiek izslēgta, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.
  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

adaptīvā tālā gaisma tiek izslēgta, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

6.22.9.4.   Kopējā maksimālā gaismas intensitāte apgaismes ierīcēm, ko var ieslēgt vienlaicīgi, lai nodrošinātu tālo gaismu apgaismojumu vai tā režīmus, nepārsniedz 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

Šo maksimālo intensitāti iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katras uzstādītās ierīces, kuras vienlaicīgi izmanto, lai nodrošinātu tālo gaismu.

6.22.9.5.   Lietotāja rokasgrāmatā sīki paskaidro veidu, kas saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.8. punkta nosacījumiem uz laiku ļauj lietot transportlīdzekli teritorijā ar braukšanas virzienu, kas pretējs tam, ko izmanto apstiprinājuma pieprasīšanas valstī.

6.23.   Avārijas apstāšanās signāls

6.23.1.   Esība

Neobligāts

Avārijas apstāšanās signāls ir vienlaicīga visu to bremžu signāllukturu vai virzienrāžu darbība, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.23.7. punktā.

6.23.2.   Skaits

Kā noteikts 6.5.2. vai 6.7.2. punktā.

6.23.3.   Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. vai 6.7.3. punktā.

6.23.4.   Atrašanās vieta

Kā noteikts 6.5.4. vai 6.7.4. punktā.

6.23.5.   Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. vai 6.7.5. punktā.

6.23.6.   Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. vai 6.7.6. punktā.

6.23.7.   Elektriskie slēgumi

6.23.7.1.   Visi avārijas apstāšanās signāla lukturi mirgo sinhroni ar 4,0 ± 1,0 Hz frekvenci.

6.23.7.1.1.   Tomēr ja kādā no avārijas apstāšanās signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē ir izmantoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence ir 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

6.23.7.2.   Avārijas apstāšanās signāls darbojas neatkarīgi no citiem lukturiem.

6.23.7.3.   Avārijas apstāšanās signāls tiek aktivizēts un deaktivizēts automātiski.

6.23.7.3.1.   Avārijas apstāšanās signāls tiek aktivizēts tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 50 km/h un bremžu sistēma ģenerē avārijas bremzēšanas loģikas signālu, kas definēts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H.

6.23.7.3.2.   Avārijas bremžu signāls tiek automātiski deaktivizēts, ja vairs netiek ģenerēts avārijas bremzēšanas loģikas signāls, kā noteikts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H, vai ja ir aktivizēts avārijas signāls.

6.23.8.   Signālierīce

Nav obligāta.

6.23.9.   Citas prasības

6.23.9.1.   Izņemot, kā paredzēts 6.23.9.2. punktā, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, mehāniskā transportlīdzekļa avārijas apstāšanās signāla vadības ierīce spēj iedarbināt arī piekabes avārijas apstāšanās signālu.

Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir elektriski savienots ar piekabi, abu avārijas apstāšanās signālu darbības frekvence atbilst 6.23.7.1.1. punktā noteiktajai frekvencei. Tomēr, ja mehāniskais transportlīdzeklis spēj konstatēt, ka piekabes avārijas apstāšanās signālam netiek lietoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence drīkst atbilst 6.23.7.1. punktā minētajai.

6.23.9.2.   Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots tādas piekabes vilkšanai, kas ir aprīkota ar nepārtrauktas vai daļēji pārtrauktas bremzēšanas tipa darba bremžu sistēmu, kā definēts Noteikumos Nr. 13, jānodrošina, ka caur šādu piekabju bremžu signāllukturu elektrosavienotāju tiek nodrošināta nepārtraukta enerģijas padeve, kamēr tiek darbinātas darba bremzes.

Avārijas apstāšanās signāls visām šādām piekabēm drīkst darboties neatkarīgi no velkošā transportlīdzekļa, un tam nav jādarbojas vai nu ar tādu pašu frekvenci kā, vai sinhroni ar velkošā transportlīdzekļa avārijas apstāšanās signālu.

6.24.   Ārējais palīgapgaismojuma lukturis

6.24.1.   Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāts.

6.24.2.   Skaits

Divi, tomēr ir atļauti papildu ārējie palīgapgaismojuma lukturi pakāpienu un/vai durvju rokturu apgaismošanai. Katru durvju rokturi vai pakāpienu apgaismo ne vairāk kā viens lukturis.

6.24.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav, tomēr ir spēkā 6.24.9.3. punkta prasības.

6.24.4.   Atrašanās vieta

Īpašu prasību nav.

6.24.5.   Ģeometriskā redzamība

Īpašu prasību nav.

6.24.6.   Orientācija

Īpašu prasību nav.

6.24.7.   Elektriskie slēgumi

Īpašu prasību nav.

6.24.8.   Signālierīce

Īpašu prasību nav.

6.24.9.   Citas prasības

6.24.9.1.   Ārējais palīgapgaismojuma lukturis tiek aktivizēts tikai tad, ja transportlīdzeklis ir stacionārs un ir spēkā viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | dzinējs nedarbojas; vai |
| --- | --- |

a)

dzinējs nedarbojas; vai

| b) | vadītāja vai pasažiera durvis ir atvērtas; vai |
| --- | --- |

b)

vadītāja vai pasažiera durvis ir atvērtas; vai

| c) | kravas nodalījuma durvis ir atvērtas. |
| --- | --- |

c)

kravas nodalījuma durvis ir atvērtas.

5.10. punkta nosacījumiem jābūt ievērotiem visos fiksētajos izmantošanas stāvokļos.

6.24.9.2.   Palīgapgaismojuma luktura funkcijas vajadzībām drīkst aktivizēt apstiprinātus lukturus, kas izstaro baltu gaismu, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, dienas gaitas lukturus un atpakaļgaitas lukturus. Tos drīkst arī aktivizēt kopā ar ārējiem palīgapgaismojuma lukturiem, un 5.11. un 5.12. punkta nosacījumus drīkst nepiemērot.

6.24.9.3.   Tehniskais dienests veic vizuālu testu, lai atbilstoši tipa apstiprinātājas iestādes prasībām verificētu, ka ārējo palīgapgaismojuma lukturu šķietamās virsmas nav tieši redzamas novērotājam, kas pārvietojas pa tādas zonas robežu, ko veido šķērsplakne 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa, šķērsplakne 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa un divas garenplaknes 10 m katrā transportlīdzekļa pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu šo prasību var verificēt, izmantojot rasējumu vai simulāciju.

6.25.   Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls

6.25.1.   Esība

Neobligāts

Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls ir vienlaicīga visu virzienrāžu darbība, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.25.7. punktā.

6.25.2.   Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

6.25.3.   Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

6.25.4.   Atrašanās vieta

Kā noteikts 6.5.4. punktā.

6.25.5.   Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

6.25.6.   Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

6.25.7.   Elektriskie slēgumi. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šīm prasībām, veicot simulāciju vai izmantojot citus verifikācijas līdzekļus, kas ir pieņemami tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanu.

6.25.7.1.   Visi pakaļējie sadursmes brīdinājuma signāla lukturi mirgo sinhroni ar frekvenci 4,0 +/– 1,0 Hz.

6.25.7.1.1.   Tomēr, ja kādam no pakaļējiem sadursmes brīdinājuma signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē tiek izmantots kvēldiega gaismas avots, frekvence ir 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

6.25.7.2.   Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls darbojas neatkarīgi no citiem lukturiem.

6.25.7.3.   Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls tiek aktivizēts un deaktivizēts automātiski.

6.25.7.4.   Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls netiek aktivizēts, ja ir aktivizēti virzienrāži, avārijas signāls vai avārijas apstāšanās signāls.

6.25.7.5.   Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls drīkst tikt aktivizēts tikai šādos apstākļos:

| Vr | aktivizēšana |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr |

Vr

aktivizēšana

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr

“Vr (relatīvais ātrums)”: ātruma starpība starp transportlīdzekli ar pakaļējo sadursmes brīdinājuma signālu un tajā pašā joslā sekojošu transportlīdzekli.

“Vr (relatīvais ātrums)”

“TTC (laiks līdz sadursmei)”: aprēķinātais laiks līdz transportlīdzekļa ar pakaļējo sadursmes brīdinājuma signālu un sekojoša transportlīdzekļa sadursmei, pieņemot, ka relatīvais ātrums saglabājas tāds pats kā aprēķina veikšanas brīdī.

“TTC (laiks līdz sadursmei)”

6.25.7.6.   Pakaļējā sadursmes brīdinājuma signāla aktivēšanas laiks nepārsniedz 3 sekundes.

6.25.8.   Signālierīce

Nav obligāta.

6.26.   Manevrēšanas lukturi (Noteikumi Nr. 23)

6.26.1.   Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

6.26.2.   Skaits

Viens vai divi (viens katrā pusē)

6.26.3.   Izkārtojums

Īpašu prasību nav, tomēr ir spēkā 6.26.9. punkta prasības.

6.26.4.   Atrašanās vieta

Īpašu prasību nav.

6.26.5.   Ģeometriskā redzamība

Īpašu prasību nav.

6.26.6.   Orientācija

Uz leju, tomēr ir spēkā 6.26.9. punkta prasības.

6.26.7.   Elektriskie slēgumi

Manevrēšanas lukturi ir saslēgti tā, ka tos var aktivizēt tikai tad, ja vienlaikus ir ieslēgti galvenie tālās gaismas lukturi vai galvenie tuvās gaismas lukturi.

Manevrēšanas lukturis(-i) tiek aktivizēts(-i) automātiski manevrēšanas līdz 10 km/h laikā, ja izpildās viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc piedziņas sistēmas katras manuālās aktivizēšanas; vai |
| --- | --- |

a)

pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc piedziņas sistēmas katras manuālās aktivizēšanas; vai

| b) | ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums; vai |
| --- | --- |

b)

ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums; vai

| c) | ir aktivizēta kameru [izmantojoša] sistēma, kas palīdz veikt manevrēšanu, lai transportlīdzekli novietotu stāvēšanai. |
| --- | --- |

c)

ir aktivizēta kameru [izmantojoša] sistēma, kas palīdz veikt manevrēšanu, lai transportlīdzekli novietotu stāvēšanai.

Manevrēšanas lukturi automātiski izslēdzas, ja transportlīdzekļa pārvietošanās ātrums uz priekšu pārsniedz 10 km/h, un tie paliek izslēgti, līdz no jauna izpildās to ieslēgšanas nosacījumi.

6.26.8.   Signālierīce

Īpašu prasību nav.

6.26.9.   Citas prasības

6.26.9.1.   Tehniskais dienests veic vizuālu testu, lai atbilstoši tipa apstiprinātājas iestādes prasībām verificētu, ka šo lukturu šķietamās virsmas nav tieši redzamas novērotājam, kas pārvietojas pa tādas zonas robežu, ko veido šķērsplakne 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa, šķērsplakne 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa un divas garenplaknes 10 m katrā transportlīdzekļa pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.

6.26.9.2.   Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu 6.26.9.1. punkta prasību izpildi drīkst verificēt, izmantojot rasējumu vai simulāciju, vai drīkst uzskatīt, ka tās ir ievērotas, ja uzstādīšanas nosacījumi atbilst 6.2.3. punktam Noteikumos Nr. 23, kā norādīts 1. pielikuma 9. punkta paziņojuma dokumentā.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJAS UN PAPLAŠINĀJUMI VAI TAJĀ UZSTĀDĪTO APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJAS UN PAPLAŠINĀJUMI

7.1.   Par visām transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču vai gaismas signālierīču uzstādījuma modifikācijām, vai 3.2.2. punktā minētā saraksta modifikācijām ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļa tipu. Šī iestāde drīkst vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

7.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

7.2.   Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, šajā nolūkā izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | ikviens transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

ikviens transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:






  8.2.1. | nodrošina, lai saistībā ar visiem aspektiem, kas attiecas uz 5. un 6. punktā noteikto prasību ievērošanu, pastāvētu efektīva transportlīdzekļu kvalitātes kontroles kārtība; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

8.2.1.

nodrošina, lai saistībā ar visiem aspektiem, kas attiecas uz 5. un 6. punktā noteikto prasību ievērošanu, pastāvētu efektīva transportlīdzekļu kvalitātes kontroles kārtība;

| 8.2.2. | nodrošina, lai katram transportlīdzekļa tipam tiktu veiktas vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktie testi vai fiziskas pārbaudes, kas ļauj iegūt līdzvērtīgu informāciju. |
| --- | --- |

8.2.2.

nodrošina, lai katram transportlīdzekļa tipam tiktu veiktas vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktie testi vai fiziskas pārbaudes, kas ļauj iegūt līdzvērtīgu informāciju.

| 8.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. Šos testus veic izlases kārtā ņemtiem paraugiem, netraucējot ražotājiem pildīt piegādes saistības. |
| --- | --- |

8.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. Šos testus veic izlases kārtā ņemtiem paraugiem, netraucējot ražotājiem pildīt piegādes saistības.

| 8.4. | Tipa apstiprinātājas iestādes mērķis ir veikt pārbaudes reizi gadā. Tomēr šajā jautājumā tipa apstiprinātāja iestāde drīkst rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par ražojumu atbilstības kontroles pasākumu efektīvu nodrošinājumu. Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē neapmierinošus rezultātus, tā attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

8.4.

Tipa apstiprinātājas iestādes mērķis ir veikt pārbaudes reizi gadā. Tomēr šajā jautājumā tipa apstiprinātāja iestāde drīkst rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par ražojumu atbilstības kontroles pasākumu efektīvu nodrošinājumu. Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē neapmierinošus rezultātus, tā attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drīkst atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja transportlīdzeklis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

9.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā pirms tam piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē par to pārējās pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, šajā nolūkā izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KURI ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, to paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1   Vispārēja informācija

12.1.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākā grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar jaunāko grozījumu sēriju.

12.1.2.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākā grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kura tips apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar jaunāko grozījumu sēriju.

12.1.3.   Laikā no dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākā grozījumu sērija, un līdz tās obligātai piemērošanai jauniem tipa apstiprinājumiem nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt apstiprinājumus tiem transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar visām piemērojamām iepriekšējām grozījumu sērijām.

12.1.4.   Spēkā esošie apstiprinājumi, kas piešķirti līdz dienai, no kuras obligāti jāpiemēro jaunākā grozījumu sērija, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku, un nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsakās piešķirt apstiprinājumu paplašinājumus (izņemot to, kas norādīts 12.1.6. punktā).

12.1.5.   Ja atbilstīgi kādai no iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas paredzētas šajos ar jaunāko grozījumu sēriju grozītajos noteikumos, nolīguma puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to paziņo citām nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

12.1.6.   Neatkarīgi no 12.1.4. punktā noteiktā nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas stāšanās spēkā, nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām.

12.1.7.   Līdz turpmākam paziņojumam Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram Japāna pasludina, ka saistībā ar apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu uz Japānu attiecas tikai tās nolīguma, kam pievienoti šie noteikumi, prasības, kas skar M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus.

1

1

12.2.   Pārejas noteikumi, kas piemērojami 03. grozījumu sēriju.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

| a) | no 2007. gada 10. oktobra (12 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

a)

no 2007. gada 10. oktobra (12 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju;

| b) | līdz 2009. gada 9. oktobrim (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) neatsaka valsts vai reģiona tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar jebkuru no iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām; |
| --- | --- |

b)

līdz 2009. gada 9. oktobrim (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) neatsaka valsts vai reģiona tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar jebkuru no iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām;

| c) | no 2009. gada 10. oktobra (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) drīkst atteikt pirmo valsts vai reģionālo nodošanu ekspluatācijā N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz pakaļējo marķējumu) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumu), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, kas neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām; |
| --- | --- |

c)

no 2009. gada 10. oktobra (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) drīkst atteikt pirmo valsts vai reģionālo nodošanu ekspluatācijā N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz pakaļējo marķējumu) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumu), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, kas neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām;

2

3

3

4

| d) | neatkarīgi no 12.1.4. punktā noteiktā no 2011. gada 10. oktobra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) vairs neatzīst apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz pakaļējo marķējumu) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumu), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, piešķirti saskaņā ar jebkuru iepriekšēju grozījumu sēriju, kas zaudē spēku; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgi no 12.1.4. punktā noteiktā no 2011. gada 10. oktobra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) vairs neatzīst apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz pakaļējo marķējumu) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumu), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, piešķirti saskaņā ar jebkuru iepriekšēju grozījumu sēriju, kas zaudē spēku;

2

3

3

4

| e) | no 2010. gada 12. jūnija (36 mēneši pēc 03. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu; |
| --- | --- |

e)

no 2010. gada 12. jūnija (36 mēneši pēc 03. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu;

| f) | līdz 2010. gada 11. janvārim (18 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 03. grozījumu sērijas 4. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par priekšējo miglas lukturu vertikālo orientāciju (6.3.6.1.1. punkts) un/vai par virzienrāžu darbības signālierīci (6.5.8. punkts), un/vai dienas gaitas lukturu izslēgšanos (6.19.7.3. punkts); |
| --- | --- |

f)

līdz 2010. gada 11. janvārim (18 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 03. grozījumu sērijas 4. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par priekšējo miglas lukturu vertikālo orientāciju (6.3.6.1.1. punkts) un/vai par virzienrāžu darbības signālierīci (6.5.8. punkts), un/vai dienas gaitas lukturu izslēgšanos (6.19.7.3. punkts);

| g) | līdz 2011. gada 10. oktobrim (60 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par pamanāmības zīmju kopējo garumu (6.21.4.1.3. punkts) (27). |
| --- | --- |

g)

līdz 2011. gada 10. oktobrim (60 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par pamanāmības zīmju kopējo garumu (6.21.4.1.3. punkts) (27).

27

12.3.   Pārejas noteikumi, kas piemērojami 04. grozījumu sērijai.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

| a) | no 2011. gada 7. februāra M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un no 2012. gada 7. augusta pārējo kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

a)

no 2011. gada 7. februāra M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un no 2012. gada 7. augusta pārējo kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju;

1

1

| b) | pēc 2009. gada 22. jūlija (04. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās datums) turpina piešķirt apstiprinājumus transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst ar 04. grozījumu sērijas 2. papildinājumu grozītajām 5.2.1. punkta prasībām, ja tie ir aprīkoti ar galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti atbilstoši Noteikumiem Nr. 98 (pirms 9. papildinājuma) vai Noteikumiem Nr. 112 (pirms 8. papildinājuma); |
| --- | --- |

b)

pēc 2009. gada 22. jūlija (04. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās datums) turpina piešķirt apstiprinājumus transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst ar 04. grozījumu sērijas 2. papildinājumu grozītajām 5.2.1. punkta prasībām, ja tie ir aprīkoti ar galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti atbilstoši Noteikumiem Nr. 98 (pirms 9. papildinājuma) vai Noteikumiem Nr. 112 (pirms 8. papildinājuma);

| c) | no 2012. gada 24. oktobra (36 mēneši pēc 04. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām par sprieguma ierobežojumu, kas noteiktas 3.2.7. un 5.27. līdz 5.27.4. punktā šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sērijas 3. papildinājumu; |
| --- | --- |

c)

no 2012. gada 24. oktobra (36 mēneši pēc 04. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām par sprieguma ierobežojumu, kas noteiktas 3.2.7. un 5.27. līdz 5.27.4. punktā šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sērijas 3. papildinājumu;

| d) | līdz 2011. gada 7. februārim M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un līdz 2012. gada 7. augustam citu kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 04. grozījumu sērijas 2. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par tādu dienas gaitas lukturu izslēgšanos, kas ir savstarpēji savietoti ar priekšējiem virzienrāžiem (6.19.7.6. punkts). |
| --- | --- |

d)

līdz 2011. gada 7. februārim M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un līdz 2012. gada 7. augustam citu kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 04. grozījumu sērijas 2. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām par tādu dienas gaitas lukturu izslēgšanos, kas ir savstarpēji savietoti ar priekšējiem virzienrāžiem (6.19.7.6. punkts).

1

1

12.3.1.   Neraugoties uz iepriekš izklāstītajiem pārejas noteikumiem, tām nolīguma pusēm, kuras Noteikumus Nr. 112 sāk piemērot pēc 2008. gada 7. augusta (diena, kad stājās spēkā šo noteikumu 04. grozījumu sērija), nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips neatbilst prasībām, kas noteiktas 6.1.2. un 6.2.2. punktā šajos noteikumos, kas grozīti ar šo noteikumu 04. grozījumu sēriju attiecībā uz Noteikumiem Nr. 112.

12.4.   Pārejas noteikumi, kas piemērojami 05. grozījumu sērijai.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

| a) | no 2015. gada 30. janvāra (48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

a)

no 2015. gada 30. janvāra (48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju;

| b) | līdz 2016. gada 30. jūlijam jauniem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un līdz 2018. gada 30. janvārim jauniem citu kategoriju transportlīdzekļu tipiem (attiecīgi 66 un 84 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus, ja jaunais apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas paredzētas vienā vai vairākos šādos šo noteikumu punktos: 6.2.7.6.2. vai 6.2.7.6.3. līdz 6.2.7.6.3.3., nevis prasībām, kas paredzētas šo noteikumu 6.2.7.6.1. punktā, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

b)

līdz 2016. gada 30. jūlijam jauniem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un līdz 2018. gada 30. janvārim jauniem citu kategoriju transportlīdzekļu tipiem (attiecīgi 66 un 84 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus, ja jaunais apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas paredzētas vienā vai vairākos šādos šo noteikumu punktos: 6.2.7.6.2. vai 6.2.7.6.3. līdz 6.2.7.6.3.3., nevis prasībām, kas paredzētas šo noteikumu 6.2.7.6.1. punktā, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju.

1

1

12.5.   Pārejas noteikumi, kas piemērojami 06. grozījumu sērijai.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

no 2017. gada 18. novembra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 06. grozījumu sēriju.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Attiecībā uz pakaļējās numura zīmes apgaismes ierīcēm un 5. un 6. kategorijas virzienrāžiem izmanto terminu “gaismu izstarojoša virsma”.

2

(3)  Piemēri attiecībā uz lēmumu par lukturu savietošanu ir atrodami 3. pielikuma 7. daļā.

3

(4)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

4

CIE

CIE

(5)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

5

CIE

CIE

(6)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

6

CIE

CIE

(7)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

7

CIE

CIE

(8)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

8

CIE

CIE

(9)  
  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

9

CIE

CIE

(10)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  Tas neattiecas uz īpašiem priekšmetiem, kas var tikt piestiprināti galvenā luktura ārpusē.

11

(12)  Šajos noteikumos nav noteikts, kā mērīt lukturu izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas.

12

(13)  Saukts arī “baltais” vai “bezkrāsainais” atpakaļatstarotājs.

13

(14)  Šie noteikumi neaizliedz līgumslēdzējām pusēm, kas tos piemēro, savā teritorijā atļaut aizmugurē izmantot baltas krāsas pamanāmības zīmes.

14

(15)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

15

(16)  Attiecīgo noteikumu Līgumslēdzējas puses var aizliegt mehānisku tīrīšanas sistēmu izmantošanu, ja ir uzstādīti galvenie lukturi ar plastmasas lēcām un marķējumu “PL”.

16

(17)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

17

(18)  Jaunus transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst turpināt apstiprināt 18 mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

18

(19)  Jaunus transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst turpināt apstiprināt 18 mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

19

(20)  Jaunus transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst turpināt apstiprināt 18 mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

20

(21)  Līgumslēdzējas puses, kuras nepiemēro Noteikumus Nr. 87, drīkst aizliegt dienas gaitas lukturu esību (kā noteikts 5.22. punktā), pamatojoties uz valsts tiesību aktiem.

21

(22)  Jaunus transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst turpināt apstiprināt 18 mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

22

(23)  Ja ir uzstādītas papildu “divas simetriski novietotas apgaismes ierīces”, horizontālais attālums drīkst būt 200 mm (attēlā apzīmēts ar C).

23

(24)  Ceļu satiksmes virzieni ir nodalīti ar ceļubūves konstrukciju vai tiek konstatēts attiecīgs laterālais attālums līdz pretējā kustības virzienu satiksmei. Tas nozīmē, ka pretējā virzienā braucošu transportlīdzekļu galvenie lukturi rada mazāku nevēlamo apžilbinājumu.

24

(25)  Šo prasību nepiemēro tuvās gaismas apgaismojumam, ja līkumgaismu ieslēdz, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

25

(26)  Tomēr attiecīgo noteikumu Līgumslēdzējas puses var aizliegt mehānisku tīrīšanas sistēmu izmantošanu, ja ir uzstādīti galvenie lukturi ar plastmasas lēcām un marķējumu “PL”.

26

(27)  Sekretariāta piezīme. Attiecībā uz 6.21.4.1.3. punktu, lūdzu, skatīt 03. grozījumu sēriju, kas ietverta dokumentā E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6

27

---

1. PIELIKUMS

Image 87

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājuma atsaukumu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48

Apstiprinājuma Nr.: Paplašinājuma Nr.:

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Ražotāja dotais transportlīdzekļa tipa nosaukums:

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese (attiecīgā gadījumā):

5. Iesniegts apstiprināšanai (datums):

6. Tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu:

7. Testa protokola datums:

8. Testa protokola numurs:

9. Īss apraksts:

Transportlīdzeklī uzstādītās apgaismes ierīces un gaismas signālierīces:

9.1. Galvenie tālās gaismas lukturi: ir/nav (2)

9.2. Galvenie tuvās gaismas lukturi: ir/nav (2)

9.3. Priekšējie miglas lukturi: ir/nav (2)

Piezīmes: Savstarpēji savietoti galvenajā lukturī: ir/nav (2)

9.4. Atpakaļgaitas lukturi: ir/nav (2)

9.5. Priekšējie virzienrāži: ir/nav (2)

9.6. Pakaļējie virzienrāži: ir/nav (2)

9.7. Sānu virzienrāži: ir/nav (2)

9.8. Avārijas signāls: ir/nav (2)

Image 88

9.9. Bremžu signāllukturi: ir/nav (2)

9.10. Pakaļējās numura zīmes

apgaismojuma ierīce: ir/nav (2)

9.11. Priekšējie gabarītgaismas lukturi: ir/nav (2)

9.12. Pakaļējie gabarītgaismas lukturi: ir/nav (2)

9.13. Pakaļējie miglas lukturi: ir/nav (2)

9.14. Stāvgaismas lukturi: ir/nav (2)

9.15. Kontūrgaismas lukturi: ir/nav (2)

9.16. Pakaļējie atpakaļatstarotāji,

kam nav trīsstūra formas: ir/nav (2)

9.17. Pakaļējie atpakaļatstarotāji, kam ir trīsstūra forma: ir/nav (2)

9.18. Priekšējie atpakaļatstarotāji,

kam nav trīsstūra formas: ir/nav (2)

9.19. Sānu atpakaļatstarotāji,

kam nav trīsstūra formas: ir/nav (2)

9.20. Sānu gabarītgaismas lukturi: ir/nav (2)

9.21. Dienas gaitas lukturi: ir/nav (2)

9.22. Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): ir/nav (2)

9.23. Pagrieziena lukturi: ir/nav (2)

9.24. Pamanāmības zīmes: aizmugurē sānos

9.24.1. Visu gabarītu pamanāmības zīmes: ir/nav (2) ir/nav (2)

9.24.2. Daļējas gabarītu pamanāmības zīmes: ir/nav (2) ir/nav (2)

9.24.3. Horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes: ir/nav (2) ir/nav (2)

9.24.4. Izņēmumi attiecībā uz pamanāmības zīmēm saskaņā ar 6.21.1.2.5. punktu

aizmugurē

ir/nav (2)

Piezīmes:

sānos

ir/nav (2)

Piezīmes

9.25. Avārijas bremžu signāls: ir/nav (2)

9.26. Manevrēšanas lukturi: ir/nav (2)

9.27. Ārējie palīgapgaismojuma lukturi: ir/nav (2)

9.28. Ekvivalenti lukturi: ir/nav (2)

9.29. Maksimāli pieļaujamā slodze bagāžniekā:

Image 89

10. Piezīmes:

10.1. Piezīmes par kustīgajām sastāvdaļām:

10.2. Šķietamās virsmas definēšanas metode:

a) apgaismojošās virsmas robeža (2) vai

b) gaismu izstarojošā virsma (2)

10.3. Citas piezīmes (attiecas uz labās un kreisās puses satiksmes transportlīdzekļiem):

10.4. Piezīmes attiecībā uz AFS (saskaņā ar šo noteikumu 3.2.6. un 6.22.7.4. punktu):

10.5. Piezīmes attiecībā uz pamanāmības zīmju garumu, ja tas ir mazāks par šo noteikumu 6.21.4.1.2. un 6.21.4.2.2. punktā noteikto minimālo 70 % vērtību.

10.6. Attiecībā uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem – piezīmes par elektroenerģijas padeves nosacījumiem (saskaņā ar šo noteikumu 3.2.7. un 5.27. punktu):

10.7. Piezīmes par pamanāmības zīmēm (saskaņā ar šo noteikumu 6.21.1.2.5. un 6.21.4.3.1. punktu):

10.8. Piezīmes par pamanāmības zīmēm (nepabeigts transportlīdzeklis vai pabeigti transportlīdzekļi saskaņā ar šo noteikumu 6.21.1.2.1. un 6.21.1.2.2.1 punktu):

Nepabeigti transportlīdzekļi: jā/nē (2)

Pabeigti transportlīdzekļi: jā/nē (2)

Vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi: jā/nē (2)

11. Apstiprinājuma marķējuma novietojums:

12. Apstiprinājuma paplašināšanas pamatojums (attiecīgā gadījumā):

13. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2)

14. Vieta:

15. Datums:

16. Paraksts:

17. Pēc pieprasījuma pieejami šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru:

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (sk. apstiprināšanas prasības šajos noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA PARAUGI

A PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 90

Šis transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējums rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 06. grozījumu sēriju. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 48, kuri grozīti ar 06. grozījumu sēriju.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 91

Šis transportlīdzeklim piestiprinātais marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 06. grozījumu sēriju, un Noteikumiem Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad attiecīgie apstiprinājumi ir piešķirti, Noteikumi Nr. 48 jau bija grozīti ar 06. grozījumu sēriju, bet Noteikumi Nr. 33 bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs

---

3. PIELIKUMS

LUKTURU VIRSMU, ASU, ATSKAITES CENTRU UN ĢEOMETRISKĀS REDZAMĪBAS LEŅĶU PIEMĒRI

Šajos piemēros ir attēloti daži izkārtojumi, lai palīdzētu izprast noteikumus, un tie nav paredzēti kā konstrukciju ierobežojoši.

APZĪMĒJUMI visos šā pielikuma piemēros:

| 1. | Apgaismojošā virsma |
| --- | --- |

1.

Apgaismojošā virsma

| 2. | Atskaites ass |
| --- | --- |

2.

Atskaites ass

| 3. | Atskaites centrs |
| --- | --- |

3.

Atskaites centrs

| 4. | Ģeometriskās redzamības leņķis |
| --- | --- |

4.

Ģeometriskās redzamības leņķis

| 5. | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- |

5.

Gaismu izstarojošā virsma

| 6. | Šķietamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu |
| --- | --- |

6.

Šķietamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu

| 7.a | Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu (ar ārējo lēcu) |
| --- | --- |

7.a

Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu (ar ārējo lēcu)

| 7.b | Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.8. punkta b) apakšpunktu (bez ārējās lēcas) |
| --- | --- |

7.b

Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.8. punkta b) apakšpunktu (bez ārējās lēcas)

| 8. | Redzamības virziens |
| --- | --- |

8.

Redzamības virziens

| IO | Iekšējā optiskā daļa |
| --- | --- |
| LG | Gaismvirzis |
| L | Ārējā lēca |
| R | Atstarotājs |
| S | Gaismas avots |
| X | Nav šīs funkcijas daļa |
| F1 | Pirmā funkcija |
| F2 | Otrā funkcija |

IO

Iekšējā optiskā daļa

LG

Gaismvirzis

L

Ārējā lēca

R

Atstarotājs

S

Gaismas avots

X

Nav šīs funkcijas daļa

F1

Pirmā funkcija

F2

Otrā funkcija

1. DAĻA

Gaismas signālierīces, kas nav atpakaļatstarotājs, gaismu izstarojošā virsma

Image 92

Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu

2. DAĻA

Gaismas signālierīces, kas nav atpakaļatstarotājs, apgaismojošā virsma

Gaismas signālierīces, kas nav atpakaļatstarotājs, apgaismojošā virsma

Image 93

Rezultātā iegūtā apgaismjošā virsma pie visiem iespējamajiem aizsegu stāvokļiem, t.i., lai noteiktu maksimālā un minimālā laukuma specifikāciju

Apgaismojošā virsma

Aizsegi; iespējami citi aizsegu stāvokļi

3. DAĻA

Šķietamās virsmas piemēri, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Šķietamās virsmas piemēri, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Image 94

Šķietamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu

Šķietamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu

Image 95

Šķietamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu

4. DAĻA

Šķietamās virsmas piemēri, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Šķietamās virsmas piemēri, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Image 96

Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu

Image 97

Šķietamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu

5. DAĻA

Piemērs, kurā attēlota apgaismojošā virsma salīdzinājumā ar gaismu izstarojošo virsmu “monofunkcionāla luktura” gadījumā (sk. šo noteikumu 2.8. un 2.9. punktu)

Piemērs, kurā attēlota apgaismojošā virsma salīdzinājumā ar gaismu izstarojošo virsmu “monofunkcionāla luktura” gadījumā (sk. šo noteikumu 2.8. un 2.9. punktu)

Piemēri, kuros attēlots gaismas avots ar atstarotāja optiku aiz ārējās lēcas:

| 1. piemērs | 2. piemērs |
| --- | --- |
| | |
| (Ietverot ārējo lēcu) | (Neietverot neteksturēto ārējo lēcu) |

1. piemērs

1. piemērs

2. piemērs

2. piemērs

Image 98

Image 99

(Ietverot ārējo lēcu)

(Neietverot neteksturēto ārējo lēcu)

Piemēri, kuros attēlots gaismas avots ar atstarotāja optiku ar iekšējo lēcu aiz ārējās lēcas:

| 3. piemērs | 4. piemērs |
| --- | --- |
| | |
| (Ietverot ārējo lēcu) | (Neietverot neteksturēto ārējo lēcu) |

3. piemērs

3. piemērs

4. piemērs

4. piemērs

Image 100

Image 101

(Ietverot ārējo lēcu)

(Neietverot neteksturēto ārējo lēcu)

Piemēri, kuros attēlots gaismas avots ar atstarotāja optiku ar daļēju iekšējo lēcu aiz ārējās lēcas:

| 5. piemērs | 6. piemērs |
| --- | --- |
| | |
| (Ietverot ārējo lēcu) | (Neietverot neteksturēto ārējo lēcu) |

5. piemērs

5. piemērs

6. piemērs

6. piemērs

Image 102

Image 103

(Ietverot ārējo lēcu)

(Neietverot neteksturēto ārējo lēcu)

Piemērs, kurā attēlota gaismvirža optika aiz ārējās lēcas:

7. piemērs

7. piemērs

Image 104

Gadījuma, ja neteksturētā ārējā lēca netiek iekļauta, saskaņā ar 2.8 punkta b) apakšpunktu šķietamā virsma ir "7b".

Griezums

Piemērs, kurā attēlota gaismvirža vai atstarotāja optika aiz ārējās lēcas:

8. piemērs

8. piemērs

Image 105

LG, R un F1

Gadījuma, ja neteksturētā ārējā lēca netiek iekļauta, saskaņā ar 2.8 punkta b) apakšpunktu šķietamā virsma ir "7b", un F1 nav caurspīdīgs uz F2.

Griezums

Piemērs, kurā attēlots gaismas avots ar atstarotāja optiku apvienojumā ar zonu, kas nav šīs funkcijas daļa, aiz ārējās lēcas:

9. piemērs.

9. piemērs.

Image 106

Gadījuma, ja neteksturētā ārējā lēca netiek iekļauta, saskaņā ar 2.8 punkta b) apakšpunktu šķietamā virsma ir "7b".

6. DAĻA

Piemēri, kuros attēlota gaismu izstarojošās virsmas noteikšana salīdzinājumā ar apgaismojošo virsmu (skatīt šo noteikumu 2.8. un 2.9. punktu)

Piemēri, kuros attēlota gaismu izstarojošās virsmas noteikšana salīdzinājumā ar apgaismojošo virsmu (skatīt šo noteikumu 2.8. un 2.9. punktu)

Piezīme. Atstarotā gaisma varētu/var ietekmēt gaismu izstarojošās virsmas noteikšanu

Piezīme.

A piemērs

A piemērs

Image 107

Ērtības labad lēcas virsma attēlota plakana

PROJICĒTAIS SKATS

DEKLARĒTĀ ATSKAITES ASS

| | Apgaismojošā virsma | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

a un b

c un d

B piemērs

B piemērs

Image 108

Ērtības labad lēcas virsma attēlota plakana

PROJICĒTAIS SKATS

DEKLARĒTĀ ATSKAITES ASS

| | Apgaismojošā virsma | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

a un b

c un d

C piemērs

C piemērs

Piemērs, kā noteikt apgaismojošo virsmu apvienojumā ar zonu, kas nav daļa no attiecīgās funkcijas

Image 109

X nav daļa no šis funkcijas

Ērtības labad lēcas virsma attēlota plakana

PROJICĒTAIS SKATS

DEKLARĒTĀ ATSKAITES ASS

| | Apgaismojošā virsma |
| --- | --- |
| Malas ir | a un b |

Apgaismojošā virsma

Malas ir

a un b

D piemērs

D piemērs

Piemērs, kā noteikt gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu apvienojumā ar zonu, kas nav daļa no attiecīgās funkcijas

Image 110

X nav daļa no šis funkcijas

Ērtības labad lēcas virsma attēlota plakana

PROJICĒTAIS SKATS

DEKLARĒTĀ ATSKAITES ASS

| | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- |
| Malas ir | c–d un e–f |

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.8. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

c–d un e–f

E piemērs

E piemērs

Piemērs, kā noteikt šķietamo virsmu apvienojumā ar zonu, kas nav daļa no attiecīgās funkcijas, un neteksturētu ārējo lēcu (saskaņā ar 2.8. punkta b) apakšpunktu)

Image 111

X nav daļa no šis funkcijas

Ērtības labad lēcas virsma attēlota plakana

PROJICĒTAIS SKATS

DEKLARĒTĀ ATSKAITES ASS

| | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma, piemēram, saskaņā ar 2.8. punkta b) apakšpunktu |
| --- | --- |
| Malas ir | c'-d' un e'-f' |

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma, piemēram, saskaņā ar 2.8. punkta b) apakšpunktu

Malas ir

c'-d' un e'-f'

7. DAĻA

Piemēri lēmuma pieņemšanai par divu funkciju savstarpēju savietošanu

Piemēri lēmuma pieņemšanai par divu funkciju savstarpēju savietošanu

Ja ir teksturēta ārējā lēca ar sienu pa vidu:

Image 112

7a — F2

7a — F1

Nav savstarpēji savietotas

Ja ir teksturēta ārējā lēca:

Image 113

Savstarpēji savietotas

7a — F2

7a — F1

Ja neteksturētā ārējā lēca nav ietverta:

Image 114

Nav savstarpēji savietotas

Ja neteksturētā ārējā lēca nav ietverta:

Image 115

LG un F1

LG un F1

Nav savstarpēji savietotas

Nav savstarpēji savietotas

Ja ārējā lēca (teksturēta vai neteksturēta) ir ietverta:

Image 116

Savstarpēji savietotas

LG un F1

LG un F1

Savstarpēji savietotas

Ja ārējā lēca (teksturēta vai neteksturēta) ir ietverta:

Image 117

LG, R un F1

Savstarpēji savietotas

Ja neteksturētā ārējā lēca nav ietverta, “7b” ir šķietamā virsma saskaņā ar 2.8. punktu, un caur F1 nevar redzēt F2:

Image 118

F1 nav savstarpēji savietotas ar F2

LG, R un F1

Ja neteksturētā ārējā lēca ir vai nav ietverta:

Image 119

Savstarpēji savietotas

LG un F1

---

4. PIELIKUMS

SARKANAS GAISMAS LUKTURA REDZAMĪBA UZ PRIEKŠU UN BALTAS GAISMAS LUKTURA REDZAMĪBA UZ AIZMUGURI

(sk. šo noteikumu 5.10.1. un 5.10.2. punktu)

1. attēls

Image 120

Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu

1. zona

2. attēls

2. attēls

Image 121

Baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri

2. zona

---

5. PIELIKUMS

SLOGOŠANAS STĀVOKĻI, KAS JĀŅEM VĒRĀ, NOSAKOT GALVENO TUVĀS GAISMAS LUKTURU VERTIKĀLĀS ORIENTĀCIJAS VARIĀCIJAS

Asu slogošanas nosacījumi, kas minēti 6.2.6.1. un 6.2.6.3.1. punktā.

1.   Turpmāk aprakstītajiem testiem pasažieru masu aprēķina, pieņemot, ka viens cilvēks sver 75 kg.

2.   Slogošanas nosacījumi dažādiem transportlīdzekļu tipiem:

| 2.1. | M1 kategorijas transportlīdzekļi (1):






  2.1.1. | Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem:






  2.1.1.1. | viens cilvēks vadītāja vietā; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

M1 kategorijas transportlīdzekļi (1):

2.1.1.

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem:

2.1.1.1.

viens cilvēks vadītāja vietā;

| 2.1.1.2. | vadītājs un viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vadītājs un viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja;

| 2.1.1.3. | vadītājs, viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja, un pasažieri visos sēdekļos, kas ir vistālāk aizmugurē; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

vadītājs, viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja, un pasažieri visos sēdekļos, kas ir vistālāk aizmugurē;

| 2.1.1.4. | cilvēki visos sēdekļos; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

cilvēki visos sēdekļos;

| 2.1.1.5. | cilvēki visos sēdekļos un vienmērīgi sadalīta slodze bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz pakaļējās ass vai uz priekšējās ass, ja bagāžnieks ir priekšā. Ja transportlīdzeklim ir priekšējais un pakaļējais bagāžnieks, papildu slodzi attiecīgi sadala, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz asīm. Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst, pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz vienas no asīm, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.1.1.5.

cilvēki visos sēdekļos un vienmērīgi sadalīta slodze bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz pakaļējās ass vai uz priekšējās ass, ja bagāžnieks ir priekšā. Ja transportlīdzeklim ir priekšējais un pakaļējais bagāžnieks, papildu slodzi attiecīgi sadala, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz asīm. Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst, pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz vienas no asīm, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu;

| 2.1.1.6. | vadītājs un vienmērīgi sadalīta slodze bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz attiecīgās ass.
  Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz ass, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

vadītājs un vienmērīgi sadalīta slodze bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz attiecīgās ass.

Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz ass, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu.

| 2.1.2. | Nosakot minētos slogošanas nosacījumus, ņem vērā visus ražotāja noteiktos slogošanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nosakot minētos slogošanas nosacījumus, ņem vērā visus ražotāja noteiktos slogošanas ierobežojumus.

| 2.2. | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi (1);
  Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem:






  2.2.1. | nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā; |
| --- | --- | --- |

2.2.

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi (1);

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem:

2.2.1.

nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

| 2.2.2. | transportlīdzekļi slogoti tā, lai uz katras ass būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze vai līdz sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, proporcionāli slogojot priekšējo un pakaļējo asi līdz to maksimāli tehniski pieļaujamajai slodzei atkarība no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais. |
| --- | --- |

2.2.2.

transportlīdzekļi slogoti tā, lai uz katras ass būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze vai līdz sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, proporcionāli slogojot priekšējo un pakaļējo asi līdz to maksimāli tehniski pieļaujamajai slodzei atkarība no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais.

| 2.3. | N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām:






  2.3.1. | Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem;






  2.3.1.1. | nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām:

2.3.1.

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka pie šādiem slogošanas nosacījumiem;

2.3.1.1.

nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

| 2.3.1.2. | vadītājs un krava, kas izvietota tā, lai uz aizmugurējās ass vai asīm būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze vai lai būtu sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais, nepārsniedzot priekšējās ass slodzi, ko aprēķina, nepiekrauta transportlīdzekļa priekšējās ass slodzei pieskaitot 25 % no priekšējās ass maksimālās pieļaujamās slodzes. Ja kravas platforma atrodas priekšpusē, minētie nosacījumi attiecas uz priekšējo asi. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

vadītājs un krava, kas izvietota tā, lai uz aizmugurējās ass vai asīm būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze vai lai būtu sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais, nepārsniedzot priekšējās ass slodzi, ko aprēķina, nepiekrauta transportlīdzekļa priekšējās ass slodzei pieskaitot 25 % no priekšējās ass maksimālās pieļaujamās slodzes. Ja kravas platforma atrodas priekšpusē, minētie nosacījumi attiecas uz priekšējo asi.

| 2.4. | N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmas:






  2.4.1. | Puspiekabju vilcēji:






  2.4.1.1. | nepiekrauts transportlīdzeklis bez slodzes uz jūgierīci un ar vienu cilvēku vadītāja vietā; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmas:

2.4.1.

Puspiekabju vilcēji:

2.4.1.1.

nepiekrauts transportlīdzeklis bez slodzes uz jūgierīci un ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

| 2.4.1.2. | viens cilvēks vadītāja vietā: tehniski pieļaujamā slodze uz jūgierīces, kad ierīce ir tajā stāvoklī, kurš atbilst lielākajai slodzei uz pakaļējās ass. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

viens cilvēks vadītāja vietā: tehniski pieļaujamā slodze uz jūgierīces, kad ierīce ir tajā stāvoklī, kurš atbilst lielākajai slodzei uz pakaļējās ass.

| 2.4.2. | Piekabju vilcēji:






  2.4.2.1. | nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Piekabju vilcēji:

2.4.2.1.

nepiekrauts transportlīdzeklis ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

| 2.4.2.2. | viens cilvēks vadītāja vietā, aizņemtas visas pārējās vietas vadītāja kabīnē. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

viens cilvēks vadītāja vietā, aizņemtas visas pārējās vietas vadītāja kabīnē.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

6. PIELIKUMS

TUVĀS GAISMAS KŪĻA SLĪPUMA VARIĀCIJU MĒRĪŠANA ATKARĪBĀ NO SLODZES

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā ir noteikts paņēmiens, ar kuru mēra, kā atkarībā no piekraušanas izraisītas transportlīdzekļa sasveres mainās mehānisko transportlīdzekļu tuvās gaismas kūļa slīpums attiecībā pret tā sākotnējo slīpumu.

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Sākotnējais slīpums

2.1.1.   Deklarētais sākotnējais slīpums

Tuvās gaismas kūļa sākotnējais slīpums, ko norādījis mehāniskā transportlīdzekļa ražotājs un kas ir atskaites vērtība pieļaujamo variāciju aprēķināšanai.

2.1.2.   Izmērītais sākotnējais slīpums

Tuvās gaismas kūļa slīpuma vai transportlīdzekļa slīpuma vidējā vērtība, ko mēra, kad transportlīdzeklis ir stāvoklī Nr. 1, kurš attiecīgajam testējamās kategorijas transportlīdzeklim noteikts 5. pielikumā. Tā ir atskaites vērtība, ko izmanto, novērtējot gaismas kūļa slīpuma variācijas atkarībā no slodzes.

2.2.   Tuvās gaismas kūļa slīpums

To var definēt šādi:

| | vai nu miliradiānos izteikts leņķis starp kūļa virzienu uz raksturīgu punktu priekšējā luktura gaismas izplatības norobežojošās līnijas horizontālajā daļā un horizontālo plakni, |
| --- | --- |

vai nu miliradiānos izteikts leņķis starp kūļa virzienu uz raksturīgu punktu priekšējā luktura gaismas izplatības norobežojošās līnijas horizontālajā daļā un horizontālo plakni,

| | vai arī minētā leņķa tangente, ko izsaka ar procentuālo slīpumu, jo leņķi ir mazi (šādiem maziem leņķiem 1 % ir vienāds ar 10 mrad). |
| --- | --- |

vai arī minētā leņķa tangente, ko izsaka ar procentuālo slīpumu, jo leņķi ir mazi (šādiem maziem leņķiem 1 % ir vienāds ar 10 mrad).

Ja slīpumu izsaka ar procentuālo slīpumu, to var aprēķināt pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| h1 | ir minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, ko mēra uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un atrodas horizontālā attālumā L; |
| --- | --- |
| h2 | ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (šo punktu pieņem par h1 nolūkā izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu); |
| L | ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram. |

h1

ir minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, ko mēra uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un atrodas horizontālā attālumā L;

h2

ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (šo punktu pieņem par h1 nolūkā izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu);

L

ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram.

Negatīvas vērtības norāda uz lejupvērstu slīpumu (sk. 1. attēlu).

Pozitīvas vērtības norāda uz augšupvērstu slīpumu.

1. attēls

M1 kategorijas transportlīdzekļa tuvās gaismas kūļa lejupvērsts slīpums

Image 122

Piezīmes

| 1. | Šajā attēlā ir attēlots M1 kategorijas transportlīdzeklis, bet parādītais princips vienlīdz attiecas uz citu kategoriju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja transportlīdzeklim nav galveno lukturu līmeņošanas sistēmas, tuvās gaismas kūļa slīpuma variācija ir identiska paša transportlīdzekļa slīpuma izmaiņai. |
| --- | --- |

2.

3.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

3.1.   Ja tuvās gaismas kūli pārbauda vizuāli uz ekrāna vai izmanto fotometrisku metodi, mērījumus veic tumšā vidē (piemēram, tumšā telpā), kurā ir pietiekami daudz vietas, lai transportlīdzekli un ekrānu varētu novietot, kā norādīts 1. attēlā. Galveno lukturu atskaites centri no ekrāna atrodas vismaz 10 m attālumā.

3.2.   Virsma, uz kuras izdara mērījumus, ir pēc iespējas līdzena un horizontāla, lai tuvās gaismas kūļa slīpuma mērījumu atkārtojamību varētu nodrošināt ar ± 0,5 mrad (± 0,05 % slīpuma) precizitāti.

3.3.   Ja lieto ekrānu, tā marķējums, novietojums un orientācija attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa centrālo garenplakni ir tāds, lai tuvās gaismas kūļa slīpuma mērījumu atkārtojamību varētu nodrošināt ar ± 0,5 mrad (± 0,05 % slīpuma) precizitāti.

3.4.   Mērīšanas laikā apkārtējās vides temperatūra ir no 10 līdz 30 °C.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA

4.1.   Mērījumus veic transportlīdzeklim, kas nobraucis no 1 000 līdz 10 000 km, vēlams 5 000 km.

4.2.   Riepas piesūknē līdz transportlīdzekļa ražotāja norādītajam pilnas slodzes spiedienam. Ir uzpildītas visas transportlīdzekļa tvertnes (degvielas, ūdens, eļļas), un transportlīdzeklī atrodas visi ražotāja noteiktie piederumi un darbarīki. Transportlīdzekļa degvielas tvertni uzskata par uzpildītu, ja tā piepildīta vismaz līdz 90 % no ietilpības.

4.3.   Transportlīdzekļa stāvbremze ir atlaista, un pārnesumkārba ir pārslēgta neitrālā stāvoklī.

4.4.   Transportlīdzeklis vismaz 8 stundas atrodas 3.4. punktā norādītajā temperatūrā.

4.5.   Ja izmanto fotometrisku vai vizuālu paņēmienu, testējamajam transportlīdzeklim ieteicams uzstādīt galvenos lukturus ar izteiktu tuvās gaismas kūļa norobežojošo līniju. Lai iegūtu precīzāku nolasījumu, ir atļauta citu līdzekļu izmantošana (piemēram, var noņemt galvenā lukturu lēcu).

5.   TESTA PROCEDŪRA

5.1.   Vispārēja informācija

Tuvās gaismas kūļa vai transportlīdzekļa slīpuma variācijas atkarībā no izraudzītā paņēmiena mēra katrā transportlīdzekļa pusē atsevišķi. Rezultāti, ko iegūst pie visiem 5. pielikuma slogošanas nosacījumiem, veicot mērījumus gan kreisajam, gan labajam galvenajam lukturim, ir 5.5. punktā noteiktajās robežās. Transportlīdzekli slogo pakāpeniski, nepakļaujot to pārmērīgām straujām slodzes izmaiņām.

5.1.1.   Ja ir uzstādīta AFS, mērījumus veic ar AFS neitrālā stāvoklī.

5.2.   Izmērītā sākotnējā slīpuma noteikšana

Transportlīdzekli sagatavo, kā noteikts 4. punktā, un piekrauj, kā noteikts 5. pielikumā (attiecīgās kategorijas transportlīdzekļa pirmais slogošanas nosacījums). Pirms katra mērījuma transportlīdzekli šūpo, kā noteikts 5.4. punktā. Mērījumus veic trīs reizes.

5.2.1.   Ja neviens no trim mērīšanas rezultātiem neatšķiras no šo rezultātu vidējās aritmētiskās vērtības vairāk kā par 2 mrad (0,2 % slīpuma), minētā vidējā aritmētiskā vērtība ir galīgais rezultāts.

5.2.2.   Ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējās aritmētiskās vērtības vairāk kā par 2 mrad (0,2 % slīpuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējā aritmētiskā vērtība ir galīgais rezultāts.

5.3.   Mērījumu metodes

Slīpuma variācijas drīkst mērīt ar jebkuru metodi, ja nolasījumu precizitāte ir ±0,2 mrad (±0,02 % slīpuma) robežās.

5.4.   Darbības ar transportlīdzekli katrā slogošanas stāvoklī

Saskaņā ar tālāk aprakstītajiem paņēmieniem aktivē transportlīdzekļa balstiekārtu un jebkuras citas daļas, kas varētu ietekmēt tuvās gaismas kūļa slīpumu.

Tomēr tehniskās iestādes un ražotāji var kopīgi ieteikt citus paņēmienus (eksperimentālus vai tādus, kas pamatojas uz aprēķiniem), jo īpaši, ja tests rada īpašas problēmas, ar nosacījumu, ka šādi aprēķini ir neapšaubāmi derīgi.

5.4.1.   M1 kategorijas transportlīdzekļi ar parastu balstiekārtu

Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā un tā riteņiem, ja nepieciešams, balstoties uz svārstīgām platformām (kas jālieto, ja bez tām balstiekārtas kustība būtu ierobežota tā, ka tas ietekmētu mērījumus), transportlīdzekli bez pārtraukuma šūpo vismaz trīs pilnus ciklus, katrā ciklā vispirms spiežot uz leju transportlīdzekļa pakaļgalu un tad priekšgalu.

Šūpošanu beidz, kad ir pabeigts cikls. Pirms mērīšanas transportlīdzeklim ļauj pašam beigt svārstīties. Tā paša rezultāta sasniegšanai svārstīgās platformas var aizstāt ar transportlīdzekļa pārvietošanu atpakaļ un uz priekšu vismaz par pilnu riteņa apgriezienu.

5.4.2.   M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļi ar parastu balstiekārtu

5.4.2.1.   Ja 5.4.1. punktā aprakstīto M1 kategorijas transportlīdzekļu šūpošanas paņēmienu nevar izmantot, drīkst izmantot 5.4.2.2. vai 5.4.2.3. punktā aprakstīto paņēmienu.

5.4.2.2.   Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā ar riteņiem uz zemes, transportlīdzekli šūpo, īslaicīgi mainot slodzi.

5.4.2.3.   Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā un tā riteņiem atrodoties uz zemes, izmantojot vibrācijas aprīkojumu, aktivizē transportlīdzekļa balstiekārtu un visas pārējās daļas, kas var ietekmēt tuvās gaismas kūļa slīpumu. Tā var būt vibrācijas platforma, uz kuras balstās riteņi.

5.4.3.   Transportlīdzekļi ar balstiekārtu, kas nav parasta balstiekārta un kuras darbībai nepieciešams, lai darbotos dzinējs

Pirms veikt jebkādus mērījumus, nogaida, līdz transportlīdzeklis, dzinējam darbojoties, ir ieņēmis galīgo stāvokli.

5.5.   Mērījumi

Tuvās gaismas kūļa slīpuma variācijas atbilstīgi katram no dažādajiem slogošanas nosacījumiem novērtē attiecībā pret izmērīto sākotnējo slīpumu, kas noteikts saskaņā ar 5.2. punktu.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar galveno lukturu manuālu līmeņošanas sistēmu, to noregulē stāvokļos, ko attiecīgajiem slogošanas nosacījumiem noteicis ražotājs (saskaņā ar 5. pielikumu).

5.5.1.   Vispirms pie katra slogošanas nosacījuma veic vienu mērījumu. Prasības ir izpildītas, ja pie visiem slogošanas nosacījumiem slīpuma variācijas ir aprēķinātajās robežās (piemēram, nepārsniedz starpību starp deklarēto sākotnējo slīpumu un apakšējo un augšējo robežu, kas noteikta apstiprināšanai) ar 4 mrad (0,4 % slīpuma) drošības pielaidi.

5.5.2.   Ja kāda(-u) mērījuma(-u) rezultāts(-i) neiekļaujas 5.5.1. punktā minētajā drošības pielaidē vai pārsniedz robežvērtības, veic vēl trīs mērījumus pie slogošanas nosacījumiem, kas atbilst šim(-iem) rezultātam(-iem), kā noteikts 5.5.3. punktā.

5.5.3.   Pie katra minētā slogošanas nosacījuma:

5.5.3.1.   ja neviens no trim mērīšanas rezultātiem neatšķiras no šo rezultātu vidējās aritmētiskās vērtības vairāk kā par 2 mrad (0,2 % slīpuma), minētā vidējā aritmētiskā vērtība ir galīgais rezultāts;

5.5.3.2.   ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējās aritmētiskās vērtības vairāk kā par 2 mrad (0,2 % slīpuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējā aritmētiskā vērtība ir galīgais rezultāts;

5.5.3.3.   ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisku galveno lukturu līmeņošanas sistēmu, kurā ietverts histerēzes cikls, vidējos rezultātus histerēzes cikla augšā un apakšā pieņem par nozīmīgām vērtībām.

Visus šos mērījumus veic saskaņā ar 5.5.3.1. un 5.5.3.2. punktu.

5.5.4.   Prasības ir izpildītas, ja pie visiem slogošanas nosacījumiem variācija starp izmērīto sākotnējo slīpumu, kas noteikts saskaņā ar 5.2. punktu, un slīpumu, kas izmērīts pie katra slogošanas nosacījuma, ir mazāka nekā 5.5.1. punktā aprēķinātās vērtības (bez drošības pielaides).

5.5.5.   Ja ir pārsniegta tikai viena no aprēķinātajām augšējām vai apakšējām noviržu robežām, ražotājam ļauj izraudzīties citu deklarētā sākotnējā slīpuma vērtību apstiprināšanai noteiktajās robežās.

---

7. PIELIKUMS

GALVENO TUVĀS GAISMAS LUKTURU NOROBEŽOJOŠĀS LĪNIJAS LEJUPVĒRSTĀ SLĪPUMA NORĀDE, KAS MINĒTA ŠO NOTEIKUMU 6.2.6.1.1. PUNKTĀ, UN PRIEKŠĒJO MIGLAS LUKTURU NOROBEŽOJOŠĀS LĪNIJAS LEJUPVĒRSTĀ SLĪPUMA NORĀDE, KAS MINĒTA ŠO NOTEIKUMU 6.3.6.1.2. PUNKTĀ

1. piemērs

Simbola un zīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Deklarētā sākotnējā regulējuma vērtība

Standartsimbols galvenajam tuvās gaismas lukturim

2. piemērs

Simbola un zīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Lejupvērstā slīpuma vērtība

Priekšējā miglas luktura standartsimbols

---

8. PIELIKUMS

GALVENO LUKTURU LĪMEŅOŠANAS IERĪČU VADĪBAS IERĪCES, KAS MINĒTAS ŠO NOTEIKUMU 6.2.6.2.2. PUNKTĀ

1.   SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Tuvās gaismas lejupvērsto slīpumu vienmēr iegūst vienā no šādiem veidiem:

| a) | pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi; |
| --- | --- |

a)

pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi;

| b) | pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņrādītāju kustības virzienam; |
| --- | --- |

b)

pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņrādītāju kustības virzienam;

| c) | nospiežot pogu (piespiešanas–pavilkšanas vadības ierīce). |
| --- | --- |

c)

nospiežot pogu (piespiešanas–pavilkšanas vadības ierīce).

Ja gaismas kūli regulē ar vairākām pogām, poga, ar ko panāk lielāko lejupvērsto slīpumu, ir ierīkota pa kreisi no pogas(-ām), ar ko regulē citus tuvās gaismas stāvokļus, vai zem tās(-m).

Ja pagriežama vadības ierīce uzstādīta tā, ka redzama no sāna, vai tā, ka redzama tikai tās mala, tā darbojas pēc a) vai c) tipa vadības ierīču darbības principa.

1.1.1.   Uz šīs vadības ierīces ir simboli, ar ko skaidri norāda pārvietošanas virzienu, kas atbilst tuvās gaismas slīpuma maiņai uz leju un augšu.

1.2.   
  “0” stāvoklis atbilst sākotnējam slīpumam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktu.

1.3.   
  “0” stāvoklim, kam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktu jābūt “galējam stāvoklim”, nav obligāti jābūt skalas galā.

1.4.   Uz vadības ierīces esošie marķējumi ir izskaidroti lietotāja rokasgrāmatā.

1.5.   Vadības ierīču apzīmēšanai drīkst izmantot tikai šādus simbolus:

kopā ar

vai šādu

Drīkst izmantot arī simbolus, kuriem četru svītru vietā ir piecas svītras

1. piemērs

2. piemērs

3. piemērs

---

9. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

1.1.   Lukturu novietojums

Šo noteikumu 2.7. punktā definēto lukturu novietojumu platumā, augstumā un garumā pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.8. līdz 2.10., 2.14. un 5.4. punktā izklāstītajiem vispārīgajām prasībām.

Izmērītajām attālumu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajām atsevišķajām specifikācijām.

1.2.   Lukturu redzamība

1.2.1.   Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.13. punktu.

Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajām atsevišķajām specifikācijām, tomēr, uzstādot gaismas signālierīces, attiecībā uz leņķu robežām ir pieļaujama 5.3. punktā minētā ± 3° novirze.

1.2.2.   Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.10. punktu.

1.3.   Galveno tuvās gaismas lukturu un “F3” klases priekšējo miglas lukturu pozicionēšana virzienā uz priekšu

1.3.1.   Sākotnējais lejupvērstais slīpums

Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas lukturu un “F3” klases priekšējo miglas lukturu norobežojošās līnijas slīpumu iestata atbilstoši uz plāksnītes norādītai vērtībai, kā noteikts un parādīts 7. pielikumā.

Alternatīvi ražotājs noregulē sākotnējo iestatījumu, kura vērtība atšķiras no vērtības, kas norādīta uz plāksnītes, ja iespējams pierādīt, ka tā uzskatāma par reprezentatīvu apstiprinātajam tipam, to testējot saskaņā ar 6. pielikumā un jo īpaši 4.1. punktā ietvertajām procedūrām.

1.3.2.   Slīpuma variācijas atkarībā no slodzes

Tuvās gaismas lejupvērstā slīpuma norobežojošās līnijas variācijas atkarībā no šajā iedaļā minētajiem slogošanas nosacījumiem nepārsniedz šādas robežas:

| | 0,2 līdz 2,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums h < 0,8; |
| --- | --- |

0,2 līdz 2,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums h < 0,8;

| | 0,2 līdz 2,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0 vai |
| --- | --- |

0,2 līdz 2,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0 vai

| | 0,7 līdz 3,3 % (saskaņā ar iestatījuma robežām, ko ražotājs izvēlējies apstiprināšanai); |
| --- | --- |

0,7 līdz 3,3 % (saskaņā ar iestatījuma robežām, ko ražotājs izvēlējies apstiprināšanai);

| | 0,7 līdz 3,3 % ja galveno lukturu montēšanas augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| --- | --- |

0,7 līdz 3,3 % ja galveno lukturu montēšanas augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m;

| | 1,2 līdz 3,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums h > 1,2 m. |
| --- | --- |

1,2 līdz 3,8 % ja galveno lukturu montēšanas augstums h > 1,2 m.

Tādu “F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā, kam ir gaismas avots(-i), kura kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, lejupvērstā slīpuma variācijas atkarībā no šajā sadaļā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem nepārsniedz šādas robežas:

| | 0,7 līdz 3,3 % ja priekšējā miglas luktura montēšanas augstums h ≤ 0,8 m; |
| --- | --- |

0,7 līdz 3,3 % ja priekšējā miglas luktura montēšanas augstums h ≤ 0,8 m;

| | 1,2 līdz 3,8 % ja priekšējā miglas luktura montēšanas augstums h > 0,8 m. |
| --- | --- |

1,2 līdz 3,8 % ja priekšējā miglas luktura montēšanas augstums h > 0,8 m.

Izmantojamie slogošanas nosacījumi, kā norādīts šo noteikumu 5. pielikumā, attiecīgi pielāgojot katrai sistēmai.

1.3.2.1.   M1 kategorijas transportlīdzekļi:

| | 2.1.1.1. punkts, |
| --- | --- |

2.1.1.1. punkts,

| | 2.1.1.6. punkts, ievērojot |
| --- | --- |

2.1.1.6. punkts, ievērojot

| | 2.1.2. punktu. |
| --- | --- |

2.1.2. punktu.

1.3.2.2.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi:

| | 2.2.1. punkts, |
| --- | --- |

2.2.1. punkts,

| | 2.2.2. punkts. |
| --- | --- |

2.2.2. punkts.

1.3.2.3.   N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām:

| | 2.3.1.1. punkts, |
| --- | --- |

2.3.1.1. punkts,

| | 2.3.1.2. punkts. |
| --- | --- |

2.3.1.2. punkts.

1.3.2.4.   N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmām

1.3.2.4.1.   Puspiekabju vilcēji:

| | 2.4.1.1. punkts, |
| --- | --- |

2.4.1.1. punkts,

| | 2.4.1.2. punkts. |
| --- | --- |

2.4.1.2. punkts.

1.3.2.4.2.   Piekabju vilcēji:

| | 2.4.2.1. punkts, |
| --- | --- |

2.4.2.1. punkts,

| | 2.4.2.2. punkts. |
| --- | --- |

2.4.2.2. punkts.

1.4.   Elektriskie slēgumi un signāli

Elektriskos slēgumus pārbauda, ieslēdzot katru transportlīdzekļa elektriskajā sistēmā ietilpstošo lukturi.

Lukturi un signāli darbojas saskaņā ar šo noteikumu 5.11.–5.14. punkta nosacījumiem un saskaņā ar katram lukturim piemērojamajām konkrētajām specifikācijām.

1.5.   Gaismas intensitāte

1.5.1.   Galvenie tālās gaismas lukturi

Galveno tālās gaismas lukturu kopējo maksimālo gaismas intensitāti pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 6.1.9.2. punktā aprakstīto procedūru. Iegūtajai vērtībai jāatbilst šo noteikumu 6.1.9.1. punktā minētajai prasībai.

1.6.   Lukturu esību, skaitu, krāsu, izkārtojumu un, attiecīgos gadījumos, kategoriju pārbauda, vizuāli inspicējot lukturus un to marķējumu.

Rezultātiem jāatbilst 5.15. un 5.16. punktā minētajām prasībām, kā arī konkrētajām specifikācijām, kas piemērojamas katram lukturim.

---

10. PIELIKUMS

REZERVĒTS

---

11. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA PAKAĻĒJO, PRIEKŠĒJO UN SĀNU PAMANĀMĪBAS ZĪMJU REDZAMĪBA

(sk. šo noteikumu 6.21.5. punktu)

1.a attēls

Aizmugure

Image 129

Novērošanas plakne

25 m

1.b attēls

1.b attēls

Priekšpuse (tikai piekabes)

Priekšpuse (tikai piekabes)

Image 130

25 m

Novērošanas plakne

2. attēls

2. attēls

Sāni

Sāni

Image 131

Novērošanas plakne

25 m

---

12. PIELIKUMS

TESTA BRAUCIENS

1.   Galveno tālās gaismas lukturu automātiskās vadības testa brauciena specifikācijas

1.1.   Testa braucienu veic skaidrā laikā (1) un ar tīriem galvenajiem lukturiem.

1.2.   Testa maršruts ietver testa posmus ar satiksmes apstākļiem un ātrumu, kas atbilst attiecīgajiem ceļa tipiem, kā aprakstīts 1. tabulā.

1. tabula

| Testa
  posmi | Satiksmes apstākļi | Ceļa tips |
| --- | --- | --- |
| Apdzīvotas vietas | Vairākjoslu ceļš, piemēram, automaģistrāle | Lauku ceļš |
| Ātrums | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidējā procentuālā vērtība no testa brauciena kopējā garuma | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| B | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| C | Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| D | Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.1.9.3.1.2. punktā. | | | X |
| E | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem | X | | |

Testa

posmi

Satiksmes apstākļi

Ceļa tips

Apdzīvotas vietas

Vairākjoslu ceļš, piemēram, automaģistrāle

Lauku ceļš

Ātrums

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidējā procentuālā vērtība no testa brauciena kopējā garuma

10 %

20 %

70 %

A

Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

B

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

C

Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai galvenais lukturis ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

D

Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.1.9.3.1.2. punktā.

X

E

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem

X

1.3.   Apdzīvotas vietas ietver ceļus ar apgaismojumu un bez tā.

1.4.   Lauku ceļi ietver posmus ar divām joslām un posmus ar četrām vai vairāk joslām, kā arī ietver krustojumus, pakalnus un/vai nogāzes, padziļinājumus un līkumotus ceļus.

1.5.   Vairākjoslu ceļi (piemēram, automaģistrāles) un lauku ceļi ietver līdzenus posmus, kuru garums pārsniedz 600 m. Turklāt tie ietver arī posmus ar līkumiem uz kreiso un labo pusi.

1.6.   Ņem vērā intensīvas satiksmes situācijas.

2.   Adaptīvu galveno tālās gaismas lukturu testa brauciena specifikācijas

2.1.   Testa braucienu veic skaidrā laikā (1) un ar tīriem galvenajiem lukturiem.

2.2.   Testa maršruts ietver testa posmus ar satiksmes apstākļiem un ātrumu, kas atbilst attiecīgajiem ceļa tipiem, kā aprakstīts 2. tabulā.

2. tabula

| Testa
  posms | Satiksmes apstākļi | Ceļa tips |
| --- | --- | --- |
| Apdzīvotas vietas | Vairākjoslu ceļš, piemēram, automaģistrāle | Lauku ceļš |
| Ātrums | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidējā procentuālā vērtība no testa brauciena kopējā garuma | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| B | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| C | Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| D | Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.22.9.3.1.2. punktā. | | | X |
| E | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem. | X | | |

Testa

posms

Satiksmes apstākļi

Ceļa tips

Apdzīvotas vietas

Vairākjoslu ceļš, piemēram, automaģistrāle

Lauku ceļš

Ātrums

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidējā procentuālā vērtība no testa brauciena kopējā garuma

10 %

20 %

70 %

A

Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

B

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

C

Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

D

Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.22.9.3.1.2. punktā.

X

E

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem.

X

2.3.   Apdzīvotas vietas ietver ceļus ar apgaismojumu un bez tā.

2.4.   Lauku ceļi ietver posmus ar divām joslām un posmus ar četrām vai vairāk joslām, kā arī ietver krustojumus, pakalnus un/vai nogāzes, padziļinājumus un līkumotus ceļus.

2.5.   Vairākjoslu ceļi (piemēram, automaģistrāles) un lauku ceļi ietver līdzenus posmus, kuru garums pārsniedz 600 m. Turklāt tie ietver arī posmus ar līkumiem uz kreiso un labo pusi.

2.6.   Ņem vērā intensīvas satiksmes situācijas.

2.7.   Tabulā norādītajām testa sadaļām A un B inženieri, kas veic testus, novērtē un reģistrē adaptācijas procesa veiktspējas pieņemamību attiecībā uz pretimbraucošajiem un pa priekšu braucošajiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Tas nozīmē, ka testa inženieri atrodas testējamajā transportlīdzeklī, kā arī pretimbraucošajos un pa priekšu braucošajos transportlīdzekļos.

---

(1)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, kas definēts atbilstīgi WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, 1. 9. 1./ 1. 9. 11. lpp., Ženēva, 1996).

---

13. PIELIKUMS

GALVENO TUVĀS GAISMAS LUKTURU AUTOMĀTISKĀS IESLĒGŠANĀS NOSACĪJUMI

Galveno tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi
   (1)

| Apkārtējā gaisma ārpus transportlīdzekļa (2) | Galvenie tuvās gaismas lukturi | Reakcijas laiks |
| --- | --- | --- |
| mazāk nekā 1 000 lux | IESL. | ne ilgāks par 2 sekundēm |
| no 1 000 līdz 7 000 lux | pēc ražotāja ieskatiem | pēc ražotāja ieskatiem |
| vairāk nekā 7 000 lux | IZSL. | vairāk nekā 5 sekundes, bet ne vairāk par 300 sekundēm |

Apkārtējā gaisma ārpus transportlīdzekļa (2)

Galvenie tuvās gaismas lukturi

Reakcijas laiks

mazāk nekā 1 000 lux

IESL.

ne ilgāks par 2 sekundēm

no 1 000 līdz 7 000 lux

pēc ražotāja ieskatiem

pēc ražotāja ieskatiem

vairāk nekā 7 000 lux

IZSL.

vairāk nekā 5 sekundes, bet ne vairāk par 300 sekundēm

---

(1)  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šiem nosacījumiem, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

(2)  Apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

---

14. PIELIKUMS

NOVĒROŠANAS ZONA VIRZIENĀ UZ MANEVRĒŠANAS LUKTURU UN PALĪGAPGAISMOJUMA LUKTURU ŠĶIETAMO VIRSMU

Novērošanas zonas

Šajā attēlā zona parādīta no vienas puses, pārējās zonas ir virzienā no transportlīdzekļa priekšpuses, aizmugures un otras puses.

Image 132

Zonu robežas

Image 133

---

15. PIELIKUMS

ŠO NOTEIKUMU 2.34. PUNKTĀ DEFINĒTĀ GONIO(FOTO)METRA SISTĒMA, KO IZMANTO FOTOMETRISKAJIEM MĒRĪJUMIEM

Image 134

Fotometrs

---