# Jurnalul Oficial L 340/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 340 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5915 decembrie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 340

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5915 decembrie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2016/2250 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului și din apele Uniunii din diviziunea ICES IIa | 2 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2252 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Oliva di Gaeta (DOP)] | 47 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2253 al Comisiei din 14 decembrie 2016 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare ale Uniunii pentru anumite produse agricole și produse agricole prelucrate originare din Africa de Sud | 48 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2254 al Comisiei din 14 decembrie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 57 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2016/2255 a Comitetului politic și de securitate din 7 decembrie 2016 privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe pentru misiunea PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2016/2256 a Comisiei din 8 decembrie 2016 adresată statelor membre cu privire la reluarea transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului | 60 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2016/2250 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului și din apele Uniunii din diviziunea ICES IIa

2

*

Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2252 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Oliva di Gaeta (DOP)]

47

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2253 al Comisiei din 14 decembrie 2016 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare ale Uniunii pentru anumite produse agricole și produse agricole prelucrate originare din Africa de Sud

48

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2254 al Comisiei din 14 decembrie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

57

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2016/2255 a Comitetului politic și de securitate din 7 decembrie 2016 privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe pentru misiunea PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2016/2256 a Comisiei din 8 decembrie 2016 adresată statelor membre cu privire la reluarea transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

60

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/1015 al Comisiei din 17 iunie 2016 de modificare a anexelor II și III la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri de 1-naftilacetamidă, acid 1-naftilacetic, cloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepiquat și tralkoxidim din sau de pe anumite produse ( JO L 172, 29.6.2016 ) | 72 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/1015 al Comisiei din 17 iunie 2016 de modificare a anexelor II și III la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri de 1-naftilacetamidă, acid 1-naftilacetic, cloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepiquat și tralkoxidim din sau de pe anumite produse ( JO L 172, 29.6.2016 )

( JO L 172, 29.6.2016 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/1

---

Notificare privind aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Uniunea Europeană și Republica Ghana au notificat încheierea procedurilor necesare în vederea aplicării cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic preliminar între Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (1), în conformitate cu articolul 75 din acordul respectiv. Prin urmare, acordul se aplică cu titlu provizoriu începând cu data de 15 decembrie 2016 între Uniunea Europeană și Republica Ghana.

1

---

(1)  
  JO L 287, 21.10.2016, p. 1.

1

---

REGULAMENTE

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/2

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2016/2250 AL COMISIEI

din 4 octombrie 2016

de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului și din apele Uniunii din diviziunea ICES IIa

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (6),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (2), în special articolul 18a,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 are ca obiectiv eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare în cadrul tuturor activităților de pescuit ale Uniunii prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 are ca obiectiv eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare în cadrul tuturor activităților de pescuit ale Uniunii prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură.

| (2) | Articolul 15 alineatul (6) din regulamentul respectiv abilitează Comisia să adopte planuri privind aruncarea capturilor înapoi în mare prin intermediul unor acte delegate pentru o perioadă de maximum trei ani, pe baza recomandărilor comune elaborate de statele membre în urma consultării consiliilor consultative competente. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 15 alineatul (6) din regulamentul respectiv abilitează Comisia să adopte planuri privind aruncarea capturilor înapoi în mare prin intermediul unor acte delegate pentru o perioadă de maximum trei ani, pe baza recomandărilor comune elaborate de statele membre în urma consultării consiliilor consultative competente.

| (3) | Belgia, Danemarca, Germania, Franța, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit au un interes direct în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit din Marea Nordului. După consultarea Consiliului consultativ pentru Marea Nordului, aceste state membre au înaintat Comisiei, la 3 iunie 2016, o recomandare comună referitoare la un nou plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului. Organismele științifice competente au pus la dispoziție contribuții științifice, care au fost analizate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). La data de 14 iulie, a avut loc o reuniune a unui grup de experți compus din reprezentanți din cele 28 de state membre și din cadrul Comisiei, dar și al Parlamentului European în calitate de observator, cu ocazia căreia au fost discutate măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Danemarca, Germania, Franța, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit au un interes direct în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit din Marea Nordului. După consultarea Consiliului consultativ pentru Marea Nordului, aceste state membre au înaintat Comisiei, la 3 iunie 2016, o recomandare comună referitoare la un nou plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului. Organismele științifice competente au pus la dispoziție contribuții științifice, care au fost analizate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). La data de 14 iulie, a avut loc o reuniune a unui grup de experți compus din reprezentanți din cele 28 de state membre și din cadrul Comisiei, dar și al Parlamentului European în calitate de observator, cu ocazia căreia au fost discutate măsurile în cauză.

| (4) | Măsurile incluse în recomandarea comună sunt conforme cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile incluse în recomandarea comună sunt conforme cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (5) | În sensul regulamentului respectiv, Marea Nordului cuprinde zonele ICES IIIa și IV. Având în vedere că unele stocuri de specii demersale relevante pentru propunerea de plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare se regăsesc, de asemenea, în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, statele membre recomandă ca și această diviziune să fie inclusă în planul privind aruncarea capturilor înapoi în mare. |
| --- | --- |

(5)

În sensul regulamentului respectiv, Marea Nordului cuprinde zonele ICES IIIa și IV. Având în vedere că unele stocuri de specii demersale relevante pentru propunerea de plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare se regăsesc, de asemenea, în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, statele membre recomandă ca și această diviziune să fie inclusă în planul privind aruncarea capturilor înapoi în mare.

| (6) | În ceea ce privește Marea Nordului, conform articolului 15 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică cel târziu de la 1 ianuarie 2016 pentru:






  — | pescuitul mixt de cod, eglefin, merlan și cod saithe; |
| --- | --- | --- |

(6)

În ceea ce privește Marea Nordului, conform articolului 15 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică cel târziu de la 1 ianuarie 2016 pentru:

—

pescuitul mixt de cod, eglefin, merlan și cod saithe;

| — | pescuitul de langustină; |
| --- | --- |

—

pescuitul de langustină;

| — | pescuitul mixt de limbă-de-mare comună și de cambulă de Baltica; |
| --- | --- |

—

pescuitul mixt de limbă-de-mare comună și de cambulă de Baltica;

| — | pescuitul de merluciu; și |
| --- | --- |

—

pescuitul de merluciu; și

| — | pescuitul de creveți nordici. |
| --- | --- |

—

pescuitul de creveți nordici.

În conformitate cu articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 al Comisiei (3) identifică speciile care trebuie debarcate începând de la 1 ianuarie 2016. Aceste specii sunt: codul saithe, eglefinul, langustina, limba-de-mare comună, cambula de Baltica, merluciul și crevetele nordic. Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 stabilește, de asemenea, obligația de debarcare a capturilor accidentale de crevete nordic. Prezentul regulament ar trebui să reintroducă dispozițiile din Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 privind speciile care trebuie debarcate și să precizeze speciile și activitățile de pescuit suplimentare în cazul cărora se aplică obligația de debarcare în 2017 și 2018.

| (7) | Statele membre vizate susțin că regulile aplicabile efortului de pescuit prevăzute în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului (4) constituie un obstacol în calea punerii în aplicare cu succes a obligației de debarcare pentru cod, datorită faptului că regimul efortului de pescuit prevăzut în capitolul respectiv ar limita flexibilitatea necesară pentru adaptarea modelelor de pescuit, cum ar fi alegerea zonei și a uneltelor de pescuit, odată introdusă obligația de debarcare. Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 face în prezent obiectul unui proces de revizuire de către colegiuitori. Pentru a împiedica aplicarea simultană a regimului efortului de pescuit și a obligației de debarcare pentru cod, obligația de debarcare pentru cod ar trebui să se aplice numai după ce regimul efortului de pescuit nu mai este aplicabil. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre vizate susțin că regulile aplicabile efortului de pescuit prevăzute în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului (4) constituie un obstacol în calea punerii în aplicare cu succes a obligației de debarcare pentru cod, datorită faptului că regimul efortului de pescuit prevăzut în capitolul respectiv ar limita flexibilitatea necesară pentru adaptarea modelelor de pescuit, cum ar fi alegerea zonei și a uneltelor de pescuit, odată introdusă obligația de debarcare. Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 face în prezent obiectul unui proces de revizuire de către colegiuitori. Pentru a împiedica aplicarea simultană a regimului efortului de pescuit și a obligației de debarcare pentru cod, obligația de debarcare pentru cod ar trebui să se aplice numai după ce regimul efortului de pescuit nu mai este aplicabil.

| (8) | Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 a introdus o exceptare de la obligația de a debarca integral capturile pentru speciile în cazul cărora dovezile științifice demonstrează o rată de supraviețuire ridicată („excepția legată de rata de supraviețuire ridicată”) pentru capturile de langustină din diviziunea ICES IIIa, cu condiția să fie utilizate vârșe sau anumite traule de fund. Potrivit regulamentului delegat, statele membre care au un interes direct în ceea ce privește gestionarea în Marea Nordului trebuie să prezinte Comisiei informații științifice suplimentare în sprijinul excepțiilor pentru traulele de fund specificate. Aceste informații au fost prezentate și CSTEP a concluzionat că ele sunt suficiente. Prin urmare, această excepție ar trebui să fie inclusă în noul plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 a introdus o exceptare de la obligația de a debarca integral capturile pentru speciile în cazul cărora dovezile științifice demonstrează o rată de supraviețuire ridicată („excepția legată de rata de supraviețuire ridicată”) pentru capturile de langustină din diviziunea ICES IIIa, cu condiția să fie utilizate vârșe sau anumite traule de fund. Potrivit regulamentului delegat, statele membre care au un interes direct în ceea ce privește gestionarea în Marea Nordului trebuie să prezinte Comisiei informații științifice suplimentare în sprijinul excepțiilor pentru traulele de fund specificate. Aceste informații au fost prezentate și CSTEP a concluzionat că ele sunt suficiente. Prin urmare, această excepție ar trebui să fie inclusă în noul plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare.

| (9) | Recomandarea comună include o excepție legată de rata de supraviețuire ridicată pentru capturile de langustină din subzona ICES IV efectuate cu anumite unelte, cu condiția utilizării unui dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid). |
| --- | --- |

(9)

Recomandarea comună include o excepție legată de rata de supraviețuire ridicată pentru capturile de langustină din subzona ICES IV efectuate cu anumite unelte, cu condiția utilizării unui dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid).

| (10) | Recomandarea comună include o excepție legată de rata de supraviețuire ridicată pentru capturile de limbă-de-mare comună din subzona ICES IV efectuate cu anumite unelte și în anumite condiții care sunt favorabile supraviețuirii acestei specii. |
| --- | --- |

(10)

Recomandarea comună include o excepție legată de rata de supraviețuire ridicată pentru capturile de limbă-de-mare comună din subzona ICES IV efectuate cu anumite unelte și în anumite condiții care sunt favorabile supraviețuirii acestei specii.

| (11) | Pe baza dovezilor științifice furnizate în recomandarea comună și analizate de CSTEP și ținând cont de caracteristicile uneltelor, de practicile de pescuit și de ecosistem, aceste excepții ar trebui incluse în prezentul regulament pentru anul 2017. Statele membre ar trebui să prezinte date suplimentare care să permită CSTEP să efectueze o evaluare aprofundată a ratelor de supraviețuire pentru langustină și limba-de-mare comună capturate în subzona ICES IV cu traulele în cauză și să permită Comisiei să revizuiască excepția pertinentă. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza dovezilor științifice furnizate în recomandarea comună și analizate de CSTEP și ținând cont de caracteristicile uneltelor, de practicile de pescuit și de ecosistem, aceste excepții ar trebui incluse în prezentul regulament pentru anul 2017. Statele membre ar trebui să prezinte date suplimentare care să permită CSTEP să efectueze o evaluare aprofundată a ratelor de supraviețuire pentru langustină și limba-de-mare comună capturate în subzona ICES IV cu traulele în cauză și să permită Comisiei să revizuiască excepția pertinentă.

| (12) | Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 a introdus excepții de minimis pentru:






  — | limba-de-mare comună capturată cu setci simple și setci cu sirec în diviziunea ICES IIIa, subzona ICES IV și apele Uniunii din subzona ICES IIa; |
| --- | --- | --- |

(12)

Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 a introdus excepții de minimis pentru:

—

limba-de-mare comună capturată cu setci simple și setci cu sirec în diviziunea ICES IIIa, subzona ICES IV și apele Uniunii din subzona ICES IIa;

| — | limba-de-mare comună capturată cu anumite traule laterale în subzona ICES IV; |
| --- | --- |

—

limba-de-mare comună capturată cu anumite traule laterale în subzona ICES IV;

| — | langustina capturată cu anumite traule de fund în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa; și |
| --- | --- |

—

langustina capturată cu anumite traule de fund în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa; și

| — | limba-de-mare comună și eglefin (combinate) capturate cu anumite traule de fund în diviziunea ICES IIIa. |
| --- | --- |

—

limba-de-mare comună și eglefin (combinate) capturate cu anumite traule de fund în diviziunea ICES IIIa.

Recomandarea comună propune aplicarea în continuare a acestor excepții. Prin urmare, ele ar trebui incluse în noul plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare.

| (13) | Recomandarea comună include o excepție de minimis pentru limba-de-mare, eglefin și merlan (combinate) pentru capturile cu anumite traule de fund în diviziunea ICES IIIa, o excepție de minimis pentru limba-de-mare, eglefin și merlan (combinate) pentru capturile cu coșuri în diviziunea ICES IIIa și, pentru 2018, o excepție de minimis pentru merlanul capturat cu traule de fund în diviziunea ICES IVc. |
| --- | --- |

(13)

Recomandarea comună include o excepție de minimis pentru limba-de-mare, eglefin și merlan (combinate) pentru capturile cu anumite traule de fund în diviziunea ICES IIIa, o excepție de minimis pentru limba-de-mare, eglefin și merlan (combinate) pentru capturile cu coșuri în diviziunea ICES IIIa și, pentru 2018, o excepție de minimis pentru merlanul capturat cu traule de fund în diviziunea ICES IVc.

| (14) | Comisia, pe baza unor dovezi incontestabile furnizate de statele membre pentru aceste excepții, așa cum au fost analizate de CSTEP, care a concluzionat că excepțiile respective conțin argumente întemeiate în favoarea ideii că o îmbunătățire suplimentară a selectivității este dificil de realizat și/sau presupune costuri disproporționate pentru tratarea capturilor nedorite, consideră că este adecvat ca excepțiile de minimis să fie stabilite în conformitate cu nivelul procentual propus în recomandarea comună, în limitele prevăzute la articolul 15 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Comisia, pe baza unor dovezi incontestabile furnizate de statele membre pentru aceste excepții, așa cum au fost analizate de CSTEP, care a concluzionat că excepțiile respective conțin argumente întemeiate în favoarea ideii că o îmbunătățire suplimentară a selectivității este dificil de realizat și/sau presupune costuri disproporționate pentru tratarea capturilor nedorite, consideră că este adecvat ca excepțiile de minimis să fie stabilite în conformitate cu nivelul procentual propus în recomandarea comună, în limitele prevăzute la articolul 15 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (15) | Articolul 18a din Regulamentul (CE) nr. 850/98 abilitează Comisia să stabilească, în scopul adoptării planurilor privind aruncarea capturilor înapoi în mare și în ceea ce privește speciile care fac obiectul obligației de debarcare, dimensiuni minime de referință pentru conservare (DMRC), în vederea asigurării protecției puietului de organisme marine. Aceste dimensiuni minime de referință pentru conservare se pot abate, dacă este cazul, de la dimensiunile stabilite în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98. Pentru langustina din diviziunea ICES IIIa este adecvat să se mențină dimensiunile minime de referință pentru conservare stabilite în Regulamentul (UE) 2015/2440, adică o lungime totală de 105 mm și o lungime a carapacei de 32 mm. Ar trebui adăugată o lungime minimă a cozii de 59 mm, pe baza recomandării comune și a evaluării CSTEP care indică faptul că această lungime a cozii corespunde valorilor existente pentru lungimea totală și lungimea carapacei. |
| --- | --- |

(15)

Articolul 18a din Regulamentul (CE) nr. 850/98 abilitează Comisia să stabilească, în scopul adoptării planurilor privind aruncarea capturilor înapoi în mare și în ceea ce privește speciile care fac obiectul obligației de debarcare, dimensiuni minime de referință pentru conservare (DMRC), în vederea asigurării protecției puietului de organisme marine. Aceste dimensiuni minime de referință pentru conservare se pot abate, dacă este cazul, de la dimensiunile stabilite în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98. Pentru langustina din diviziunea ICES IIIa este adecvat să se mențină dimensiunile minime de referință pentru conservare stabilite în Regulamentul (UE) 2015/2440, adică o lungime totală de 105 mm și o lungime a carapacei de 32 mm. Ar trebui adăugată o lungime minimă a cozii de 59 mm, pe baza recomandării comune și a evaluării CSTEP care indică faptul că această lungime a cozii corespunde valorilor existente pentru lungimea totală și lungimea carapacei.

| (16) | Planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare pot include, de asemenea, măsuri tehnice pentru pescuitul sau speciile care fac obiectul obligației de debarcare. Pentru a crește selectivitatea uneltelor de pescuit și a reduce capturile nedorite din Skagerrak, este oportun să se mențină o serie de măsuri tehnice, care au fost convenite între Uniune și Norvegia în 2011 (5) și 2012 (6). |
| --- | --- |

(16)

Planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare pot include, de asemenea, măsuri tehnice pentru pescuitul sau speciile care fac obiectul obligației de debarcare. Pentru a crește selectivitatea uneltelor de pescuit și a reduce capturile nedorite din Skagerrak, este oportun să se mențină o serie de măsuri tehnice, care au fost convenite între Uniune și Norvegia în 2011 (5) și 2012 (6).

| (17) | Pentru a asigura un nivel adecvat de control, ar trebui să se stabilească cerințe specifice privind întocmirea de către statele membre a listelor de nave vizate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a asigura un nivel adecvat de control, ar trebui să se stabilească cerințe specifice privind întocmirea de către statele membre a listelor de nave vizate de prezentul regulament.

| (18) | Întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament au un impact direct asupra activităților economice legate de sezonul de pescuit și asupra planificării sezonului de pescuit al navelor Uniunii, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa. Pentru a respecta calendarul prevăzut la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2017 până la 31 decembrie 2018, |
| --- | --- |

(18)

Întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament au un impact direct asupra activităților economice legate de sezonul de pescuit și asupra planificării sezonului de pescuit al navelor Uniunii, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa. Pentru a respecta calendarul prevăzut la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2017 până la 31 decembrie 2018,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Punerea în aplicare a obligației de debarcare

Obligația de debarcare prevăzută la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică în subzona ICES IV (Marea Nordului), diviziunea ICES IIIa (Skagerrak și Kattegat) și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa (Marea Norvegiei) pentru activitățile de pescuit prevăzute în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „panou Seltra” înseamnă un dispozitiv de selecție care constă într-un panou superior cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 270 mm (plasă cu ochiuri în formă de romb) plasat într-o secțiune cu patru panouri și cu un raport de trei plase cu ochiuri de 90 mm la o plasă cu ochiuri de 270 mm, sau un panou superior cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 140 mm (plasă cu ochiuri în formă de pătrat). Panoul are cel puțin 3 metri lungime, este poziționat la cel mult 4 metri de centura sacului și constituie întreaga lățime a aripii superioare a traulului (de la frânghie la frânghie); |
| --- | --- |

1.

„panou Seltra” înseamnă un dispozitiv de selecție care constă într-un panou superior cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 270 mm (plasă cu ochiuri în formă de romb) plasat într-o secțiune cu patru panouri și cu un raport de trei plase cu ochiuri de 90 mm la o plasă cu ochiuri de 270 mm, sau un panou superior cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 140 mm (plasă cu ochiuri în formă de pătrat). Panoul are cel puțin 3 metri lungime, este poziționat la cel mult 4 metri de centura sacului și constituie întreaga lățime a aripii superioare a traulului (de la frânghie la frânghie);

| 2. | „dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid)” înseamnă un dispozitiv de selecție constând dintr-o secțiune cu patru panouri introdusă într-un traul cu două panouri, prevăzut cu o plasă înclinată cu ochiuri în formă de romb având o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 200 mm, care conduce la un orificiu de evacuare în partea superioară a traulului. |
| --- | --- |

2.

„dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid)” înseamnă un dispozitiv de selecție constând dintr-o secțiune cu patru panouri introdusă într-un traul cu două panouri, prevăzut cu o plasă înclinată cu ochiuri în formă de romb având o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 200 mm, care conduce la un orificiu de evacuare în partea superioară a traulului.

netgrid

Articolul 3

Norme specifice privind obligația de debarcare pentru cod

În pofida articolului 1, obligația de debarcare a capturilor de cod prevăzută în prezentul regulament se aplică numai în cazul în care Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 sau capitolul III al acestuia se abrogă înainte de 1 ianuarie 2017.

Articolul 4

Excepții legate de rata de supraviețuire pentru langustină

(1)   Exceptarea de la obligația de debarcare prevăzută la articolul 15 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru speciile în cazul cărora dovezile științifice demonstrează rate de supraviețuire ridicate se aplică următoarelor capturi de langustină:

| (a) | capturi cu vârșe (FPO) (7); |
| --- | --- |

(a)

capturi cu vârșe (FPO) (7);

| (b) | capturi în diviziunea ICES IIIa cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiului de plasă de cel puțin 70 mm echipate cu sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

capturi în diviziunea ICES IIIa cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiului de plasă de cel puțin 70 mm echipate cu sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm;

| (c) | capturi în diviziunea ICES IIIa cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 90 mm echipate cu un panou Seltra; |
| --- | --- |

(c)

capturi în diviziunea ICES IIIa cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 90 mm echipate cu un panou Seltra;

| (d) | în 2017, capturi în diviziunea ICES IV cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 80 mm echipate cu un dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid). |
| --- | --- |

(d)

în 2017, capturi în diviziunea ICES IV cu traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 80 mm echipate cu un dispozitiv de selecție de tip rețea (netgrid).

(2)   Langustina capturată în cazurile menționate la alineatul (1) se eliberează imediat, integral, în zona în care a fost capturată.

(3)   Înainte de 1 mai 2017, statele membre care au un interes direct în ceea ce privește gestionarea în Marea Nordului prezintă Comisiei date suplimentare față de cele prevăzute în recomandarea comună din 3 iunie 2016 și orice alte informații științifice relevante în sprijinul excepției prevăzute la alineatul (1) litera (d). Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) evaluează aceste date și informații înainte de 1 septembrie 2017.

Articolul 5

Excepție legată de rata de supraviețuire pentru limba-de-mare comună

(1)   Excepția de la obligația de debarcare prevăzută la articolul 15 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru speciile în cazul cărora dovezile științifice demonstrează o rată de supraviețuire ridicată se aplică în 2017 pentru capturile de limbă-de-mare comună sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare efectuate în limita a șase mile marine de coastă în zona ICES IVc și în afara zonelor de reproducere identificate, cu traule cu panouri (OTB) cu o dimensiune a ochiului sacului de 80-99 mm.

(2)   Excepția prevăzută la alineatul (1) se aplică doar navelor cu o lungime maximă de 10 metri, cu o putere maximă a motorului de 180 kW, atunci când pescuiesc în ape cu o adâncime de 15 metri sau mai mică și cu o durată a traulării limitată la cel mult 1,5 ore.

(3)   Limba-de-mare comună capturată în cazurile menționate la alineatul (1) se eliberează imediat.

(4)   Înainte de 1 mai 2017, statele membre care au un interes direct în ceea ce privește gestionarea în Marea Nordului prezintă Comisiei informații științifice suplimentare în sprijinul excepției prevăzute la alineatul (1). CSTEP evaluează informațiile respective înainte de 1 septembrie 2017.

Articolul 6

Excepții de minimis

Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, următoarele cantități pot fi aruncate înapoi în mare, în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) litera (c) din regulamentul respectiv:

| (a) | pentru limba-de-mare comună, până la maximum 3 % din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează setci simple și setci cu sirec (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) în diviziunea ICES IIIa, în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa; |
| --- | --- |

(a)

pentru limba-de-mare comună, până la maximum 3 % din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează setci simple și setci cu sirec (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) în diviziunea ICES IIIa, în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa;

| (b) | pentru limba-de-mare comună cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 7 %, în 2017, și 6 %, în 2018, din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează beam-traule (TBB) cu dimensiunea ochiului de plasă de 80-119 mm și cu o dimensiune mai mare a ochiului în extensia beam-traulelor, în subzona ICES IV; |
| --- | --- |

(b)

pentru limba-de-mare comună cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 7 %, în 2017, și 6 %, în 2018, din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează beam-traule (TBB) cu dimensiunea ochiului de plasă de 80-119 mm și cu o dimensiune mai mare a ochiului în extensia beam-traulelor, în subzona ICES IV;

| (c) | pentru langustina cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 6 % din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN, OTT, TB) cu dimensiunea ochiului de plasă de 80-99 mm în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa; |
| --- | --- |

(c)

pentru langustina cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 6 % din totalul capturilor anuale din această specie efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN, OTT, TB) cu dimensiunea ochiului de plasă de 80-99 mm în subzona ICES IV și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa;

| (d) | în 2017, pentru limba-de-mare comună și eglefin (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 2 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm, în diviziunea ICES IIIa; |
| --- | --- |

(d)

în 2017, pentru limba-de-mare comună și eglefin (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 2 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm, în diviziunea ICES IIIa;

| (e) | în 2018, pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 4 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm, în diviziunea ICES IIIa; |
| --- | --- |

(e)

în 2018, pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 4 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB, TBN) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 35 mm, în diviziunea ICES IIIa;

| (f) | pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 1 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de crevete nordic efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 35 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 19 mm și cu un orificiu de evacuare a peștilor, în diviziunea ICES IIIa; |
| --- | --- |

(f)

pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), cu o dimensiune mai mică decât dimensiunea minimă de referință pentru conservare, până la maximum 1 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de crevete nordic efectuat de nave care utilizează traule de fund (OTB) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 35 mm, echipate cu o sită de sortare a speciilor cu un spațiu între bare de maximum 19 mm și cu un orificiu de evacuare a peștilor, în diviziunea ICES IIIa;

| (g) | pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), până la maximum 0,5 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat cu coșuri (FPO), în diviziunea ICES IIIa; |
| --- | --- |

(g)

pentru limba-de-mare comună, eglefin și merlan (combinate), până la maximum 0,5 % din totalul capturilor anuale de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și crevete nordic din cadrul pescuitului de langustină efectuat cu coșuri (FPO), în diviziunea ICES IIIa;

| (h) | în 2018, pentru merlan, până la maximum 7 % din totalul capturilor anuale de langustină, eglefin, limbă-de-mare comună, crevete nordic, merlan, cambulă de Baltica, cod saithe și cod din cadrul pescuitului mixt de limbă-de-mare, merlan și specii fără limite de captură de către navele care utilizează traule de fund (OTB, OTT) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă între 70 și 99 mm în diviziunea ICES IVc. |
| --- | --- |

(h)

în 2018, pentru merlan, până la maximum 7 % din totalul capturilor anuale de langustină, eglefin, limbă-de-mare comună, crevete nordic, merlan, cambulă de Baltica, cod saithe și cod din cadrul pescuitului mixt de limbă-de-mare, merlan și specii fără limite de captură de către navele care utilizează traule de fund (OTB, OTT) cu o dimensiune a ochiurilor de plasă între 70 și 99 mm în diviziunea ICES IVc.

Articolul 7

Dimensiunea minimă de referință pentru conservare

Prin derogare de la dimensiunea minimă de referință pentru conservare prevăzută în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98, dimensiunea minimă de referință pentru conservare în cazul langustinei din diviziunea ICES IIIa este după cum urmează:

| (a) | lungime totală de 105 mm; |
| --- | --- |

(a)

lungime totală de 105 mm;

| (b) | lungimea cozii de 59 mm; |
| --- | --- |

(b)

lungimea cozii de 59 mm;

| (c) | lungimea carapacei de 32 mm. |
| --- | --- |

(c)

lungimea carapacei de 32 mm.

Articolul 8

Măsuri tehnice specifice în Skagerrak

(1)   Deținerea la bord sau utilizarea oricărui tip de traul, năvod danez, beam-traul sau plasă remorcată similară având o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mică de 120 mm este interzisă în Skagerrak.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), se pot utiliza, de asemenea, următoarele traule:

| (a) | traule cu o dimensiune a ochiului sacului de cel puțin 90 mm, cu condiția să fie echipate cu un panou Seltra sau o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 35 mm; |
| --- | --- |

(a)

traule cu o dimensiune a ochiului sacului de cel puțin 90 mm, cu condiția să fie echipate cu un panou Seltra sau o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 35 mm;

| (b) | traule cu o dimensiune a ochiului sacului (ochiuri în formă de pătrat) de cel puțin 70 mm, echipate cu o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

traule cu o dimensiune a ochiului sacului (ochiuri în formă de pătrat) de cel puțin 70 mm, echipate cu o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 35 mm;

| (c) | traule cu o dimensiune minimă a ochiurilor de sub 70 mm pentru pescuitul de specii pelagice sau industriale, cu condiția ca respectiva captură să conțină în proporție de peste 80 % una sau mai multe specii pelagice sau industriale; |
| --- | --- |

(c)

traule cu o dimensiune minimă a ochiurilor de sub 70 mm pentru pescuitul de specii pelagice sau industriale, cu condiția ca respectiva captură să conțină în proporție de peste 80 % una sau mai multe specii pelagice sau industriale;

| (d) | traule cu o dimensiune a ochiului sacului de cel puțin 35 mm pentru pescuitul de creveți din specia Pandalus, cu condiția ca traulul să fie echipat cu o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 19 mm. |
| --- | --- |

(d)

traule cu o dimensiune a ochiului sacului de cel puțin 35 mm pentru pescuitul de creveți din specia Pandalus, cu condiția ca traulul să fie echipat cu o sită de sortare cu un spațiu între bare de maximum 19 mm.

(3)   Se poate utiliza un dispozitiv de reținere a peștilor, atunci când se pescuiesc creveți din specia Pandalus în conformitate cu alineatul (2) litera (d), cu condiția să existe posibilități de pescuit adecvate pentru a acoperi capturile accidentale și ca dispozitivul de reținere

| — | să fie construit cu un panou superior cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 120 mm (ochiuri în formă de pătrat); |
| --- | --- |

—

să fie construit cu un panou superior cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 120 mm (ochiuri în formă de pătrat);

| — | să aibă o lungime de cel puțin 3 metri; și |
| --- | --- |

—

să aibă o lungime de cel puțin 3 metri; și

| — | să aibă o lățime cel puțin egală cu a sitei de sortare. |
| --- | --- |

—

să aibă o lățime cel puțin egală cu a sitei de sortare.

Articolul 9

Lista navelor

Statele membre stabilesc, în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa la prezentul regulament, navele care fac obiectul obligației de debarcare pentru fiecare activitate de pescuit în parte. Până la 31 decembrie 2016, acestea transmit Comisiei și celorlalte state membre, prin intermediul site-ului securizat de control al Uniunii, listele cu toate navele care vizează codul saithe, astfel cum sunt definite în anexă, stabilite în conformitate cu prima teză. Statele membre ar trebui să actualizeze aceste liste.

Articolul 10

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2017 până la 31 decembrie 2018.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Totuși, articolul 9 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

1

(2)  
  JO L 125, 27.4.1998, p. 1.

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2440 al Comisiei din 22 octombrie 2015 de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale din Marea Nordului și din apele Uniunii din diviziunea ICES IIa (JO L 336, 23.12.2015, p. 42).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 (JO L 348, 24.12.2008, p. 20).

4

(5)  Procesul-verbal convenit al consultărilor în domeniul pescuitului dintre Norvegia și Uniunea Europeană privind reglementarea activităților de pescuit în Skagerrak și în Kattegat pentru 2012.

5

(6)  Procesul-verbal convenit al consultărilor în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Norvegia privind măsurile pentru punerea în aplicare a interdicției de aruncare a capturilor înapoi în mare și măsurile de control din zona Skagerrak, 4 iulie 2012.

6

(7)  Codurile uneltelor utilizate în prezentul regulament se referă la codurile din Anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). În cazul navelor a căror lungime totală este mai mică de 10 metri, codurile uneltelor utilizate în acest tabel fac trimitere la codurile FAO de clasificare a uneltelor.

7

---

ANEXĂ

Activitățile de pescuit care fac obiectul obligației de debarcare:

| Unealta de pescuit (1)
   (2) | Dimensiunea ochiurilor de plasă | Speciile în cauză |
| --- | --- | --- |
| Traule:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | În 2017 și 2018: toate capturile de cod saithe [dacă sunt realizate de o navă care vizează codul saithe (3)], cambulă de Baltica, eglefin, merlan, cod, crevete nordic, limbă-de-mare comună și langustină. |
| Traule:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70-99 mm | În 2017 și 2018: toate capturile de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și crevete nordic.
  În 2018: toate capturile de merlan. |
| Traule:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32-69 mm | În 2017 și 2018: toate capturile de crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și merlan. |
| Beam-traule:
  TBB | ≥ 120 mm | În 2017 și 2018: toate capturile de cambulă de Baltica, crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, cod, eglefin și merlan. |
| Beam-traule:
  TBB | 80-119 mm | În 2017 și 2018: toate capturile de limbă-de-mare comună, crevete nordic, langustină și eglefin.
  În 2018: toate capturile de merlan. |
| Setci simple, setci cu sirec și plase de încurcare:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | În 2017 și 2018: toate capturile de limbă-de-mare comună, crevete nordic, langustină, eglefin, merlan și cod (4). |
| Cârlige și undițe:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | În 2017 și 2018: toate capturile de merluciu, crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și cod. |
| Capcane:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | În 2017 și 2018: toate capturile de langustină, crevete nordic, limbă-de-mare comună, eglefin și merlan. |

Unealta de pescuit (1)
   (2)

Dimensiunea ochiurilor de plasă

Speciile în cauză

Traule:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

În 2017 și 2018: toate capturile de cod saithe [dacă sunt realizate de o navă care vizează codul saithe (3)], cambulă de Baltica, eglefin, merlan, cod, crevete nordic, limbă-de-mare comună și langustină.

Traule:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70-99 mm

În 2017 și 2018: toate capturile de langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și crevete nordic.

În 2018: toate capturile de merlan.

Traule:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32-69 mm

În 2017 și 2018: toate capturile de crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, eglefin și merlan.

Beam-traule:

TBB

≥ 120 mm

În 2017 și 2018: toate capturile de cambulă de Baltica, crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, cod, eglefin și merlan.

Beam-traule:

TBB

80-119 mm

În 2017 și 2018: toate capturile de limbă-de-mare comună, crevete nordic, langustină și eglefin.

În 2018: toate capturile de merlan.

Setci simple, setci cu sirec și plase de încurcare:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

În 2017 și 2018: toate capturile de limbă-de-mare comună, crevete nordic, langustină, eglefin, merlan și cod (4).

Cârlige și undițe:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

În 2017 și 2018: toate capturile de merluciu, crevete nordic, langustină, limbă-de-mare comună, eglefin, merlan și cod.

Capcane:

FPO, FIX, FYK, FPN

În 2017 și 2018: toate capturile de langustină, crevete nordic, limbă-de-mare comună, eglefin și merlan.

---

(1)  Codurile uneltelor utilizate în acest tabel fac trimitere la codurile din Anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.

(2)  În cazul navelor a căror lungime totală este mai mică de 10 metri, codurile de unelte utilizate în acest tabel fac trimitere la codurile FAO de clasificare a uneltelor.

(3)  Se consideră că navele vizează codul saithe dacă, atunci când utilizează traule cu o dimensiune a ochiurilor de plasă ≥ 100 mm, au avut debarcări medii anuale de cod saithe reprezentând ≥ 50 % din totalitatea debarcărilor efectuate de navă atât în UE, cât și în țările terțe din zona Mării Nordului, în perioada cuprinsă între x – 4 și x – 2, unde x este anul de aplicare; adică 2012-2014 pentru 2016, 2013-2015 pentru 2017 și 2014-2016 pentru 2018. În cazul în care o navă a fost considerată drept navă care vizează codul saithe în decursul unui an, aceasta continuă să fie considerată ca atare în anii următori.

(4)  Obligația de debarcare pentru capturile de cod cu setci, setci cu sirec și plase de încurcare nu se aplică în zona ICES IIIaS.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/9

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2016/2251 AL COMISIEI

din 4 octombrie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 11 alineatul (15),

întrucât:

| (1) | Contrapărțile au obligația de a se proteja împotriva expunerilor de credit față de contrapărțile implicate în contracte derivate prin colectarea marjelor în cazul în care contractele în cauză nu sunt compensate de o contraparte centrală. Prezentul regulament stabilește standardele pentru schimbul de garanții prompt, corect și segregat corespunzător. Aceste standarde ar trebui să se aplice în mod obligatoriu garanțiilor pe care contrapărțile trebuie să le colecteze sau să le depună în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, contrapărțile care sunt de acord să colecteze sau să depună garanții care depășesc nivelul impus de prezentul regulament ar trebui să fie în măsură să aleagă dacă doresc sau nu să facă schimb de astfel de garanții în conformitate cu prezentele standarde. |
| --- | --- |

(1)

Contrapărțile au obligația de a se proteja împotriva expunerilor de credit față de contrapărțile implicate în contracte derivate prin colectarea marjelor în cazul în care contractele în cauză nu sunt compensate de o contraparte centrală. Prezentul regulament stabilește standardele pentru schimbul de garanții prompt, corect și segregat corespunzător. Aceste standarde ar trebui să se aplice în mod obligatoriu garanțiilor pe care contrapărțile trebuie să le colecteze sau să le depună în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, contrapărțile care sunt de acord să colecteze sau să depună garanții care depășesc nivelul impus de prezentul regulament ar trebui să fie în măsură să aleagă dacă doresc sau nu să facă schimb de astfel de garanții în conformitate cu prezentele standarde.

| (2) | Contrapărțile care au obiectul de a respecta cerințele de la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să țină cont de diferitele profiluri de risc ale contrapărților nefinanciare care se situează sub pragul de compensare menționat la articolul 10 din regulamentul respectiv atunci când își elaborează procedurile de gestionare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere încheiate cu astfel de entități. Prin urmare, este oportun să li se permită contrapărților să determine dacă nivelul riscului de credit al contrapărții reprezentat de contrapărțile nefinanciare în cauză aflat sub pragul de compensare trebuie să fie minimizat sau nu prin schimbul de garanții. Deoarece se poate presupune despre contrapărțile nefinanciare stabilite într-o țară terță care s-ar situa sub pragul de compensare dacă ar fi stabilite în Uniune că au aceleași profiluri de risc ca și contrapărțile nefinanciare stabilite în Uniune care se situează sub pragul de compensare, pentru a preveni arbitrajul de reglementare ar trebui ca ambelor tipuri de entități să li se aplice aceeași abordare. |
| --- | --- |

(2)

Contrapărțile care au obiectul de a respecta cerințele de la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să țină cont de diferitele profiluri de risc ale contrapărților nefinanciare care se situează sub pragul de compensare menționat la articolul 10 din regulamentul respectiv atunci când își elaborează procedurile de gestionare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere încheiate cu astfel de entități. Prin urmare, este oportun să li se permită contrapărților să determine dacă nivelul riscului de credit al contrapărții reprezentat de contrapărțile nefinanciare în cauză aflat sub pragul de compensare trebuie să fie minimizat sau nu prin schimbul de garanții. Deoarece se poate presupune despre contrapărțile nefinanciare stabilite într-o țară terță care s-ar situa sub pragul de compensare dacă ar fi stabilite în Uniune că au aceleași profiluri de risc ca și contrapărțile nefinanciare stabilite în Uniune care se situează sub pragul de compensare, pentru a preveni arbitrajul de reglementare ar trebui ca ambelor tipuri de entități să li se aplice aceeași abordare.

| (3) | Contrapărțile la contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central trebuie să fie protejate împotriva riscului de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către cealaltă contraparte. Prin urmare, pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile la care sunt expuse aceste contrapărți sunt necesare două tipuri de garanții sub formă de marje. Primul tip este marja de variație, care protejează contrapărțile împotriva expunerilor legate de valoarea curentă de piață a contractelor lor derivate extrabursiere. Al doilea tip este marja inițială, care protejează contrapărțile împotriva pierderilor potențiale care ar putea rezulta din variațiile valorii de piață a poziției aferente instrumentelor financiare derivate înregistrate între ultimul schimb de marje de variație de dinainte de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o contraparte și momentul în care contractele derivate extrabursiere sunt înlocuite sau riscul aferent este acoperit. |
| --- | --- |

(3)

Contrapărțile la contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central trebuie să fie protejate împotriva riscului de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către cealaltă contraparte. Prin urmare, pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile la care sunt expuse aceste contrapărți sunt necesare două tipuri de garanții sub formă de marje. Primul tip este marja de variație, care protejează contrapărțile împotriva expunerilor legate de valoarea curentă de piață a contractelor lor derivate extrabursiere. Al doilea tip este marja inițială, care protejează contrapărțile împotriva pierderilor potențiale care ar putea rezulta din variațiile valorii de piață a poziției aferente instrumentelor financiare derivate înregistrate între ultimul schimb de marje de variație de dinainte de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o contraparte și momentul în care contractele derivate extrabursiere sunt înlocuite sau riscul aferent este acoperit.

| (4) | Întrucât contrapărțile centrale („CPC-urile”) pot fi autorizate ca instituții de credit în conformitate cu legislația Uniunii, este necesar să se excludă de la aplicarea cerințelor prezentului regulament contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate de către CPC-uri în cursul unui proces de gestionare a unei situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată, întrucât aceste contracte fac deja obiectul dispozițiilor Regulamentului delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (2) și, prin urmare, nu fac obiectul dispozițiilor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât contrapărțile centrale („CPC-urile”) pot fi autorizate ca instituții de credit în conformitate cu legislația Uniunii, este necesar să se excludă de la aplicarea cerințelor prezentului regulament contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate de către CPC-uri în cursul unui proces de gestionare a unei situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată, întrucât aceste contracte fac deja obiectul dispozițiilor Regulamentului delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (2) și, prin urmare, nu fac obiectul dispozițiilor prezentului regulament.

| (5) | Pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care presupun plata unei prime în avans pentru a garanta randamentul contractului, contrapartea care primește plata primei („vânzătorul opțiunii”) nu are nici o expunere actuală și nici o expunere viitoare potențială față de contraparte. De asemenea, valoarea zilnică la prețul pieței (mark-to-market) a contractelor respective este deja acoperită de plata acestei prime. Prin urmare, în cazul în care setul de compensare cuprinde astfel de poziții pe opțiuni, vânzătorul opțiunii ar trebui să aibă posibilitatea de a nu colecta marje inițiale sau de variație pentru tipurile de instrumente financiare derivate extrabursiere în cauză, atât timp cât vânzătorul opțiunii nu este expus la riscul de credit. Contrapartea care plătește prima („cumpărătorul opțiunii”) ar trebui, cu toate acestea, să colecteze atât marje inițiale, cât și marje de variație. |
| --- | --- |

(5)

Pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care presupun plata unei prime în avans pentru a garanta randamentul contractului, contrapartea care primește plata primei („vânzătorul opțiunii”) nu are nici o expunere actuală și nici o expunere viitoare potențială față de contraparte. De asemenea, valoarea zilnică la prețul pieței (mark-to-market) a contractelor respective este deja acoperită de plata acestei prime. Prin urmare, în cazul în care setul de compensare cuprinde astfel de poziții pe opțiuni, vânzătorul opțiunii ar trebui să aibă posibilitatea de a nu colecta marje inițiale sau de variație pentru tipurile de instrumente financiare derivate extrabursiere în cauză, atât timp cât vânzătorul opțiunii nu este expus la riscul de credit. Contrapartea care plătește prima („cumpărătorul opțiunii”) ar trebui, cu toate acestea, să colecteze atât marje inițiale, cât și marje de variație.

| (6) | Deși procesele de soluționare a litigiilor prevăzute în acordurile bilaterale dintre contrapărți sunt utile pentru a reduce la minimum durata și frecvența litigiilor, contrapărțile ar trebui ca, în cazul în care valoarea unui apel în marjă face obiectul unui litigiu, să colecteze, în primă instanță, cel puțin valoarea care nu face obiectul litigiului. Procedând astfel, se va minimiza riscul care decurge din tranzacțiile în litigiu și, prin urmare, se va asigura faptul că contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central sunt garantate în măsura posibilului. |
| --- | --- |

(6)

Deși procesele de soluționare a litigiilor prevăzute în acordurile bilaterale dintre contrapărți sunt utile pentru a reduce la minimum durata și frecvența litigiilor, contrapărțile ar trebui ca, în cazul în care valoarea unui apel în marjă face obiectul unui litigiu, să colecteze, în primă instanță, cel puțin valoarea care nu face obiectul litigiului. Procedând astfel, se va minimiza riscul care decurge din tranzacțiile în litigiu și, prin urmare, se va asigura faptul că contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central sunt garantate în măsura posibilului.

| (7) | Pentru a se asigura condiții de concurență egale între jurisdicții, în cazul în care o contraparte stabilită în Uniune încheie un contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central cu o contraparte stabilită într-o țară terță, ar trebui să se facă schimb de marje inițiale și de variație în ambele sensuri. Contrapărțile stabilite în Uniune care realizează tranzacții cu contrapărți stabilite în țări terțe ar trebui să fie în continuare supuse obligației de a evalua caracterul executoriu al acordurilor bilaterale și eficacitatea acordurilor de segregare. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura condiții de concurență egale între jurisdicții, în cazul în care o contraparte stabilită în Uniune încheie un contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central cu o contraparte stabilită într-o țară terță, ar trebui să se facă schimb de marje inițiale și de variație în ambele sensuri. Contrapărțile stabilite în Uniune care realizează tranzacții cu contrapărți stabilite în țări terțe ar trebui să fie în continuare supuse obligației de a evalua caracterul executoriu al acordurilor bilaterale și eficacitatea acordurilor de segregare.

| (8) | Este oportun să se permită contrapărților să aplice o valoare minimă de transfer atunci când fac schimb de garanții reale pentru a reduce sarcina operațională ocazionată de schimbul unor sume limitate atunci când expunerile înregistrează variații minore. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze că o astfel de valoare minimă de transfer este utilizată ca instrument operațional, și nu pentru a servi ca linie de credit negarantată între contrapărți. Prin urmare, pentru valoarea minimă de transfer ar trebui stabilit un nivel maxim. |
| --- | --- |

(8)

Este oportun să se permită contrapărților să aplice o valoare minimă de transfer atunci când fac schimb de garanții reale pentru a reduce sarcina operațională ocazionată de schimbul unor sume limitate atunci când expunerile înregistrează variații minore. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze că o astfel de valoare minimă de transfer este utilizată ca instrument operațional, și nu pentru a servi ca linie de credit negarantată între contrapărți. Prin urmare, pentru valoarea minimă de transfer ar trebui stabilit un nivel maxim.

| (9) | Din motive operaționale, în unele cazuri ar putea fi mai adecvat să se stabilească valori minime de transfer distincte pentru marja inițială și pentru marja de variație. În aceste cazuri, contrapărțile ar trebui să aibă posibilitatea de a se pune de acord asupra valorilor minime de transfer distincte pentru marja de variație și marja inițială. Cu toate acestea, totalul valorilor minime de transfer distincte nu ar trebui să depășească nivelul maxim al valorii minime de transfer. Din motive practice, ar trebui să fie posibil ca valoarea minimă de transfer să fie definită în moneda în care sunt schimbate marjele în mod normal, care poate fi alta decât euro. |
| --- | --- |

(9)

Din motive operaționale, în unele cazuri ar putea fi mai adecvat să se stabilească valori minime de transfer distincte pentru marja inițială și pentru marja de variație. În aceste cazuri, contrapărțile ar trebui să aibă posibilitatea de a se pune de acord asupra valorilor minime de transfer distincte pentru marja de variație și marja inițială. Cu toate acestea, totalul valorilor minime de transfer distincte nu ar trebui să depășească nivelul maxim al valorii minime de transfer. Din motive practice, ar trebui să fie posibil ca valoarea minimă de transfer să fie definită în moneda în care sunt schimbate marjele în mod normal, care poate fi alta decât euro.

| (10) | Unele jurisdicții din țări terțe pot stabili un domeniu de aplicare diferit al Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în scopul aplicării cerințelor lor în ceea ce privește schimbul de garanții în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. Prin urmare, dacă prezentul regulament ar impune ca în calculul marjei pentru seturile de compensare transfrontalieră să fie incluse numai contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central reglementate de Regulamentul (UE) nr. 648/2012, contrapărțile din jurisdicții diferite ar putea fi obligate să repete calculele necesare pentru a ține seama de diferitele definiții sau domenii de aplicare ale produselor prevăzute de respectivele cerințe de marjă. Acest lucru ar putea determina o denaturare a calculelor marjei și, mai mult, ar spori probabil riscul de litigii. Prin urmare, autorizarea folosirii în seturile de compensare transfrontalieră a unei game mai largi de produse, care să includă toate contractele derivate extrabursiere care fac obiectul schimbului de garanții în oricare dintre jurisdicții, ar facilita procesul de colectare a marjei. Această abordare este în concordanță cu obiectivul de reducere a riscului sistemic din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, întrucât cerințele de marjă s-ar aplica unei game mai largi de produse. |
| --- | --- |

(10)

Unele jurisdicții din țări terțe pot stabili un domeniu de aplicare diferit al Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în scopul aplicării cerințelor lor în ceea ce privește schimbul de garanții în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. Prin urmare, dacă prezentul regulament ar impune ca în calculul marjei pentru seturile de compensare transfrontalieră să fie incluse numai contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central reglementate de Regulamentul (UE) nr. 648/2012, contrapărțile din jurisdicții diferite ar putea fi obligate să repete calculele necesare pentru a ține seama de diferitele definiții sau domenii de aplicare ale produselor prevăzute de respectivele cerințe de marjă. Acest lucru ar putea determina o denaturare a calculelor marjei și, mai mult, ar spori probabil riscul de litigii. Prin urmare, autorizarea folosirii în seturile de compensare transfrontalieră a unei game mai largi de produse, care să includă toate contractele derivate extrabursiere care fac obiectul schimbului de garanții în oricare dintre jurisdicții, ar facilita procesul de colectare a marjei. Această abordare este în concordanță cu obiectivul de reducere a riscului sistemic din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, întrucât cerințele de marjă s-ar aplica unei game mai largi de produse.

| (11) | Contrapărțile pot alege să colecteze marjele inițiale în numerar, caz în care garanțiile nu ar trebui să facă obiectul niciunei marje de ajustare, cu condiția ca garanția și contractul să fie exprimate în aceeași monedă. Cu toate acestea, în cazul în care marjele inițiale sunt colectate în numerar într-o monedă diferită de cea în care este exprimat contractul, neconcordanța dintre monede poate genera un risc de schimb valutar. Din acest motiv, marjelor inițiale colectate în numerar în altă monedă ar trebui să li se aplice o marjă de ajustare pentru neconcordanța dintre monede. În cazul marjelor de variație colectate în numerar, nu este necesară nicio marjă de ajustare în conformitate cu cadrul BCBS-IOSCO, chiar dacă plata este efectuată într-o altă monedă decât moneda contractului. |
| --- | --- |

(11)

Contrapărțile pot alege să colecteze marjele inițiale în numerar, caz în care garanțiile nu ar trebui să facă obiectul niciunei marje de ajustare, cu condiția ca garanția și contractul să fie exprimate în aceeași monedă. Cu toate acestea, în cazul în care marjele inițiale sunt colectate în numerar într-o monedă diferită de cea în care este exprimat contractul, neconcordanța dintre monede poate genera un risc de schimb valutar. Din acest motiv, marjelor inițiale colectate în numerar în altă monedă ar trebui să li se aplice o marjă de ajustare pentru neconcordanța dintre monede. În cazul marjelor de variație colectate în numerar, nu este necesară nicio marjă de ajustare în conformitate cu cadrul BCBS-IOSCO, chiar dacă plata este efectuată într-o altă monedă decât moneda contractului.

| (12) | La stabilirea nivelului cerințelor de marjă inițială, Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară și Consiliul Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare au ținut cont în mod explicit de două aspecte, acest lucru reflectânduse în cadrul intitulat „Cerințele de marjă pentru instrumente financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central” din martie 2015 („cadrul BCBSIOSCO”). Primul aspect este disponibilitatea unor active lichide și de înaltă calitate a creditului care să acopere cerințele de marjă inițială. Cel de al doilea se referă la principiul proporționalității, întrucât contrapărțile financiare și nefinanciare de dimensiuni mai mici ar putea fi afectate în mod disproporționat de cerințele de marjă inițială. Pentru a menține condiții de concurență egale, prezentul regulament ar trebui să introducă un prag, identic cu cel prevăzut de cadrul BCBS-IOSCO, sub care două contrapărți să nu fie obligate să facă schimb de marje inițiale. Acest lucru ar trebui să reducă în mod semnificativ costurile și sarcina operațională pentru participanții de dimensiuni mai mici și să răspundă preocupării legate de disponibilitatea activelor de o înaltă calitate a creditului și lichide fără a afecta îndeplinirea obiectivelor generale ale Regulamentului (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

La stabilirea nivelului cerințelor de marjă inițială, Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară și Consiliul Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare au ținut cont în mod explicit de două aspecte, acest lucru reflectânduse în cadrul intitulat „Cerințele de marjă pentru instrumente financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central” din martie 2015 („cadrul BCBSIOSCO”). Primul aspect este disponibilitatea unor active lichide și de înaltă calitate a creditului care să acopere cerințele de marjă inițială. Cel de al doilea se referă la principiul proporționalității, întrucât contrapărțile financiare și nefinanciare de dimensiuni mai mici ar putea fi afectate în mod disproporționat de cerințele de marjă inițială. Pentru a menține condiții de concurență egale, prezentul regulament ar trebui să introducă un prag, identic cu cel prevăzut de cadrul BCBS-IOSCO, sub care două contrapărți să nu fie obligate să facă schimb de marje inițiale. Acest lucru ar trebui să reducă în mod semnificativ costurile și sarcina operațională pentru participanții de dimensiuni mai mici și să răspundă preocupării legate de disponibilitatea activelor de o înaltă calitate a creditului și lichide fără a afecta îndeplinirea obiectivelor generale ale Regulamentului (UE) nr. 648/2012.

| (13) | În timp ce pragurile ar trebui să fie calculate întotdeauna la nivel de grup, fondurile de investiții ar trebui să fie tratate ca un caz special, deoarece acestea pot fi administrate de către un singur manager de investiții și considerate ca un singur grup. Cu toate acestea, în cazul în care fondurile reprezintă grupuri de active distincte și nu sunt colateralizate, garantate sau susținute de alte fonduri de investiții sau de managerul de investiții însuși, riscurile pe care le prezintă acestea sunt relativ izolate față de restul grupului din punct de vedere al riscului. Fondurile de investiții respective ar trebui, prin urmare, să fie tratate ca entități distincte la calcularea pragurilor, în conformitate cu cadrul BCBS-IOSCO. |
| --- | --- |

(13)

În timp ce pragurile ar trebui să fie calculate întotdeauna la nivel de grup, fondurile de investiții ar trebui să fie tratate ca un caz special, deoarece acestea pot fi administrate de către un singur manager de investiții și considerate ca un singur grup. Cu toate acestea, în cazul în care fondurile reprezintă grupuri de active distincte și nu sunt colateralizate, garantate sau susținute de alte fonduri de investiții sau de managerul de investiții însuși, riscurile pe care le prezintă acestea sunt relativ izolate față de restul grupului din punct de vedere al riscului. Fondurile de investiții respective ar trebui, prin urmare, să fie tratate ca entități distincte la calcularea pragurilor, în conformitate cu cadrul BCBS-IOSCO.

| (14) | În ceea ce privește marja inițială, cerințele prezentului regulament vor avea probabil un impact măsurabil asupra lichidității pieței, deoarece activele furnizate ca garanții nu pot fi lichidate sau reutilizate în alt mod pe durata contractului derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central. Aceste cerințe reprezintă o schimbare semnificativă a practicilor de pe piață și prezintă anumite provocări practice și operaționale care vor trebui să fie gestionate pe măsură ce noile cerințe vor intra în vigoare. Având în vedere că marja de variație acoperă deja fluctuațiile realizate ale valorii contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central până la intrarea în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, se consideră că este proporțional ca la aplicarea cerințelor de marjă inițială să se aplice un prag de 8 miliarde EUR pentru valorile noționale brute ale contractelor în derulare. Acest prag se aplică la nivel de grup sau, în cazul în care contrapartea nu face parte dintr-un grup, la nivel de entitate individuală. Valoarea noțională brută agregată a contractelor în derulare ar trebui utilizată ca un punct de referință corespunzător, deoarece reprezintă un parametru adecvat pentru determinarea dimensiunilor și a complexității unui portofoliu de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. Aceasta este, de asemenea, un punct de referință ușor de monitorizat și de raportat. Aceste praguri sunt conforme și cu cadrul BCBS-IOSCO pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și, prin urmare, sunt în concordanță cu standardele internaționale. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește marja inițială, cerințele prezentului regulament vor avea probabil un impact măsurabil asupra lichidității pieței, deoarece activele furnizate ca garanții nu pot fi lichidate sau reutilizate în alt mod pe durata contractului derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central. Aceste cerințe reprezintă o schimbare semnificativă a practicilor de pe piață și prezintă anumite provocări practice și operaționale care vor trebui să fie gestionate pe măsură ce noile cerințe vor intra în vigoare. Având în vedere că marja de variație acoperă deja fluctuațiile realizate ale valorii contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central până la intrarea în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, se consideră că este proporțional ca la aplicarea cerințelor de marjă inițială să se aplice un prag de 8 miliarde EUR pentru valorile noționale brute ale contractelor în derulare. Acest prag se aplică la nivel de grup sau, în cazul în care contrapartea nu face parte dintr-un grup, la nivel de entitate individuală. Valoarea noțională brută agregată a contractelor în derulare ar trebui utilizată ca un punct de referință corespunzător, deoarece reprezintă un parametru adecvat pentru determinarea dimensiunilor și a complexității unui portofoliu de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. Aceasta este, de asemenea, un punct de referință ușor de monitorizat și de raportat. Aceste praguri sunt conforme și cu cadrul BCBS-IOSCO pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și, prin urmare, sunt în concordanță cu standardele internaționale.

| (15) | Ar trebui ca și expunerile generate de contracte sau contrapărți scutite sau parțial scutite permanent sau temporar de marje să fie incluse în calculul valorii noționale brute agregate. Acest lucru se datorează faptului că toate contractele contribuie la determinarea volumului și a complexității portofoliului unei contrapărți. Prin urmare, pentru determinarea volumului, a amplorii și a complexității portofoliului contrapărții sunt relevante și instrumentele financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care pot fi exceptate de la cerințele prezentului regulament și, prin urmare, ar trebui ca acestea să fie incluse în calculul pragurilor. |
| --- | --- |

(15)

Ar trebui ca și expunerile generate de contracte sau contrapărți scutite sau parțial scutite permanent sau temporar de marje să fie incluse în calculul valorii noționale brute agregate. Acest lucru se datorează faptului că toate contractele contribuie la determinarea volumului și a complexității portofoliului unei contrapărți. Prin urmare, pentru determinarea volumului, a amplorii și a complexității portofoliului contrapărții sunt relevante și instrumentele financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care pot fi exceptate de la cerințele prezentului regulament și, prin urmare, ar trebui ca acestea să fie incluse în calculul pragurilor.

| (16) | Este oportun să se stabilească proceduri speciale de gestionare a riscurilor pentru anumite tipuri de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care prezintă profiluri de risc specifice. În mod concret, ar trebui ca schimbul marjei de variație fără schimbul marjei inițiale, în concordanță cu cadrul BCBS-IOSCO, să fie considerat un schimb de garanții adecvat pentru contractele de schimb valutar decontate prin livrare fizică. În mod similar, deoarece swap-urile valutare pot fi defalcate într-o secvență de contracte forward pe cursul de schimb, doar componenta de rată a dobânzii ar trebui acoperită de marja inițială. |
| --- | --- |

(16)

Este oportun să se stabilească proceduri speciale de gestionare a riscurilor pentru anumite tipuri de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care prezintă profiluri de risc specifice. În mod concret, ar trebui ca schimbul marjei de variație fără schimbul marjei inițiale, în concordanță cu cadrul BCBS-IOSCO, să fie considerat un schimb de garanții adecvat pentru contractele de schimb valutar decontate prin livrare fizică. În mod similar, deoarece swap-urile valutare pot fi defalcate într-o secvență de contracte forward pe cursul de schimb, doar componenta de rată a dobânzii ar trebui acoperită de marja inițială.

| (17) | Ar trebui să se țină seama de impedimentele cu care se confruntă emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire atunci când furnizează garanții. Prin urmare, ar trebui ca în anumite condiții emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire să nu aibă obligația de a depune garanții. Acest lucru ar trebui să le acorde emitenților de obligațiuni garantate sau portofoliilor de acoperire un anumit grad de flexibilitate, asigurând, în același timp, faptul că riscurile pentru contrapărțile acestora sunt limitate. Emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire se pot confrunta cu obstacole de natură juridică la depunerea și colectarea de garanții care nu sunt în numerar pentru marja inițială sau de variație sau la depunerea marjei de variație în numerar, deoarece plata marjei de variație ar putea fi considerată o creanță cu rang superior față de creanțele deținătorilor de obligațiuni, lucru care ar da naștere unui obstacol de natură juridică. În mod similar, posibilitatea de a înlocui sau de a retrage marja inițială ar putea fi considerată o creanță care are rang prioritar față de creanțele deținătorilor de obligațiuni care se confruntă cu același tip de constrângeri. Cu toate acestea, emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire nu sunt supuși unor constrângeri de a restitui numerarul colectat anterior ca marjă de variație. Contrapărțile emitenților de obligațiuni garantate sau ale portofoliilor de acoperire ar trebui să fie, așadar, obligate să depună marja de variație în numerar și ar trebui să aibă dreptul de a o recupera parțial sau integral, în timp ce emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire nu ar trebui să fie obligate să depună marja de variație decât pentru suma în numerar care a fost primită anterior. |
| --- | --- |

(17)

Ar trebui să se țină seama de impedimentele cu care se confruntă emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire atunci când furnizează garanții. Prin urmare, ar trebui ca în anumite condiții emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire să nu aibă obligația de a depune garanții. Acest lucru ar trebui să le acorde emitenților de obligațiuni garantate sau portofoliilor de acoperire un anumit grad de flexibilitate, asigurând, în același timp, faptul că riscurile pentru contrapărțile acestora sunt limitate. Emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire se pot confrunta cu obstacole de natură juridică la depunerea și colectarea de garanții care nu sunt în numerar pentru marja inițială sau de variație sau la depunerea marjei de variație în numerar, deoarece plata marjei de variație ar putea fi considerată o creanță cu rang superior față de creanțele deținătorilor de obligațiuni, lucru care ar da naștere unui obstacol de natură juridică. În mod similar, posibilitatea de a înlocui sau de a retrage marja inițială ar putea fi considerată o creanță care are rang prioritar față de creanțele deținătorilor de obligațiuni care se confruntă cu același tip de constrângeri. Cu toate acestea, emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire nu sunt supuși unor constrângeri de a restitui numerarul colectat anterior ca marjă de variație. Contrapărțile emitenților de obligațiuni garantate sau ale portofoliilor de acoperire ar trebui să fie, așadar, obligate să depună marja de variație în numerar și ar trebui să aibă dreptul de a o recupera parțial sau integral, în timp ce emitenții de obligațiuni garantate sau portofoliile de acoperire nu ar trebui să fie obligate să depună marja de variație decât pentru suma în numerar care a fost primită anterior.

| (18) | Contrapărțile ar trebui să evalueze întotdeauna caracterul executoriu al acordurilor lor de compensare și de segregare. În cazul în care aceste evaluări se dovedesc a fi negative în conformitate cu cadrul juridic al unei țări terțe, contrapărțile ar trebui să recurgă la alte practici decât schimbul reciproc de marje. În scopul de a se asigura concordanța cu standardele internaționale, de a se evita ca efectuarea de tranzacții între contrapărțile din Uniune și cele din jurisdicțiile respective să devină imposibilă, precum și de a se asigura condiții de concurență egale pentru contrapărțile din Uniune, este adecvat să se stabilească un prag minim sub care contrapărțile să poată efectua tranzacții cu contrapărți stabilite în jurisdicțiile respective fără a face schimb de marje inițiale sau de marje de variație. În cazul în care contrapărțile au posibilitatea de a colecta marje și se pot asigura că pentru garanțiile colectate, spre deosebire de garanțiile depuse, dispozițiile prezentului regulament pot fi îndeplinite, contrapărțile din Uniune ar trebui să fie întotdeauna obligate să colecteze garanții. Expunerile din contractele cu contrapărți stabilite în jurisdicții din țări terțe care nu fac obiectul niciunui schimb de garanții din cauza impedimentelor de natură juridică din jurisdicțiile respective ar trebui să fie controlate prin stabilirea unei limite, deoarece capitalul nu este considerat echivalent cu schimbul de marje în ceea ce privește expunerile care decurg din contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și nu toate contrapărțile care fac obiectul cerințelor de marjă în temeiul prezentului regulament sunt supuse în același timp și cerințelor de capital. Această limită ar trebui să fie stabilită în așa fel încât să fie ușor de calculat și verificat. Pentru a preîntâmpina acumularea de riscuri sistemice și a evita ca un astfel de tratament specific să creeze posibilitatea de a eluda dispozițiile prezentului regulament, ar trebui ca limita să fie stabilită la un nivel prudent. Aceste tratamente ar fi considerate suficient de prudente, deoarece există și alte tehnici de minimizare a riscului ca alternativă la marje. |
| --- | --- |

(18)

Contrapărțile ar trebui să evalueze întotdeauna caracterul executoriu al acordurilor lor de compensare și de segregare. În cazul în care aceste evaluări se dovedesc a fi negative în conformitate cu cadrul juridic al unei țări terțe, contrapărțile ar trebui să recurgă la alte practici decât schimbul reciproc de marje. În scopul de a se asigura concordanța cu standardele internaționale, de a se evita ca efectuarea de tranzacții între contrapărțile din Uniune și cele din jurisdicțiile respective să devină imposibilă, precum și de a se asigura condiții de concurență egale pentru contrapărțile din Uniune, este adecvat să se stabilească un prag minim sub care contrapărțile să poată efectua tranzacții cu contrapărți stabilite în jurisdicțiile respective fără a face schimb de marje inițiale sau de marje de variație. În cazul în care contrapărțile au posibilitatea de a colecta marje și se pot asigura că pentru garanțiile colectate, spre deosebire de garanțiile depuse, dispozițiile prezentului regulament pot fi îndeplinite, contrapărțile din Uniune ar trebui să fie întotdeauna obligate să colecteze garanții. Expunerile din contractele cu contrapărți stabilite în jurisdicții din țări terțe care nu fac obiectul niciunui schimb de garanții din cauza impedimentelor de natură juridică din jurisdicțiile respective ar trebui să fie controlate prin stabilirea unei limite, deoarece capitalul nu este considerat echivalent cu schimbul de marje în ceea ce privește expunerile care decurg din contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și nu toate contrapărțile care fac obiectul cerințelor de marjă în temeiul prezentului regulament sunt supuse în același timp și cerințelor de capital. Această limită ar trebui să fie stabilită în așa fel încât să fie ușor de calculat și verificat. Pentru a preîntâmpina acumularea de riscuri sistemice și a evita ca un astfel de tratament specific să creeze posibilitatea de a eluda dispozițiile prezentului regulament, ar trebui ca limita să fie stabilită la un nivel prudent. Aceste tratamente ar fi considerate suficient de prudente, deoarece există și alte tehnici de minimizare a riscului ca alternativă la marje.

| (19) | Pentru a oferi protecție în cazul în care garanțiile nu pot fi lichidate imediat după intrarea unei contrapărți în situație de neîndeplinire a obligațiilor, este necesar ca, în momentul calculării marjei inițiale, să se țină cont de perioada de timp de la ultimul schimb de garanții care a vizat acoperirea un set de compensare de contracte cu o contraparte aflată în stare de neîndeplinire a obligațiilor până în momentul în care contractele sunt închise și riscul de piață rezultat face obiectul unei noi operațiuni de acoperire. Această perioadă de timp este cunoscută sub denumirea de „perioadă de risc de marjă” („MPOR”) și este același instrument ca și cel utilizat la articolul 272 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în ceea ce privește riscul de credit al contrapărții al instituțiilor de credit. Cu toate acestea, întrucât obiectivele celor două regulamente diferă, iar Regulamentul (UE) nr. 575/2013 stabilește norme pentru calculul MPOR numai în scopul calculării cerințelor de fonduri proprii, prezentul regulament ar trebui să prevadă norme specifice privind MPOR care să fie impuse în contextul procedurilor de gestionare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. La stabilirea MPOR ar trebui să se țină seama de procesele prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește schimbul de marje. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a oferi protecție în cazul în care garanțiile nu pot fi lichidate imediat după intrarea unei contrapărți în situație de neîndeplinire a obligațiilor, este necesar ca, în momentul calculării marjei inițiale, să se țină cont de perioada de timp de la ultimul schimb de garanții care a vizat acoperirea un set de compensare de contracte cu o contraparte aflată în stare de neîndeplinire a obligațiilor până în momentul în care contractele sunt închise și riscul de piață rezultat face obiectul unei noi operațiuni de acoperire. Această perioadă de timp este cunoscută sub denumirea de „perioadă de risc de marjă” („MPOR”) și este același instrument ca și cel utilizat la articolul 272 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în ceea ce privește riscul de credit al contrapărții al instituțiilor de credit. Cu toate acestea, întrucât obiectivele celor două regulamente diferă, iar Regulamentul (UE) nr. 575/2013 stabilește norme pentru calculul MPOR numai în scopul calculării cerințelor de fonduri proprii, prezentul regulament ar trebui să prevadă norme specifice privind MPOR care să fie impuse în contextul procedurilor de gestionare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. La stabilirea MPOR ar trebui să se țină seama de procesele prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește schimbul de marje.

| (20) | Atât marja inițială, cât și marja de variație ar trebui să fie schimbate, în general, cel târziu până la sfârșitul zilei lucrătoare care urmează zilei de executare. Cu toate acestea, este permisă o prelungire a termenului pentru schimbul marjei de variație în cazul în care aceasta este compensată printr-un calcul adecvat al MPOR. În mod alternativ, în cazul în care nu se aplică cerințe de marjă inițială, ar trebui să fie permisă o prelungire dacă se colectează un cuantum corespunzător al marjei de variație suplimentare. |
| --- | --- |

(20)

Atât marja inițială, cât și marja de variație ar trebui să fie schimbate, în general, cel târziu până la sfârșitul zilei lucrătoare care urmează zilei de executare. Cu toate acestea, este permisă o prelungire a termenului pentru schimbul marjei de variație în cazul în care aceasta este compensată printr-un calcul adecvat al MPOR. În mod alternativ, în cazul în care nu se aplică cerințe de marjă inițială, ar trebui să fie permisă o prelungire dacă se colectează un cuantum corespunzător al marjei de variație suplimentare.

| (21) | La elaborarea modelelor de calculare a marjei inițiale și la calcularea MPOR corespunzătoare, contrapărțile ar trebui să țină seama de necesitatea de a dispune de modele care să reflecte lichiditatea pieței, numărul de participanți de pe piața respectivă și volumul contractelor derivate extrabursiere relevante. În același timp, este necesar să se elaboreze un model pe care ambele părți să îl poată înțelege, reproduce și pe care să se poată baza pentru soluționarea litigiilor. Prin urmare, ar trebui să li se permită contrapărților să calibreze modelul și să calculeze MPOR strict în funcție de condițiile de piață, fără să fie nevoie ca estimările lor să fie ajustate în funcție de caracteristicile anumitor contrapărți. Acest lucru presupune, la rândul său, posibilitatea contrapărților de a alege să adopte modele diferite pentru a calcula marjele inițiale care să fie schimbate între ele și posibilitatea ca aceste marje inițiale să nu fie simetrice. |
| --- | --- |

(21)

La elaborarea modelelor de calculare a marjei inițiale și la calcularea MPOR corespunzătoare, contrapărțile ar trebui să țină seama de necesitatea de a dispune de modele care să reflecte lichiditatea pieței, numărul de participanți de pe piața respectivă și volumul contractelor derivate extrabursiere relevante. În același timp, este necesar să se elaboreze un model pe care ambele părți să îl poată înțelege, reproduce și pe care să se poată baza pentru soluționarea litigiilor. Prin urmare, ar trebui să li se permită contrapărților să calibreze modelul și să calculeze MPOR strict în funcție de condițiile de piață, fără să fie nevoie ca estimările lor să fie ajustate în funcție de caracteristicile anumitor contrapărți. Acest lucru presupune, la rândul său, posibilitatea contrapărților de a alege să adopte modele diferite pentru a calcula marjele inițiale care să fie schimbate între ele și posibilitatea ca aceste marje inițiale să nu fie simetrice.

| (22) | Deși este necesar ca un model de calculare a marjei inițiale să fie recalibrat suficient de frecvent, o nouă calibrare ar putea conduce la niveluri neașteptate ale cerințelor de marjă. Din acest motiv, ar trebui să se stabilească o perioadă de timp adecvată în cursul căreia marjele să poată fi schimbate în continuare pe baza calibrării anterioare. Contrapărțile ar avea astfel la dispoziție suficient timp pentru a se conforma apelurilor în marjă rezultate în urma recalibrării. |
| --- | --- |

(22)

Deși este necesar ca un model de calculare a marjei inițiale să fie recalibrat suficient de frecvent, o nouă calibrare ar putea conduce la niveluri neașteptate ale cerințelor de marjă. Din acest motiv, ar trebui să se stabilească o perioadă de timp adecvată în cursul căreia marjele să poată fi schimbate în continuare pe baza calibrării anterioare. Contrapărțile ar avea astfel la dispoziție suficient timp pentru a se conforma apelurilor în marjă rezultate în urma recalibrării.

| (23) | Ar trebui ca garanțiile să fie considerate ca fiind transferabile în mod liber dacă, în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către partea care depune garanțiile, nu există impedimente juridice sau de reglementare și nici creanțe ale terților, inclusiv ale custodelui terț. Cu toate acestea, nu ar trebui ca anumite creanțe, precum costurile și cheltuielile ocazionate de transferul garanțiilor, care iau forma drepturilor de ipotecă impuse în mod obișnuit cu privire la toate transferurile de titluri de valoare, să fie considerate un impediment, deoarece s-ar ajunge astfel la o situație în care s-ar identifica în permanență impedimente. |
| --- | --- |

(23)

Ar trebui ca garanțiile să fie considerate ca fiind transferabile în mod liber dacă, în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către partea care depune garanțiile, nu există impedimente juridice sau de reglementare și nici creanțe ale terților, inclusiv ale custodelui terț. Cu toate acestea, nu ar trebui ca anumite creanțe, precum costurile și cheltuielile ocazionate de transferul garanțiilor, care iau forma drepturilor de ipotecă impuse în mod obișnuit cu privire la toate transferurile de titluri de valoare, să fie considerate un impediment, deoarece s-ar ajunge astfel la o situație în care s-ar identifica în permanență impedimente.

| (24) | Contrapartea care colectează garanțiile ar trebui să aibă capacitatea operațională de a lichida garanțiile în cazul în care deponentul acestora ar intra în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Contrapartea care colectează garanțiile ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să utilizeze încasările în numerar rezultate din lichidare pentru a încheia un contract echivalent cu o altă contraparte sau pentru a acoperi riscul rezultat. Accesul la piață ar trebui, prin urmare, să reprezinte o condiție prealabilă pentru partea care colectează garanțiile, deoarece i-ar permite fie să vândă garanțiile, fie să le răscumpere într-un interval de timp rezonabil. Capacitatea de a întreprinde aceste acțiuni ar trebui să fie independentă de deponentul garanțiilor. |
| --- | --- |

(24)

Contrapartea care colectează garanțiile ar trebui să aibă capacitatea operațională de a lichida garanțiile în cazul în care deponentul acestora ar intra în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Contrapartea care colectează garanțiile ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să utilizeze încasările în numerar rezultate din lichidare pentru a încheia un contract echivalent cu o altă contraparte sau pentru a acoperi riscul rezultat. Accesul la piață ar trebui, prin urmare, să reprezinte o condiție prealabilă pentru partea care colectează garanțiile, deoarece i-ar permite fie să vândă garanțiile, fie să le răscumpere într-un interval de timp rezonabil. Capacitatea de a întreprinde aceste acțiuni ar trebui să fie independentă de deponentul garanțiilor.

| (25) | Garanțiile colectate trebuie să aibă un nivel de lichiditate suficient de ridicat și o calitate a creditului suficient de bună pentru a permite contrapărții care colectează garanțiile să lichideze pozițiile fără să înregistreze o pierdere din cauza modificărilor semnificative ale valorii în cazul în care cealaltă contraparte nu își îndeplinește obligațiile de plată. Calitatea creditului garanțiilor ar trebui să fie evaluată pe baza unor metodologii recunoscute, cum ar fi ratingurile emise de instituțiile externe de evaluare a creditului. Cu toate acestea, pentru a minimiza riscul de dependență automată de ratingurile externe, ar trebui să se introducă o serie de mecanisme de siguranță suplimentare. Aceste mecanisme ar trebui să includă posibilitatea de a utiliza un model aprobat bazat pe rating intern („IRB”) și posibilitatea de a amâna înlocuirea garanțiilor care devin neeligibile din cauza unei diminuări a ratingului, cu scopul de a atenua în mod eficient potențialele efecte în cascadă disproporționate care pot fi cauzate de dependența excesivă de evaluări externe ale creditului. |
| --- | --- |

(25)

Garanțiile colectate trebuie să aibă un nivel de lichiditate suficient de ridicat și o calitate a creditului suficient de bună pentru a permite contrapărții care colectează garanțiile să lichideze pozițiile fără să înregistreze o pierdere din cauza modificărilor semnificative ale valorii în cazul în care cealaltă contraparte nu își îndeplinește obligațiile de plată. Calitatea creditului garanțiilor ar trebui să fie evaluată pe baza unor metodologii recunoscute, cum ar fi ratingurile emise de instituțiile externe de evaluare a creditului. Cu toate acestea, pentru a minimiza riscul de dependență automată de ratingurile externe, ar trebui să se introducă o serie de mecanisme de siguranță suplimentare. Aceste mecanisme ar trebui să includă posibilitatea de a utiliza un model aprobat bazat pe rating intern („IRB”) și posibilitatea de a amâna înlocuirea garanțiilor care devin neeligibile din cauza unei diminuări a ratingului, cu scopul de a atenua în mod eficient potențialele efecte în cascadă disproporționate care pot fi cauzate de dependența excesivă de evaluări externe ale creditului.

| (26) | Cu toate că marjele de ajustare minimizează riscul ca garanțiile colectate să nu fie suficiente pentru a acoperi nevoile de marjă într-o perioadă de criză financiară, atunci când se acceptă garanții care nu sunt în numerar este nevoie și de alți factori de minimizare a riscului, astfel încât să se asigure că acestea pot fi lichidate efectiv. În mod concret, contrapărțile ar trebui să se asigure că garanțiile colectate sunt rezonabil de diversificate din punctul de vedere al emitenților individuali, al tipurilor de emitenți și al claselor de active. |
| --- | --- |

(26)

Cu toate că marjele de ajustare minimizează riscul ca garanțiile colectate să nu fie suficiente pentru a acoperi nevoile de marjă într-o perioadă de criză financiară, atunci când se acceptă garanții care nu sunt în numerar este nevoie și de alți factori de minimizare a riscului, astfel încât să se asigure că acestea pot fi lichidate efectiv. În mod concret, contrapărțile ar trebui să se asigure că garanțiile colectate sunt rezonabil de diversificate din punctul de vedere al emitenților individuali, al tipurilor de emitenți și al claselor de active.

| (27) | Impactul asupra stabilității financiare al lichidării garanțiilor depuse de contrapărți fără importanță sistemică este limitat. De asemenea, limitele de concentrare privind marja inițială ar putea fi oneroase pentru contrapărțile cu portofolii mici de instrumente financiare derivate extrabursiere, întrucât este posibil ca acestea să aibă la dispoziție doar o gamă limitată de garanții eligibile pe care să le poată depune. Prin urmare, deși diversificarea garanțiilor reprezintă un factor real de minimizare a riscului, contrapărților fără importanță sistemică nu ar trebui să li se impună diversificarea garanțiilor. Pe de altă parte, instituțiile financiare de importanță sistemică și alte contrapărți cu portofolii mari de instrumente financiare derivate extrabursiere care efectuează tranzacții între ele ar trebui să aplice limitele de concentrare cel puțin marjei inițiale, inclusiv în ceea ce privește garanțiile eligibile care cuprind titluri de stat ale statelor membre. Aceste contrapărți sunt suficient de complexe încât să transforme garanțiile sau să aibă acces la mai multe piețe și emitenți, obținând astfel o diversificare suficientă a garanțiilor depuse. Articolul 131 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) prevede identificarea instituțiilor de importanță sistemică în conformitate cu dreptul Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere domeniul larg de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 648/2012, ar trebui introdus un prag cantitativ, astfel încât cerințele privind limitele de concentrare să li se aplice și contrapărților care ar putea să nu fie incluse în clasificările existente ale instituțiilor de importanță sistemică, dar care ar trebui, totuși, să facă obiectul unor limite de concentrare din cauza dimensiunilor portofoliilor de instrumente financiare derivate extrabursiere. |
| --- | --- |

(27)

Impactul asupra stabilității financiare al lichidării garanțiilor depuse de contrapărți fără importanță sistemică este limitat. De asemenea, limitele de concentrare privind marja inițială ar putea fi oneroase pentru contrapărțile cu portofolii mici de instrumente financiare derivate extrabursiere, întrucât este posibil ca acestea să aibă la dispoziție doar o gamă limitată de garanții eligibile pe care să le poată depune. Prin urmare, deși diversificarea garanțiilor reprezintă un factor real de minimizare a riscului, contrapărților fără importanță sistemică nu ar trebui să li se impună diversificarea garanțiilor. Pe de altă parte, instituțiile financiare de importanță sistemică și alte contrapărți cu portofolii mari de instrumente financiare derivate extrabursiere care efectuează tranzacții între ele ar trebui să aplice limitele de concentrare cel puțin marjei inițiale, inclusiv în ceea ce privește garanțiile eligibile care cuprind titluri de stat ale statelor membre. Aceste contrapărți sunt suficient de complexe încât să transforme garanțiile sau să aibă acces la mai multe piețe și emitenți, obținând astfel o diversificare suficientă a garanțiilor depuse. Articolul 131 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) prevede identificarea instituțiilor de importanță sistemică în conformitate cu dreptul Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere domeniul larg de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 648/2012, ar trebui introdus un prag cantitativ, astfel încât cerințele privind limitele de concentrare să li se aplice și contrapărților care ar putea să nu fie incluse în clasificările existente ale instituțiilor de importanță sistemică, dar care ar trebui, totuși, să facă obiectul unor limite de concentrare din cauza dimensiunilor portofoliilor de instrumente financiare derivate extrabursiere.

| (28) | Sistemele de pensii sunt supuse unor cerințe de instituire a unor garanții bilaterale. Cu toate acestea, este important să se evite afectarea excesivă, ca urmare a unor astfel de cerințe, a performanțelor preconizate ale sistemelor respective și, prin urmare, a veniturilor din pensii ale viitorilor pensionari. Obligațiile sistemelor de pensii față de pensionari sunt exprimate în monedele locale, iar investițiile acestora trebuie, prin urmare, să fie exprimate în aceeași monedă, astfel încât să se evite costurile și riscurile care decurg din neconcordanțele dintre monede. Prin urmare, este oportun să se prevadă că limitele de concentrare nu se aplică sistemelor de pensii în același mod ca și celorlalte contrapărți. Cu toate acestea, este important să fie instituite proceduri adecvate de gestionare a riscurilor pentru a monitoriza și contracara potențialele riscuri de concentrare generate de acest regim special. Punerea în aplicare a acestor dispoziții în ceea ce privește sistemele de pensii ar trebui să fie monitorizată și analizată în funcție de evoluțiile pieței. |
| --- | --- |

(28)

Sistemele de pensii sunt supuse unor cerințe de instituire a unor garanții bilaterale. Cu toate acestea, este important să se evite afectarea excesivă, ca urmare a unor astfel de cerințe, a performanțelor preconizate ale sistemelor respective și, prin urmare, a veniturilor din pensii ale viitorilor pensionari. Obligațiile sistemelor de pensii față de pensionari sunt exprimate în monedele locale, iar investițiile acestora trebuie, prin urmare, să fie exprimate în aceeași monedă, astfel încât să se evite costurile și riscurile care decurg din neconcordanțele dintre monede. Prin urmare, este oportun să se prevadă că limitele de concentrare nu se aplică sistemelor de pensii în același mod ca și celorlalte contrapărți. Cu toate acestea, este important să fie instituite proceduri adecvate de gestionare a riscurilor pentru a monitoriza și contracara potențialele riscuri de concentrare generate de acest regim special. Punerea în aplicare a acestor dispoziții în ceea ce privește sistemele de pensii ar trebui să fie monitorizată și analizată în funcție de evoluțiile pieței.

| (29) | Dificultățile întâmpinate la segregarea garanțiilor în numerar ar trebui să fie recunoscute prin autorizarea contrapărților să depună un cuantum limitat din marja inițială sub formă de numerar și autorizarea custozilor să reinvestească aceste garanții în numerar. Cu toate acestea, numerarul deținut de un custode reprezintă o obligație pe care custodele o are față de contrapartea care depune garanțiile, ceea ce generează un risc de credit pentru aceasta din urmă. Prin urmare, pentru a reduce riscul sistemic, utilizarea numerarului ca marjă inițială ar trebui să fie supusă unor cerințe de diversificare cel puțin pentru instituțiile de importanță sistemică. Instituțiile de importanță sistemică ar trebui să aibă fie obligația de a limita valoarea marjelor inițiale colectate în numerar, fie de a diversifica expunerile prin utilizarea mai multor custozi. |
| --- | --- |

(29)

Dificultățile întâmpinate la segregarea garanțiilor în numerar ar trebui să fie recunoscute prin autorizarea contrapărților să depună un cuantum limitat din marja inițială sub formă de numerar și autorizarea custozilor să reinvestească aceste garanții în numerar. Cu toate acestea, numerarul deținut de un custode reprezintă o obligație pe care custodele o are față de contrapartea care depune garanțiile, ceea ce generează un risc de credit pentru aceasta din urmă. Prin urmare, pentru a reduce riscul sistemic, utilizarea numerarului ca marjă inițială ar trebui să fie supusă unor cerințe de diversificare cel puțin pentru instituțiile de importanță sistemică. Instituțiile de importanță sistemică ar trebui să aibă fie obligația de a limita valoarea marjelor inițiale colectate în numerar, fie de a diversifica expunerile prin utilizarea mai multor custozi.

| (30) | Valoarea garanției nu ar trebui să prezinte o corelație pozitivă semnificativă cu bonitatea deponentului garanției sau cu valoarea portofoliului-suport de instrumente financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central, deoarece aceasta ar submina eficacitatea protecției oferite de garanția colectată. În consecință, titlurile de valoare emise de deponentul garanției sau de entitățile afiliate ale acestuia nu ar trebui să fie acceptate drept garanție. De asemenea, contrapărțile ar trebui să aibă obligația de a se asigura că garanțiile colectate nu prezintă alte forme de risc de corelare defavorabilă. |
| --- | --- |

(30)

Valoarea garanției nu ar trebui să prezinte o corelație pozitivă semnificativă cu bonitatea deponentului garanției sau cu valoarea portofoliului-suport de instrumente financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central, deoarece aceasta ar submina eficacitatea protecției oferite de garanția colectată. În consecință, titlurile de valoare emise de deponentul garanției sau de entitățile afiliate ale acestuia nu ar trebui să fie acceptate drept garanție. De asemenea, contrapărțile ar trebui să aibă obligația de a se asigura că garanțiile colectate nu prezintă alte forme de risc de corelare defavorabilă.

| (31) | Contrapartea care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată ar trebui să aibă posibilitatea de a lichida activele colectate ca garanție, sub formă de marjă inițială sau de variație, într-un timp suficient de scurt încât să asigure protecția împotriva pierderilor a contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către o contraparte. Prin urmare, activele în cauză ar trebui să fie foarte lichide și nu ar trebui să fie expuse unui risc excesiv de credit, de piață sau de schimb valutar. În măsura în care valoarea garanției este expusă acestor riscuri, ar trebui să se aplice marje de ajustare cu un grad adecvat de sensibilitate la risc. |
| --- | --- |

(31)

Contrapartea care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată ar trebui să aibă posibilitatea de a lichida activele colectate ca garanție, sub formă de marjă inițială sau de variație, într-un timp suficient de scurt încât să asigure protecția împotriva pierderilor a contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către o contraparte. Prin urmare, activele în cauză ar trebui să fie foarte lichide și nu ar trebui să fie expuse unui risc excesiv de credit, de piață sau de schimb valutar. În măsura în care valoarea garanției este expusă acestor riscuri, ar trebui să se aplice marje de ajustare cu un grad adecvat de sensibilitate la risc.

| (32) | Pentru a se asigura transferul la timp al garanțiilor, contrapărțile ar trebui să dispună de procese operaționale eficiente. Aceasta presupune ca procesele pentru schimbul bilateral de garanții să fie suficient de detaliate, transparente și riguroase. În cazul în care contrapărțile nu se pun de acord și nu stabilesc un cadru operațional pentru calculul, notificarea și finalizarea eficientă a apelurilor în marjă, acest lucru poate conduce la litigii și la neexecutarea schimburilor de garanții, având ca rezultat apariția de expuneri negarantate în cadrul unor contracte derivate extrabursiere. Prin urmare, stabilirea de către contrapărți a unor politici și standarde interne clare în ceea ce privește transferurile de garanții este esențială. Orice abatere de la aceste politici ar trebui să fie analizată riguros de toate părțile interesate interne relevante care trebuie să autorizeze abaterile respective. În plus, toate clauzele aplicabile în ceea ce privește schimbul operațional de garanții ar trebui să fie înregistrate precis și detaliat, într-un mod riguros, prompt și sistematic. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a se asigura transferul la timp al garanțiilor, contrapărțile ar trebui să dispună de procese operaționale eficiente. Aceasta presupune ca procesele pentru schimbul bilateral de garanții să fie suficient de detaliate, transparente și riguroase. În cazul în care contrapărțile nu se pun de acord și nu stabilesc un cadru operațional pentru calculul, notificarea și finalizarea eficientă a apelurilor în marjă, acest lucru poate conduce la litigii și la neexecutarea schimburilor de garanții, având ca rezultat apariția de expuneri negarantate în cadrul unor contracte derivate extrabursiere. Prin urmare, stabilirea de către contrapărți a unor politici și standarde interne clare în ceea ce privește transferurile de garanții este esențială. Orice abatere de la aceste politici ar trebui să fie analizată riguros de toate părțile interesate interne relevante care trebuie să autorizeze abaterile respective. În plus, toate clauzele aplicabile în ceea ce privește schimbul operațional de garanții ar trebui să fie înregistrate precis și detaliat, într-un mod riguros, prompt și sistematic.

| (33) | Pentru a se asigura securitatea juridică, între contrapărțile care încheie contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central ar trebui să se încheie un acord de schimb de garanții. În consecință, acordul de schimb de garanții ar trebui să includă toate drepturile și obligațiile semnificative ale contrapărților în raport cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a se asigura securitatea juridică, între contrapărțile care încheie contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central ar trebui să se încheie un acord de schimb de garanții. În consecință, acordul de schimb de garanții ar trebui să includă toate drepturile și obligațiile semnificative ale contrapărților în raport cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central.

| (34) | Garanțiile protejează contrapartea care le colectează în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către contrapartea care depune garanțiile. Cu toate acestea, ambele contrapărți au, de asemenea, responsabilitatea de a se asigura că modul în care sunt deținute garanțiile colectate nu sporește riscul de pierdere a garanțiilor depuse în exces pentru contrapartea care le depune în cazul în care contrapartea care colectează garanțiile intră în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată. Din acest motiv, acordul bilateral dintre contrapărți ar trebui să le permită ambelor contrapărți să acceseze garanția în timp util în cazul în care au acest drept, ceea ce înseamnă că sunt necesare norme cu privire la segregare și norme care să prevadă o evaluare a eficacității acordului în acest sens, având în vedere constrângerile juridice și practicile de pe piață existente în fiecare jurisdicție. |
| --- | --- |

(34)

Garanțiile protejează contrapartea care le colectează în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către contrapartea care depune garanțiile. Cu toate acestea, ambele contrapărți au, de asemenea, responsabilitatea de a se asigura că modul în care sunt deținute garanțiile colectate nu sporește riscul de pierdere a garanțiilor depuse în exces pentru contrapartea care le depune în cazul în care contrapartea care colectează garanțiile intră în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată. Din acest motiv, acordul bilateral dintre contrapărți ar trebui să le permită ambelor contrapărți să acceseze garanția în timp util în cazul în care au acest drept, ceea ce înseamnă că sunt necesare norme cu privire la segregare și norme care să prevadă o evaluare a eficacității acordului în acest sens, având în vedere constrângerile juridice și practicile de pe piață existente în fiecare jurisdicție.

| (35) | Reipotecarea, regajarea sau reutilizarea garanțiilor colectate ca marjă inițială ar genera noi riscuri pentru contrapărți din cauza creanțelor părților terțe asupra activelor în caz de neîndeplinire a obligațiilor. Complicațiile juridice sau operaționale ar putea întârzia sau chiar face imposibilă restituirea garanției în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către partea care a colectat inițial garanția sau de către partea terță. Prin urmare, pentru a se menține eficiența cadrului și a se asigura minimizarea corespunzătoare a riscului de credit al contrapărții, nu ar trebui ca reipotecarea, regajarea sau reutilizarea garanțiilor colectate ca marjă inițială să fie permisă. |
| --- | --- |

(35)

Reipotecarea, regajarea sau reutilizarea garanțiilor colectate ca marjă inițială ar genera noi riscuri pentru contrapărți din cauza creanțelor părților terțe asupra activelor în caz de neîndeplinire a obligațiilor. Complicațiile juridice sau operaționale ar putea întârzia sau chiar face imposibilă restituirea garanției în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către partea care a colectat inițial garanția sau de către partea terță. Prin urmare, pentru a se menține eficiența cadrului și a se asigura minimizarea corespunzătoare a riscului de credit al contrapărții, nu ar trebui ca reipotecarea, regajarea sau reutilizarea garanțiilor colectate ca marjă inițială să fie permisă.

| (36) | Ținând seama de dificultatea de a segrega fluxurile de numerar, de practicile actuale în materie de schimb de garanții în numerar din anumite jurisdicții și de necesitatea de a recurge la numerar în loc de titluri de valoare în anumite situații în care transferul de titluri de valoare poate fi afectat de constrângeri operaționale, garanțiile în numerar colectate ca marjă inițială ar trebui să fie deținute întotdeauna de o bancă centrală sau de o instituție de credit terță, deoarece acest lucru asigură separarea de cele două părți la contract. Pentru a asigura o astfel de separare, instituția de credit terță nu ar trebui să aparțină grupului niciuneia dintre contrapărți. |
| --- | --- |

(36)

Ținând seama de dificultatea de a segrega fluxurile de numerar, de practicile actuale în materie de schimb de garanții în numerar din anumite jurisdicții și de necesitatea de a recurge la numerar în loc de titluri de valoare în anumite situații în care transferul de titluri de valoare poate fi afectat de constrângeri operaționale, garanțiile în numerar colectate ca marjă inițială ar trebui să fie deținute întotdeauna de o bancă centrală sau de o instituție de credit terță, deoarece acest lucru asigură separarea de cele două părți la contract. Pentru a asigura o astfel de separare, instituția de credit terță nu ar trebui să aparțină grupului niciuneia dintre contrapărți.

| (37) | Atunci când o contraparte notifică autorității competente relevante intenția de a se prevala de exceptarea tranzacțiilor intragrup, pentru ca autoritatea competentă să decidă dacă sunt îndeplinite condițiile pentru exceptare, contrapartea ar trebui să prezinte un dosar complet care să includă toate informațiile relevante necesare pentru ca autoritatea competentă să își poată finaliza evaluarea. |
| --- | --- |

(37)

Atunci când o contraparte notifică autorității competente relevante intenția de a se prevala de exceptarea tranzacțiilor intragrup, pentru ca autoritatea competentă să decidă dacă sunt îndeplinite condițiile pentru exceptare, contrapartea ar trebui să prezinte un dosar complet care să includă toate informațiile relevante necesare pentru ca autoritatea competentă să își poată finaliza evaluarea.

| (38) | Pentru a se considera că un grup dispune de proceduri suficient de solide și de riguroase de gestionare a riscurilor trebuie să fie îndeplinite o serie de condiții. Grupul ar trebui să asigure o monitorizare periodică a expunerilor intragrup, iar decontarea în timp util a obligațiilor care decurg din contractele derivate extrabursiere intragrup ar trebui să fie garantată pe baza instrumentelor de monitorizare și de gestionare a lichidității la nivel de grup care sunt adaptate nivelului de complexitate al tranzacțiilor intragrup. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a se considera că un grup dispune de proceduri suficient de solide și de riguroase de gestionare a riscurilor trebuie să fie îndeplinite o serie de condiții. Grupul ar trebui să asigure o monitorizare periodică a expunerilor intragrup, iar decontarea în timp util a obligațiilor care decurg din contractele derivate extrabursiere intragrup ar trebui să fie garantată pe baza instrumentelor de monitorizare și de gestionare a lichidității la nivel de grup care sunt adaptate nivelului de complexitate al tranzacțiilor intragrup.

| (39) | Pentru ca exceptarea pentru tranzacții intragrup să fie aplicabilă, trebuie să existe certitudinea că nicio dispoziție legislativă, de reglementare, administrativă și nicio altă dispoziție obligatorie din punct de vedere juridic nu ar putea împiedica în mod legal contrapărțile din grup să își îndeplinească obligațiile de a transfera bani sau de a achita obligații sau titluri de valoare în conformitate cu clauzele tranzacțiilor intragrup. În mod similar, nu ar trebui să existe nicio practică operațională sau comercială a contrapărților din grup sau a grupului care să poată avea ca rezultat faptul că nu sunt disponibile fonduri pentru a acoperi obligațiile de plată pe măsură ce devin exigibile în fiecare zi sau că efectuarea promptă de transferuri electronice de fonduri nu este posibilă. |
| --- | --- |

(39)

Pentru ca exceptarea pentru tranzacții intragrup să fie aplicabilă, trebuie să existe certitudinea că nicio dispoziție legislativă, de reglementare, administrativă și nicio altă dispoziție obligatorie din punct de vedere juridic nu ar putea împiedica în mod legal contrapărțile din grup să își îndeplinească obligațiile de a transfera bani sau de a achita obligații sau titluri de valoare în conformitate cu clauzele tranzacțiilor intragrup. În mod similar, nu ar trebui să existe nicio practică operațională sau comercială a contrapărților din grup sau a grupului care să poată avea ca rezultat faptul că nu sunt disponibile fonduri pentru a acoperi obligațiile de plată pe măsură ce devin exigibile în fiecare zi sau că efectuarea promptă de transferuri electronice de fonduri nu este posibilă.

| (40) | Prezentul regulament conține o serie de cerințe detaliate care trebuie îndeplinite pentru ca un grup să obțină exceptarea de la depunerea marjei pentru tranzacții intragrup. În plus față de aceste cerințe, în cazul în care una dintre cele două contrapărți din grup își are domiciliul într-o țară terță pentru care încă nu a fost stabilită echivalența în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, grupul trebuie să facă schimb de marje de variație și de marje inițiale segregate corespunzător pentru toate tranzacțiile intragrup cu filialele din țările terțe respective. Pentru a se evita o aplicare disproporționată a cerințelor de marjă și a se ține cont de cerințele similare pentru obligațiile de compensare, prezentul regulament ar trebui să prevadă o aplicare amânată a acestei cerințe. S-ar pune astfel la dispoziție suficient timp pentru finalizarea procesului de determinare a echivalenței, fără să se impună o alocare ineficientă a resurselor grupurilor care au filiale cu sediul în țări terțe. |
| --- | --- |

(40)

Prezentul regulament conține o serie de cerințe detaliate care trebuie îndeplinite pentru ca un grup să obțină exceptarea de la depunerea marjei pentru tranzacții intragrup. În plus față de aceste cerințe, în cazul în care una dintre cele două contrapărți din grup își are domiciliul într-o țară terță pentru care încă nu a fost stabilită echivalența în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, grupul trebuie să facă schimb de marje de variație și de marje inițiale segregate corespunzător pentru toate tranzacțiile intragrup cu filialele din țările terțe respective. Pentru a se evita o aplicare disproporționată a cerințelor de marjă și a se ține cont de cerințele similare pentru obligațiile de compensare, prezentul regulament ar trebui să prevadă o aplicare amânată a acestei cerințe. S-ar pune astfel la dispoziție suficient timp pentru finalizarea procesului de determinare a echivalenței, fără să se impună o alocare ineficientă a resurselor grupurilor care au filiale cu sediul în țări terțe.

| (41) | Conform principiului proporționalității, contrapărților care au portofolii mai mici și, prin urmare, desfășoară activități la o scară mai restrânsă ar trebui să li se acorde mai mult timp pentru a-și adapta sistemele și procesele interne în vederea conformării cu cerințele din prezentul regulament. Pentru a se realiza un echilibru adecvat între minimizarea riscurilor aferente contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și aplicarea proporțională a prezentului regulament, precum și pentru a se asigura convergența la nivel internațional și a se reduce la minimum posibilitățile de arbitraj de reglementare, astfel încât să se evite perturbarea pieței, este necesară o perioadă de introducere treptată a cerințelor. Perioada de introducere treptată pentru cerințele introduse prin prezentul regulament ține seama de calendarul convenit în cadrul BCBS-IOSCO, stabilit pe baza unui studiu de impact cantitativ în care au fost implicate instituții de credit din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(41)

Conform principiului proporționalității, contrapărților care au portofolii mai mici și, prin urmare, desfășoară activități la o scară mai restrânsă ar trebui să li se acorde mai mult timp pentru a-și adapta sistemele și procesele interne în vederea conformării cu cerințele din prezentul regulament. Pentru a se realiza un echilibru adecvat între minimizarea riscurilor aferente contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și aplicarea proporțională a prezentului regulament, precum și pentru a se asigura convergența la nivel internațional și a se reduce la minimum posibilitățile de arbitraj de reglementare, astfel încât să se evite perturbarea pieței, este necesară o perioadă de introducere treptată a cerințelor. Perioada de introducere treptată pentru cerințele introduse prin prezentul regulament ține seama de calendarul convenit în cadrul BCBS-IOSCO, stabilit pe baza unui studiu de impact cantitativ în care au fost implicate instituții de credit din Uniunea Europeană.

| (42) | Regulamentul delegat al Comisiei (*1) specifică definiția contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică în cadrul Uniunii. Totuși, în acest stadiu definiția respectivă nu este aplicabilă, iar produsele respective sunt definite într-un mod neomogen în Uniune. Prin urmare, pentru a se evita crearea unor condiții de concurență inegale în cadrul Uniunii, este necesar ca tehnicile de diminuare a riscului corespunzătoare să se aplice de la data aplicării actului delegat relevant. Pentru a se evita întârzierile excesive în ceea ce privește introducerea tehnicilor de minimizare a riscului, se stabilește o anumită dată de la care cerințele relevante ar trebui să se aplice, în orice caz. |
| --- | --- |

(42)

Regulamentul delegat al Comisiei (*1) specifică definiția contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică în cadrul Uniunii. Totuși, în acest stadiu definiția respectivă nu este aplicabilă, iar produsele respective sunt definite într-un mod neomogen în Uniune. Prin urmare, pentru a se evita crearea unor condiții de concurență inegale în cadrul Uniunii, este necesar ca tehnicile de diminuare a riscului corespunzătoare să se aplice de la data aplicării actului delegat relevant. Pentru a se evita întârzierile excesive în ceea ce privește introducerea tehnicilor de minimizare a riscului, se stabilește o anumită dată de la care cerințele relevante ar trebui să se aplice, în orice caz.

| (43) | Pentru a se evita fragmentarea pieței și a se asigura condiții de concurență egale la nivel mondial pentru contrapărțile stabilite în Uniune, și ținând cont de faptul că în unele jurisdicții schimbul de marje de variație și de marje inițiale pentru opțiuni pe acțiuni individuale și pe indici pe acțiuni nu face obiectul unor cerințe de marjă echivalente, tratarea acestor produse ar trebui introdusă treptat. Această perioadă de introducere treptată va acorda timpul necesar pentru a monitoriza evoluțiile în materie de reglementare din alte jurisdicții și a se asigura faptul că în Uniune sunt instituite cerințe adecvate pentru a minimiza riscul de credit al contrapărții în ceea ce privește astfel de contracte, evitându-se, în același timp, posibilitățile de arbitraj de reglementare. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a se evita fragmentarea pieței și a se asigura condiții de concurență egale la nivel mondial pentru contrapărțile stabilite în Uniune, și ținând cont de faptul că în unele jurisdicții schimbul de marje de variație și de marje inițiale pentru opțiuni pe acțiuni individuale și pe indici pe acțiuni nu face obiectul unor cerințe de marjă echivalente, tratarea acestor produse ar trebui introdusă treptat. Această perioadă de introducere treptată va acorda timpul necesar pentru a monitoriza evoluțiile în materie de reglementare din alte jurisdicții și a se asigura faptul că în Uniune sunt instituite cerințe adecvate pentru a minimiza riscul de credit al contrapărții în ceea ce privește astfel de contracte, evitându-se, în același timp, posibilitățile de arbitraj de reglementare.

| (44) | Din motive de securitate juridică și pentru a evita eventualele perturbări pe piețele financiare, este oportun să se clarifice modul în care trebuie tratate contractele existente. |
| --- | --- |

(44)

Din motive de securitate juridică și pentru a evita eventualele perturbări pe piețele financiare, este oportun să se clarifice modul în care trebuie tratate contractele existente.

| (45) | Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat Comisiei de către autoritățile europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe). |
| --- | --- |

(45)

Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat Comisiei de către autoritățile europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe).

| (46) | Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe au efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, au analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și au solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5), opinia Grupului părților interesate din domeniul asigurărilor și reasigurărilor și a Grupului părților interesate din domeniul pensiilor ocupaționale, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6), și opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(46)

Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe au efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, au analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și au solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5), opinia Grupului părților interesate din domeniul asigurărilor și reasigurărilor și a Grupului părților interesate din domeniul pensiilor ocupaționale, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6), și opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (47) | În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 și la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, prezentul regulament cuprinde modificări ale proiectului de standarde tehnice de reglementare prezentat din nou Comisiei sub forma unui aviz formal de către Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, pe baza modificărilor propuse de Comisie, |
| --- | --- |

(47)

În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 și la articolul 10 alineatul (1) al cincilea, al șaselea și al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, prezentul regulament cuprinde modificări ale proiectului de standarde tehnice de reglementare prezentat din nou Comisiei sub forma unui aviz formal de către Autoritatea Bancară Europeană, Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, pe baza modificărilor propuse de Comisie,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE PRIVIND PROCEDURILE DE GESTIONARE A RISCURILOR

SECȚIUNEA 1

Definiții și cerințe generale

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „marjă inițială” înseamnă garanția colectată de o contraparte pentru a-și acoperi expunerea actuală și expunerea viitoare potențială în intervalul dintre ultima colectare a marjei și lichidarea pozițiilor sau acoperirea împotriva riscului de piață în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor de către cealaltă contraparte; |
| --- | --- |

1.

„marjă inițială” înseamnă garanția colectată de o contraparte pentru a-și acoperi expunerea actuală și expunerea viitoare potențială în intervalul dintre ultima colectare a marjei și lichidarea pozițiilor sau acoperirea împotriva riscului de piață în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor de către cealaltă contraparte;

| 2. | „marjă de variație” înseamnă garanția colectată de o contraparte pentru a reflecta rezultatele evaluării zilnice la prețul pieței (mark-to-market) sau pe baza unui model (mark-to-model) a contractelor în derulare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

2.

„marjă de variație” înseamnă garanția colectată de o contraparte pentru a reflecta rezultatele evaluării zilnice la prețul pieței (mark-to-market) sau pe baza unui model (mark-to-model) a contractelor în derulare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

mark-to-market

mark-to-model

| 3. | „set de compensare” înseamnă un set de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate le nivel central între două contrapărți care face obiectul unui acord de compensare bilateral obligatoriu din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

3.

„set de compensare” înseamnă un set de contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate le nivel central între două contrapărți care face obiectul unui acord de compensare bilateral obligatoriu din punct de vedere juridic.

Articolul 2

Cerințe generale

(1)   Contrapărțile instituie, aplică și documentează procedurile de gestionare a riscurilor pentru schimbul de garanții pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central.

(2)   Procedurile de gestionare a riscurilor menționate la alineatul (1) includ proceduri care să prevadă sau să precizeze următoarele:

| (a) | eligibilitatea garanțiilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 2; |
| --- | --- |

(a)

eligibilitatea garanțiilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 2;

| (b) | calcularea și colectarea marjelor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 3; |
| --- | --- |

(b)

calcularea și colectarea marjelor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 3;

| (c) | gestionarea și segregarea garanțiilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 5; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea și segregarea garanțiilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu secțiunea 5;

| (d) | calcularea valorii ajustate a garanției reale în conformitate cu secțiunea 6; |
| --- | --- |

(d)

calcularea valorii ajustate a garanției reale în conformitate cu secțiunea 6;

| (e) | schimbul de informații între contrapărți și autorizarea și înregistrarea exceptărilor de la procedurile de gestionare a riscurilor, astfel cum sunt prevăzute la alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

schimbul de informații între contrapărți și autorizarea și înregistrarea exceptărilor de la procedurile de gestionare a riscurilor, astfel cum sunt prevăzute la alineatul (1);

| (f) | raportarea exceptărilor prevăzute în capitolul II către conducerea superioară; |
| --- | --- |

(f)

raportarea exceptărilor prevăzute în capitolul II către conducerea superioară;

| (g) | clauzele tuturor acordurilor pe care trebuie să le încheie contrapărțile, cel târziu în momentul încheierii unui contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central, inclusiv clauzele acordului de compensare și ale acordului de schimb de garanții în conformitate cu articolul 3; |
| --- | --- |

(g)

clauzele tuturor acordurilor pe care trebuie să le încheie contrapărțile, cel târziu în momentul încheierii unui contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central, inclusiv clauzele acordului de compensare și ale acordului de schimb de garanții în conformitate cu articolul 3;

| (h) | verificarea periodică a lichidității garanțiilor care urmează să fie schimbate; |
| --- | --- |

(h)

verificarea periodică a lichidității garanțiilor care urmează să fie schimbate;

| (i) | recuperarea rapidă a garanțiilor de către contrapartea care depune garanțiile de la contrapartea care le colectează în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către aceasta din urmă; și |
| --- | --- |

(i)

recuperarea rapidă a garanțiilor de către contrapartea care depune garanțiile de la contrapartea care le colectează în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către aceasta din urmă; și

| (j) | monitorizarea regulată a expunerilor care decurg din contracte cu instrumente financiare derivate extrabursiere care reprezintă tranzacții intragrup și decontarea în timp util a obligațiilor care rezultă din contractele respective. |
| --- | --- |

(j)

monitorizarea regulată a expunerilor care decurg din contracte cu instrumente financiare derivate extrabursiere care reprezintă tranzacții intragrup și decontarea în timp util a obligațiilor care rezultă din contractele respective.

În sensul primului paragraf litera (g), clauzele acordurilor cuprind toate aspectele referitoare la obligațiile care decurg din contractele cu instrumente derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central care urmează să fie încheiate și, cel puțin, următoarele elemente:

| (a) | obligațiile de plată apărute între contrapărți; |
| --- | --- |

(a)

obligațiile de plată apărute între contrapărți;

| (b) | condițiile pentru obligațiile aferente plăților de compensare; |
| --- | --- |

(b)

condițiile pentru obligațiile aferente plăților de compensare;

| (c) | evenimentele de neîndeplinire a obligațiilor de plată sau alte evenimente care determină încetarea contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central; |
| --- | --- |

(c)

evenimentele de neîndeplinire a obligațiilor de plată sau alte evenimente care determină încetarea contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central;

| (d) | toate metodele de calcul utilizate în legătură cu obligațiile de plată; |
| --- | --- |

(d)

toate metodele de calcul utilizate în legătură cu obligațiile de plată;

| (e) | condițiile pentru obligațiile aferente plăților de compensare la încetarea contractului; |
| --- | --- |

(e)

condițiile pentru obligațiile aferente plăților de compensare la încetarea contractului;

| (f) | transferul drepturilor și obligațiilor la încetarea contractului; |
| --- | --- |

(f)

transferul drepturilor și obligațiilor la încetarea contractului;

| (g) | legea aplicabilă tranzacțiilor aferente contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central. |
| --- | --- |

(g)

legea aplicabilă tranzacțiilor aferente contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central.

(3)   În cazul în care contrapărțile încheie un acord de compensare sau de schimb de garanții, acestea trebuie să efectueze o analiză juridică independentă a caracterului executoriu al acordurilor respective. Această analiză poate fi efectuată de către o unitate internă independentă sau de către o parte terță independentă.

Se consideră că cerința de a efectua analiza menționată la primul paragraf este îndeplinită în ceea ce privește acordul de compensare dacă acordul respectiv este recunoscut în conformitate cu articolul 296 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

(4)   Contrapărțile instituie politici în vederea evaluării în mod continuu a caracterului executoriu al acordurilor de compensare și de schimb de garanții pe care le încheie.

(5)   Procedurile de gestionare a riscurilor menționate la alineatul (1) sunt testate, reexaminate și actualizate în funcție de necesități, dar cel puțin o dată pe an.

(6)   La cerere, contrapărțile care utilizează modele de calculare a marjei inițiale în conformitate cu secțiunea 4 furnizează în orice moment autorităților competente toate documentele legate de procedurile de gestionare a riscurilor menționate la alineatul 2 litera (b).

Articolul 3

Acordul de schimb de garanții

Acordul de schimb de garanții menționat la articolul 2 alineatul (2) primul paragraf litera (g) include cel puțin următorii termeni:

| (a) | nivelurile și tipul garanțiilor cerute; |
| --- | --- |

(a)

nivelurile și tipul garanțiilor cerute;

| (b) | mecanismele de segregare; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de segregare;

| (c) | setul de compensare la care se referă schimbul de garanții; |
| --- | --- |

(c)

setul de compensare la care se referă schimbul de garanții;

| (d) | procedurile de notificare, confirmare și ajustare a apelurilor în marjă; |
| --- | --- |

(d)

procedurile de notificare, confirmare și ajustare a apelurilor în marjă;

| (e) | procedurile de decontare a apelurilor în marjă pentru fiecare tip de garanții eligibile; |
| --- | --- |

(e)

procedurile de decontare a apelurilor în marjă pentru fiecare tip de garanții eligibile;

| (f) | procedurile, metodele, termenele și alocarea responsabilităților pentru calculul marjelor și evaluarea garanțiilor; |
| --- | --- |

(f)

procedurile, metodele, termenele și alocarea responsabilităților pentru calculul marjelor și evaluarea garanțiilor;

| (g) | evenimentele despre care se consideră că reprezintă situații de neîndeplinire a obligațiilor sau evenimente de încetare; |
| --- | --- |

(g)

evenimentele despre care se consideră că reprezintă situații de neîndeplinire a obligațiilor sau evenimente de încetare;

| (h) | legea aplicabilă contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central; |
| --- | --- |

(h)

legea aplicabilă contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central;

| (i) | legea aplicabilă acordului de schimb de garanții. |
| --- | --- |

(i)

legea aplicabilă acordului de schimb de garanții.

SECȚIUNEA 2

Eligibilitatea

Articolul 4

Garanțiile eligibile

(1)   O contraparte colectează garanții numai din următoarele clase de active:

| (a) | numerar sub formă de sume de bani creditate într-un cont, în orice monedă, sau creanțe similare care dau dreptul la rambursarea unor sume de bani, cum ar fi depozitele de pe piața monetară; |
| --- | --- |

(a)

numerar sub formă de sume de bani creditate într-un cont, în orice monedă, sau creanțe similare care dau dreptul la rambursarea unor sume de bani, cum ar fi depozitele de pe piața monetară;

| (b) | aur sub formă de lingouri de aur pur alocat la standardul „good delivery” recunoscut; |
| --- | --- |

(b)

aur sub formă de lingouri de aur pur alocat la standardul „good delivery” recunoscut;

| (c) | titluri de creanță emise de administrațiile centrale sau de băncile centrale ale statelor membre; |
| --- | --- |

(c)

titluri de creanță emise de administrațiile centrale sau de băncile centrale ale statelor membre;

| (d) | titluri de creanță emise de administrațiile regionale sau de autoritățile locale din statele membre ale căror expuneri sunt tratate ca expuneri față de administrația centrală a statului membru respectiv în conformitate cu articolul 115 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

titluri de creanță emise de administrațiile regionale sau de autoritățile locale din statele membre ale căror expuneri sunt tratate ca expuneri față de administrația centrală a statului membru respectiv în conformitate cu articolul 115 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (e) | titluri de creanță emise de entitățile din sectorul public din statele membre ale căror expuneri sunt tratate ca expuneri față de administrația centrală, administrația regională sau autoritățile locale ale statului membru respectiv în conformitate cu articolul 116 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

titluri de creanță emise de entitățile din sectorul public din statele membre ale căror expuneri sunt tratate ca expuneri față de administrația centrală, administrația regională sau autoritățile locale ale statului membru respectiv în conformitate cu articolul 116 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (f) | titluri de creanță emise de administrațiile regionale sau autoritățile locale din statele membre, altele decât cele menționate la litera (d); |
| --- | --- |

(f)

titluri de creanță emise de administrațiile regionale sau autoritățile locale din statele membre, altele decât cele menționate la litera (d);

| (g) | titluri de creanță emise de entitățile din sectorul public din statele membre, altele decât cele menționate la litera (e); |
| --- | --- |

(g)

titluri de creanță emise de entitățile din sectorul public din statele membre, altele decât cele menționate la litera (e);

| (h) | titluri de creanță emise de băncile de dezvoltare multilaterală menționate la articolul 117 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(h)

titluri de creanță emise de băncile de dezvoltare multilaterală menționate la articolul 117 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (i) | titluri de creanță emise de organizațiile internaționale menționate la articolul 118 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(i)

titluri de creanță emise de organizațiile internaționale menționate la articolul 118 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (j) | titluri de creanță emise de administrațiile centrale sau de băncile centrale ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

(j)

titluri de creanță emise de administrațiile centrale sau de băncile centrale ale țărilor terțe;

| (k) | titluri de creanță emise de administrații regionale sau autorități locale din țări terțe care îndeplinesc cerințele de la literele (d) și (e); |
| --- | --- |

(k)

titluri de creanță emise de administrații regionale sau autorități locale din țări terțe care îndeplinesc cerințele de la literele (d) și (e);

| (l) | titluri de creanță emise de administrații regionale sau autorități locale din țări terțe, altele decât cele menționate la literele (d) și (e); |
| --- | --- |

(l)

titluri de creanță emise de administrații regionale sau autorități locale din țări terțe, altele decât cele menționate la literele (d) și (e);

| (m) | titluri de creanță emise de instituții de credit sau firme de investiții, inclusiv obligațiuni menționate la articolul 52 alineatul (4) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8); |
| --- | --- |

(m)

titluri de creanță emise de instituții de credit sau firme de investiții, inclusiv obligațiuni menționate la articolul 52 alineatul (4) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8);

| (n) | obligațiuni corporative; |
| --- | --- |

(n)

obligațiuni corporative;

| (o) | tranșa cu cel mai ridicat rang a unei securitizări, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (61) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, care nu constituie o resecuritizare, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (63) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(o)

tranșa cu cel mai ridicat rang a unei securitizări, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (61) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, care nu constituie o resecuritizare, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (63) din regulamentul respectiv;

| (p) | obligațiuni convertibile, cu condiția să nu poată fi convertite decât în acțiuni care sunt incluse într-un indice specificat în conformitate cu dispozițiile de la articolul 197 alineatul (8) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(p)

obligațiuni convertibile, cu condiția să nu poată fi convertite decât în acțiuni care sunt incluse într-un indice specificat în conformitate cu dispozițiile de la articolul 197 alineatul (8) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (q) | acțiuni incluse într-un indice specificat în conformitate cu dispozițiile de la articolul 197 alineatul (8) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(q)

acțiuni incluse într-un indice specificat în conformitate cu dispozițiile de la articolul 197 alineatul (8) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (r) | acțiuni de fond sau unități de fond ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în măsura în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la articolul 5. |
| --- | --- |

(r)

acțiuni de fond sau unități de fond ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în măsura în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la articolul 5.

(2)   O contraparte colectează garanții numai din clasele de active menționate la alineatul (1) literele (f), (g) și (k)-(r) în cazul în care se aplică toate condițiile următoare:

| (a) | activele nu sunt emise de contrapartea care le depune; |
| --- | --- |

(a)

activele nu sunt emise de contrapartea care le depune;

| (b) | activele nu sunt emise de entități care fac parte din grupul căruia îi aparține contrapartea care le depune; |
| --- | --- |

(b)

activele nu sunt emise de entități care fac parte din grupul căruia îi aparține contrapartea care le depune;

| (c) | activele nu sunt expuse în alt mod niciunui risc de corelare defavorabilă semnificativ, astfel cum este definit la articolul 291 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

activele nu sunt expuse în alt mod niciunui risc de corelare defavorabilă semnificativ, astfel cum este definit la articolul 291 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Articolul 5

Criteriile de eligibilitate pentru unități sau acțiuni de fond ale OPCVM-urilor

(1)   În sensul articolului 4 alineatul (1) litera (r), o contraparte nu poate utiliza unități sau acțiuni ale OPCVM-urilor drept garanții eligibile decât dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | unitățile sau acțiunile au o cotație publică zilnică a prețului; |
| --- | --- |

(a)

unitățile sau acțiunile au o cotație publică zilnică a prețului;

| (b) | OPCVM-urile se limitează la investiții în active care sunt eligibile în conformitate cu articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

OPCVM-urile se limitează la investiții în active care sunt eligibile în conformitate cu articolul 4 alineatul (1);

| (c) | OPCVM-urile respectă criteriile stabilite la articolul 132 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

OPCVM-urile respectă criteriile stabilite la articolul 132 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

În sensul literei (b), OPCVM-urile pot folosi instrumente financiare derivate pentru a acoperi riscurile generate de activele în care investesc.

În cazul în care un OPCVM investește în acțiunile sau unitățile de fond altor OPCVM-uri, condițiile prevăzute la primul paragraf se aplică și OPCVM-urilor respective.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) litera (b), în cazul în care un OPCVM sau oricare dintre OPCVM-urile suport ale acestuia nu investesc numai în active care sunt eligibile în conformitate cu articolul 4 alineatul (1), nu poate servi drept garanție eligibilă, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, decât valoarea unităților de fond sau a acțiunilor de fond ale OPCVM-ului care reprezintă o investiție în active eligibile.

Primul paragraf se aplică oricărui OPCVM suport al unui OPCVM care are OPCVM-uri suport proprii.

(3)   În cazul în care activele neeligibile ale unui OPCVM pot avea o valoare negativă, valoarea unităților de fond sau a acțiunilor de fond ale OPCVM-ului care poate fi utilizată drept garanție eligibilă în temeiul alineatului (1) se determină prin deducerea valorii negative maxime a activelor neeligibile din valoarea activelor eligibile.

Articolul 6

Evaluarea calității creditului

(1)   Contrapartea care colectează garanțiile evaluează calitatea creditului activelor aparținând claselor de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (c), (d) și (e) care nu sunt exprimate sau nu sunt finanțate în moneda națională a emitentului și la articolul 4 alineatul (1) literele (f), (g), (j)-(n) și (p), utilizând una dintre următoarele metodologii:

| (a) | ratingurile interne menționate la alineatul (3) ale contrapărții care colectează garanțiile; |
| --- | --- |

(a)

ratingurile interne menționate la alineatul (3) ale contrapărții care colectează garanțiile;

| (b) | ratingurile interne menționate la alineatul (3) ale contrapărții care depune garanțiile, în cazul în care contrapartea respectivă este stabilită în Uniune sau într-o țară terță în care contrapartea care depune garanțiile face obiectul unei supravegheri consolidate considerate ca fiind echivalentă cu cea reglementată de dreptul Uniunii în conformitate cu articolul 127 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(b)

ratingurile interne menționate la alineatul (3) ale contrapărții care depune garanțiile, în cazul în care contrapartea respectivă este stabilită în Uniune sau într-o țară terță în care contrapartea care depune garanțiile face obiectul unei supravegheri consolidate considerate ca fiind echivalentă cu cea reglementată de dreptul Uniunii în conformitate cu articolul 127 din Directiva 2013/36/UE;

| (c) | o evaluare a calității creditului emisă de o instituție externă de evaluare a creditului (ECAI) recunoscută, astfel cum este definită la articolul 4 punctul 98 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, sau o evaluare a calității creditului realizată de o agenție de creditare a exportului menționată la articolul 137 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a calității creditului emisă de o instituție externă de evaluare a creditului (ECAI) recunoscută, astfel cum este definită la articolul 4 punctul 98 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, sau o evaluare a calității creditului realizată de o agenție de creditare a exportului menționată la articolul 137 din regulamentul respectiv.

(2)   Contrapartea care colectează garanțiile evaluează calitatea creditului activelor aparținând claselor de active menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (o) în conformitate cu metodologia menționată la alineatul (1) litera (c) din prezentul articol.

(3)   O contraparte căreia i se permite să utilizeze abordarea bazată pe modele interne de rating („IRB”) în conformitate cu articolul 143 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 își poate utiliza ratingurile interne pentru a evalua calitatea creditului garanțiilor colectate în scopul prezentului regulament.

(4)   O contraparte care utilizează abordarea IRB în conformitate cu alineatul (3) determină nivelul calității creditului garanțiilor în conformitate cu anexa I.

(5)   O contraparte care utilizează abordarea IRB în conformitate cu alineatul (3) comunică celeilalte contrapărți nivelul de calitate a creditului menționat la alineatul (4) aferent activelor care urmează să fie schimbate drept garanții.

(6)   În sensul alineatului (1) litera (c), evaluarea calității creditului este echivalată cu nivelurile de calitate a creditului specificate în conformitate cu articolul 136 sau 270 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Articolul 7

Cerințe specifice pentru activele eligibile

(1)   Contrapărțile utilizează ca garanții activele menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (f), (g) și (j)-(p) numai în cazul în care calitatea creditului acestora a fost evaluată ca fiind de nivelul 1, 2 sau 3 de calitate a creditului în conformitate cu articolul 6.

(2)   Contrapărțile utilizează ca garanții activele menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (c), (d) și (e) care nu sunt exprimate sau finanțate în moneda națională a emitentului numai în cazul în care calitatea creditului acestora a fost evaluată ca fiind de nivelul 1, 2, 3 sau 4 de calitate a creditului în conformitate cu articolul 6.

(3)   Contrapărțile instituie proceduri pentru tratamentul aplicat activelor schimbate drept garanții în conformitate cu alineatele (1) și (2) a căror calitate a creditului este evaluată ulterior:

| (a) | la nivelul 4 sau peste acest nivel pentru activele menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

la nivelul 4 sau peste acest nivel pentru activele menționate la alineatul (1);

| (b) | peste nivelul 4 pentru activele menționate la alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

peste nivelul 4 pentru activele menționate la alineatul (2).

(4)   Procedurile menționate la alineatul (3) trebuie să îndeplinească toate cerințele de mai jos:

| (a) | interzic contrapărților să facă schimb de active suplimentare evaluate ca având calitatea creditului menționată la alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

interzic contrapărților să facă schimb de active suplimentare evaluate ca având calitatea creditului menționată la alineatul (3);

| (b) | stabilesc un calendar în funcție de care activele evaluate ca având calitatea creditului menționată la alineatul (3) și deja schimbate drept garanții să fie înlocuite în decursul unei perioade care să nu depășească două luni; |
| --- | --- |

(b)

stabilesc un calendar în funcție de care activele evaluate ca având calitatea creditului menționată la alineatul (3) și deja schimbate drept garanții să fie înlocuite în decursul unei perioade care să nu depășească două luni;

| (c) | stabilesc un nivel de calitate a creditului care necesită înlocuirea imediată a activelor menționate la alineatul (3); |
| --- | --- |

(c)

stabilesc un nivel de calitate a creditului care necesită înlocuirea imediată a activelor menționate la alineatul (3);

| (d) | permit contrapărților să majoreze marjele de ajustare aplicate garanțiilor relevante, în măsura în care garanțiile nu au fost înlocuite conform calendarului menționat la litera (b). |
| --- | --- |

(d)

permit contrapărților să majoreze marjele de ajustare aplicate garanțiilor relevante, în măsura în care garanțiile nu au fost înlocuite conform calendarului menționat la litera (b).

(5)   Contrapărțile nu utilizează drept garanții clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) dacă nu au acces la piața pentru activele respective sau dacă se află în imposibilitatea de a lichida activele în timp util în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către contrapartea care depune garanțiile.

Articolul 8

Limitele de concentrare pentru marja inițială

(1)   În cazul în care garanțiile sunt colectate ca marjă inițială în conformitate cu articolul 13, pentru fiecare dintre contrapărțile care colectează garanțiile se aplică următoarele limite:

| (a) | suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b), (f), (g) și (l)-(r), emise de către un singur emitent sau de către entități aparținând aceluiași grup, nu depășește cea mai mare dintre următoarele valori:






  (i) | 15 % din garanțiile colectate de la contrapartea care depune garanțiile; |
| --- | --- | --- |

(a)

suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b), (f), (g) și (l)-(r), emise de către un singur emitent sau de către entități aparținând aceluiași grup, nu depășește cea mai mare dintre următoarele valori:

(i)

15 % din garanțiile colectate de la contrapartea care depune garanțiile;

| (ii) | 10 milioane EUR sau echivalentul acestei sume în altă monedă; |
| --- | --- |

(ii)

10 milioane EUR sau echivalentul acestei sume în altă monedă;

| (b) | suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (o), (p) și (q) – în cazul în care clasele de active menționate la literele (p) și (q) de la articolul respectiv sunt emise de instituții, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 – nu depășește cea mai mare dintre următoarele valori:






  (i) | 40 % din garanțiile colectate de la contrapartea care depune garanțiile; |
| --- | --- | --- |

(b)

suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (o), (p) și (q) – în cazul în care clasele de active menționate la literele (p) și (q) de la articolul respectiv sunt emise de instituții, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 – nu depășește cea mai mare dintre următoarele valori:

(i)

40 % din garanțiile colectate de la contrapartea care depune garanțiile;

| (ii) | 10 milioane EUR sau echivalentul acestei sume în altă monedă. |
| --- | --- |

(ii)

10 milioane EUR sau echivalentul acestei sume în altă monedă.

Limitele stabilite la primul paragraf se aplică, de asemenea, acțiunilor de fond sau unităților de fond ale OPCVM-urilor în cazul în care OPCVM investește în principal în clasele de active menționate la paragraful respectiv.

(2)   În cazul în care sunt colectate ca marjă inițială, în conformitate cu articolul 13, garanții în valoare de peste 1 miliard EUR și fiecare contraparte aparține uneia dintre categoriile enumerate la alineatul (3), valorii marjelor inițiale colectate de la o singură contraparte peste 1 miliard EUR i se aplică următoarele limite:

| (a) | suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(l) emise de către un singur emitent sau de către emitenți cu sediul în aceeași țară nu depășește 50 % din marjele inițiale colectate de la contrapartea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

suma valorilor marjelor inițiale colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(l) emise de către un singur emitent sau de către emitenți cu sediul în aceeași țară nu depășește 50 % din marjele inițiale colectate de la contrapartea respectivă;

| (b) | în cazul în care marjele inițiale sunt colectate în numerar, limita de concentrare de 50 % menționată la litera (a) trebuie să țină cont și de expunerile la risc generate de terțul titular sau de custodele care deține numerarul. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care marjele inițiale sunt colectate în numerar, limita de concentrare de 50 % menționată la litera (a) trebuie să țină cont și de expunerile la risc generate de terțul titular sau de custodele care deține numerarul.

(3)   Contrapărțile menționate la alineatul (2) se numără printre entitățile următoare:

| (a) | instituții identificate drept instituții globale de importanță sistemică (G-SII) în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(a)

instituții identificate drept instituții globale de importanță sistemică (G-SII) în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE;

| (b) | instituții identificate drept alte instituții de importanță sistemică (O-SII) în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(b)

instituții identificate drept alte instituții de importanță sistemică (O-SII) în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE;

| (c) | contrapărți care nu sunt sisteme de pensii și pentru care suma valorilor garanțiilor care trebuie colectate este mai mare de 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

(c)

contrapărți care nu sunt sisteme de pensii și pentru care suma valorilor garanțiilor care trebuie colectate este mai mare de 1 miliard EUR.

(4)   În cazul în care sunt colectate ca marjă inițială, în conformitate cu articolul 13, garanții în valoare de peste 1 miliard EUR de către sau de la un fond de pensii, contrapartea care colectează garanțiile instituie proceduri privind gestionarea riscului de concentrare cu privire la garanțiile colectate din clasele de active menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(l), prevăzând inclusiv diversificarea adecvată a garanțiilor respective.

(5)   În cazul în care instituțiile menționate la alineatul (3) literele (a) și (b) colectează marje inițiale în numerar de la o singură contraparte care este, în același timp, o instituție menționată la literele respective, contrapartea care colectează garanțiile se asigură că niciun custode terț nu deține mai mult de 20 % din marja inițială.

(6)   Alineatele (1)-(4) nu se aplică garanțiilor colectate sub forma aceluiași instrument financiar cu instrumentul financiar suport al contractului derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central.

(7)   Contrapartea care colectează garanțiile evaluează respectarea condițiilor prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol cel puțin de fiecare dată când se calculează marja inițială în conformitate cu articolul 9 alineatul (2).

(8)   Prin derogare de la alineatul (7), o contraparte menționată la articolul 2 alineatul (10) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 poate evalua trimestrial conformitatea cu condițiile prevăzute la alineatul (2), cu condiția ca suma marjelor inițiale colectate de la fiecare contraparte să fie în orice moment mai mică de 800 milioane EUR în cursul trimestrului anterior evaluării.

SECȚIUNEA 3

Calcularea și colectarea marjelor

Articolul 9

Frecvența calculării și determinarea datei de calcul

(1)   Contrapărțile calculează marja de variație în conformitate cu articolul 10 cel puțin zilnic.

(2)   Contrapărțile calculează marja inițială în conformitate cu articolul 11 cel târziu în ziua lucrătoare care urmează unuia dintre următoarele evenimente:

| (a) | atunci când un nou contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central este executat sau adăugat la setul de compensare; |
| --- | --- |

(a)

atunci când un nou contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central este executat sau adăugat la setul de compensare;

| (b) | atunci când un contract derivat extrabursier existent care nu este compensat la nivel central expiră sau este eliminat din setul de compensare; |
| --- | --- |

(b)

atunci când un contract derivat extrabursier existent care nu este compensat la nivel central expiră sau este eliminat din setul de compensare;

| (c) | atunci când un contract derivat extrabursier existent care nu este compensat la nivel central declanșează o plată sau o livrare, altele decât cele reprezentate de depunerea și colectarea marjelor; |
| --- | --- |

(c)

atunci când un contract derivat extrabursier existent care nu este compensat la nivel central declanșează o plată sau o livrare, altele decât cele reprezentate de depunerea și colectarea marjelor;

| (d) | atunci când marja inițială se calculează în conformitate cu abordarea standardizată menționată la articolul 11 alineatul (1) și un contract existent este reclasificat din punctul de vedere al clasei de active prevăzute la punctul 1 din anexa IV ca urmare a reducerii timpului rămas până la scadență; |
| --- | --- |

(d)

atunci când marja inițială se calculează în conformitate cu abordarea standardizată menționată la articolul 11 alineatul (1) și un contract existent este reclasificat din punctul de vedere al clasei de active prevăzute la punctul 1 din anexa IV ca urmare a reducerii timpului rămas până la scadență;

| (e) | atunci când în ultimele 10 zile lucrătoare nu a fost efectuat niciun calcul. |
| --- | --- |

(e)

atunci când în ultimele 10 zile lucrătoare nu a fost efectuat niciun calcul.

(3)   Pentru a determina data de calcul pentru marja inițială și marja de variație, se aplică următoarele dispoziții:

| (a) | în cazul în care două contrapărți sunt situate în același fus orar, calculul se bazează pe setul de compensare din ziua lucrătoare precedentă; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care două contrapărți sunt situate în același fus orar, calculul se bazează pe setul de compensare din ziua lucrătoare precedentă;

| (b) | în cazul în care două contrapărți nu sunt situate în același fus orar, calculul se bazează pe tranzacțiile din setul de compensare încheiate înainte de ora 16:00 a zilei lucrătoare precedente din fusul orar în care este prima dată ora 16:00. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care două contrapărți nu sunt situate în același fus orar, calculul se bazează pe tranzacțiile din setul de compensare încheiate înainte de ora 16:00 a zilei lucrătoare precedente din fusul orar în care este prima dată ora 16:00.

Articolul 10

Calcularea marjei de variație

Cuantumul marjei de variație care urmează să fie colectată de o contraparte se obține prin agregarea valorilor calculate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ale tuturor contractelor din setul de compensare, minus valoarea tuturor marjelor de variație colectate anterior, minus valoarea netă a fiecărui contract din setul de compensare la momentul încheierii contractului, plus valoarea tuturor marjelor de variație depuse anterior.

Articolul 11

Calcularea marjei inițiale

(1)   Contrapărțile calculează valoarea marjei inițiale care urmează să fie colectată utilizând abordarea standardizată prevăzută în anexa IV, modelele de calculare a marjei inițiale menționate în secțiunea 4 sau ambele variante.

(2)   Colectarea marjei inițiale se efectuează fără a compensa valorile marjelor inițiale între cele două contrapărți.

(3)   În cazul în care contrapărțile utilizează atât abordarea standardizată prevăzută în anexa IV, cât și modelele de calculare a marjei inițiale menționate în secțiunea 4 în legătură cu același set de compensare, acestea trebuie să fie utilizate în mod consecvent pentru fiecare contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central.

(4)   Contrapărțile care calculează marja inițială în conformitate cu secțiunea 4 nu țin seama de corelațiile existente între valoarea expunerii negarantate și valoarea garanției luate în calcul.

(5)   Contrapărțile se pun de acord cu privire la metoda pe care o utilizează fiecare dintre ele pentru a determina marja inițială pe care trebuie să o colecteze, dar nu sunt obligate să utilizeze o metodologie comună.

(6)   În cazul în care una dintre contrapărți sau ambele contrapărți se bazează pe un model de calculare a marjei inițiale, acestea se pun de acord asupra modelului elaborat în conformitate cu secțiunea 4.

Articolul 12

Furnizarea marjei de variație

(1)   Contrapartea care depune marja de variație face acest lucru după cum urmează:

| (a) | în ziua lucrătoare reprezentată de data de calcul stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

în ziua lucrătoare reprezentată de data de calcul stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (3);

| (b) | în termen de două zile lucrătoare de la data de calcul stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (3), atunci când sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

în termen de două zile lucrătoare de la data de calcul stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (3), atunci când sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (2).

(2)   Furnizarea marjei de variație în conformitate cu alineatul (1) litera (b) poate fi aplicată numai următoarelor:

| (a) | seturilor de compensare care cuprind contracte derivate care nu sunt supuse cerințelor de marjă inițială în conformitate cu prezentul regulament, în cazul în care contrapartea care depune garanțiile a furnizat, la data calculării marjei de variație sau înainte de această dată, un avans din valoarea garanțiilor reale eligibile, calculat în același mod în care se calculează marjele inițiale în conformitate cu articolul 15, pentru care contrapartea care colectează garanțiile a utilizat o perioadă de risc de marjă („MPOR”) cel puțin egală cu numărul de zile dintre data efectuării calculului și data colectării, incluzând aceste date; |
| --- | --- |

(a)

seturilor de compensare care cuprind contracte derivate care nu sunt supuse cerințelor de marjă inițială în conformitate cu prezentul regulament, în cazul în care contrapartea care depune garanțiile a furnizat, la data calculării marjei de variație sau înainte de această dată, un avans din valoarea garanțiilor reale eligibile, calculat în același mod în care se calculează marjele inițiale în conformitate cu articolul 15, pentru care contrapartea care colectează garanțiile a utilizat o perioadă de risc de marjă („MPOR”) cel puțin egală cu numărul de zile dintre data efectuării calculului și data colectării, incluzând aceste date;

| (b) | seturilor de compensare care cuprind contracte care fac obiectul cerințelor de marjă inițială în conformitate cu prezentul regulament, dacă marja inițială a fost ajustată într-unul din următoarele moduri:






  (i) | prin majorarea MPOR menționate la articolul 15 alineatul (2) cu numărul de zile dintre data de calcul determinată în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) și data de colectare determinată în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol, incluzând aceste date; |
| --- | --- | --- |

(b)

seturilor de compensare care cuprind contracte care fac obiectul cerințelor de marjă inițială în conformitate cu prezentul regulament, dacă marja inițială a fost ajustată într-unul din următoarele moduri:

(i)

prin majorarea MPOR menționate la articolul 15 alineatul (2) cu numărul de zile dintre data de calcul determinată în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) și data de colectare determinată în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol, incluzând aceste date;

| (ii) | prin majorarea marjei inițiale calculate în conformitate cu abordarea standardizată menționată la articolul 11, utilizând o metodologie adecvată, pe baza unei MPOR majorate cu numărul de zile dintre data de calcul determinată în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) și data de colectare determinată în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol, incluzând aceste date. |
| --- | --- |

(ii)

prin majorarea marjei inițiale calculate în conformitate cu abordarea standardizată menționată la articolul 11, utilizând o metodologie adecvată, pe baza unei MPOR majorate cu numărul de zile dintre data de calcul determinată în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) și data de colectare determinată în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol, incluzând aceste date.

În sensul literei (a), în cazul în care nu există niciun mecanism de segregare între cele două contrapărți, acestea pot compensa sumele care urmează să fie furnizate.

(3)   În eventualitatea unui litigiu referitor la cuantumul marjei de variație datorate, contrapărțile furnizează, în intervalul de timp menționat la alineatul (1), cel puțin acea parte din cuantumul marjei de variație care nu face obiectul litigiului.

Articolul 13

Furnizarea marjei inițiale

(1)   Contrapartea care depune garanțiile furnizează marja inițială în conformitate cu secțiunea 5.

(2)   Contrapartea care depune garanțiile furnizează marja inițială în ziua lucrătoare reprezentată de data de calcul stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (3).

(3)   În eventualitatea unui litigiu referitor la cuantumul marjei inițiale datorate, contrapărțile furnizează, în ziua lucrătoare reprezentată de data de calcul determinată în conformitate cu articolul 9 alineatul (3), cel puțin acea parte din cuantumul marjei inițiale care nu face obiectul litigiului.

SECȚIUNEA 4

Modele de calculare a marjei inițiale

Articolul 14

Cerințe generale

(1)   În cazul în care o contraparte utilizează un model de calculare a marjei inițiale, modelul respectiv poate fi elaborat de oricare dintre contrapărți, de ambele contrapărți sau de un agent terț.

În cazul în care o contraparte utilizează un model de calculare a marjei inițiale elaborat de un agent terț, contrapartea are în continuare responsabilitatea de a se asigura că respectivul model respectă cerințele menționate în prezenta secțiune.

(2)   Modelele de calculare a marjei inițiale sunt elaborate într-un mod care reflectă toate riscurile semnificative care decurg din încheierea contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central incluse în setul de compensare, inclusiv natura, amploarea și complexitatea acestor riscuri, și îndeplinesc următoarele cerințe:

| (a) | modelul încorporează factori de risc corespunzători fiecărei monede în care sunt exprimate contractele respective din setul de compensare; |
| --- | --- |

(a)

modelul încorporează factori de risc corespunzători fiecărei monede în care sunt exprimate contractele respective din setul de compensare;

| (b) | modelul încorporează factori de risc al ratei dobânzii corespunzători fiecărei monede în care sunt exprimate contractele respective; |
| --- | --- |

(b)

modelul încorporează factori de risc al ratei dobânzii corespunzători fiecărei monede în care sunt exprimate contractele respective;

| (c) | curba de randament se împarte în cel puțin șase benzi de scadență pentru expunerile la riscul de rată a dobânzii în monedele și pe piețele principale; |
| --- | --- |

(c)

curba de randament se împarte în cel puțin șase benzi de scadență pentru expunerile la riscul de rată a dobânzii în monedele și pe piețele principale;

| (d) | modelul reflectă riscul trecerii de la o curbă de randament la alta și de la o bandă de scadență la alta; |
| --- | --- |

(d)

modelul reflectă riscul trecerii de la o curbă de randament la alta și de la o bandă de scadență la alta;

| (e) | modelul încorporează factori de risc distincți cel puțin pentru fiecare acțiune, indice pe acțiuni, marfă sau indice pe mărfuri care este semnificativ pentru contractele respective; |
| --- | --- |

(e)

modelul încorporează factori de risc distincți cel puțin pentru fiecare acțiune, indice pe acțiuni, marfă sau indice pe mărfuri care este semnificativ pentru contractele respective;

| (f) | modelul reflectă riscul care decurge din pozițiile mai puțin lichide și din pozițiile cu transparență limitată a prețurilor în scenarii de piață realiste; |
| --- | --- |

(f)

modelul reflectă riscul care decurge din pozițiile mai puțin lichide și din pozițiile cu transparență limitată a prețurilor în scenarii de piață realiste;

| (g) | modelul reflectă riscul, nereflectat prin alte caracteristici ale modelului, care decurge din contractele derivate în cazul cărora clasa de active-suport este creditul; |
| --- | --- |

(g)

modelul reflectă riscul, nereflectat prin alte caracteristici ale modelului, care decurge din contractele derivate în cazul cărora clasa de active-suport este creditul;

| (h) | modelul reflectă riscul variațiilor între factori de risc aferenți expunerilor similari, dar nu identici, și expunerea la modificări ale valorilor care decurg din neconcordanța dintre scadențe; |
| --- | --- |

(h)

modelul reflectă riscul variațiilor între factori de risc aferenți expunerilor similari, dar nu identici, și expunerea la modificări ale valorilor care decurg din neconcordanța dintre scadențe;

| (i) | modelul reflectă principalele dependențe neliniare; |
| --- | --- |

(i)

modelul reflectă principalele dependențe neliniare;

| (j) | modelul încorporează metodologii utilizate pentru testarea ex post (backtesting) care includ teste statistice ale rezultatelor modelului; |
| --- | --- |

(j)

modelul încorporează metodologii utilizate pentru testarea ex post (backtesting) care includ teste statistice ale rezultatelor modelului;

| (k) | modelul stabilește evenimentele care declanșează o modificare sau o calibrare a modelului sau o altă măsură corectivă. |
| --- | --- |

(k)

modelul stabilește evenimentele care declanșează o modificare sau o calibrare a modelului sau o altă măsură corectivă.

(3)   Procedurile de gestionare a riscului menționate la articolul 2 alineatul (1) garantează că performanța modelului este monitorizată în mod continuu, inclusiv prin testarea ex post a modelului cel puțin o dată la trei luni.

În sensul primului paragraf, testarea ex post cuprinde o comparație între valorile obținute conform modelului și valorile de piață realizate ale contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central din cadrul setului de compensare.

(4)   Procedurile de gestionare a riscului menționate la articolul 2 alineatul (1) indică metodologiile utilizate pentru realizarea testelor ex post, inclusiv a testelor de performanță statistice.

(5)   Procedurile de gestionare a riscului menționate la articolul 2 alineatul (1) descriu ce rezultate obținute în urma testelor ex post conduc la o modificare sau la o recalibrare a modelului sau la luarea unei alte măsuri corective.

(6)   Procedurile de gestionare a riscului menționate la articolul 2 alineatul (1) garantează că rezultatele testelor ex post menționate la alineatul (3) din prezentul articol sunt păstrate în evidențele contrapărților.

(7)   Contrapărțile furnizează celeilalte contrapărți toate informațiile necesare pentru a explica modul în care a fost obținută o anumită valoare a modelului de calculare a marjei inițiale în așa fel încât o parte terță avizată să fie în măsură să verifice calculul respectiv.

(8)   Modelul de calculare a marjei inițiale reflectă incertitudinea parametrilor, corelarea, riscul de bază și calitatea datelor într-o manieră prudentă.

Articolul 15

Intervalul de încredere și perioada de risc de marjă (MPOR)

(1)   Variațiile presupuse ale valorii contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central din setul de compensare pentru calcularea marjelor inițiale utilizând un model de calculare a marjei inițiale se bazează pe un interval de încredere unilateral de 99 % pe o MPOR de cel puțin 10 zile.

(2)   MPOR pentru calculul marjelor inițiale utilizând modelul de calculare a marjei inițiale menționat la alineatul (1) cuprinde:

| (a) | perioada care poate trece de la ultimul schimb de marje de variație până la neîndeplinirea obligațiilor de plată de către contraparte; |
| --- | --- |

(a)

perioada care poate trece de la ultimul schimb de marje de variație până la neîndeplinirea obligațiilor de plată de către contraparte;

| (b) | perioada estimată necesară pentru a înlocui fiecare contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central din cadrul setului de compensare sau pentru a acoperi riscurile care decurg din acesta, ținând cont de nivelul de lichiditate al pieței pe care sunt tranzacționate aceste tipuri de contracte, de volumul total al contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de pe piața respectivă și de numărul de participanți de pe această piață. |
| --- | --- |

(b)

perioada estimată necesară pentru a înlocui fiecare contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central din cadrul setului de compensare sau pentru a acoperi riscurile care decurg din acesta, ținând cont de nivelul de lichiditate al pieței pe care sunt tranzacționate aceste tipuri de contracte, de volumul total al contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de pe piața respectivă și de numărul de participanți de pe această piață.

Articolul 16

Calibrarea parametrilor modelului

(1)   Parametrii utilizați în modelele de calculare a marjei inițiale se calibrează, cel puțin anual, pe baza datelor istorice înregistrate într-o perioadă de timp cu o durată minimă de trei ani și cu o durată maximă de cinci ani.

(2)   Datele utilizate pentru calibrarea parametrilor modelelor de calculare a marjei inițiale cuprind cea mai recentă perioadă continuă de la data la care se efectuează calibrarea menționată la alineatul (1) și cel puțin 25 % din aceste date sunt reprezentative pentru o perioadă de criză financiară semnificativă („date de criză”).

(3)   În cazul în care datele de criză menționate la alineatul (2) nu constituie cel puțin 25 % din datele utilizate în modelul de calculare a marjei inițiale, datele cele mai puțin recente dintre datele istorice menționate la alineatul (1) se înlocuiesc cu datele dintr-o perioadă de criză financiară semnificativă, astfel încât proporția totală a datelor de criză să fie de cel puțin 25 % din totalul datelor utilizate în cadrul modelului de marjă inițială.

(4)   Perioada de criză financiară semnificativă utilizată pentru calibrarea parametrilor trebuie să fie identificată și aplicată separat cel puțin pentru fiecare din clasele de active menționate la articolul 17 alineatul (2).

(5)   Parametrii se calibrează utilizând date ponderate în mod similar.

(6)   Parametrii pot fi calibrați pentru perioade mai scurte decât MPOR care a fost determinată în conformitate cu articolul 15. În cazul în care se folosesc perioade mai scurte, parametrii se ajustează în funcție de MPOR respectivă printr-o metodologie adecvată.

(7)   Contrapărțile instituie politici scrise prin care stabilesc circumstanțele care declanșează o calibrare mai frecventă.

(8)   Contrapărțile instituie proceduri pentru ajustarea valorii marjelor care urmează să fie schimbate ca reacție la o modificare a parametrilor din cauza unei modificări a condițiilor de pe piață. Aceste proceduri dau contrapărților posibilitatea de a schimba marjele inițiale suplimentare rezultate în urma schimbării parametrilor pe o perioadă cuprinsă între una și 30 de zile lucrătoare.

(9)   Contrapărțile instituie proceduri referitoare la calitatea datelor utilizate în cadrul modelului în conformitate cu alineatul (1), inclusiv în ceea ce privește alegerea unor furnizori de date adecvați, precum și curățarea și interpolarea datelor respective.

(10)   Pentru datele utilizate în cadrul modelelor de calculare a marjei inițiale nu se utilizează aproximări decât dacă sunt îndeplinite ambele condiții de mai jos:

| (a) | datele disponibile sunt insuficiente sau nu reflectă volatilitatea reală a unui contract derivat extrabursier sau a unui portofoliu de contracte derivate extrabursiere din cadrul setului de compensare; |
| --- | --- |

(a)

datele disponibile sunt insuficiente sau nu reflectă volatilitatea reală a unui contract derivat extrabursier sau a unui portofoliu de contracte derivate extrabursiere din cadrul setului de compensare;

| (b) | aproximările conduc la un nivel prudent al marjelor. |
| --- | --- |

(b)

aproximările conduc la un nivel prudent al marjelor.

Articolul 17

Diversificarea, acoperirea riscului și compensarea riscurilor la nivelul tuturor claselor de active-suport

(1)   Modelele de calculare a marjei inițiale includ numai contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central din cadrul aceluiași set de compensare. Modelele de calculare a marjei inițiale pot ține cont de diversificarea, acoperirea riscului și compensarea riscurilor ocazionate de riscurile contractelor din cadrul aceluiași set de compensare, cu condiția că diversificarea, acoperirea riscului sau compensarea riscurilor să fie realizată doar în cadrul aceleiași clase de active de bază, astfel cum se menționează la alineatul (2).

(2)   În sensul alineatului (1), diversificarea, acoperirea riscului și compensarea riscurilor pot fi desfășurate numai în cadrul următoarelor clase de active-suport:

| (a) | rate ale dobânzilor, valute și inflație; |
| --- | --- |

(a)

rate ale dobânzilor, valute și inflație;

| (b) | acțiuni; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni;

| (c) | credite; |
| --- | --- |

(c)

credite;

| (d) | mărfuri și aur; |
| --- | --- |

(d)

mărfuri și aur;

| (e) | altele. |
| --- | --- |

(e)

altele.

Articolul 18

Cerințe calitative

(1)   Contrapărțile instituie un proces de guvernanță internă pentru a evalua în mod continuu gradul de adecvare a modelului de calculare a marjei inițiale, incluzând toate etapele următoare:

| (a) | o validare inițială a modelului de către persoane calificate în mod corespunzător, care sunt independente de persoanele care elaborează modelul; |
| --- | --- |

(a)

o validare inițială a modelului de către persoane calificate în mod corespunzător, care sunt independente de persoanele care elaborează modelul;

| (b) | o validare ulterioară, atunci când are loc o modificare semnificativă a modelului de calculare a marjei inițiale și cel puțin o dată pe an; |
| --- | --- |

(b)

o validare ulterioară, atunci când are loc o modificare semnificativă a modelului de calculare a marjei inițiale și cel puțin o dată pe an;

| (c) | un proces de audit periodic pentru a evalua următoarele aspecte:






  (i) | integritatea și fiabilitatea surselor de date; |
| --- | --- | --- |

(c)

un proces de audit periodic pentru a evalua următoarele aspecte:

(i)

integritatea și fiabilitatea surselor de date;

| (ii) | sistemul informatic de management utilizat pentru rularea modelului; |
| --- | --- |

(ii)

sistemul informatic de management utilizat pentru rularea modelului;

| (iii) | acuratețea și exhaustivitatea datelor utilizate; |
| --- | --- |

(iii)

acuratețea și exhaustivitatea datelor utilizate;

| (iv) | acuratețea și caracterul adecvat al ipotezelor privind volatilitatea și corelarea. |
| --- | --- |

(iv)

acuratețea și caracterul adecvat al ipotezelor privind volatilitatea și corelarea.

(2)   Documentația aferentă procedurilor de gestionare a riscurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (b) legate de modelul de calculare a marjei inițiale îndeplinește toate condițiile următoare:

| (a) | permite unui terț avizat să înțeleagă structura și detaliile operaționale ale modelului de calculare a marjei inițiale; |
| --- | --- |

(a)

permite unui terț avizat să înțeleagă structura și detaliile operaționale ale modelului de calculare a marjei inițiale;

| (b) | conține principalele ipoteze și limitări ale modelului de calculare a marjei inițiale; |
| --- | --- |

(b)

conține principalele ipoteze și limitări ale modelului de calculare a marjei inițiale;

| (c) | definește împrejurările în care ipotezele modelului de calculare a marjei inițiale nu mai sunt valabile. |
| --- | --- |

(c)

definește împrejurările în care ipotezele modelului de calculare a marjei inițiale nu mai sunt valabile.

(3)   Contrapărțile documentează toate modificările aduse modelului de calculare a marjei inițiale. Această documentație descrie, de asemenea, în detaliu rezultatele validărilor menționate la alineatul (1) efectuate după modificările respective.

SECȚIUNEA 5

Gestionarea și segregarea garanțiilor

Articolul 19

Gestionarea și segregarea garanțiilor

(1)   Procedurile menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (c) cuprind următoarele elemente:

| (a) | o evaluare zilnică a garanțiilor deținute în conformitate cu secțiunea 6; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare zilnică a garanțiilor deținute în conformitate cu secțiunea 6;

| (b) | acordurile juridice și o structură de deținere a garanțiilor care să permită accesul la garanțiile primite în cazul în care acestea sunt deținute de un terț; |
| --- | --- |

(b)

acordurile juridice și o structură de deținere a garanțiilor care să permită accesul la garanțiile primite în cazul în care acestea sunt deținute de un terț;

| (c) | în cazul în care marja inițială este deținută de furnizorul garanției, faptul că garanția este deținută în conturi de custodie indisponibile în caz de insolvență; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care marja inițială este deținută de furnizorul garanției, faptul că garanția este deținută în conturi de custodie indisponibile în caz de insolvență;

| (d) | faptul că marja inițială care nu este în numerar este menținută în conformitate cu alineatele (3) și (4); |
| --- | --- |

(d)

faptul că marja inițială care nu este în numerar este menținută în conformitate cu alineatele (3) și (4);

| (e) | faptul că numerarul colectat ca marjă inițială este menținut în conturi de numerar la bănci centrale sau instituții de credit care îndeplinesc toate condițiile următoare:






  (i) | sunt autorizate în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau sunt autorizate într-o țară terță ale cărei mecanisme de supraveghere și de reglementare au fost declarate echivalente în conformitate cu articolul 142 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(e)

faptul că numerarul colectat ca marjă inițială este menținut în conturi de numerar la bănci centrale sau instituții de credit care îndeplinesc toate condițiile următoare:

(i)

sunt autorizate în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau sunt autorizate într-o țară terță ale cărei mecanisme de supraveghere și de reglementare au fost declarate echivalente în conformitate cu articolul 142 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (ii) | nu sunt contrapărțile care depun garanțiile, nici cele care colectează garanțiile și nu fac parte din grupul niciuneia dintre contrapărți; |
| --- | --- |

(ii)

nu sunt contrapărțile care depun garanțiile, nici cele care colectează garanțiile și nu fac parte din grupul niciuneia dintre contrapărți;

| (f) | gradul în care garanțiile neutilizate se află la dispoziția lichidatorului sau a unui alt funcționar implicat în procesul de insolvență a contrapărții aflate în situație de neîndeplinire a obligațiilor; |
| --- | --- |

(f)

gradul în care garanțiile neutilizate se află la dispoziția lichidatorului sau a unui alt funcționar implicat în procesul de insolvență a contrapărții aflate în situație de neîndeplinire a obligațiilor;

| (g) | faptul că marja inițială poate fi transferată liber, în timp util, către contrapartea care depune garanțiile în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către contrapartea care colectează garanțiile; |
| --- | --- |

(g)

faptul că marja inițială poate fi transferată liber, în timp util, către contrapartea care depune garanțiile în caz de neîndeplinire a obligațiilor de către contrapartea care colectează garanțiile;

| (h) | faptul că garanțiile care nu sunt în numerar pot fi transferate fără niciun fel de constrângeri juridice sau de reglementare sau fără creanțe ale terților, inclusiv ale lichidatorului contrapărții care colectează garanțiile sau ale unui custode terț, cu excepția drepturilor de ipotecă pentru taxele și cheltuielile ocazionate de furnizarea conturilor de custodie și a drepturilor de ipotecă impuse în mod obișnuit asupra tuturor titlurilor de valoare într-un sistem de compensare în care pot fi deținute aceste garanții; |
| --- | --- |

(h)

faptul că garanțiile care nu sunt în numerar pot fi transferate fără niciun fel de constrângeri juridice sau de reglementare sau fără creanțe ale terților, inclusiv ale lichidatorului contrapărții care colectează garanțiile sau ale unui custode terț, cu excepția drepturilor de ipotecă pentru taxele și cheltuielile ocazionate de furnizarea conturilor de custodie și a drepturilor de ipotecă impuse în mod obișnuit asupra tuturor titlurilor de valoare într-un sistem de compensare în care pot fi deținute aceste garanții;

| (i) | condiția ca garanțiile neutilizate să fie restituite integral contrapărții care depune garanțiile, mai puțin costurile și cheltuielile ocazionate de procesul de colectare și deținere a garanțiilor. |
| --- | --- |

(i)

condiția ca garanțiile neutilizate să fie restituite integral contrapărții care depune garanțiile, mai puțin costurile și cheltuielile ocazionate de procesul de colectare și deținere a garanțiilor.

(2)   Garanțiile depuse ca marjă inițială sau de variație pot fi înlocuite cu garanții alternative în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | înlocuirea se realizează în conformitate cu termenii acordului dintre contrapărți menționat la articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

înlocuirea se realizează în conformitate cu termenii acordului dintre contrapărți menționat la articolul 3;

| (b) | garanțiile alternative sunt eligibile în conformitate cu secțiunea 2; |
| --- | --- |

(b)

garanțiile alternative sunt eligibile în conformitate cu secțiunea 2;

| (c) | valoarea garanțiilor alternative este suficientă pentru a îndeplini toate cerințele de marjă după aplicarea marjelor de ajustare relevante. |
| --- | --- |

(c)

valoarea garanțiilor alternative este suficientă pentru a îndeplini toate cerințele de marjă după aplicarea marjelor de ajustare relevante.

(3)   Marja inițială este protejată împotriva situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată sau a insolvenței contrapărții care colectează garanțiile prin segregarea acesteia întrunul sau ambele dintre următoarele moduri:

| (a) | în registrele și evidențele contabile ale unui deținător terț sau ale unui custode; |
| --- | --- |

(a)

în registrele și evidențele contabile ale unui deținător terț sau ale unui custode;

| (b) | prin alte acorduri obligatorii din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(b)

prin alte acorduri obligatorii din punct de vedere juridic.

(4)   Contrapărțile se asigură că garanțiile care nu sunt în numerar schimbate ca marjă inițială sunt segregate după cum urmează:

| (a) | în cazul în care garanțiile sunt deținute în proprietate de contrapartea care le colectează, acestea trebuie să fie segregate de restul activelor deținute în cont propriu de contrapartea care colectează garanțiile; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care garanțiile sunt deținute în proprietate de contrapartea care le colectează, acestea trebuie să fie segregate de restul activelor deținute în cont propriu de contrapartea care colectează garanțiile;

| (b) | în cazul în care garanțiile sunt deținute altfel decât în proprietate de contrapartea care le depune, acestea sunt segregate de restul activelor deținute în cont propriu de contrapartea care depune garanțiile; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care garanțiile sunt deținute altfel decât în proprietate de contrapartea care le depune, acestea sunt segregate de restul activelor deținute în cont propriu de contrapartea care depune garanțiile;

| (c) | în cazul în care garanțiile sunt deținute în registrele și evidențele contabile ale unui custode sau ale unui alt deținător terț, acestea sunt segregate de activele deținute în proprietate ale deținătorului terț sau ale custodelui respectiv. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care garanțiile sunt deținute în registrele și evidențele contabile ale unui custode sau ale unui alt deținător terț, acestea sunt segregate de activele deținute în proprietate ale deținătorului terț sau ale custodelui respectiv.

(5)   În cazul în care garanțiile care nu sunt în numerar sunt deținute de partea care le colectează sau de un deținător terț ori de un custode, contrapartea care colectează garanțiile acordă întotdeauna contrapărții care le depune posibilitatea ca garanțiile sale să fie segregate de activele altor contrapărți care depun garanții.

(6)   Contrapărțile efectuează o analiză juridică independentă pentru a verifica dacă mecanismele de segregare îndeplinesc cerințele menționate la alineatul (1) litera (g) și la alineatele (3), (4) și (5). Această analiză juridică poate fi efectuată de către o unitate internă independentă sau de către o parte terță independentă.

(7)   Contrapărțile prezintă dovezi autorităților competente cu privire la respectarea alineatului (6) în legătură cu fiecare jurisdicție relevantă și, la cererea unei autorități competente, instituie politici care să asigure evaluarea continuă a respectării prevederilor menționate.

(8)   În sensul alineatului 1 litera (e), contrapărțile evaluează calitatea creditului instituției de credit menționate la alineatul respectiv utilizând o metodologie care nu se bazează în mod exclusiv sau automat pe evaluări externe ale calității creditului.

Articolul 20

Tratamentul aplicat marjelor inițiale colectate

(1)   Contrapartea care colectează marjele nu reipotechează, nu regajează și nu reutilizează în alt mod garanțiile colectate ca marjă inițială.

(2)   În pofida alineatului (1), un deținător terț poate utiliza marja inițială primită în numerar pentru reinvestiții.

SECȚIUNEA 6

Evaluarea garanțiilor

Articolul 21

Calcularea valorii ajustate a garanțiilor

(1)   Contrapărțile ajustează valoarea garanțiilor colectate în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa II sau cu o metodologie care utilizează estimări proprii ale volatilității în conformitate cu articolul 22.

(2)   Atunci când ajustează valoarea garanțiilor în conformitate cu alineatul (1), contrapărțile pot să nu ia în considerare riscul de schimb valutar generat de pozițiile pe valute care fac obiectul unui acord interguvernamental obligatoriu din punct de vedere juridic care limitează variația pozițiilor respective în raport cu alte valute care fac obiectul aceluiași acord.

Articolul 22

Estimări proprii ale valorii ajustate a garanțiilor

(1)   Contrapărțile ajustează valoarea garanțiilor colectate utilizând estimări proprii ale volatilității în conformitate cu anexa III.

(2)   Contrapărțile își actualizează seturile de date și își calculează propriile estimări ale volatilității menționate la articolul 21 ori de câte ori nivelul de volatilitate a prețurilor de pe piață se modifică semnificativ, și cel puțin trimestrial.

(3)   În sensul alineatului (2), contrapărțile predetermină nivelurile de volatilitate care declanșează o recalculare a marjelor de ajustare astfel cum se menționează în anexa III.

(4)   Procedurile menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (d) includ politici de monitorizare a calculului propriilor estimări ale volatilității și a integrării acestor estimări în procesul de gestionare a riscurilor al respectivei contrapărți.

(5)   Politicile menționate la alineatul (4) fac obiectul unui control intern care include toate aspectele următoare:

| (a) | integrarea estimărilor în procesul de gestionare a riscurilor al contrapărții, care are loc cel puțin anual; |
| --- | --- |

(a)

integrarea estimărilor în procesul de gestionare a riscurilor al contrapărții, care are loc cel puțin anual;

| (b) | integrarea marjelor de ajustare estimate în gestionarea cotidiană a riscurilor; |
| --- | --- |

(b)

integrarea marjelor de ajustare estimate în gestionarea cotidiană a riscurilor;

| (c) | validarea modificărilor semnificative ale procesului de calculare a estimărilor; |
| --- | --- |

(c)

validarea modificărilor semnificative ale procesului de calculare a estimărilor;

| (d) | verificarea consecvenței, a promptitudinii și a fiabilității surselor de date utilizate la calcularea estimărilor; |
| --- | --- |

(d)

verificarea consecvenței, a promptitudinii și a fiabilității surselor de date utilizate la calcularea estimărilor;

| (e) | acuratețea și gradul de adecvare ale ipotezelor privind volatilitatea. |
| --- | --- |

(e)

acuratețea și gradul de adecvare ale ipotezelor privind volatilitatea.

(6)   Analiza menționată la alineatul (5) se efectuează în mod regulat în cadrul procesului de audit intern al contrapărții.

CAPITOLUL II

DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND PROCEDURILE DE GESTIONARE A RISCURILOR

SECȚIUNEA 1

Exceptări

Articolul 23

CPC-urile autorizate ca instituții de credit

Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă, în procedurile lor de gestionare a riscurilor, că nu se face schimb de garanții în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate cu CPC-uri autorizate ca instituții de credit în conformitate cu Directiva 2013/36/UE.

Articolul 24

Contrapărțile nefinanciare și contrapărțile din țări terțe

Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă, în procedurile lor de gestionare a riscurilor, că nu se face schimb de garanții în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate cu contrapărți nefinanciare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 sau cu entități nefinanciare stabilite într-o țară terță care nu ar îndeplini condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 dacă ar fi stabilite în Uniune.

Articolul 25

Valoarea minimă de transfer

(1)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor că nu se colectează garanții de la o contraparte în cazul în care suma datorată de la ultima colectare de garanții este mai mică sau egală cu valoarea convenită de contrapărți („valoarea minimă de transfer”).

Valoarea minimă de transfer nu trebuie să depășească 500 000 EUR sau echivalentul acestei sume în altă monedă.

(2)   În cazul în care contrapărțile se pun de acord asupra unei valori minime de transfer, valoarea garanțiilor datorate se calculează ca sumă a:

| (a) | marjei de variație datorate de la ultima colectare, calculată în conformitate cu articolul 10, inclusiv excedentul de garanție; |
| --- | --- |

(a)

marjei de variație datorate de la ultima colectare, calculată în conformitate cu articolul 10, inclusiv excedentul de garanție;

| (b) | marjei inițiale datorate de la ultima colectare, calculată în conformitate cu articolul 11, inclusiv excedentul de garanție; |
| --- | --- |

(b)

marjei inițiale datorate de la ultima colectare, calculată în conformitate cu articolul 11, inclusiv excedentul de garanție;

(3)   În cazul în care valoarea garanției datorate depășește valoarea minimă de transfer convenită de contrapărți, contrapartea care colectează garanțiile colectează valoarea integrală a garanțiilor datorate, fără deducerea valorii minime de transfer.

(4)   Contrapărțile se pot pune de acord asupra unor valori minime de transfer distincte pentru marja inițială și marja de variație, cu condiția ca suma acestor valori minime de transfer să fie mai mică sau egală cu 500 000 EUR sau cu valoarea echivalentă în altă monedă.

(5)   În cazul în care contrapărțile se pun de acord asupra unor valori minime de transfer distincte în conformitate cu alineatul (4), contrapartea care colectează garanțiile colectează valoarea integrală a marjei inițiale sau de variație datorate, fără deducerea valorilor minime de transfer respective, atunci când valoarea marjelor inițiale sau de variație depășește valoarea minimă de transfer.

Articolul 26

Calculul marjei pentru contrapărți din țări terțe

În cazul în care o contraparte este domiciliată într-o țară terță, contrapărțile pot calcula marjele pe baza unui set de compensare care include următoarele tipuri de contracte:

| (a) | contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central supuse cerințelor de marjă prevăzute de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central supuse cerințelor de marjă prevăzute de prezentul regulament;

| (b) | contracte care îndeplinesc următoarele două condiții:






  (i) | sunt identificate ca fiind contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu regimul de reglementare aplicabil contrapărții domiciliate în țara terță; |
| --- | --- | --- |

(b)

contracte care îndeplinesc următoarele două condiții:

(i)

sunt identificate ca fiind contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central în conformitate cu regimul de reglementare aplicabil contrapărții domiciliate în țara terță;

| (ii) | fac obiectul unor norme privind marjele în conformitate cu regimul de reglementare aplicabil contrapărții domiciliate în țara terță. |
| --- | --- |

(ii)

fac obiectul unor norme privind marjele în conformitate cu regimul de reglementare aplicabil contrapărții domiciliate în țara terță.

SECȚIUNEA 2

Exceptări aplicate la calcularea nivelurilor marjei inițiale

Articolul 27

Contracte de schimb valutar

Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor faptul că nu se colectează marje inițiale în legătură cu:

| (a) | contractele derivate extrabursiere decontate prin livrare fizică care implică exclusiv schimbul între două monede diferite la o anumită dată din viitor, la o rată fixă, convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul („contractele forward pe cursul de schimb”); |
| --- | --- |

(a)

contractele derivate extrabursiere decontate prin livrare fizică care implică exclusiv schimbul între două monede diferite la o anumită dată din viitor, la o rată fixă, convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul („contractele forward pe cursul de schimb”);

| (b) | contractele derivate extrabursiere decontate prin livrare fizică care implică exclusiv un schimb între două monede diferite la o anumită dată și la o rată fixă care este convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul, precum și un schimb în sens invers între cele două monede la o dată ulterioară și la o rată fixă care este, de asemenea, convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul („swap-urile pe cursul de schimb”); |
| --- | --- |

(b)

contractele derivate extrabursiere decontate prin livrare fizică care implică exclusiv un schimb între două monede diferite la o anumită dată și la o rată fixă care este convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul, precum și un schimb în sens invers între cele două monede la o dată ulterioară și la o rată fixă care este, de asemenea, convenită la data încheierii contractului care reglementează schimbul („swap-urile pe cursul de schimb”);

| (c) | contractele derivate extrabursiere în cadrul cărora contrapărțile schimbă valoarea principalului și a plăților de dobânzi într-o anumită monedă pentru valoarea principalului și a plăților de dobânzi într-o altă monedă, la anumite momente în timp, potrivit unei formule specificate („swap-urile valutare”). |
| --- | --- |

(c)

contractele derivate extrabursiere în cadrul cărora contrapărțile schimbă valoarea principalului și a plăților de dobânzi într-o anumită monedă pentru valoarea principalului și a plăților de dobânzi într-o altă monedă, la anumite momente în timp, potrivit unei formule specificate („swap-urile valutare”).

Articolul 28

Pragul bazat pe valoarea noțională

(1)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor faptul că nu se colectează marje inițiale pentru toate contractele derivate extrabursiere noi încheiate într-un an calendaristic în cazul în care una dintre cele două contrapărți înregistrează o medie de sfârșit de lună a valorii noționale agregate a instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central pentru lunile martie, aprilie și mai ale anului precedent de mai puțin de 8 miliarde EUR.

Media agregată de sfârșit de lună a valorii noționale menționate la primul paragraf se calculează la nivelul contrapărții sau la nivelul grupului, în cazul în care contrapartea aparține unui grup.

(2)   În cazul în care o contraparte aparține unui grup, calculul mediei agregate de sfârșit de lună a valorii noționale la nivelul grupului include toate contractele derivate extrabursiere ale grupului care nu sunt compensate la nivel central, inclusiv toate contractele derivate extrabursiere intragrup care nu sunt compensate la nivel central.

În sensul primului paragraf, contractele derivate extrabursiere care sunt tranzacții interne sunt luate în considerare o singură dată.

(3)   OPCVM-urile autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și fondurile de investiții alternative gestionate de administratori de fonduri de investiții alternative autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9) sunt considerate entități distincte și sunt tratate separat atunci când se aplică pragurile menționate la alineatul (1) dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului; |
| --- | --- |

(a)

fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului;

| (b) | grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora. |
| --- | --- |

(b)

grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora.

Articolul 29

Pragul bazat pe valoarea marjelor inițiale

(1)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor faptul că marjele inițiale colectate se reduc cu o valoare de până la 50 de milioane EUR în cazul literelor (a) și (b) de la prezentul alineat sau de 10 milioane EUR în cazul literei (c), atunci când:

| (a) | niciuna dintre contrapărți nu aparține unui grup; |
| --- | --- |

(a)

niciuna dintre contrapărți nu aparține unui grup;

| (b) | contrapărțile aparțin unor grupuri diferite; |
| --- | --- |

(b)

contrapărțile aparțin unor grupuri diferite;

| (c) | ambele contrapărți aparțin aceluiași grup. |
| --- | --- |

(c)

ambele contrapărți aparțin aceluiași grup.

(2)   În cazul în care o contraparte nu colectează marje inițiale în conformitate cu alineatul 1 litera (b), procedurile de gestionare a riscurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) cuprind dispoziții privind monitorizarea, la nivel de grup, a depășirii acestui prag și dispoziții privind păstrarea unor evidențe corespunzătoare ale expunerilor grupului față de fiecare contraparte individuală din același grup.

(3)   OPCVM-urile autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și fondurile de investiții alternative gestionate de administratori de fonduri de investiții alternative autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE sunt considerate entități distincte și sunt tratate separat atunci când se aplică pragurile menționate la alineatul (1) dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului; |
| --- | --- |

(a)

fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului;

| (b) | grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora. |
| --- | --- |

(b)

grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora.

SECȚIUNEA 3

Exceptări de la cerința de a depune sau colecta marje inițiale sau de variație

Articolul 30

Tratamentul aplicat contractelor derivate asociate obligațiunilor garantate în scopuri de acoperire a riscului

(1)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2) și atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la alineatul (2) al prezentului articol, contrapărțile pot să prevadă, în procedurile lor de gestionare a riscurilor, următoarele aspecte cu privire la contractele derivate extrabursiere încheiate în legătură cu obligațiuni garantate:

| (a) | marja de variație nu este depusă de emitentul obligațiunii garantate sau de portofoliul de acoperire, ci se colectează de la contrapartea acestuia în numerar și se restituie acestei contrapărți la scadență; |
| --- | --- |

(a)

marja de variație nu este depusă de emitentul obligațiunii garantate sau de portofoliul de acoperire, ci se colectează de la contrapartea acestuia în numerar și se restituie acestei contrapărți la scadență;

| (b) | nu se depun sau colectează marje inițiale. |
| --- | --- |

(b)

nu se depun sau colectează marje inițiale.

(2)   Alineatul (1) se aplică în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | contractul derivat extrabursier nu este reziliat în caz de rezoluție sau insolvență a emitentului obligațiunii garantate sau a portofoliului de acoperire; |
| --- | --- |

(a)

contractul derivat extrabursier nu este reziliat în caz de rezoluție sau insolvență a emitentului obligațiunii garantate sau a portofoliului de acoperire;

| (b) | contrapartea la contractele derivate extrabursiere încheiate cu emitenți de obligațiuni garantate sau cu portofolii de acoperire pentru obligațiuni garantate are un rang cel puțin egal cu cel al deținătorilor de obligațiuni garantate, cu excepția cazului în care contrapartea la contractele derivate extrabursiere încheiate cu emitenți de obligațiuni garantate sau cu portofolii de acoperire pentru obligațiuni garantate este partea aflată în situație de neîndeplinire a obligațiilor sau este partea afectată, sau a cazului în care aceasta renunță la rangul egal; |
| --- | --- |

(b)

contrapartea la contractele derivate extrabursiere încheiate cu emitenți de obligațiuni garantate sau cu portofolii de acoperire pentru obligațiuni garantate are un rang cel puțin egal cu cel al deținătorilor de obligațiuni garantate, cu excepția cazului în care contrapartea la contractele derivate extrabursiere încheiate cu emitenți de obligațiuni garantate sau cu portofolii de acoperire pentru obligațiuni garantate este partea aflată în situație de neîndeplinire a obligațiilor sau este partea afectată, sau a cazului în care aceasta renunță la rangul egal;

| (c) | contractul derivat extrabursier este înregistrat sau înscris în portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate în conformitate cu legislația națională în materie de obligațiuni garantate; |
| --- | --- |

(c)

contractul derivat extrabursier este înregistrat sau înscris în portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate în conformitate cu legislația națională în materie de obligațiuni garantate;

| (d) | contractul derivat extrabursier este utilizat numai pentru acoperirea neconcordanțelor dintre ratele dobânzii sau dintre monede ale portofoliului de acoperire în legătură cu obligațiunea garantată; |
| --- | --- |

(d)

contractul derivat extrabursier este utilizat numai pentru acoperirea neconcordanțelor dintre ratele dobânzii sau dintre monede ale portofoliului de acoperire în legătură cu obligațiunea garantată;

| (e) | setul de compensare nu include contracte derivate extrabursiere care nu au legătură cu portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate; |
| --- | --- |

(e)

setul de compensare nu include contracte derivate extrabursiere care nu au legătură cu portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate;

| (f) | obligațiunea garantată cu care este asociat contractul derivat extrabursier îndeplinește cerințele de la articolul 129 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(f)

obligațiunea garantată cu care este asociat contractul derivat extrabursier îndeplinește cerințele de la articolul 129 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (g) | portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate căreia îi este asociat contractul derivat extrabursier face obiectul unei cerințe de reglementare care impune constituirea unei garanții de cel puțin 102 %. |
| --- | --- |

(g)

portofoliul de acoperire al obligațiunii garantate căreia îi este asociat contractul derivat extrabursier face obiectul unei cerințe de reglementare care impune constituirea unei garanții de cel puțin 102 %.

Articolul 31

Tratamentul aplicat contractelor derivate cu contrapărți din țări terțe în care caracterul executoriu al acordurilor de compensare sau protecția garanțiilor nu poate fi asigurată

(1)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile stabilite în Uniune pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor că nu este obligatoriu să fie depuse sau colectate marje de variație și marje inițiale pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate cu contrapărți stabilite într-o țară terță în cazul cărora se aplică oricare dintre condițiile următoare:

| (a) | analiza juridică menționată la articolul 2 alineatul (3) confirmă faptul că nu există certitudinea că acordul de compensare și, atunci când este utilizat, acordul de schimb de garanții au caracter executoriu în orice moment; |
| --- | --- |

(a)

analiza juridică menționată la articolul 2 alineatul (3) confirmă faptul că nu există certitudinea că acordul de compensare și, atunci când este utilizat, acordul de schimb de garanții au caracter executoriu în orice moment;

| (b) | analiza juridică menționată la articolul 19 alineatul (6) confirmă faptul că cerințele de segregare prevăzute la articolul 19 alineatele (3), (4) și (5) nu pot fi îndeplinite. |
| --- | --- |

(b)

analiza juridică menționată la articolul 19 alineatul (6) confirmă faptul că cerințele de segregare prevăzute la articolul 19 alineatele (3), (4) și (5) nu pot fi îndeplinite.

În sensul primului paragraf, contrapărțile stabilite în Uniune colectează marjele la valoarea brută.

(2)   Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2), contrapărțile stabilite în Uniune pot să prevadă în procedurile lor de gestionare a riscurilor că nu este obligatoriu să fie depuse sau colectate marje de variație și marje inițiale pentru contractele încheiate cu contrapărți stabilite într-o țară terță în cazul căreia se aplică toate condițiile următoare:

| (a) | se aplică alineatul 1 litera (a) și, după caz, litera (b); |
| --- | --- |

(a)

se aplică alineatul 1 litera (a) și, după caz, litera (b);

| (b) | analizele juridice menționate la alineatul 1 literele (a) și (b) confirmă faptul că nu este posibilă colectarea garanțiilor în conformitate cu prezentul regulament, nici chiar la valoarea brută; |
| --- | --- |

(b)

analizele juridice menționate la alineatul 1 literele (a) și (b) confirmă faptul că nu este posibilă colectarea garanțiilor în conformitate cu prezentul regulament, nici chiar la valoarea brută;

| (c) | raportul calculat în conformitate cu alineatul (3) este mai mic de 2,5 %. |
| --- | --- |

(c)

raportul calculat în conformitate cu alineatul (3) este mai mic de 2,5 %.

(3)   Raportul menționat la alineatul 2 litera (c) este obținut prin împărțirea valorii calculate conform literei (a) de la prezentul alineat la valoarea calculată conform literei (b):

| (a) | suma valorilor noționale ale contractelor derivate extrabursiere aflate în derulare ale grupului căruia îi aparține contrapartea care au fost încheiate după intrarea în vigoare a prezentului regulament și pentru care nu au fost colectate marje de la contrapărți stabilite într-o țară terță pentru care se aplică punctul 2 litera (b); |
| --- | --- |

(a)

suma valorilor noționale ale contractelor derivate extrabursiere aflate în derulare ale grupului căruia îi aparține contrapartea care au fost încheiate după intrarea în vigoare a prezentului regulament și pentru care nu au fost colectate marje de la contrapărți stabilite într-o țară terță pentru care se aplică punctul 2 litera (b);

| (b) | suma valorilor noționale ale tuturor contractelor derivate extrabursiere aflate în derulare ale grupului căruia îi aparține contrapartea, excluzând contractele derivate extrabursiere care reprezintă tranzacții intragrup. |
| --- | --- |

(b)

suma valorilor noționale ale tuturor contractelor derivate extrabursiere aflate în derulare ale grupului căruia îi aparține contrapartea, excluzând contractele derivate extrabursiere care reprezintă tranzacții intragrup.

CAPITOLUL III

CONTRACTELE DERIVATE INTRAGRUP

SECȚIUNEA 1

Procedurile pe care trebuie să le urmeze contrapărțile și autoritățile competente atunci când aplică exceptări pentru contracte derivate intragrup

Articolul 32

Proceduri pentru contrapărți și autoritățile competente relevante

(1)   Se consideră că solicitarea sau notificarea înaintată de o contraparte către autoritatea competentă în conformitate cu articolul 11 alineatele (6)-(10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 a fost primită atunci când autoritatea competentă primește toate informațiile următoare:

| (a) | toate informațiile necesare pentru a evalua dacă au fost îndeplinite condițiile specificate la articolul 11 alineatele (6), (7), (8), (9) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

toate informațiile necesare pentru a evalua dacă au fost îndeplinite condițiile specificate la articolul 11 alineatele (6), (7), (8), (9) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (b) | informațiile și documentele menționate la articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (10). |
| --- | --- |

(b)

informațiile și documentele menționate la articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (10).

(2)   În cazul în care o autoritate competentă stabilește că sunt necesare informații suplimentare pentru a evalua dacă sunt îndeplinite condițiile menționate la alineatul (1) litera (a), aceasta transmite contrapărții o cerere de informații scrisă.

(3)   O decizie luată de o autoritate competentă în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 este comunicată contrapărții în termen de trei luni de la primirea tuturor informațiilor menționate la alineatul (1).

(4)   În cazul în care o autoritate competentă emite o decizie pozitivă în temeiul articolului 11 alineatul (6), (8) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, aceasta comunică decizia pozitivă în scris contrapărții, specificând cel puțin următoarele aspecte:

| (a) | dacă exceptarea este integrală sau parțială; |
| --- | --- |

(a)

dacă exceptarea este integrală sau parțială;

| (b) | în cazul unei exceptări parțiale, o identificare clară a limitărilor exceptării. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unei exceptări parțiale, o identificare clară a limitărilor exceptării.

(5)   În cazul în care o autoritate competentă emite o decizie negativă în temeiul articolului 11 alineatul (6), (8) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 sau are obiecții față de o notificare în temeiul articolului 11 alineatul (7) sau (9) din regulamentul respectiv, aceasta comunică decizia negativă sau obiecția în scris contrapărții, specificând cel puțin următoarele aspecte:

| (a) | condițiile specificate la articolul 11 alineatul (6), (7), (8), (9) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 care nu sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

(a)

condițiile specificate la articolul 11 alineatul (6), (7), (8), (9) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 care nu sunt îndeplinite;

| (b) | un rezumat al motivelor pentru care se consideră că aceste condiții nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al motivelor pentru care se consideră că aceste condiții nu sunt îndeplinite.

(6)   În cazul în care una dintre autoritățile competente notificate în temeiul articolului 11 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 consideră că nu sunt îndeplinite condițiile menționate la articolul 11 alineatul (7) primul paragraf litera (a) sau (b) din respectivul regulament, aceasta notifică cealaltă autoritate competentă în termen de două luni de la primirea notificării.

(7)   Autoritățile competente notifică obiecția menționată la alineatul (5) contrapărților nefinanciare în termen de trei luni de la primirea notificării.

(8)   O decizie luată de o autoritate competentă în temeiul articolului 11 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 este comunicată contrapărții stabilite în Uniune în termen de trei luni de la primirea tuturor informațiilor menționate la alineatul (1).

(9)   O decizie luată de autoritatea competentă a unei contrapărți financiare menționată la articolul 11 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 se comunică autorității competente a contrapărții nefinanciare în termen de două luni de la primirea tuturor informațiilor menționate la alineatul (1), iar contrapărților în termen de trei luni de la primirea acestor informații.

(10)   Contrapărțile care au depus o notificare sau au primit o decizie pozitivă în conformitate cu articolul 11 alineatul (6), (7), (8), (9) sau (10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 notifică imediat autorității competente relevante orice modificare ce poate afecta îndeplinirea condițiilor prevăzute la alineatele respective, după caz. Autoritatea competentă poate să formuleze obiecții cu privire la cererea de exceptare sau să își retragă decizia pozitivă după orice modificare a circumstanțelor care ar putea afecta îndeplinirea condițiilor respective.

(11)   În cazul în care o decizie negativă sau o obiecție este comunicată de către o autoritate competentă, contrapartea relevantă nu poate depune o altă cerere sau notificare decât în cazul în care s-a produs o modificare semnificativă a circumstanțelor care au stat la baza deciziei sau a obiecției autorității competente.

SECȚIUNEA 2

Criteriile aplicabile pentru aplicarea de exceptări pentru contractele derivate intragrup

Articolul 33

Criteriile aplicabile cu privire la impedimentul juridic în calea transferului rapid de fonduri proprii și a stingerii rapide a obligațiilor

Se consideră că există un impediment juridic în calea transferului rapid de fonduri proprii sau a decontării rapide a obligațiilor între contrapărți, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatele (5)-(10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în cazul în care există restricții reale sau preconizate de natură juridică, inclusiv oricare dintre următoarele elemente:

| (a) | mecanisme de control al monedei și al schimburilor valutare; |
| --- | --- |

(a)

mecanisme de control al monedei și al schimburilor valutare;

| (b) | un cadru de reglementare, administrativ, juridic sau contractual care împiedică susținerea financiară reciprocă sau care afectează în mod semnificativ transferul de fonduri în cadrul grupului; |
| --- | --- |

(b)

un cadru de reglementare, administrativ, juridic sau contractual care împiedică susținerea financiară reciprocă sau care afectează în mod semnificativ transferul de fonduri în cadrul grupului;

| (c) | este îndeplinită una dintre condițiile privind intervenția timpurie, redresarea și rezoluția, astfel cum sunt menționate în Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11), iar ca urmare a acestui fapt autoritatea competentă anticipează un impediment în calea transferului rapid de fonduri proprii sau a decontării rapide a obligațiilor; |
| --- | --- |

(c)

este îndeplinită una dintre condițiile privind intervenția timpurie, redresarea și rezoluția, astfel cum sunt menționate în Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11), iar ca urmare a acestui fapt autoritatea competentă anticipează un impediment în calea transferului rapid de fonduri proprii sau a decontării rapide a obligațiilor;

11

| (d) | existența unor interese minoritare care limitează puterea de decizie în cadrul entităților care formează grupul; |
| --- | --- |

(d)

existența unor interese minoritare care limitează puterea de decizie în cadrul entităților care formează grupul;

| (e) | natura structurii juridice a contrapărții, astfel cum este definită în statut, actele constitutive și procedurile interne ale acesteia. |
| --- | --- |

(e)

natura structurii juridice a contrapărții, astfel cum este definită în statut, actele constitutive și procedurile interne ale acesteia.

Articolul 34

Criteriile aplicabile cu privire la impedimentele practice în calea transferului rapid de fonduri proprii și a stingerii rapide a obligațiilor

Se consideră că există un impediment practic în calea transferului rapid de fonduri proprii sau a stingerii rapide a obligațiilor între contrapărți, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatele (5)-(10) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în cazul în care există restricții de natură practică, inclusiv oricare dintre următoarele elemente:

| (a) | insuficiente active negrevate de sarcini sau lichide aflate la dispoziția contrapărții relevante la scadență; |
| --- | --- |

(a)

insuficiente active negrevate de sarcini sau lichide aflate la dispoziția contrapărții relevante la scadență;

| (b) | impedimente de natură operațională care întârzie sau împiedică efectiv astfel de transferuri sau decontări de obligații la scadență. |
| --- | --- |

(b)

impedimente de natură operațională care întârzie sau împiedică efectiv astfel de transferuri sau decontări de obligații la scadență.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 35

Dispoziții tranzitorii

Contrapărțile menționate la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 pot continua să aplice procedurile de gestionare a riscurilor care sunt în vigoare la data aplicării prezentului regulament în ceea ce privește contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central încheiate între 16 august 2012 și datele relevante de punere în aplicare a prezentului regulament.

Articolul 36

Aplicarea articolului 9 alineatul (2), a articolului 11, a articolelor 13-18, a articolului 19 alineatul (1) literele (c), (d) și (f), a articolului 19 alineatul (3) și a articolului 20

(1)   Articolul 9 alineatul (2), articolul 11, articolele 13-18, articolul 19 alineatul (1) literele (c), (d) și (f), articolul 19 alineatul (3) și articolul 20 se aplică după cum urmează:

| (a) | după o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de peste 3 000 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

după o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de peste 3 000 de miliarde EUR;

| (b) | de la 1 septembrie 2017, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 2 250 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

de la 1 septembrie 2017, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 2 250 de miliarde EUR;

| (c) | de la 1 septembrie 2018, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 1 500 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

de la 1 septembrie 2018, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 1 500 de miliarde EUR;

| (d) | de la 1 septembrie 2019, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 750 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(d)

de la 1 septembrie 2019, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 750 de miliarde EUR;

| (e) | de la 1 septembrie 2020, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 8 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(e)

de la 1 septembrie 2020, în cazul în care ambele contrapărți înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central de peste 8 miliarde EUR.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (3) din prezentul articol, atunci articolul 9 alineatul (2), articolul 11, articolele 13-18, articolul 19 alineatul (1) literele (c), (d) și (f), articolul 19 alineatul (3) și articolul 20 se aplică după cum urmează:

| (a) | după trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu a fost adoptată nicio decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă; |
| --- | --- |

(a)

după trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu a fost adoptată nicio decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă;

| (b) | de la cea mai îndepărtată dintre datele următoare, în cazul în care a fost adoptată o decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă:






  (i) | după patru luni de la data intrării în vigoare a deciziei adoptate în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă; |
| --- | --- | --- |

(b)

de la cea mai îndepărtată dintre datele următoare, în cazul în care a fost adoptată o decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă:

(i)

după patru luni de la data intrării în vigoare a deciziei adoptate în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă;

| (ii) | de la data aplicabilă determinată în temeiul alineatului (1). |
| --- | --- |

(ii)

de la data aplicabilă determinată în temeiul alineatului (1).

(3)   Derogarea menționată la alineatul (2) se aplică numai în cazul în care contrapărțile la un contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central îndeplinesc toate condițiile următoare:

| (a) | una dintre contrapărți este stabilită într-o țară terță și cealaltă contraparte este stabilită în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

una dintre contrapărți este stabilită într-o țară terță și cealaltă contraparte este stabilită în Uniune;

| (b) | contrapartea stabilită într-o țară terță este fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară; |
| --- | --- |

(b)

contrapartea stabilită într-o țară terță este fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară;

| (c) | contrapartea stabilită în Uniune este una dintre următoarele entități:






  (i) | o contraparte financiară, o contraparte nefinanciară, un holding financiar, o instituție financiară sau o întreprindere de servicii auxiliare care face obiectul unor cerințe prudențiale adecvate, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte financiară; |
| --- | --- | --- |

(c)

contrapartea stabilită în Uniune este una dintre următoarele entități:

(i)

o contraparte financiară, o contraparte nefinanciară, un holding financiar, o instituție financiară sau o întreprindere de servicii auxiliare care face obiectul unor cerințe prudențiale adecvate, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte financiară;

| (ii) | fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte nefinanciară; |
| --- | --- |

(ii)

fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte nefinanciară;

| (d) | cele două contrapărți sunt incluse integral în aceeași consolidare în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

cele două contrapărți sunt incluse integral în aceeași consolidare în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (e) | ambele contrapărți fac obiectul unor proceduri centralizate adecvate de evaluare, măsurare și control al riscurilor; |
| --- | --- |

(e)

ambele contrapărți fac obiectul unor proceduri centralizate adecvate de evaluare, măsurare și control al riscurilor;

| (f) | sunt îndeplinite cerințele de la capitolul III. |
| --- | --- |

(f)

sunt îndeplinite cerințele de la capitolul III.

Articolul 37

Aplicarea articolului 9 alineatul (1), a articolului 10 și a articolului 12

(1)   Articolul 9 alineatul (1), articolul 10 și articolul 12 se aplică după cum urmează:

| (a) | după o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, pentru contrapărțile care înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de peste 3 000 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

după o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, pentru contrapărțile care înregistrează sau aparțin unor grupuri care înregistrează, fiecare, o valoare noțională medie agregată a instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central de peste 3 000 de miliarde EUR;

| (b) | de la data cea mai îndepărtată dintre 1 martie 2017 și o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, pentru alte contrapărți. |
| --- | --- |

(b)

de la data cea mai îndepărtată dintre 1 martie 2017 și o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, pentru alte contrapărți.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) în ceea ce privește contractele forward pe cursul de schimb menționate la articolul 27 litera (a), articolul 9 alineatul (1), articolul 10 și articolul 12 se aplică de la una dintre următoarele date, oricare dintre acestea survine prima:

| (a) | 31 decembrie 2018, în cazul în care regulamentul menționat la litera (b) nu se aplică încă; |
| --- | --- |

(a)

31 decembrie 2018, în cazul în care regulamentul menționat la litera (b) nu se aplică încă;

| (b) | data intrării în vigoare a Regulamentului delegat al Comisiei (*2) care precizează anumite elemente tehnice legate de definiția instrumentelor financiare în ceea ce privește contractele forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică sau data stabilită în conformitate cu alineatul (1), oricare dintre acestea survine ultima. |
| --- | --- |

(b)

data intrării în vigoare a Regulamentului delegat al Comisiei (*2) care precizează anumite elemente tehnice legate de definiția instrumentelor financiare în ceea ce privește contractele forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică sau data stabilită în conformitate cu alineatul (1), oricare dintre acestea survine ultima.

Articolul 38

Datele de aplicare pentru contracte specifice

(1)   Prin derogare de la articolul (36) alineatul (1) și de la articolul 37, în ceea ce privește toate instrumentele financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate la nivel central și care sunt opțiuni pe acțiuni individuale sau opțiuni pe indici, articolul 36 alineatul (1) și articolul 37 se aplică după trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Prin derogare de la articolul 36 alineatul (1) și de la articolul 37, în cazul în care o contraparte stabilită în Uniune încheie un contract derivat extrabursier care nu este compensat cu o altă contraparte care face parte din același grup, articolele menționate la articolul 36 alineatul (1) și la articolul 37 se aplică de la datele prevăzute în conformitate cu articolele menționate sau de la 4 iulie 2017, oricare dintre acestea survine ultima.

Articolul 39

Calcularea valorii noționale medii agregate

(1)   În sensul articolelor 36 și 37, valoarea noțională medie agregată la care se face referire se calculează ca medie a valorilor noționale brute totale care îndeplinesc toate condițiile următoare:

| (a) | sunt înregistrate în ultima zi lucrătoare din lunile martie, aprilie și mai ale anului 2016 în ceea ce privește contrapărțile menționate la articolul 36 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

sunt înregistrate în ultima zi lucrătoare din lunile martie, aprilie și mai ale anului 2016 în ceea ce privește contrapărțile menționate la articolul 36 alineatul (1) litera (a);

| (b) | sunt înregistrate în ultima zi lucrătoare din lunile martie, aprilie și mai ale anului menționat la fiecare dintre punctele de la articolul 36 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

sunt înregistrate în ultima zi lucrătoare din lunile martie, aprilie și mai ale anului menționat la fiecare dintre punctele de la articolul 36 alineatul (1);

| (c) | includ toate entitățile din grup; |
| --- | --- |

(c)

includ toate entitățile din grup;

| (d) | includ toate contractele derivate extrabursiere ale grupului care nu sunt compensate la nivel central; |
| --- | --- |

(d)

includ toate contractele derivate extrabursiere ale grupului care nu sunt compensate la nivel central;

| (e) | includ toate contractele derivate extrabursiere intragrup care nu sunt compensate la nivel central, fiecare fiind luat în considerare o singură dată. |
| --- | --- |

(e)

includ toate contractele derivate extrabursiere intragrup care nu sunt compensate la nivel central, fiecare fiind luat în considerare o singură dată.

(2)   În sensul alineatului (1), OPCVM-urile autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și fondurile de investiții alternative gestionate de administratori de fonduri de investiții alternative autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE sunt considerate entități distincte și sunt tratate separat dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului; |
| --- | --- |

(a)

fondurile reprezintă grupuri de active segregate distincte în scopuri de insolvență sau de faliment al fondului;

| (b) | grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora. |
| --- | --- |

(b)

grupurile de active segregate nu sunt colateralizate, garantate sau susținute financiar în alt mod de alte fonduri de investiții sau de administratorii acestora.

Articolul 40

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 octombrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 privind completarea Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012, în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind cerințele pentru contrapărțile centrale (JO L 52, 23.2.2013, p. 41).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 48).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

7

(8)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

8

(9)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC (JO L 52, 23.2.2013, p.11).

10

(11)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

ANEXA I

Corespondența dintre probabilitatea de nerambursare (probability of default – PD) și nivelurile de calitate a creditului în sensul articolelor 6 și 7

Un rating intern cu o PD mai mică sau egală cu valoarea din tabelul 1 este asociat nivelului de calitate a creditului corespunzător.

Tabelul 1

| Nivelul de calitate a creditului | Probabilitatea de nerambursare, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (54) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, mai mică sau egală cu: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Nivelul de calitate a creditului

Probabilitatea de nerambursare, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (54) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, mai mică sau egală cu:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

ANEXA II

Metodologie de ajustare a valorii garanției în sensul articolului 21

| 1. | Valoarea garanției se ajustează după cum urmează:
  Cvaloare = C · (1 – HC – HFX)
  unde:







  C | = | valoarea de piață a garanției; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | marja de ajustare corespunzătoare garanției, calculată în conformitate cu punctul 2; |
| HFX | = | marja de ajustare corespunzătoare neconcordanței dintre monede, calculată în conformitate cu punctul 6. |

1.

Cvaloare = C · (1 – HC – HFX)

unde:

C

=

valoarea de piață a garanției;

HC

=

marja de ajustare corespunzătoare garanției, calculată în conformitate cu punctul 2;

HFX

=

marja de ajustare corespunzătoare neconcordanței dintre monede, calculată în conformitate cu punctul 6.

| 2. | Contrapărțile aplică cel puțin marjele de ajustare prevăzute în tabelele 1 și 2 de mai jos la valoarea de piață a garanției:

  Tabelul 1


  Marje de ajustare pentru evaluări ale calității creditului pe termen lung










  Nivelul de calitate a creditului cu care este asociată evaluarea creditului pentru titlul de creanță | Scadență reziduală | Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(e) și (h)-(k) (în %) | Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (f), (g) și (l)-(n) (în %) | Marje de ajustare pentru pozițiile din securitizare care îndeplinesc criteriile de la articolul 4 alineatul (1) litera (o) (în %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 an | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 ani | 2 | 4 | 8 |
| > 5 ani | 4 | 8 | 16 |
| 2-3 | ≤ 1 an | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 ani | 3 | 6 | 12 |
| > 5 ani | 6 | 12 | 24 |
| Mai mic sau egal cu 4 | ≤ 1 an | 15 | N/A | N/A |
| > 1 ≤ 5 ani | 15 | N/A | N/A |
| > 5 ani | 15 | N/A | N/A |

2.

Tabelul 1

Marje de ajustare pentru evaluări ale calității creditului pe termen lung

Nivelul de calitate a creditului cu care este asociată evaluarea creditului pentru titlul de creanță

Scadență reziduală

Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(e) și (h)-(k) (în %)

Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (f), (g) și (l)-(n) (în %)

Marje de ajustare pentru pozițiile din securitizare care îndeplinesc criteriile de la articolul 4 alineatul (1) litera (o) (în %)

1

≤ 1 an

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 ani

2

4

8

> 5 ani

4

8

16

2-3

≤ 1 an

1

2

4

> 1 ≤ 5 ani

3

6

12

> 5 ani

6

12

24

Mai mic sau egal cu 4

≤ 1 an

15

N/A

N/A

> 1 ≤ 5 ani

15

N/A

N/A

> 5 ani

15

N/A

N/A

Tabelul 2

Marje de ajustare pentru evaluări ale calității creditului pe termen scurt

| Nivelul de calitate a creditului cu care este asociată evaluarea creditului pentru un titlu de creanță pe termen scurt | Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (c) și (j) (în %) | Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) litera (m) (în %) | Marje de ajustare pentru pozițiile din securitizare care îndeplinesc criteriile de la articolul 4 alineatul (1) litera (o) (în %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| Mai mic sau egal cu 2-3 | 1 | 2 | 4 |

Nivelul de calitate a creditului cu care este asociată evaluarea creditului pentru un titlu de creanță pe termen scurt

Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) literele (c) și (j) (în %)

Marje de ajustare pentru titlurile de creanță emise de entitățile descrise la articolul 4 alineatul (1) litera (m) (în %)

Marje de ajustare pentru pozițiile din securitizare care îndeplinesc criteriile de la articolul 4 alineatul (1) litera (o) (în %)

1

0,5

1

2

Mai mic sau egal cu 2-3

1

2

4

| 1. | În cazul acțiunilor incluse în indicii principali, al obligațiunilor convertibile în acțiuni incluse în indicii principali și al aurului se aplică o marjă de ajustare de 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pentru unitățile de fond eligibile ale OPCVM-urilor, marja de ajustare este media ponderată a marjelor de ajustare care s-ar aplica activelor în care a investit fondul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marja de variație în numerar face obiectul unei marje de ajustare de 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În scopul schimbului de marje de variație, o marjă de ajustare de 8 % se aplică tuturor garanțiilor care nu sunt în numerar depuse într-o altă monedă decât cele convenite în cadrul unui contract derivat individual, al acordului-cadru de compensare relevant aplicabil sau al anexei de garantare a creditului relevante. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În scopul schimbului de marje inițiale, o marjă de ajustare de 8 % se aplică tuturor garanțiilor, fie că sunt în numerar sau nu, care sunt depuse într-o altă monedă decât cea în care trebuie efectuate plățile în caz de încetare anticipată a contractului sau de nerambursare în conformitate cu contractul derivat unic, cu acordul de schimb de garanții relevant sau cu anexa de garantare a creditului relevantă („moneda de încetare a contractului”). Fiecare dintre contrapărți poate alege o monedă de încetare diferită. În cazul în care acordul nu identifică o monedă de încetare, marja de ajustare se aplică la valoarea de piață a tuturor activelor depuse ca garanție. |
| --- | --- |

5.

---

ANEXA III

Evaluările proprii ale volatilității marjelor de ajustare care trebuie să fie aplicate valorii de piață a garanțiilor în sensul articolului 22

| 1. | Calculul valorii ajustate a garanțiilor îndeplinește toate condițiile următoare:






  (a) | la realizarea calculului, contrapărțile se bazează pe un interval de încredere unilateral care corespunde celei de a 99-a centile; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

la realizarea calculului, contrapărțile se bazează pe un interval de încredere unilateral care corespunde celei de a 99-a centile;

| (b) | la realizarea calculului, contrapărțile se bazează pe o perioadă de lichidare de cel puțin 10 zile lucrătoare. |
| --- | --- |

(b)

la realizarea calculului, contrapărțile se bazează pe o perioadă de lichidare de cel puțin 10 zile lucrătoare.

| (c) | contrapărțile calculează marjele de ajustare prin extrapolarea marjelor de ajustare pentru reevaluarea zilnică, utilizând următoarea formulă bazată pe rădăcina pătrată a timpului:





  unde:







  H | = | marja de ajustare care trebuie aplicată; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | marja de ajustare în cazul în care are loc o reevaluare zilnică; |
| NR | = | numărul efectiv de zile lucrătoare dintre reevaluări; |
| TM | = | perioada de lichidare pentru tipul de tranzacție în cauză. |

(c)

contrapărțile calculează marjele de ajustare prin extrapolarea marjelor de ajustare pentru reevaluarea zilnică, utilizând următoarea formulă bazată pe rădăcina pătrată a timpului:

Formula

unde:

H

=

marja de ajustare care trebuie aplicată;

HM

=

marja de ajustare în cazul în care are loc o reevaluare zilnică;

NR

=

numărul efectiv de zile lucrătoare dintre reevaluări;

TM

=

perioada de lichidare pentru tipul de tranzacție în cauză.

| (d) | contrapărțile țin seama de lichiditatea mai mică a activelor de calitate scăzută. Acestea ajustează în sens ascendent perioada de lichidare în cazurile în care există dubii în privința lichidității garanției. De asemenea, acestea stabilesc cazurile în care datele istorice pot duce la subestimarea volatilității potențiale. Astfel de cazuri trebuie tratate utilizând un scenariu de criză; |
| --- | --- |

(d)

contrapărțile țin seama de lichiditatea mai mică a activelor de calitate scăzută. Acestea ajustează în sens ascendent perioada de lichidare în cazurile în care există dubii în privința lichidității garanției. De asemenea, acestea stabilesc cazurile în care datele istorice pot duce la subestimarea volatilității potențiale. Astfel de cazuri trebuie tratate utilizând un scenariu de criză;

| (e) | perioada istorică de observare utilizată de instituții pentru a calcula marjele de ajustare este de cel puțin un an. Pentru contrapărțile care utilizează o grilă de ponderare sau alte metode pentru perioada istorică de observare, perioada efectivă de observare este de cel puțin un an. |
| --- | --- |

(e)

perioada istorică de observare utilizată de instituții pentru a calcula marjele de ajustare este de cel puțin un an. Pentru contrapărțile care utilizează o grilă de ponderare sau alte metode pentru perioada istorică de observare, perioada efectivă de observare este de cel puțin un an.

| (f) | valoarea de piață a garanției se ajustează după cum urmează:
  Cvaloare = C · (1 – H)
  unde:







  C | = | valoarea de piață a garanției; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | marja de ajustare, astfel cum a fost calculată la litera (c) de mai sus. |

(f)

valoarea de piață a garanției se ajustează după cum urmează:

Cvaloare = C · (1 – H)

unde:

C

=

valoarea de piață a garanției;

H

=

marja de ajustare, astfel cum a fost calculată la litera (c) de mai sus.

| 2. | Marja de variație în numerar face obiectul unei marje de ajustare de 0 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazul titlurilor de creanță pentru care există o evaluare a creditului efectuată de o instituție externă de evaluare a creditului, contrapărțile pot utiliza propria lor estimare a volatilității pentru fiecare categorie de titluri. |
| --- | --- |

3.

| 4. | La determinarea categoriilor relevante de titluri în sensul punctului 3, contrapărțile iau în considerare tipul de emitent al titlurilor, precum și evaluarea externă a creditului, scadența reziduală și durata modificată ale titlurilor. Estimările volatilității sunt reprezentative pentru titlurile de valoare incluse într-o categorie. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Calculul marjelor de ajustare efectuat prin aplicarea punctului 1 litera (c) îndeplinește toate condițiile următoare:






  (a) | contrapartea utilizează estimările volatilității în procesul zilnic de gestionare a riscurilor, inclusiv în legătură cu limitele interne ale expunerii; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

contrapartea utilizează estimările volatilității în procesul zilnic de gestionare a riscurilor, inclusiv în legătură cu limitele interne ale expunerii;

| (b) | dacă perioada de lichidare utilizată de o contraparte este mai mare decât cea menționată la punctul 1 litera (b) pentru tipul de contract derivat extrabursier în cauză, respectiva contraparte își majorează marjele în conformitate cu formula rădăcinii pătrate a timpului menționată la litera (c) de la același alineat. |
| --- | --- |

(b)

dacă perioada de lichidare utilizată de o contraparte este mai mare decât cea menționată la punctul 1 litera (b) pentru tipul de contract derivat extrabursier în cauză, respectiva contraparte își majorează marjele în conformitate cu formula rădăcinii pătrate a timpului menționată la litera (c) de la același alineat.

---

ANEXA IV

Metoda standardizată pentru calculul marjei inițiale în sensul articolelor 9 și 11

| 1. | Valorile noționale sau valorile-suport, după caz, ale contractelor derivate extrabursiere dintr-un set de compensare se înmulțesc cu procentajele din tabelul 1 de mai jos:

  Tabelul 1







  Categorie | Factor de majorare |
| --- | --- | --- |
| Credit: scadență reziduală de 0-2 ani | 2 % |
| Credit: scadență reziduală de 2-5 ani | 5 % |
| scadență reziduală de + 5 ani | 10 % |
| Mărfuri | 15 % |
| Acțiuni | 15 % |
| Schimb valutar | 6 % |
| Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de 0-2 ani | 1 % |
| Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de 2-5 ani | 2 % |
| Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de + 5 ani | 4 % |
| Altele | 15 % |

1.

Tabelul 1

Categorie

Factor de majorare

Credit: scadență reziduală de 0-2 ani

2 %

Credit: scadență reziduală de 2-5 ani

5 %

scadență reziduală de + 5 ani

10 %

Mărfuri

15 %

Acțiuni

15 %

Schimb valutar

6 %

Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de 0-2 ani

1 %

Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de 2-5 ani

2 %

Rata dobânzii și inflație: scadență reziduală de + 5 ani

4 %

Altele

15 %

| 2. | Marja inițială brută a unui set de compensare se calculează ca sumă a produselor menționate la punctul 1 pentru toate contractele derivate extrabursiere din cadrul setului de compensare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tratamentul descris mai jos se aplică contractelor care intră în mai multe categorii:






  (a) | în cazul în care poate fi identificat în mod clar un factor de risc relevant pentru un contract derivat extrabursier, contractele sunt clasificate în categoria corespunzătoare factorului de risc respectiv; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

în cazul în care poate fi identificat în mod clar un factor de risc relevant pentru un contract derivat extrabursier, contractele sunt clasificate în categoria corespunzătoare factorului de risc respectiv;

| (b) | în cazul în care condiția menționată la litera (a) nu este îndeplinită, contractele sunt clasificate în categoria cu cel mai mare factor de majorare dintre categoriile relevante; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care condiția menționată la litera (a) nu este îndeplinită, contractele sunt clasificate în categoria cu cel mai mare factor de majorare dintre categoriile relevante;

| (c) | cerințele de marjă inițială pentru un set de compensare se calculează în conformitate cu următoarea formulă:
  Marja inițială netă = 0,4 × Marja inițială brută + 0,6 × NGR × Marja inițială brută.
  unde:






  (i) | marja inițială netă se referă la cifra redusă corespunzătoare cerințelor de marjă inițială pentru toate contractele derivate extrabursiere cu o anumită contraparte incluse într-un set de compensare; |
| --- | --- | --- |

(c)

cerințele de marjă inițială pentru un set de compensare se calculează în conformitate cu următoarea formulă:

Marja inițială netă = 0,4 × Marja inițială brută + 0,6 × NGR × Marja inițială brută.

unde:

(i)

marja inițială netă se referă la cifra redusă corespunzătoare cerințelor de marjă inițială pentru toate contractele derivate extrabursiere cu o anumită contraparte incluse într-un set de compensare;

| (ii) | NGR (net-to-gross ratio) se referă la raportul net/brut calculat ca raport dintre costul de înlocuire net al unui set de compensare cu o contraparte dată, la numărător, și costul de înlocuire brut al acestui set de compensare, la numitor; |
| --- | --- |

(ii)

NGR (net-to-gross ratio) se referă la raportul net/brut calculat ca raport dintre costul de înlocuire net al unui set de compensare cu o contraparte dată, la numărător, și costul de înlocuire brut al acestui set de compensare, la numitor;

| (d) | în sensul literei (c), costul de înlocuire net al unui set de compensare este valoarea cea mai mare dintre zero și suma valorilor de piață actuale ale tuturor contractelor derivate extrabursiere din cadrul setului de compensare; |
| --- | --- |

(d)

în sensul literei (c), costul de înlocuire net al unui set de compensare este valoarea cea mai mare dintre zero și suma valorilor de piață actuale ale tuturor contractelor derivate extrabursiere din cadrul setului de compensare;

| (e) | în sensul literei (c), costul de înlocuire brut al unui set de compensare este suma valorilor de piață actuale, calculate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și cu articolele 16 și 17 din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, ale tuturor contractelor derivate extrabursiere având valori pozitive din cadrul setului de compensare; |
| --- | --- |

(e)

în sensul literei (c), costul de înlocuire brut al unui set de compensare este suma valorilor de piață actuale, calculate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și cu articolele 16 și 17 din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, ale tuturor contractelor derivate extrabursiere având valori pozitive din cadrul setului de compensare;

| (f) | valoarea noțională menționată la punctul 1 poate fi calculată prin compensarea valorilor noționale ale contractelor care sunt de sens contrar și sunt identice din punctul de vedere al tuturor caracteristicilor contractuale, cu excepția valorilor noționale. |
| --- | --- |

(f)

valoarea noțională menționată la punctul 1 poate fi calculată prin compensarea valorilor noționale ale contractelor care sunt de sens contrar și sunt identice din punctul de vedere al tuturor caracteristicilor contractuale, cu excepția valorilor noționale.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/47

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/2252 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2016

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Oliva di Gaeta (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Oliva di Gaeta”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Oliva di Gaeta”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Oliva di Gaeta” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Oliva di Gaeta” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Oliva di Gaeta” (DOP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate, din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 282, 4.8.2016, p. 14.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/48

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/2253 AL COMISIEI

din 14 decembrie 2016

privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare ale Uniunii pentru anumite produse agricole și produse agricole prelucrate originare din Africa de Sud

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 58 alineatul (1) al acestuia,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia (UE) 2016/1623 (2) din 1 iunie 2016, Consiliul a autorizat semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte (3) („acordul”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia (UE) 2016/1623 (2) din 1 iunie 2016, Consiliul a autorizat semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte (3) („acordul”).

| (2) | Acordul prevede că taxele vamale aferente importului în Uniune de mărfuri originare din statele părți la APE din SADC se reduc sau se elimină în conformitate cu calendarul de eliminare a tarifelor din în anexa I la acord. Anexa I prevede că, pentru anumite mărfuri originare din Africa de Sud, reducerea sau eliminarea taxelor vamale este acordată în cadrul contingentelor tarifare. |
| --- | --- |

(2)

Acordul prevede că taxele vamale aferente importului în Uniune de mărfuri originare din statele părți la APE din SADC se reduc sau se elimină în conformitate cu calendarul de eliminare a tarifelor din în anexa I la acord. Anexa I prevede că, pentru anumite mărfuri originare din Africa de Sud, reducerea sau eliminarea taxelor vamale este acordată în cadrul contingentelor tarifare.

| (3) | Partea 1 secțiunea B din anexa I la acord prevede că Uniunea trebuie să gestioneze respectivele contingente tarifare pe baza principiului „primul venit, primul servit”. Comisia administrează respectivele contingente tarifare în conformitate cu normele privind gestionarea contingentelor tarifare prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Partea 1 secțiunea B din anexa I la acord prevede că Uniunea trebuie să gestioneze respectivele contingente tarifare pe baza principiului „primul venit, primul servit”. Comisia administrează respectivele contingente tarifare în conformitate cu normele privind gestionarea contingentelor tarifare prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (4).

| (4) | Protocolul 4 la acord stipulează că, în cazul aplicării provizorii a acestui acord de către UE și al ratificării de către Africa de Sud, aplicarea articolelor din Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare cu Africa de Sud (5), care sunt prevăzute în titlul II privind comerțul și în titlul III privind aspectele comerciale, precum și în anexele și în protocoalele aferente, cu excepția articolului 31 privind transportul maritim, se suspendă. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2793/1999 al Consiliului (6) ar trebui să fie suspendat începând cu data aplicării provizorii a acordului. |
| --- | --- |

(4)

Protocolul 4 la acord stipulează că, în cazul aplicării provizorii a acestui acord de către UE și al ratificării de către Africa de Sud, aplicarea articolelor din Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare cu Africa de Sud (5), care sunt prevăzute în titlul II privind comerțul și în titlul III privind aspectele comerciale, precum și în anexele și în protocoalele aferente, cu excepția articolului 31 privind transportul maritim, se suspendă. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2793/1999 al Consiliului (6) ar trebui să fie suspendat începând cu data aplicării provizorii a acordului.

| (5) | Articolul 16 din Protocolul 3 la acord prevede că concesiile privind accesul pe piața agricolă se acordă numai părții care depune notificarea în temeiul articolului 3 alineatul (3) din acest protocol, începând cu prima zi a lunii care urmează primirii de către cealaltă parte a notificării respective. Întrucât notificarea în cauză a fost primită în octombrie 2016, concesiile respective ar trebui acordate începând cu 1 noiembrie 2016.
  Pentru a asigura aplicarea și gestionarea efectivă a contingentelor tarifare acordate în temeiul acordului, pe care Comisia le va gestiona în baza principiului „primul venit, primul servit”, prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu 1 noiembrie 2016. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 16 din Protocolul 3 la acord prevede că concesiile privind accesul pe piața agricolă se acordă numai părții care depune notificarea în temeiul articolului 3 alineatul (3) din acest protocol, începând cu prima zi a lunii care urmează primirii de către cealaltă parte a notificării respective. Întrucât notificarea în cauză a fost primită în octombrie 2016, concesiile respective ar trebui acordate începând cu 1 noiembrie 2016.

Pentru a asigura aplicarea și gestionarea efectivă a contingentelor tarifare acordate în temeiul acordului, pe care Comisia le va gestiona în baza principiului „primul venit, primul servit”, prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu 1 noiembrie 2016.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se deschid contingente tarifare ale Uniunii pentru mărfurile originare din Africa de Sud, astfel cum se menționează în anexă.

Articolul 2

Contingentele tarifare stabilite în anexă se gestionează în conformitate cu articolele 49-54 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.

Articolul 3

În conformitate cu Protocolul 4 din Acordul de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte, aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2793/1999 se suspendă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 noiembrie 2016.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

1

(2)  Decizia (UE) 2016/1623 a Consiliului din 1 iunie 2016 privind semnarea în numele Uniunii și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte (JO L 250, 16.9.2016, p. 1).

2

(3)  
  JO L 250, 16.9.2016, p. 3.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

4

(5)  
  JO L 311, 4.12.1999, p. 3.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 2793/1999 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului pentru comerț, dezvoltare și cooperare între Comunitatea Europeană și Republica Africa de Sud (JO L 337, 30.12.1999, p. 29).

6

---

ANEXĂ

În pofida normelor de interpretare a Nomenclaturii combinate, formularea descrierii produselor este considerată ca având doar o valoare orientativă. Regimul preferențial este determinat, în contextul prezentei anexe, de încadrarea în codurile NC în forma lor de la momentul adoptării prezentului regulament. În cazurile în care în fața codului NC figurează un „ex”, regimul preferențial se stabilește prin aplicarea în același timp a codului NC și a descrierii corespunzătoare.

| Nr. de ordine | Cod NC | Subdiviziune TARIC | Descrierea produselor | Perioadă contingentară | Volum contingentar (în tone de greutate netă, cu excepția cazului în care se specifică altfel) | Taxa aferentă contingentului tarifar (% reducere) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Lapte și smântână din lapte, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sub formă de praf, granule sau alte forme solide, cu un conținut de grăsimi de maximum 1,5 % din greutate | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Unt | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Căpșuni, congelate | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 377,5 (1) | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Zahăr din trestie destinat rafinării și zahăr alb, fără adaos de aromatizanți sau coloranți | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 8 333 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Zahăr din trestie destinat rafinării, fără adaos de aromatizanți sau coloranți; | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 16 667 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Glucoză și sirop de glucoză, sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu, care nu conține fructoză sau cu un conținut de fructoză sub 20 % din greutate, în stare uscată | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Dulcețuri, jeleuri, marmelade, paste și piureuri de citrice, cu un conținut de zahăr de peste 13 %, dar de maximum 30 % în greutate | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 16,7 | 50 % din taxa vamală CNF |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Piure de fructe din pere, caise, piersici (inclusiv nectarine) sau amestecuri (exclusiv fructe tropicale) obținut prin trecerea printr-o sită și apoi fiert sub vid, ale cărui caracteristici chimice și a cărui structură nu au fost modificate prin tratamentul termic; pere, caise, piersici (inclusiv nectarine) sau amestecuri (exclusiv fructe tropicale), preparate sau conservate, fără adaos de alcool | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 57 156  (3) | De la 1.11.2016 la 31.12.2016: 45 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2017 la 31.12.2017: 41 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2018 la 31.12.2018: 36 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2019 la 31.12.2019: 32 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2020 la 31.12.2020: 27 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2021 la 31.12.2021: 23 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2022 la 31.12.2022: 18 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2023 la 31.12.2023: 14 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2024 la 31.12.2024: 9 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2025 la 31.12.2025: 5 % din taxa vamală CNF
  De la 1.1.2026 la 31.12.2026:0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Piure de fructe din fructe tropicale obținut prin trecerea printr-o sită și apoi fiert sub vid, ale cărui caracteristici chimice și a cărui structură nu au fost modificate prin tratamentul termic; fructe tropicale, preparate sau conservate, fără adaos de alcool | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 2 960  (4) | 50 % din taxa vamală CNF |
| 2008 97 72 | | Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Suc de portocale congelat | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 1 036  (6) | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Suc de mere | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 3 478  (8) | 50 % din taxa vamală CNF |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Drojdii active, altele decât cele de cultură sau pentru panificație | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 58,3 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vinuri cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol. | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 60 105 000 de litri (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vinuri, în recipiente cu un conținut de maximum 2 l, cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol. (11) | De la 1.1.2017 la 31.12.2017 și, pentru fiecare an ulterior, de la 1.1 la 31.12 | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vinuri cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol. | De la 1.1.2017 la 31.12.2017 și, pentru fiecare an ulterior, de la 1.1 la 31.12 | 33 317 700 de litri (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de minimum 80 % vol; alcool etilic și alte distilate, denaturate, cu orice titru | De la 1.11.2016 la 31.12.2016 | 13 333 | 0 |
| Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12 | 80 000 |

Nr. de ordine

Cod NC

Subdiviziune TARIC

Descrierea produselor

Perioadă contingentară

Volum contingentar (în tone de greutate netă, cu excepția cazului în care se specifică altfel)

Taxa aferentă contingentului tarifar (% reducere)

09.1801

0402 10

Lapte și smântână din lapte, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sub formă de praf, granule sau alte forme solide, cu un conținut de grăsimi de maximum 1,5 % din greutate

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

83,3

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

500

09.1802

0405 10

Unt

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

83,3

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

500

09.1804

0811 10 90

Căpșuni, congelate

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

377,5 (1)

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Zahăr din trestie destinat rafinării și zahăr alb, fără adaos de aromatizanți sau coloranți

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

8 333

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Zahăr din trestie destinat rafinării, fără adaos de aromatizanți sau coloranți;

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

16 667

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

100 000

09.1818

1702 30 50

Glucoză și sirop de glucoză, sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu, care nu conține fructoză sau cu un conținut de fructoză sub 20 % din greutate, în stare uscată

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

83,3

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

500

09.1820

2007 91 30

Dulcețuri, jeleuri, marmelade, paste și piureuri de citrice, cu un conținut de zahăr de peste 13 %, dar de maximum 30 % în greutate

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

16,7

50 % din taxa vamală CNF

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Piure de fructe din pere, caise, piersici (inclusiv nectarine) sau amestecuri (exclusiv fructe tropicale) obținut prin trecerea printr-o sită și apoi fiert sub vid, ale cărui caracteristici chimice și a cărui structură nu au fost modificate prin tratamentul termic; pere, caise, piersici (inclusiv nectarine) sau amestecuri (exclusiv fructe tropicale), preparate sau conservate, fără adaos de alcool

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

57 156  (3)

De la 1.11.2016 la 31.12.2016: 45 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2017 la 31.12.2017: 41 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2018 la 31.12.2018: 36 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2019 la 31.12.2019: 32 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2020 la 31.12.2020: 27 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2021 la 31.12.2021: 23 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2022 la 31.12.2022: 18 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2023 la 31.12.2023: 14 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2024 la 31.12.2024: 9 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2025 la 31.12.2025: 5 % din taxa vamală CNF

De la 1.1.2026 la 31.12.2026:0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Piure de fructe din fructe tropicale obținut prin trecerea printr-o sită și apoi fiert sub vid, ale cărui caracteristici chimice și a cărui structură nu au fost modificate prin tratamentul termic; fructe tropicale, preparate sau conservate, fără adaos de alcool

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

2 960  (4)

50 % din taxa vamală CNF

2008 97 72

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Suc de portocale congelat

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

1 036  (6)

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Suc de mere

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

3 478  (8)

50 % din taxa vamală CNF

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Drojdii active, altele decât cele de cultură sau pentru panificație

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

58,3

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vinuri cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol.

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

60 105 000 de litri (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vinuri, în recipiente cu un conținut de maximum 2 l, cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol. (11)

De la 1.1.2017 la 31.12.2017 și, pentru fiecare an ulterior, de la 1.1 la 31.12

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vinuri cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol.

De la 1.1.2017 la 31.12.2017 și, pentru fiecare an ulterior, de la 1.1 la 31.12

33 317 700 de litri (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de minimum 80 % vol; alcool etilic și alte distilate, denaturate, cu orice titru

De la 1.11.2016 la 31.12.2016

13 333

0

Pentru fiecare an următor, de la 1.1 la 31.12

80 000

---

(1)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentului tarifar 09.1811.

(2)  De la 1.1.2018, volumul crește cu 7,5 tone metrice, anual.

(3)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentelor tarifare 09.1813 și 09.1815.

(4)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentului tarifar 09.1817.

(5)  De la 1.1.2018, volumul crește cu 60 de tone metrice, anual.

(6)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentului tarifar 09.1819.

(7)  De la 1.1.2018, volumul crește cu 21 de tone metrice, anual.

(8)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentului tarifar 09.1821

(9)  De la 1.1.2018 până la 31.12.2026, volumul crește cu 117 tone metrice, anual. De la 1.1.2027, volumul crește cu 70,5 tone metrice, anual.

(10)  Volumul contingentelor tarifare se reduce cu cantitatea importată, în 2016, în baza contingentului tarifar 09.1825.

(11)  De la 1.9 la 31.12 în fiecare an, acest contingent tarifar este disponibil și pentru vinuri, pentru orice volum al recipientelor, cu un titru alcoolic efectiv volumic de maximum 18 % vol.

(12)  De la 1.1.2018, volumul crește cu 741 300 de litri, anual.

(13)  De la 1.1.2018, volumul crește cu 317 700 de litri, anual.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/57

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/2254 AL COMISIEI

din 14 decembrie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/59

---

DECIZIA (PESC) 2016/2255 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 7 decembrie 2016

privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe pentru misiunea PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Decizia (PESC) 2016/610 a Consiliului din 19 aprilie 2016 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 8 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2016/610, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor propuse de statele terțe pentru misiunea PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 8 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2016/610, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor propuse de statele terțe pentru misiunea PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA).

| (2) | În conformitate cu recomandarea comandantului misiunii UE pentru EUTM RCA privind o contribuție propusă de Republica Serbia și cu avizul Comitetului militar al Uniunii Europene în această privință, respectiva contribuție ar trebui să fie acceptată și considerată a fi semnificativă. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu recomandarea comandantului misiunii UE pentru EUTM RCA privind o contribuție propusă de Republica Serbia și cu avizul Comitetului militar al Uniunii Europene în această privință, respectiva contribuție ar trebui să fie acceptată și considerată a fi semnificativă.

| (3) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. În consecință, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale, |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. În consecință, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuțiile statelor terțe

(1)   Contribuția Republicii Serbia pentru EUTM RCA este acceptată și considerată a fi semnificativă.

(2)   Republica Serbia este scutită de contribuții financiare la bugetul EUTM RCA.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 7 decembrie 2016.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

W. STEVENS

---

(1)  
  JO L 104, 20.4.2016, p. 21.

1

---

RECOMANDĂRI

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/60

---

RECOMANDAREA (UE) 2016/2256 A COMISIEI

din 8 decembrie 2016

adresată statelor membre cu privire la reluarea transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Transferul solicitanților de protecție internațională în Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul Dublin”) a fost suspendat de către statele membre începând cu 2011, ca urmare a două hotărâri pronunțate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) și, respectiv, de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) (2), în care s-a constatat că sistemul elen de azil prezenta deficiențe care au condus la o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de protecție internațională transferați din alte state membre în Grecia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Transferul solicitanților de protecție internațională în Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul Dublin”) a fost suspendat de către statele membre începând cu 2011, ca urmare a două hotărâri pronunțate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) și, respectiv, de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) (2), în care s-a constatat că sistemul elen de azil prezenta deficiențe care au condus la o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de protecție internațională transferați din alte state membre în Grecia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului (3).

| (2) | Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a monitorizat situația din Grecia de la pronunțarea hotărârii în cauza M.S.S/Belgia și Grecia de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, în 2011, pe baza rapoartelor privind progresele înregistrate pe care Grecia trebuie să le prezinte ca dovadă a executării hotărârii judecătorești și pe baza dovezilor din partea ONG-urilor și a organizațiilor internaționale, cum ar fi Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), care își desfășoară activitatea în Grecia. La cererea Greciei, prezentată în iunie 2016, Comitetul de Miniștri a acceptat să amâne procedura de evaluare pe baza argumentului că Grecia se confruntă, în prezent, cu o presiune a migrației foarte mare și că situația este excepțională, instabilă și diferită de cea existentă în momentul pronunțării hotărârii în cauza M.S.S, în urmă cu cinci ani. |
| --- | --- |

(2)

Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a monitorizat situația din Grecia de la pronunțarea hotărârii în cauza M.S.S/Belgia și Grecia de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, în 2011, pe baza rapoartelor privind progresele înregistrate pe care Grecia trebuie să le prezinte ca dovadă a executării hotărârii judecătorești și pe baza dovezilor din partea ONG-urilor și a organizațiilor internaționale, cum ar fi Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), care își desfășoară activitatea în Grecia. La cererea Greciei, prezentată în iunie 2016, Comitetul de Miniștri a acceptat să amâne procedura de evaluare pe baza argumentului că Grecia se confruntă, în prezent, cu o presiune a migrației foarte mare și că situația este excepțională, instabilă și diferită de cea existentă în momentul pronunțării hotărârii în cauza M.S.S, în urmă cu cinci ani.

| (3) | Ca urmare a hotărârii în cauza M.S.S, Grecia s-a angajat să își reformeze sistemul de azil pe baza unui plan național de acțiune privind reforma azilului și gestionarea migrației, care a fost prezentat în august 2010 și revizuit în ianuarie 2013 (denumit în continuare „planul de acțiune elen”). La 1 octombrie 2015, Grecia a prezentat Consiliului o foaie de parcurs privind punerea în aplicare a mecanismului de transfer și a abordării de tip „hotspot”, care descrie, de asemenea, anumite acțiuni cărora ar trebui să li se acorde prioritate pentru a se asigura punerea în aplicare a unor acțiuni restante care au fost convenite în materie de azil și de primire. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a hotărârii în cauza M.S.S, Grecia s-a angajat să își reformeze sistemul de azil pe baza unui plan național de acțiune privind reforma azilului și gestionarea migrației, care a fost prezentat în august 2010 și revizuit în ianuarie 2013 (denumit în continuare „planul de acțiune elen”). La 1 octombrie 2015, Grecia a prezentat Consiliului o foaie de parcurs privind punerea în aplicare a mecanismului de transfer și a abordării de tip „hotspot”, care descrie, de asemenea, anumite acțiuni cărora ar trebui să li se acorde prioritate pentru a se asigura punerea în aplicare a unor acțiuni restante care au fost convenite în materie de azil și de primire.

| (4) | În același timp, actuala criză a refugiaților și a migrației continuă să exercite o presiune asupra sistemelor de azil și de migrație din Grecia, dat fiind că aceasta este principala țară de primă intrare pe ruta est-mediteraneeană. În perioada ianuarie-4 decembrie 2016, numărul migranților sosiți în mod neregulamentar în Grecia (4) a fost de 171 909. Chiar dacă Declarația UE-Turcia (5) a condus la o scădere semnificativă a numărului de migranți care soseau zilnic în Grecia din Turcia (6), aceasta a însemnat, de asemenea, noi responsabilități pentru autoritățile elene. Mai mult, media zilnică a numărului de sosiri în Grecia a crescut în perioada care s-a scurs de la începutul lunii august 2016, în comparație cu perioada 1 mai-31 iulie 2016 (7). În plus, situația din Grecia s-a modificat semnificativ și în urma închiderii de facto a rutei Balcanilor de Vest, fapt care îi împiedică pe resortisanții țărilor terțe să își continue călătoria. Prin urmare, peste 62 000 de resortisanți ai țărilor terțe care au sosit neregulamentar se află, în prezent, în Grecia (8). În același timp, mecanismul de transfer de urgență întemeiat pe două decizii ale Consiliului (9) (denumite în continuare „deciziile privind transferul”) prezintă o tendință pozitivă, în special în Grecia, unde numărul transferurilor lunare efectuate în temeiul acestor decizii a crescut la aproximativ 1 000. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare din partea tuturor statelor membre pentru a reduce presiunea asupra Greciei. În acest scop, Comisia invită toate statele membre să își asume angajamente și să efectueze lunar transferuri pentru a realiza cel puțin 2 000 de transferuri pe lună începând din decembrie 2016 și pentru a spori treptat numărul de transferuri efectuate în decursul unei luni (10). |
| --- | --- |

(4)

În același timp, actuala criză a refugiaților și a migrației continuă să exercite o presiune asupra sistemelor de azil și de migrație din Grecia, dat fiind că aceasta este principala țară de primă intrare pe ruta est-mediteraneeană. În perioada ianuarie-4 decembrie 2016, numărul migranților sosiți în mod neregulamentar în Grecia (4) a fost de 171 909. Chiar dacă Declarația UE-Turcia (5) a condus la o scădere semnificativă a numărului de migranți care soseau zilnic în Grecia din Turcia (6), aceasta a însemnat, de asemenea, noi responsabilități pentru autoritățile elene. Mai mult, media zilnică a numărului de sosiri în Grecia a crescut în perioada care s-a scurs de la începutul lunii august 2016, în comparație cu perioada 1 mai-31 iulie 2016 (7). În plus, situația din Grecia s-a modificat semnificativ și în urma închiderii de facto a rutei Balcanilor de Vest, fapt care îi împiedică pe resortisanții țărilor terțe să își continue călătoria. Prin urmare, peste 62 000 de resortisanți ai țărilor terțe care au sosit neregulamentar se află, în prezent, în Grecia (8). În același timp, mecanismul de transfer de urgență întemeiat pe două decizii ale Consiliului (9) (denumite în continuare „deciziile privind transferul”) prezintă o tendință pozitivă, în special în Grecia, unde numărul transferurilor lunare efectuate în temeiul acestor decizii a crescut la aproximativ 1 000. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare din partea tuturor statelor membre pentru a reduce presiunea asupra Greciei. În acest scop, Comisia invită toate statele membre să își asume angajamente și să efectueze lunar transferuri pentru a realiza cel puțin 2 000 de transferuri pe lună începând din decembrie 2016 și pentru a spori treptat numărul de transferuri efectuate în decursul unei luni (10).

| (5) | La 10 februarie și, respectiv, 15 iunie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene două recomandări privind măsurile de urgență pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (11). În aceste recomandări se concluziona că situația din Grecia trebuia în continuare să fie îmbunătățită considerabil înainte ca o nouă evaluare privind posibilitatea reluării transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin să poată fi efectuată de către Comisie. La 28 septembrie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene o a treia recomandare privind măsurile specifice urgente pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (12) (denumită în continuare „a treia recomandare”). În a treia recomandare s-a concluzionat că Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în ceea ce privește gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a așa-numitului „exercițiu de preînregistrare” și de sosirea continuă și neregulamentară a migranților. În plus, era necesar să se adopte alte măsuri importante pentru a se remedia deficiențele sistemice persistente ale sistemului elen de azil, în special din cauza capacității insuficiente de primire. Pe baza progreselor înregistrate în continuare, orice viitoare reluare a transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin ar trebui să țină seama, în conformitate cu a treia recomandare, de impactul pe care această situație dificilă îl are asupra funcționării globale a sistemului de azil, și ar trebui, prin urmare, să înceapă treptat, analizându-se fiecare caz în parte. |
| --- | --- |

(5)

La 10 februarie și, respectiv, 15 iunie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene două recomandări privind măsurile de urgență pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (11). În aceste recomandări se concluziona că situația din Grecia trebuia în continuare să fie îmbunătățită considerabil înainte ca o nouă evaluare privind posibilitatea reluării transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin să poată fi efectuată de către Comisie. La 28 septembrie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene o a treia recomandare privind măsurile specifice urgente pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (12) (denumită în continuare „a treia recomandare”). În a treia recomandare s-a concluzionat că Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în ceea ce privește gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a așa-numitului „exercițiu de preînregistrare” și de sosirea continuă și neregulamentară a migranților. În plus, era necesar să se adopte alte măsuri importante pentru a se remedia deficiențele sistemice persistente ale sistemului elen de azil, în special din cauza capacității insuficiente de primire. Pe baza progreselor înregistrate în continuare, orice viitoare reluare a transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin ar trebui să țină seama, în conformitate cu a treia recomandare, de impactul pe care această situație dificilă îl are asupra funcționării globale a sistemului de azil, și ar trebui, prin urmare, să înceapă treptat, analizându-se fiecare caz în parte.

| (6) | Prin scrisoarea din 22 noiembrie 2016, Grecia a furnizat Comisiei informații suplimentare referitoare la situația de ultimă oră a solicitanților de azil în Grecia și la progresele înregistrate în direcția reformării sistemului de azil. Grecia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la posibilitatea reluării transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, dat fiind numărul de migranți din Grecia, subliniind că acesta exercită o presiune deosebit de mare, disproporționată în raport cu dimensiunea sa și conduce la o situație în care a fost atinsă limita capacității de primire și de azil. Grecia a evidențiat, de asemenea, nivelul transferurilor din Grecia către alte state membre, care rămâne cu mult sub nivelul prevăzut în deciziile privind transferul. Cu toate acestea, Grecia a subliniat că nu urmărește o excludere permanentă din sistemul Dublin și a solicitat o reală solidaritate și sprijin până la normalizarea deplină a situației din Grecia. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 22 noiembrie 2016, Grecia a furnizat Comisiei informații suplimentare referitoare la situația de ultimă oră a solicitanților de azil în Grecia și la progresele înregistrate în direcția reformării sistemului de azil. Grecia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la posibilitatea reluării transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, dat fiind numărul de migranți din Grecia, subliniind că acesta exercită o presiune deosebit de mare, disproporționată în raport cu dimensiunea sa și conduce la o situație în care a fost atinsă limita capacității de primire și de azil. Grecia a evidențiat, de asemenea, nivelul transferurilor din Grecia către alte state membre, care rămâne cu mult sub nivelul prevăzut în deciziile privind transferul. Cu toate acestea, Grecia a subliniat că nu urmărește o excludere permanentă din sistemul Dublin și a solicitat o reală solidaritate și sprijin până la normalizarea deplină a situației din Grecia.

| (7) | Potrivit datelor furnizate la 22 noiembrie 2016 de Grecia, de la 1 ianuarie 2016 au fost depuse aproximativ 39 000 de cereri de azil la Serviciul elen pentru azil. La 30 septembrie, numărul cererilor pendinte care urmau să fie examinate în primă instanță a fost de peste 17 000. Autoritățile elene estimează că numărul total al cererilor de azil depuse până la sfârșitul anului 2016 va fi de 50 000 (13). Ca urmare a normalizării situației din Grecia și a îmbunătățirii accesului la procedura de azil, printre alți factori, numărul cererilor de azil cu care se confruntă Serviciul elen pentru azil este semnificativ mai mare decât cel din anii anteriori. |
| --- | --- |

(7)

Potrivit datelor furnizate la 22 noiembrie 2016 de Grecia, de la 1 ianuarie 2016 au fost depuse aproximativ 39 000 de cereri de azil la Serviciul elen pentru azil. La 30 septembrie, numărul cererilor pendinte care urmau să fie examinate în primă instanță a fost de peste 17 000. Autoritățile elene estimează că numărul total al cererilor de azil depuse până la sfârșitul anului 2016 va fi de 50 000 (13). Ca urmare a normalizării situației din Grecia și a îmbunătățirii accesului la procedura de azil, printre alți factori, numărul cererilor de azil cu care se confruntă Serviciul elen pentru azil este semnificativ mai mare decât cel din anii anteriori.

| (8) | În recomandările sale precedente, Comisia a subliniat îmbunătățirile pe care Grecia le-a adus cadrului său legislativ în scopul asigurării transpunerii în legislația națională a noilor dispoziții legale din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) (Directiva privind procedurile de azil reformată) și a unor dispoziții din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15) (Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire reformată). O nouă lege (Legea nr. 4375/2016) a fost adoptată de Parlamentul Greciei la 3 aprilie 2016 (16). La 22 iunie 2016, Parlamentul a aprobat o modificare a Legii nr. 4375/2016, care, printre altele, a modificat dispozițiile referitoare la componența comitetelor de apel și la dreptul solicitanților de azil la o audiere în fața acestor comitete (17). La 31 august 2016, Parlamentul Greciei a adoptat, de asemenea, o lege privind copiii refugiați de vârstă școlară care se află în Grecia (18). |
| --- | --- |

(8)

În recomandările sale precedente, Comisia a subliniat îmbunătățirile pe care Grecia le-a adus cadrului său legislativ în scopul asigurării transpunerii în legislația națională a noilor dispoziții legale din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) (Directiva privind procedurile de azil reformată) și a unor dispoziții din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15) (Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire reformată). O nouă lege (Legea nr. 4375/2016) a fost adoptată de Parlamentul Greciei la 3 aprilie 2016 (16). La 22 iunie 2016, Parlamentul a aprobat o modificare a Legii nr. 4375/2016, care, printre altele, a modificat dispozițiile referitoare la componența comitetelor de apel și la dreptul solicitanților de azil la o audiere în fața acestor comitete (17). La 31 august 2016, Parlamentul Greciei a adoptat, de asemenea, o lege privind copiii refugiați de vârstă școlară care se află în Grecia (18).

| (9) | În ceea ce privește capacitatea de primire, anul trecut Grecia și-a mărit în mod semnificativ capacitatea totală de primire, atât a migranților aflați în situație neregulamentară, cât și a solicitanților de protecție internațională. Conform informațiilor transmise zilnic de către autoritățile elene, la 6 decembrie 2016 erau disponibile 71 539 de locuri, în principal în centrele de primire temporară; această cifră include locurile de cazare oferite de UNCHR (a se vedea considerentul 11) și se referă atât la migranții aflați în situație neregulamentară, cât și la solicitanții de protecție internațională din Grecia (19). Cu toate acestea, există probleme importante în ceea ce privește capacitatea de primire în insulele din Marea Egee, care au devenit supraaglomerate: capacitatea maximă de primire este în continuare de aproximativ 8 200 de locuri, în timp ce numărul total de migranți înregistrați pe insule era, la data de 5 decembrie 2016, de 16 295 (20). |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește capacitatea de primire, anul trecut Grecia și-a mărit în mod semnificativ capacitatea totală de primire, atât a migranților aflați în situație neregulamentară, cât și a solicitanților de protecție internațională. Conform informațiilor transmise zilnic de către autoritățile elene, la 6 decembrie 2016 erau disponibile 71 539 de locuri, în principal în centrele de primire temporară; această cifră include locurile de cazare oferite de UNCHR (a se vedea considerentul 11) și se referă atât la migranții aflați în situație neregulamentară, cât și la solicitanții de protecție internațională din Grecia (19). Cu toate acestea, există probleme importante în ceea ce privește capacitatea de primire în insulele din Marea Egee, care au devenit supraaglomerate: capacitatea maximă de primire este în continuare de aproximativ 8 200 de locuri, în timp ce numărul total de migranți înregistrați pe insule era, la data de 5 decembrie 2016, de 16 295 (20).

| (10) | Grecia a sporit, de asemenea, numărul locurilor de cazare pentru solicitanții vulnerabili, în special pentru minorii neînsoțiți. La 17 noiembrie 2016, erau disponibile 1 191 de locuri în adăposturile pentru minorii neînsoțiți, indiferent dacă aceștia sunt solicitanți de azil sau nu. Se prevede ca până la sfârșitul anului 2016 să fie create 130 de locuri suplimentare adecvate pentru minorii neînsoțiți. Cu toate acestea, capacitatea de primire a solicitanților vulnerabili este departe de a fi suficientă, întrucât centrele sunt în prezent ocupate la capacitatea maximă și există o listă de așteptare pentru 1 199 minori neînsoțiți care trebuie să fie plasați în centre adecvate (21). Prin urmare, progresele în acest domeniu sunt prea lente și este evident că Grecia trebuie să își intensifice eforturile pentru a asigura un număr corespunzător de centre de primire pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să facă față cererii de locuri de cazare pentru aceștia. |
| --- | --- |

(10)

Grecia a sporit, de asemenea, numărul locurilor de cazare pentru solicitanții vulnerabili, în special pentru minorii neînsoțiți. La 17 noiembrie 2016, erau disponibile 1 191 de locuri în adăposturile pentru minorii neînsoțiți, indiferent dacă aceștia sunt solicitanți de azil sau nu. Se prevede ca până la sfârșitul anului 2016 să fie create 130 de locuri suplimentare adecvate pentru minorii neînsoțiți. Cu toate acestea, capacitatea de primire a solicitanților vulnerabili este departe de a fi suficientă, întrucât centrele sunt în prezent ocupate la capacitatea maximă și există o listă de așteptare pentru 1 199 minori neînsoțiți care trebuie să fie plasați în centre adecvate (21). Prin urmare, progresele în acest domeniu sunt prea lente și este evident că Grecia trebuie să își intensifice eforturile pentru a asigura un număr corespunzător de centre de primire pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să facă față cererii de locuri de cazare pentru aceștia.

| (11) | În ianuarie 2016, Comisia și UNHCR au semnat un acord de delegare pentru o sumă totală de 80 de milioane EUR, în vederea creării a 20 000 de locuri de cazare deschise (sisteme de închiriat apartamente, bonuri valorice pentru hoteluri și programe în care sunt implicate familii-gazdă), în principal pentru solicitanții de protecție internațională care sunt eligibili pentru transfer. Acordul de delegare a fost revizuit în iulie 2016 pentru a include în sistemul de cazare și posibilitatea de a crea locuri în amplasamente gestionate de UNHCR și pentru a clarifica, în text, faptul că grupul-țintă al sistemului de cazare cuprinde nu numai candidații pentru transfer, ci și alte categorii de solicitanți de azil, în special candidații la reîntregirea familiei în temeiul Regulamentului Dublin și categoriile vulnerabile, inclusiv copiii neînsoțiți și despărțiți de familie, persoanele cu dizabilități, persoanele vârstnice, familiile monoparentale, bolnavii cronici, femeile însărcinate etc. Începând din luna septembrie, numărul locurilor de cazare disponibile a crescut semnificativ (cu aproximativ 8 100). În decembrie 2015, UNCHR s-a angajat să creeze 20 000 de locuri pentru solicitanții eligibili pentru transfer în cadrul sistemului de închiriere; la 6 decembrie erau disponibile 20 145 de locuri, inclusiv 6 344 de locuri în hoteluri/clădiri întregi, 11 711 de locuri în apartamente, 484 de locuri la familii-gazdă, 960 de locuri în amplasamente de transfer și 646 de locuri în centre special amenajate pentru minorii neînsoțiți (22). Având în vedere că actualul acord de delegare se încheie la 31 decembrie 2016, Comisia a inițiat discuții cu UNCHR pentru prelungirea schemei în 2017, pe baza unei evaluări actualizate a nevoilor în materie de primire ale Greciei. |
| --- | --- |

(11)

În ianuarie 2016, Comisia și UNHCR au semnat un acord de delegare pentru o sumă totală de 80 de milioane EUR, în vederea creării a 20 000 de locuri de cazare deschise (sisteme de închiriat apartamente, bonuri valorice pentru hoteluri și programe în care sunt implicate familii-gazdă), în principal pentru solicitanții de protecție internațională care sunt eligibili pentru transfer. Acordul de delegare a fost revizuit în iulie 2016 pentru a include în sistemul de cazare și posibilitatea de a crea locuri în amplasamente gestionate de UNHCR și pentru a clarifica, în text, faptul că grupul-țintă al sistemului de cazare cuprinde nu numai candidații pentru transfer, ci și alte categorii de solicitanți de azil, în special candidații la reîntregirea familiei în temeiul Regulamentului Dublin și categoriile vulnerabile, inclusiv copiii neînsoțiți și despărțiți de familie, persoanele cu dizabilități, persoanele vârstnice, familiile monoparentale, bolnavii cronici, femeile însărcinate etc. Începând din luna septembrie, numărul locurilor de cazare disponibile a crescut semnificativ (cu aproximativ 8 100). În decembrie 2015, UNCHR s-a angajat să creeze 20 000 de locuri pentru solicitanții eligibili pentru transfer în cadrul sistemului de închiriere; la 6 decembrie erau disponibile 20 145 de locuri, inclusiv 6 344 de locuri în hoteluri/clădiri întregi, 11 711 de locuri în apartamente, 484 de locuri la familii-gazdă, 960 de locuri în amplasamente de transfer și 646 de locuri în centre special amenajate pentru minorii neînsoțiți (22). Având în vedere că actualul acord de delegare se încheie la 31 decembrie 2016, Comisia a inițiat discuții cu UNCHR pentru prelungirea schemei în 2017, pe baza unei evaluări actualizate a nevoilor în materie de primire ale Greciei.

| (12) | În ceea ce privește calitatea, multe dintre centrele de primire din Grecia, în special cele aflate pe insule și unele centre temporare de pe continent, sunt încă departe de a îndeplini cerințele prevăzute de Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire a solicitanților de protecție internațională. Centrele de primire de tip „hotspot” de pe insule nu numai că sunt supraaglomerate, dar nici nu dispun de condiții materiale corespunzătoare standardelor în ceea ce privește salubrizarea și igiena, accesul la servicii esențiale, cum ar fi serviciile de sănătate, în special pentru grupurile vulnerabile. Măsurile de securitate sunt insuficiente și persistă tensiuni între diferitele naționalități. Pe continent, dacă sistemul de cazare al UNCHR oferă condiții adecvate, o mare parte a capacității de primire rămase constă în tabere (în prezent sunt utilizate 53 de situri) și centre de urgență cu standarde foarte diferite, adesea inadecvate, atât în ceea ce privește condițiile materiale, cât și în ceea ce privește securitatea. În unele dintre aceste centre a început pregătirea pentru iarnă, dar progresele sunt lente. Chiar dacă se aduc îmbunătățiri, va fi dificil ca unele tabere să fie transformate în centre permanente corespunzătoare de primire și ar putea fi necesară închiderea acestora, consolidându-se, în același timp, alte tabere. |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește calitatea, multe dintre centrele de primire din Grecia, în special cele aflate pe insule și unele centre temporare de pe continent, sunt încă departe de a îndeplini cerințele prevăzute de Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire a solicitanților de protecție internațională. Centrele de primire de tip „hotspot” de pe insule nu numai că sunt supraaglomerate, dar nici nu dispun de condiții materiale corespunzătoare standardelor în ceea ce privește salubrizarea și igiena, accesul la servicii esențiale, cum ar fi serviciile de sănătate, în special pentru grupurile vulnerabile. Măsurile de securitate sunt insuficiente și persistă tensiuni între diferitele naționalități. Pe continent, dacă sistemul de cazare al UNCHR oferă condiții adecvate, o mare parte a capacității de primire rămase constă în tabere (în prezent sunt utilizate 53 de situri) și centre de urgență cu standarde foarte diferite, adesea inadecvate, atât în ceea ce privește condițiile materiale, cât și în ceea ce privește securitatea. În unele dintre aceste centre a început pregătirea pentru iarnă, dar progresele sunt lente. Chiar dacă se aduc îmbunătățiri, va fi dificil ca unele tabere să fie transformate în centre permanente corespunzătoare de primire și ar putea fi necesară închiderea acestora, consolidându-se, în același timp, alte tabere.

| (13) | În plus, coordonarea generală a organizării primirii în Grecia pare a fi deficitară, din cauza lipsei unui cadru juridic clar și a unui sistem de monitorizare, unele tabere fiind gestionate ad hoc de către Ministerul Migrației, iar altele de către Serviciul de primire și identificare. Nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la centrele care ar trebui să devină permanente. Serviciul de primire se află încă în plin proces de consolidare a capacității. |
| --- | --- |

(13)

În plus, coordonarea generală a organizării primirii în Grecia pare a fi deficitară, din cauza lipsei unui cadru juridic clar și a unui sistem de monitorizare, unele tabere fiind gestionate ad hoc de către Ministerul Migrației, iar altele de către Serviciul de primire și identificare. Nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la centrele care ar trebui să devină permanente. Serviciul de primire se află încă în plin proces de consolidare a capacității.

| (14) | Din cele de mai sus rezultă că Grecia trebuie să continue să facă progrese în ceea ce privește crearea unui număr suficient și adecvat de locuri de cazare în centre de primire permanente și deschise, destinate solicitanților de azil; toate aceste centre ar trebui să fie la standarde corespunzătoare, în conformitate cu acquis-ul UE. Aceste demersuri ar trebui să includă o gestionare centralizată a tuturor centrelor de primire, precum și un sistem de monitorizare constantă a standardelor materiale aplicabile acestor centre și a serviciilor furnizate în cadrul lor. Unele centre temporare ar trebui să fie transformate în centre permanente, dar, cu toate acestea, ar trebui să fie menținută, de asemenea, o capacitate suficientă în ceea ce privește centrele temporare, pentru a face față oricărui deficit de capacitate cauzat de afluxuri neprevăzute. Mai mult, așa cum s-a solicitat deja în a treia recomandare, este extrem de important ca autoritățile elene să furnizeze date mai exacte cu privire la capacitatea de primire și să efectueze o evaluare cuprinzătoare și permanent actualizată a nevoilor în ceea ce privește capacitatea totală de primire și natura acesteia. |
| --- | --- |

(14)

Din cele de mai sus rezultă că Grecia trebuie să continue să facă progrese în ceea ce privește crearea unui număr suficient și adecvat de locuri de cazare în centre de primire permanente și deschise, destinate solicitanților de azil; toate aceste centre ar trebui să fie la standarde corespunzătoare, în conformitate cu acquis-ul UE. Aceste demersuri ar trebui să includă o gestionare centralizată a tuturor centrelor de primire, precum și un sistem de monitorizare constantă a standardelor materiale aplicabile acestor centre și a serviciilor furnizate în cadrul lor. Unele centre temporare ar trebui să fie transformate în centre permanente, dar, cu toate acestea, ar trebui să fie menținută, de asemenea, o capacitate suficientă în ceea ce privește centrele temporare, pentru a face față oricărui deficit de capacitate cauzat de afluxuri neprevăzute. Mai mult, așa cum s-a solicitat deja în a treia recomandare, este extrem de important ca autoritățile elene să furnizeze date mai exacte cu privire la capacitatea de primire și să efectueze o evaluare cuprinzătoare și permanent actualizată a nevoilor în ceea ce privește capacitatea totală de primire și natura acesteia.

| (15) | În recomandările anterioare au fost evidențiate îmbunătățiri substanțiale în ceea ce privește înființarea oficiilor regionale pentru azil. Legislația Greciei prevede instituirea de oficii regionale pentru azil în regiunile Attica, Salonic, Tracia, Epir, Tesalia, Grecia de Vest, Creta, Lesbos, Chios, Samos, Leros și Rodos (23). Pentru a face față nevoilor din ce în ce mai mari ale Serviciului pentru azil, este posibil să se înființeze, de asemenea, printr-o decizie a directorului acestuia, unități de azil autonome. Conform informațiilor furnizate de Grecia în scrisoarea sa din 22 noiembrie 2016, până în prezent șapte oficii regionale au devenit operaționale, în regiunile Attica, Tracia, Salonic, Lesbos, Samos, Rodos și Patras. În plus, sunt operaționale nouă unități de azil autonome, în Pireu, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Corint, precum și o unitate de transfer, în Alimos. După cum prevede legea, încă trei oficii regionale pentru azil urmează să devină operaționale în zonele Kos, Epir (Ioannina), Creta (Heraklion) și Tesalia (Volos). |
| --- | --- |

(15)

În recomandările anterioare au fost evidențiate îmbunătățiri substanțiale în ceea ce privește înființarea oficiilor regionale pentru azil. Legislația Greciei prevede instituirea de oficii regionale pentru azil în regiunile Attica, Salonic, Tracia, Epir, Tesalia, Grecia de Vest, Creta, Lesbos, Chios, Samos, Leros și Rodos (23). Pentru a face față nevoilor din ce în ce mai mari ale Serviciului pentru azil, este posibil să se înființeze, de asemenea, printr-o decizie a directorului acestuia, unități de azil autonome. Conform informațiilor furnizate de Grecia în scrisoarea sa din 22 noiembrie 2016, până în prezent șapte oficii regionale au devenit operaționale, în regiunile Attica, Tracia, Salonic, Lesbos, Samos, Rodos și Patras. În plus, sunt operaționale nouă unități de azil autonome, în Pireu, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Corint, precum și o unitate de transfer, în Alimos. După cum prevede legea, încă trei oficii regionale pentru azil urmează să devină operaționale în zonele Kos, Epir (Ioannina), Creta (Heraklion) și Tesalia (Volos).

| (16) | Serviciul elen pentru azil se află în plin proces de consolidare a capacității sale. În prezent, în Serviciul pentru azil lucrează 478 de persoane (24). Această cifră include posturile din Serviciul central, precum și posturile din birourile regionale și unitățile de azil create. 250 de posturi sunt finanțate din bugetul național, în timp ce restul posturilor sunt finanțate din diferite surse ale UE și ale SEE. Se prevede ca, până la sfârșitul anului, numărul membrilor personalului să fie majorat la 659. Aceasta este în plus față de personalul angajat pe perioadă determinată de către UNHCR, precum și a personalului EASO și a experților din statele membre detașați la Serviciul elen pentru azil prin intermediul EASO pentru o perioadă determinată. Autoritățile elene intenționează să înlocuiască, până la sfârșitul anului 2017, toți agenții contractuali cu personal permanent, fără să sporească în continuare capacitatea; Serviciul elen pentru azil a comunicat serviciilor Comisiei că o creștere mai rapidă a personalului nu este fezabilă din cauza lipsei angajaților cu experiență care să formeze, să îndrume și să supravegheze personalul nou recrutat. Întrucât Serviciul pentru azil a devenit de trei ori mai mare în 2016, aceasta a indicat că se impune urgent o consolidare, în special pentru a dezvolta cadrele intermediare de conducere și expertiza membrilor personalului. |
| --- | --- |

(16)

Serviciul elen pentru azil se află în plin proces de consolidare a capacității sale. În prezent, în Serviciul pentru azil lucrează 478 de persoane (24). Această cifră include posturile din Serviciul central, precum și posturile din birourile regionale și unitățile de azil create. 250 de posturi sunt finanțate din bugetul național, în timp ce restul posturilor sunt finanțate din diferite surse ale UE și ale SEE. Se prevede ca, până la sfârșitul anului, numărul membrilor personalului să fie majorat la 659. Aceasta este în plus față de personalul angajat pe perioadă determinată de către UNHCR, precum și a personalului EASO și a experților din statele membre detașați la Serviciul elen pentru azil prin intermediul EASO pentru o perioadă determinată. Autoritățile elene intenționează să înlocuiască, până la sfârșitul anului 2017, toți agenții contractuali cu personal permanent, fără să sporească în continuare capacitatea; Serviciul elen pentru azil a comunicat serviciilor Comisiei că o creștere mai rapidă a personalului nu este fezabilă din cauza lipsei angajaților cu experiență care să formeze, să îndrume și să supravegheze personalul nou recrutat. Întrucât Serviciul pentru azil a devenit de trei ori mai mare în 2016, aceasta a indicat că se impune urgent o consolidare, în special pentru a dezvolta cadrele intermediare de conducere și expertiza membrilor personalului.

| (17) | Având în vedere amploarea creșterii numărului de cereri de azil în Grecia, încă nu este clar dacă nivelul actual și cel planificat al personalului Serviciului pentru azil sunt suficiente pentru a face față cerinței de prelucrare în timp util și în mod adecvat a cererilor de azil actuale și viitoare. Una dintre principalele priorități ale Serviciului pentru azil ar trebui să fie reducerea perioadei de timp dintre prezentarea și depunerea unei cereri; această perioadă este, în prezent, adesea prea lungă, fapt care are un impact asupra drepturilor de care beneficiază persoanele în cauză și provoacă frustrări în rândul celor afectați. Aceasta ar trebui redusă în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva privind procedurile de azil, care prevede că o persoană care a făcut o cerere de azil are posibilitatea efectivă de a depune cererea „cât mai curând posibil”. Este, de asemenea, esențial ca, odată depuse, cererile să fie prelucrate în termenele prevăzute de directivă, adică, în mod normal, în termen de 6 luni. Prelucrarea unei cereri de azil depuse durează în prezent, în cel mai bun caz, câteva luni, exceptând cazurile de transfer, care sunt prelucrate mai rapid, și există o incertitudine considerabilă cu privire la ritmul în care vor fi eliminate întârzierile actuale legate de prelucrarea cererilor. Cu toate acestea, Comisia ia act de îngrijorarea exprimată de Grecia în scrisoarea din 22 noiembrie 2016, potrivit căreia o creștere și mai rapidă a personalului Serviciului pentru azil ar putea să afecteze coerența și calitatea deciziilor. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere amploarea creșterii numărului de cereri de azil în Grecia, încă nu este clar dacă nivelul actual și cel planificat al personalului Serviciului pentru azil sunt suficiente pentru a face față cerinței de prelucrare în timp util și în mod adecvat a cererilor de azil actuale și viitoare. Una dintre principalele priorități ale Serviciului pentru azil ar trebui să fie reducerea perioadei de timp dintre prezentarea și depunerea unei cereri; această perioadă este, în prezent, adesea prea lungă, fapt care are un impact asupra drepturilor de care beneficiază persoanele în cauză și provoacă frustrări în rândul celor afectați. Aceasta ar trebui redusă în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva privind procedurile de azil, care prevede că o persoană care a făcut o cerere de azil are posibilitatea efectivă de a depune cererea „cât mai curând posibil”. Este, de asemenea, esențial ca, odată depuse, cererile să fie prelucrate în termenele prevăzute de directivă, adică, în mod normal, în termen de 6 luni. Prelucrarea unei cereri de azil depuse durează în prezent, în cel mai bun caz, câteva luni, exceptând cazurile de transfer, care sunt prelucrate mai rapid, și există o incertitudine considerabilă cu privire la ritmul în care vor fi eliminate întârzierile actuale legate de prelucrarea cererilor. Cu toate acestea, Comisia ia act de îngrijorarea exprimată de Grecia în scrisoarea din 22 noiembrie 2016, potrivit căreia o creștere și mai rapidă a personalului Serviciului pentru azil ar putea să afecteze coerența și calitatea deciziilor.

| (18) | Este imperios necesar să se evalueze dacă sporirea, până în prezent, a efectivului de personal al Serviciului pentru azil este suficientă și să se analizeze modul în care Comisia, agențiile relevante ale UE și statele membre, de asemenea, ar putea acorda cel mai bine asistență Greciei în ceea ce privește prelucrarea acestor cereri într-un termen mai scurt. În acest scop, ar trebui realizată o evaluare completă și continuă a nevoilor, care să țină seama de numărul de cereri de azil care sunt în curs de soluționare și care pot fi tratate de Serviciul elen pentru azil în orice moment și de numărul de angajați de care este nevoie sau se presupune că va fi nevoie pentru a prelucra respectivele cereri. Acest personal ar putea cuprinde un număr suplimentar de membri care ar urma să fie furnizat chiar de Grecia și prin detașarea unor experți ai statelor membre sub forma unei echipe de asistență a EASO. Ar trebui să se analizeze în ce mod ar putea fi raționalizate metodele de lucru, pentru a le spori eficacitatea și a accelera interviurile și procedurile, cu sprijinul EASO, după caz, menținând în același timp calitatea. |
| --- | --- |

(18)

Este imperios necesar să se evalueze dacă sporirea, până în prezent, a efectivului de personal al Serviciului pentru azil este suficientă și să se analizeze modul în care Comisia, agențiile relevante ale UE și statele membre, de asemenea, ar putea acorda cel mai bine asistență Greciei în ceea ce privește prelucrarea acestor cereri într-un termen mai scurt. În acest scop, ar trebui realizată o evaluare completă și continuă a nevoilor, care să țină seama de numărul de cereri de azil care sunt în curs de soluționare și care pot fi tratate de Serviciul elen pentru azil în orice moment și de numărul de angajați de care este nevoie sau se presupune că va fi nevoie pentru a prelucra respectivele cereri. Acest personal ar putea cuprinde un număr suplimentar de membri care ar urma să fie furnizat chiar de Grecia și prin detașarea unor experți ai statelor membre sub forma unei echipe de asistență a EASO. Ar trebui să se analizeze în ce mod ar putea fi raționalizate metodele de lucru, pentru a le spori eficacitatea și a accelera interviurile și procedurile, cu sprijinul EASO, după caz, menținând în același timp calitatea.

| (19) | Solicitanții de azil trebuie să poată avea acces efectiv la o cale de atac împotriva unei decizii negative cu privire la cererea lor. În această privință s-au realizat progrese importante. Prin Legea nr. 4375/2016, adoptată în aprilie 2016, au fost instituite Autoritatea de apel și comitetele de apel. Prin Legea nr. 4399/2016, adoptată în iunie 2016, au fost instituite noi comitete de apel. Acestea sunt responsabile de examinarea tuturor căilor de atac introduse începând cu 20 iulie 2016 împotriva deciziilor emise de Serviciul elen pentru azil. Ca prioritate, comitetele de apel se concentrează în principal pe căile de atac introduse în insulele grecești, astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. În prezent există șase comitete de apel. De asemenea, la 21 iulie a fost instituit un nou comitet de apel, ca alternativă la comitetele permanente (25). Pentru a face față creșterii numărului de cereri și a gestiona cererile nesoluționate, Grecia intenționează să înființeze șapte noi comitete, prevăzute să fie operaționale până la sfârșitul lunii decembrie 2016, pentru a se ajunge la un număr total de 20 de comitete până la sfârșitul lunii februarie 2017. |
| --- | --- |

(19)

Solicitanții de azil trebuie să poată avea acces efectiv la o cale de atac împotriva unei decizii negative cu privire la cererea lor. În această privință s-au realizat progrese importante. Prin Legea nr. 4375/2016, adoptată în aprilie 2016, au fost instituite Autoritatea de apel și comitetele de apel. Prin Legea nr. 4399/2016, adoptată în iunie 2016, au fost instituite noi comitete de apel. Acestea sunt responsabile de examinarea tuturor căilor de atac introduse începând cu 20 iulie 2016 împotriva deciziilor emise de Serviciul elen pentru azil. Ca prioritate, comitetele de apel se concentrează în principal pe căile de atac introduse în insulele grecești, astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. În prezent există șase comitete de apel. De asemenea, la 21 iulie a fost instituit un nou comitet de apel, ca alternativă la comitetele permanente (25). Pentru a face față creșterii numărului de cereri și a gestiona cererile nesoluționate, Grecia intenționează să înființeze șapte noi comitete, prevăzute să fie operaționale până la sfârșitul lunii decembrie 2016, pentru a se ajunge la un număr total de 20 de comitete până la sfârșitul lunii februarie 2017.

| (20) | Legea nr. 4399/2016 a modificat, de asemenea, structura acestor comitete, care sunt alcătuite în prezent din trei membri: doi judecători din cadrul Tribunalului administrativ și un cetățean grec cu pregătire și experiență relevantă, care urmează să fie propus de UNHCR sau de Comitetul național pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

(20)

Legea nr. 4399/2016 a modificat, de asemenea, structura acestor comitete, care sunt alcătuite în prezent din trei membri: doi judecători din cadrul Tribunalului administrativ și un cetățean grec cu pregătire și experiență relevantă, care urmează să fie propus de UNHCR sau de Comitetul național pentru drepturile omului.

| (21) | Potrivit informațiilor transmise de autoritățile elene în scrisoarea din 22 noiembrie 2016, începând din 21 iulie 2016 au fost prezentate în fața comitetelor de apel 2 347 de căi de atac, dar au fost emise doar 573 de decizii. |
| --- | --- |

(21)

Potrivit informațiilor transmise de autoritățile elene în scrisoarea din 22 noiembrie 2016, începând din 21 iulie 2016 au fost prezentate în fața comitetelor de apel 2 347 de căi de atac, dar au fost emise doar 573 de decizii.

| (22) | Comitetele de apel anterioare, care au fost create pentru a soluționa căile de atac restante în materie de azil din Grecia, au primit inițial un mandat suplimentar, și anume de a soluționa, pe lângă căile de atac privind fondul deciziilor adoptate în primă instanță, și căile de atac împotriva deciziilor întemeiate pe considerente de admisibilitate, ca parte a Declarației UE-Turcia. În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile elene la 22 noiembrie, peste 2 000 de căi de atac introduse în perioada aprilie – 20 iulie 2016 au fost prezentate în fața comitetelor de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante. Crearea, la 24 iunie 2016 (26), a noilor comitete de apel a ușurat sarcina celor 20 de comitete de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante, permițându-le să accelereze ritmul procedurilor în cazul acestora. |
| --- | --- |

(22)

Comitetele de apel anterioare, care au fost create pentru a soluționa căile de atac restante în materie de azil din Grecia, au primit inițial un mandat suplimentar, și anume de a soluționa, pe lângă căile de atac privind fondul deciziilor adoptate în primă instanță, și căile de atac împotriva deciziilor întemeiate pe considerente de admisibilitate, ca parte a Declarației UE-Turcia. În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile elene la 22 noiembrie, peste 2 000 de căi de atac introduse în perioada aprilie – 20 iulie 2016 au fost prezentate în fața comitetelor de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante. Crearea, la 24 iunie 2016 (26), a noilor comitete de apel a ușurat sarcina celor 20 de comitete de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante, permițându-le să accelereze ritmul procedurilor în cazul acestora.

| (23) | S-au înregistrat progrese suplimentare cu privire la întârzierile de lungă durată legate de soluționarea căilor de atac introduse în temeiul „vechii proceduri” reglementate prin Decretul prezidențial nr. 114/2010. La data de 22 noiembrie 2016 existau aproximativ 6 589 de cazuri restante (în scădere față de aproximativ 51 000 de cazuri, în total, considerate restante la începutul anului 2013 și aproximativ 8 075 de cazuri restante în septembrie 2016). Autoritățile elene au acordat permise în scopuri umanitare persoanelor care au așteptat o perioadă lungă de timp soluționarea cererilor de azil depuse și care erau eligibile pentru a obține permise de ședere din motive umanitare sau din alte motive excepționale, în conformitate cu Legea elenă nr. 4375/2016. Permisele de ședere se eliberează pentru o perioadă de doi ani și pot fi reînnoite (27). Titularii acestor permise au aceleași drepturi și beneficii ca persoanele cărora li s-a acordat statutul de protecție subsidiară în Grecia (28), nemaifiind considerați solicitanți de azil. În cazul unora dintre căile de atac restante, se examinează totuși cererea pe fond. În pofida progreselor considerabile realizate de la recomandările anterioare, Grecia ar trebui să își continue eforturile în acest sens, pentru a elimina întârzierile legate de soluționarea căilor de atac pendinte, asigurându-se că solicitanții care au introdus o cale de atac care nu a fost soluționată au posibilitatea de a-și exercita dreptul la o cale de atac eficace. |
| --- | --- |

(23)

S-au înregistrat progrese suplimentare cu privire la întârzierile de lungă durată legate de soluționarea căilor de atac introduse în temeiul „vechii proceduri” reglementate prin Decretul prezidențial nr. 114/2010. La data de 22 noiembrie 2016 existau aproximativ 6 589 de cazuri restante (în scădere față de aproximativ 51 000 de cazuri, în total, considerate restante la începutul anului 2013 și aproximativ 8 075 de cazuri restante în septembrie 2016). Autoritățile elene au acordat permise în scopuri umanitare persoanelor care au așteptat o perioadă lungă de timp soluționarea cererilor de azil depuse și care erau eligibile pentru a obține permise de ședere din motive umanitare sau din alte motive excepționale, în conformitate cu Legea elenă nr. 4375/2016. Permisele de ședere se eliberează pentru o perioadă de doi ani și pot fi reînnoite (27). Titularii acestor permise au aceleași drepturi și beneficii ca persoanele cărora li s-a acordat statutul de protecție subsidiară în Grecia (28), nemaifiind considerați solicitanți de azil. În cazul unora dintre căile de atac restante, se examinează totuși cererea pe fond. În pofida progreselor considerabile realizate de la recomandările anterioare, Grecia ar trebui să își continue eforturile în acest sens, pentru a elimina întârzierile legate de soluționarea căilor de atac pendinte, asigurându-se că solicitanții care au introdus o cale de atac care nu a fost soluționată au posibilitatea de a-și exercita dreptul la o cale de atac eficace.

| (24) | Având în vedere creșterea semnificativă a numărului de cereri depuse în Grecia de la punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia, este cu atât mai important să existe o Autoritate de apel care să dispună de personalul necesar și să aibă capacitatea de a face față creșterii semnificative preconizate a numărului de căi de atac. Eficiența comitetului ar trebui să crească, menținându-se în același timp calitatea și fără a se aduce atingere independenței membrilor comitetului. Acest lucru ar putea include, în special, reuniuni mai frecvente ale comitetelor de apel, utilizarea asistenței juridice în elaborarea deciziilor și specializarea comitetelor, precum și angajarea cu normă întreagă a membrilor acestora. De asemenea, ar trebui angajat mai mult personal de sprijin (29). Ar trebui să se efectueze și o evaluare continuă a nevoilor, pe baza numărului de căi de atac care sunt în curs de soluționare la diferitele organisme de apel sau pe care acestea s-ar putea să trebuiască să le gestioneze, pentru a se stabili dacă numărul comitetelor este suficient și dacă metodele de lucru sunt adecvate. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere creșterea semnificativă a numărului de cereri depuse în Grecia de la punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia, este cu atât mai important să existe o Autoritate de apel care să dispună de personalul necesar și să aibă capacitatea de a face față creșterii semnificative preconizate a numărului de căi de atac. Eficiența comitetului ar trebui să crească, menținându-se în același timp calitatea și fără a se aduce atingere independenței membrilor comitetului. Acest lucru ar putea include, în special, reuniuni mai frecvente ale comitetelor de apel, utilizarea asistenței juridice în elaborarea deciziilor și specializarea comitetelor, precum și angajarea cu normă întreagă a membrilor acestora. De asemenea, ar trebui angajat mai mult personal de sprijin (29). Ar trebui să se efectueze și o evaluare continuă a nevoilor, pe baza numărului de căi de atac care sunt în curs de soluționare la diferitele organisme de apel sau pe care acestea s-ar putea să trebuiască să le gestioneze, pentru a se stabili dacă numărul comitetelor este suficient și dacă metodele de lucru sunt adecvate.

| (25) | În noua lege (Legea nr. 4375/2016) sunt incluse prevederi privind furnizarea de asistență juridică gratuită pentru solicitanți în etapa căilor de atac. Cu toate acestea, nu au fost luate încă toate măsurile de punere în aplicare a acestei legi. La 9 septembrie 2016, a fost adoptată o decizie ministerială de punere în aplicare a dispoziției privind asistența juridică gratuită prevăzută în Legea nr. 4375/2016. Fondurile destinate punerii în aplicare a asistenței juridice gratuite au fost asigurate prin intermediul programului național derulat în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI). În plus, în cadrul finanțării asistenței de urgență din FAMI, UNHCR a beneficiat de un acord de grant a cărui valoare totală a fost de 30 de milioane EUR (30). UNHCR folosește această finanțare, printre altele, pentru a oferi asistență juridică gratuită solicitanților de protecție internațională în etapa căilor de atac, până la începutul anului 2017, când se prevede ca autoritățile elene să pună în aplicare propriul sistem de asistență juridică gratuită. Două proiecte sunt puse în aplicare în parteneriat cu organizații neguvernamentale (Metaction și Consiliul Elen pentru Refugiați): unul pe insule, cu acoperirea completă a tuturor căilor de atac, iar celălalt pe continent, numai cu acoperire parțială, pentru căile de atac introduse în Atena și Salonic, și nu pentru solicitanții de azil luați în custodie publică. La 19 septembrie, Grecia a informat Comisia că, până la începutul anului 2017, va fi întocmită lista avocaților, care va fi gestionată de Serviciul pentru azil. Grecia ar trebui să adopte fără întârziere măsurile necesare pentru garantarea dreptului la asistență juridică gratuită pentru toți solicitanții de azil care introduc o cale de atac. |
| --- | --- |

(25)

În noua lege (Legea nr. 4375/2016) sunt incluse prevederi privind furnizarea de asistență juridică gratuită pentru solicitanți în etapa căilor de atac. Cu toate acestea, nu au fost luate încă toate măsurile de punere în aplicare a acestei legi. La 9 septembrie 2016, a fost adoptată o decizie ministerială de punere în aplicare a dispoziției privind asistența juridică gratuită prevăzută în Legea nr. 4375/2016. Fondurile destinate punerii în aplicare a asistenței juridice gratuite au fost asigurate prin intermediul programului național derulat în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI). În plus, în cadrul finanțării asistenței de urgență din FAMI, UNHCR a beneficiat de un acord de grant a cărui valoare totală a fost de 30 de milioane EUR (30). UNHCR folosește această finanțare, printre altele, pentru a oferi asistență juridică gratuită solicitanților de protecție internațională în etapa căilor de atac, până la începutul anului 2017, când se prevede ca autoritățile elene să pună în aplicare propriul sistem de asistență juridică gratuită. Două proiecte sunt puse în aplicare în parteneriat cu organizații neguvernamentale (Metaction și Consiliul Elen pentru Refugiați): unul pe insule, cu acoperirea completă a tuturor căilor de atac, iar celălalt pe continent, numai cu acoperire parțială, pentru căile de atac introduse în Atena și Salonic, și nu pentru solicitanții de azil luați în custodie publică. La 19 septembrie, Grecia a informat Comisia că, până la începutul anului 2017, va fi întocmită lista avocaților, care va fi gestionată de Serviciul pentru azil. Grecia ar trebui să adopte fără întârziere măsurile necesare pentru garantarea dreptului la asistență juridică gratuită pentru toți solicitanții de azil care introduc o cale de atac.

| (26) | Există în continuare îngrijorări serioase în ceea ce privește protecția solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți, datorate în special unei funcționări necorespunzătoare a sistemului de tutelă, condițiilor inadecvate de cazare și unor preocupări generale cu privire la securitatea acestora. Noua Lege nr. 4375/2016 prevede instituirea, în cadrul Ministerului de Interne și Reconstrucție Administrativă, a unei noi Direcții pentru primiri și a Direcției pentru integrare socială, ambele incluzând servicii specializate pentru primirea și integrarea minorilor neînsoțiți, inclusiv asigurarea unui reprezentant legal. Cu toate acestea, autoritățile elene nu au adoptat încă măsuri de punere în aplicare pentru a asigura că minorii neînsoțiți beneficiază de garanții procedurale și de condiții de primire corespunzătoare. Nu a fost încă adoptat un cadru legislativ care ar trebui să includă dispoziții privind un sistem eficient de tutelă. Autoritățile elene au confirmat faptul că Ministerul Muncii și Solidarității Sociale, care se ocupă de minorii neînsoțiți, pregătește o nouă lege privind tutela care ar trebui să fie finalizată înainte de sfârșitul anului 2016. În cadrul acestei legi se prevede înființarea unui serviciu special, eventual a unui departament, pentru sistemul de tutelă. Deși guvernul elen a adoptat deja o decizie ministerială în ceea ce privește evaluarea vârstei minorilor neînsoțiți care solicită azil (31), se raportează încă probleme privind punerea în aplicare a evaluării în cazuri concrete, din cauza lipsei identificării și a faptului că nu există o cale de atac în ceea ce privește evaluarea vârstei efectuată de poliție. |
| --- | --- |

(26)

Există în continuare îngrijorări serioase în ceea ce privește protecția solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți, datorate în special unei funcționări necorespunzătoare a sistemului de tutelă, condițiilor inadecvate de cazare și unor preocupări generale cu privire la securitatea acestora. Noua Lege nr. 4375/2016 prevede instituirea, în cadrul Ministerului de Interne și Reconstrucție Administrativă, a unei noi Direcții pentru primiri și a Direcției pentru integrare socială, ambele incluzând servicii specializate pentru primirea și integrarea minorilor neînsoțiți, inclusiv asigurarea unui reprezentant legal. Cu toate acestea, autoritățile elene nu au adoptat încă măsuri de punere în aplicare pentru a asigura că minorii neînsoțiți beneficiază de garanții procedurale și de condiții de primire corespunzătoare. Nu a fost încă adoptat un cadru legislativ care ar trebui să includă dispoziții privind un sistem eficient de tutelă. Autoritățile elene au confirmat faptul că Ministerul Muncii și Solidarității Sociale, care se ocupă de minorii neînsoțiți, pregătește o nouă lege privind tutela care ar trebui să fie finalizată înainte de sfârșitul anului 2016. În cadrul acestei legi se prevede înființarea unui serviciu special, eventual a unui departament, pentru sistemul de tutelă. Deși guvernul elen a adoptat deja o decizie ministerială în ceea ce privește evaluarea vârstei minorilor neînsoțiți care solicită azil (31), se raportează încă probleme privind punerea în aplicare a evaluării în cazuri concrete, din cauza lipsei identificării și a faptului că nu există o cale de atac în ceea ce privește evaluarea vârstei efectuată de poliție.

| (27) | S-au înregistrat progrese semnificative privind accesul la educație. Legea nr. 4415/2016 din august 2016 are ca scop, printre altele, să asigure sprijin psihosocial și educațional copiilor ai căror părinți sunt solicitanți de azil, precum și o integrare fără dificultăți în sistemul de învățământ din Grecia a celor care vor rămâne în Grecia, după o perioadă pregătitoare, de tranziție. În pofida unei rezistențe la nivel local, autoritățile elene adoptă măsuri semnificative pentru a pune în aplicare integral și cu eficacitate acest cadru juridic. |
| --- | --- |

(27)

S-au înregistrat progrese semnificative privind accesul la educație. Legea nr. 4415/2016 din august 2016 are ca scop, printre altele, să asigure sprijin psihosocial și educațional copiilor ai căror părinți sunt solicitanți de azil, precum și o integrare fără dificultăți în sistemul de învățământ din Grecia a celor care vor rămâne în Grecia, după o perioadă pregătitoare, de tranziție. În pofida unei rezistențe la nivel local, autoritățile elene adoptă măsuri semnificative pentru a pune în aplicare integral și cu eficacitate acest cadru juridic.

| (28) | Potrivit unor părți interesate, situația minorilor neînsoțiți este în continuare precară, în general, existând numeroase îngrijorări cu privire la securitatea lor în centrele de primire de pe continent și de pe insule, iar unele dintre acestea afirmă că minorii sunt încă ținuți în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică sau în „zone protejate” în centre de primire deschise, pentru perioade îndelungate, în locuri insalubre și aglomerate, fără a avea un reprezentant sau acces la asistență juridică, până când li se găsește o cazare adecvată (32). Astfel cum se menționează în considerentul 10, lipsa de centre de cazare adecvate pentru minori continuă să constituie o problemă importantă care trebuie remediată urgent. |
| --- | --- |

(28)

Potrivit unor părți interesate, situația minorilor neînsoțiți este în continuare precară, în general, existând numeroase îngrijorări cu privire la securitatea lor în centrele de primire de pe continent și de pe insule, iar unele dintre acestea afirmă că minorii sunt încă ținuți în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică sau în „zone protejate” în centre de primire deschise, pentru perioade îndelungate, în locuri insalubre și aglomerate, fără a avea un reprezentant sau acces la asistență juridică, până când li se găsește o cazare adecvată (32). Astfel cum se menționează în considerentul 10, lipsa de centre de cazare adecvate pentru minori continuă să constituie o problemă importantă care trebuie remediată urgent.

| (29) | Comisia Europeană a acordat fonduri substanțiale Greciei pentru a o sprijini în eforturile de a-și aduce sistemul de gestionare a azilului la nivelul standardelor Uniunii Europene. De la începutul anului 2015, Greciei i-au fost alocate peste 352 de milioane EUR cu titlu de asistență de urgență prin intermediul fondurilor pentru afaceri interne [FAMI și Fondul pentru securitate internă (FSI)], fie direct autorităților elene, fie prin intermediul agențiilor Uniunii și al organizațiilor internaționale care își desfășoară activitatea în Grecia. Din această sumă, aproximativ 90 de milioane EUR au fost atribuite în mod direct autorităților elene, în iulie 2016, pentru a consolida capacitatea acestora de a îmbunătăți condițiile de trai și de a furniza servicii de asistență medicală primară în centrele de cazare pentru refugiați, precum și de a oferi servicii de primire și de asistență medicală migranților. Organizațiile umanitare partenere primesc, de asemenea, o finanțare substanțială (aproximativ 198 de milioane EUR) prin Instrumentul de sprijin de urgență, recent instituit, care are drept scop acoperirea nevoilor umanitare de bază ale migranților și ale refugiaților. Această finanțare contribuie la punerea în aplicare a unui plan de intervenție de urgență elaborat în comun de către Comisie, autoritățile elene și/sau părțile interesate relevante, pentru a aborda la fața locului actuala situație umanitară și/sau pentru a sprijini punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. |
| --- | --- |

(29)

Comisia Europeană a acordat fonduri substanțiale Greciei pentru a o sprijini în eforturile de a-și aduce sistemul de gestionare a azilului la nivelul standardelor Uniunii Europene. De la începutul anului 2015, Greciei i-au fost alocate peste 352 de milioane EUR cu titlu de asistență de urgență prin intermediul fondurilor pentru afaceri interne [FAMI și Fondul pentru securitate internă (FSI)], fie direct autorităților elene, fie prin intermediul agențiilor Uniunii și al organizațiilor internaționale care își desfășoară activitatea în Grecia. Din această sumă, aproximativ 90 de milioane EUR au fost atribuite în mod direct autorităților elene, în iulie 2016, pentru a consolida capacitatea acestora de a îmbunătăți condițiile de trai și de a furniza servicii de asistență medicală primară în centrele de cazare pentru refugiați, precum și de a oferi servicii de primire și de asistență medicală migranților. Organizațiile umanitare partenere primesc, de asemenea, o finanțare substanțială (aproximativ 198 de milioane EUR) prin Instrumentul de sprijin de urgență, recent instituit, care are drept scop acoperirea nevoilor umanitare de bază ale migranților și ale refugiaților. Această finanțare contribuie la punerea în aplicare a unui plan de intervenție de urgență elaborat în comun de către Comisie, autoritățile elene și/sau părțile interesate relevante, pentru a aborda la fața locului actuala situație umanitară și/sau pentru a sprijini punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia.

| (30) | Asistența de urgență se adaugă la suma de 509 milioane EUR alocată Greciei pentru perioada 2014-2020 prin intermediul programelor sale naționale din cadrul FAMI și FSI, Grecia devenind astfel primul stat membru al UE care a beneficiat de fonduri UE pentru afaceri interne. |
| --- | --- |

(30)

Asistența de urgență se adaugă la suma de 509 milioane EUR alocată Greciei pentru perioada 2014-2020 prin intermediul programelor sale naționale din cadrul FAMI și FSI, Grecia devenind astfel primul stat membru al UE care a beneficiat de fonduri UE pentru afaceri interne.

| (31) | Grecia ar trebui să se asigure că aceste resurse financiare sunt utilizate integral, în modul cel mai eficient și mai eficace cu putință și fără întârziere. În acest scop, programele naționale ale Greciei din cadrul fondurilor pentru afaceri interne (FAMI, FSI) sunt revizuite în prezent pentru a le adapta la noile priorități. Revizuirea programului național FAMI a fost finalizată, în timp ce revizuirea programului național FSI este în etapele de încheiere și ar trebui să fie terminată în curând. În plus, deși a fost finalizată desemnarea oficială a noii autorități responsabile, în conformitate cu cerințele stabilite în temeiul juridic, încă este necesar ca procedurile și măsurile operaționale să fie simplificate pentru a asigura o mobilizare deplină a fondurilor disponibile în cadrul programelor naționale de către autoritățile elene, astfel încât să se răspundă nevoilor urgente, în special în materie de primire și în ceea ce privește alte servicii pentru migranții prezenți în țară. |
| --- | --- |

(31)

Grecia ar trebui să se asigure că aceste resurse financiare sunt utilizate integral, în modul cel mai eficient și mai eficace cu putință și fără întârziere. În acest scop, programele naționale ale Greciei din cadrul fondurilor pentru afaceri interne (FAMI, FSI) sunt revizuite în prezent pentru a le adapta la noile priorități. Revizuirea programului național FAMI a fost finalizată, în timp ce revizuirea programului național FSI este în etapele de încheiere și ar trebui să fie terminată în curând. În plus, deși a fost finalizată desemnarea oficială a noii autorități responsabile, în conformitate cu cerințele stabilite în temeiul juridic, încă este necesar ca procedurile și măsurile operaționale să fie simplificate pentru a asigura o mobilizare deplină a fondurilor disponibile în cadrul programelor naționale de către autoritățile elene, astfel încât să se răspundă nevoilor urgente, în special în materie de primire și în ceea ce privește alte servicii pentru migranții prezenți în țară.

| (32) | După cum s-a recunoscut în Comunicarea Comisiei din 4 martie 2016 intitulată „Înapoi la Schengen” (33), asigurarea unei funcționări complete a sistemului Dublin reprezintă o parte indispensabilă a eforturilor mai ample, necesare pentru a stabiliza politica în materie de azil, migrație și frontiere. Aceste eforturi care vizează o funcționare normală a sistemului Dublin ar trebui, în schimb, să conducă la o revenire la funcționarea normală a spațiului Schengen. Suspendarea, în 2011, a transferurilor efectuate către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin, i-a determinat pe solicitanții de azil care sosesc în mod neregulamentar în Grecia să se deplaseze în alte state membre; acest lucru a fost unul dintre factorii care au condus la mișcările secundare care au subminat funcționarea corectă a sistemului Schengen. Prin urmare, este important ca Grecia să ia de urgență măsurile restante identificate în prezenta recomandare. În același timp, reformarea Regulamentului Dublin, astfel cum a fost propusă de Comisie (34), bazată pe obiectivul solidarității și repartizării echitabile a sarcinilor între statele membre, ar trebui să reprezinte o prioritate. Negocierile cu privire la această propunere sunt în curs. |
| --- | --- |

(32)

După cum s-a recunoscut în Comunicarea Comisiei din 4 martie 2016 intitulată „Înapoi la Schengen” (33), asigurarea unei funcționări complete a sistemului Dublin reprezintă o parte indispensabilă a eforturilor mai ample, necesare pentru a stabiliza politica în materie de azil, migrație și frontiere. Aceste eforturi care vizează o funcționare normală a sistemului Dublin ar trebui, în schimb, să conducă la o revenire la funcționarea normală a spațiului Schengen. Suspendarea, în 2011, a transferurilor efectuate către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin, i-a determinat pe solicitanții de azil care sosesc în mod neregulamentar în Grecia să se deplaseze în alte state membre; acest lucru a fost unul dintre factorii care au condus la mișcările secundare care au subminat funcționarea corectă a sistemului Schengen. Prin urmare, este important ca Grecia să ia de urgență măsurile restante identificate în prezenta recomandare. În același timp, reformarea Regulamentului Dublin, astfel cum a fost propusă de Comisie (34), bazată pe obiectivul solidarității și repartizării echitabile a sarcinilor între statele membre, ar trebui să reprezinte o prioritate. Negocierile cu privire la această propunere sunt în curs.

| (33) | Comisia recunoaște progresele importante realizate de Grecia, cu sprijinul Comisiei, al EASO, al statelor membre și al organizațiilor internaționale și neguvernamentale (ONG-uri), pentru a îmbunătăți funcționarea sistemului său de azil de la pronunțarea hotărârii M.S.S în 2011. Cu toate acestea, Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în ceea ce privește gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a exercițiului de preînregistrare, de sosirea continuă și neregulamentară a migranților, deși la niveluri mai reduse decât nivelurile înregistrate înainte de luna martie 2016, și de responsabilitățile care îi revin în ceea ce privește punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. În plus, există și alte măsuri importante care trebuie luate pentru a remedia deficiențele persistente ale sistemului elen de azil, în special în ceea ce privește calitatea centrelor de primire, modul în care sunt tratați solicitanții vulnerabili și viteza cu care cererile de azil sunt înregistrate, depuse și examinate în prima și în a doua instanță. Pentru a se ține cont de impactul acestei situații dificile asupra funcționării generale a sistemului de azil și pentru a evita ca Grecia să fie supusă unei poveri de nesuportat, nu este încă posibil să se recomande reluarea integrală a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin către Grecia, deși acesta rămâne obiectivul final. |
| --- | --- |

(33)

Comisia recunoaște progresele importante realizate de Grecia, cu sprijinul Comisiei, al EASO, al statelor membre și al organizațiilor internaționale și neguvernamentale (ONG-uri), pentru a îmbunătăți funcționarea sistemului său de azil de la pronunțarea hotărârii M.S.S în 2011. Cu toate acestea, Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în ceea ce privește gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a exercițiului de preînregistrare, de sosirea continuă și neregulamentară a migranților, deși la niveluri mai reduse decât nivelurile înregistrate înainte de luna martie 2016, și de responsabilitățile care îi revin în ceea ce privește punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. În plus, există și alte măsuri importante care trebuie luate pentru a remedia deficiențele persistente ale sistemului elen de azil, în special în ceea ce privește calitatea centrelor de primire, modul în care sunt tratați solicitanții vulnerabili și viteza cu care cererile de azil sunt înregistrate, depuse și examinate în prima și în a doua instanță. Pentru a se ține cont de impactul acestei situații dificile asupra funcționării generale a sistemului de azil și pentru a evita ca Grecia să fie supusă unei poveri de nesuportat, nu este încă posibil să se recomande reluarea integrală a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin către Grecia, deși acesta rămâne obiectivul final.

| (34) | Cu toate acestea, au fost realizate progrese semnificative de către Grecia în ceea ce privește instituirea structurilor instituționale și juridice esențiale pentru buna funcționare a sistemului de azil și există șanse mari să fie instituit un sistem de azil complet funcțional în viitorul apropiat, odată ce vor fi remediate toate deficiențele rămase, în special în ceea ce privește condițiile de primire și modul în care sunt tratate persoanele vulnerabile, inclusiv minorii neînsoțiți. Prin urmare, recomandarea de a se relua treptat transferurile pe baza unor asigurări individuale este oportună, luând în considerare capacitățile de primire și de tratare a cererilor în conformitate cu legislația UE relevantă și ținând seama de tratarea necorespunzătoare a unor categorii de persoane, în special a solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți. Mai mult, reluarea nu ar trebui să fie aplicată retroactiv și ar trebui să vizeze solicitanții de azil pentru care Grecia este responsabilă începând cu o anumită dată, pentru a se evita ca Grecia să fie supusă unei poveri de nesuportat. Ar trebui să se recomande ca această dată să fie 15 martie 2017. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, au fost realizate progrese semnificative de către Grecia în ceea ce privește instituirea structurilor instituționale și juridice esențiale pentru buna funcționare a sistemului de azil și există șanse mari să fie instituit un sistem de azil complet funcțional în viitorul apropiat, odată ce vor fi remediate toate deficiențele rămase, în special în ceea ce privește condițiile de primire și modul în care sunt tratate persoanele vulnerabile, inclusiv minorii neînsoțiți. Prin urmare, recomandarea de a se relua treptat transferurile pe baza unor asigurări individuale este oportună, luând în considerare capacitățile de primire și de tratare a cererilor în conformitate cu legislația UE relevantă și ținând seama de tratarea necorespunzătoare a unor categorii de persoane, în special a solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți. Mai mult, reluarea nu ar trebui să fie aplicată retroactiv și ar trebui să vizeze solicitanții de azil pentru care Grecia este responsabilă începând cu o anumită dată, pentru a se evita ca Grecia să fie supusă unei poveri de nesuportat. Ar trebui să se recomande ca această dată să fie 15 martie 2017.

| (35) | Pe baza celor de mai sus, prezenta recomandare stabilește măsurile care trebuie adoptate sau sprijinite de autoritățile elene în vederea reluării transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, privind solicitanții de azil care au intrat în Grecia trecând în mod neregulamentar frontierele externe ale acesteia începând cu 15 martie 2017 sau pentru care Grecia este responsabilă, în conformitate cu alte criterii decât articolul 13 din capitolul III al Regulamentului (UE) nr. 604/2013, începând cu această dată. Având în vedere acest obiectiv, Grecia ar trebui să adopte urgent toate măsurile stabilite în prezenta recomandare. În conformitate cu principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii, celelalte state membre ar trebui, de asemenea, să contribuie la atingerea acestui obiectiv, în special prin mobilizarea de experți care să ofere asistență autorităților elene, răspunzând numeroaselor solicitări ale EASO, precum și prin îndeplinirea integrală a obligațiilor privind transferul ce le revin, care decurg din deciziile privind transferul. |
| --- | --- |

(35)

Pe baza celor de mai sus, prezenta recomandare stabilește măsurile care trebuie adoptate sau sprijinite de autoritățile elene în vederea reluării transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, privind solicitanții de azil care au intrat în Grecia trecând în mod neregulamentar frontierele externe ale acesteia începând cu 15 martie 2017 sau pentru care Grecia este responsabilă, în conformitate cu alte criterii decât articolul 13 din capitolul III al Regulamentului (UE) nr. 604/2013, începând cu această dată. Având în vedere acest obiectiv, Grecia ar trebui să adopte urgent toate măsurile stabilite în prezenta recomandare. În conformitate cu principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii, celelalte state membre ar trebui, de asemenea, să contribuie la atingerea acestui obiectiv, în special prin mobilizarea de experți care să ofere asistență autorităților elene, răspunzând numeroaselor solicitări ale EASO, precum și prin îndeplinirea integrală a obligațiilor privind transferul ce le revin, care decurg din deciziile privind transferul.

| (36) | De asemenea, prezenta recomandare stabilește modalitățile de reluare a transferurilor, care ar trebui să includă o cooperare strânsă între autoritățile elene și autoritățile din statul membru care efectuează transferul în cazuri individuale de transfer, pe baza obligației de cooperare loială între statele membre, inclusiv pentru asigurarea faptului că persoana în cauză va fi cazată în mod adecvat, în conformitate cu standardele stabilite în Directiva 2013/33/UE și că cererea sa va fi prelucrată în conformitate cu Directiva 2013/32/UE. Acest lucru va necesita asigurări specifice din partea Greciei pentru fiecare persoană care urmează a fi transferată, în ceea ce privește modul în care aceasta va fi tratată. În plus, ar trebui instituit un mecanism de sprijin și de raportare constând dintr-o echipă a EASO alcătuită din experți din statele membre care să ofere asistență pentru a se garanta că aceste standarde sunt aplicate în practică în ceea ce privește persoanele transferate. |
| --- | --- |

(36)

De asemenea, prezenta recomandare stabilește modalitățile de reluare a transferurilor, care ar trebui să includă o cooperare strânsă între autoritățile elene și autoritățile din statul membru care efectuează transferul în cazuri individuale de transfer, pe baza obligației de cooperare loială între statele membre, inclusiv pentru asigurarea faptului că persoana în cauză va fi cazată în mod adecvat, în conformitate cu standardele stabilite în Directiva 2013/33/UE și că cererea sa va fi prelucrată în conformitate cu Directiva 2013/32/UE. Acest lucru va necesita asigurări specifice din partea Greciei pentru fiecare persoană care urmează a fi transferată, în ceea ce privește modul în care aceasta va fi tratată. În plus, ar trebui instituit un mecanism de sprijin și de raportare constând dintr-o echipă a EASO alcătuită din experți din statele membre care să ofere asistență pentru a se garanta că aceste standarde sunt aplicate în practică în ceea ce privește persoanele transferate.

| (37) | Rapoartele transmise cu regularitate de Grecia cu privire la progresele realizate în ceea ce privește desfășurarea acestor acțiuni sunt esențiale pentru a asigura punerea integrală în aplicare a prezentei recomandări. În consecință, Grecia ar trebui să prezinte un prim raport până la 15 februarie 2017, astfel cum este prevăzut în prezenta recomandare, care ar trebui să includă, în special, o descriere a modului în care autoritățile elene sunt pe cale să pună în aplicare procedura pentru furnizarea de garanții în cazurile individuale de transfer în ceea ce privește legislația UE relevantă. Ulterior, Grecia ar trebui să raporteze o dată la două luni cu privire la punerea în aplicare a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(37)

Rapoartele transmise cu regularitate de Grecia cu privire la progresele realizate în ceea ce privește desfășurarea acestor acțiuni sunt esențiale pentru a asigura punerea integrală în aplicare a prezentei recomandări. În consecință, Grecia ar trebui să prezinte un prim raport până la 15 februarie 2017, astfel cum este prevăzut în prezenta recomandare, care ar trebui să includă, în special, o descriere a modului în care autoritățile elene sunt pe cale să pună în aplicare procedura pentru furnizarea de garanții în cazurile individuale de transfer în ceea ce privește legislația UE relevantă. Ulterior, Grecia ar trebui să raporteze o dată la două luni cu privire la punerea în aplicare a prezentei recomandări.

| (38) | Pe baza acestor rapoarte și a altor informații relevante aflate la dispoziția sa sau a altor evoluții, Comisia va raporta în mod regulat cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări și, dacă este cazul, va actualiza recomandările cuprinse în raport. |
| --- | --- |

(38)

Pe baza acestor rapoarte și a altor informații relevante aflate la dispoziția sa sau a altor evoluții, Comisia va raporta în mod regulat cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări și, dacă este cazul, va actualiza recomandările cuprinse în raport.

| (39) | Responsabilitatea de a decide asupra reluării transferurilor în cazuri individuale aparține exclusiv autorităților statelor membre aflate sub controlul instanțelor, care pot transmite Curții de Justiție a Uniunii Europene cereri de pronunțare a unei hotărâri preliminare cu privire la interpretarea Regulamentului Dublin. |
| --- | --- |

(39)

Responsabilitatea de a decide asupra reluării transferurilor în cazuri individuale aparține exclusiv autorităților statelor membre aflate sub controlul instanțelor, care pot transmite Curții de Justiție a Uniunii Europene cereri de pronunțare a unei hotărâri preliminare cu privire la interpretarea Regulamentului Dublin.

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

I.   MĂSURI DE CONSOLIDARE A SISTEMULUI ELEN DE AZIL

Condițiile și centrele de primire

| 1. | Grecia ar trebui să își continue eforturile pentru a asigura că există suficiente centre de primire pentru a-i caza pe toți solicitanții de protecție internațională de pe teritoriul său și că în toate aceste centre de primire se respectă standardele prevăzute în legislația Uniunii în ceea ce privește condițiile de primire. Grecia ar trebui, ca o prioritate absolută:






  (a) | să se asigure că are un număr suficient de centre de primire deschise în care pot fi cazați toți solicitanții de protecție internațională pe care îi primește sau pe care este probabil să îi primească, precum și persoanele aflate în întreținerea acestora, pe durata procesului de azil; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să se asigure că are un număr suficient de centre de primire deschise în care pot fi cazați toți solicitanții de protecție internațională pe care îi primește sau pe care este probabil să îi primească, precum și persoanele aflate în întreținerea acestora, pe durata procesului de azil;

| (b) | să se asigure că toate aceste centre îndeplinesc cel puțin standardele minime stabilite în Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire, inclusiv pentru solicitanții vulnerabili și inclusiv în timpul perioadei de iarnă; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure că toate aceste centre îndeplinesc cel puțin standardele minime stabilite în Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire, inclusiv pentru solicitanții vulnerabili și inclusiv în timpul perioadei de iarnă;

| (c) | să decidă fără întârziere care sunt centrele de pe continent care ar trebui renovate și care sunt cele care ar trebui închise; |
| --- | --- |

(c)

să decidă fără întârziere care sunt centrele de pe continent care ar trebui renovate și care sunt cele care ar trebui închise;

| (d) | să decidă fără întârziere cu privire la modul în care ar trebui mărită capacitatea de primire pe insule; |
| --- | --- |

(d)

să decidă fără întârziere cu privire la modul în care ar trebui mărită capacitatea de primire pe insule;

| (e) | să creeze locurile de cazare suplimentare necesare pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să asigure faptul că toți minorii neînsoțiți care solicită azil sunt plasați imediat în condiții corespunzătoare de cazare și nu sunt ținuți în condiții precare sau în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică, precum și menținerea centrelor respective; |
| --- | --- |

(e)

să creeze locurile de cazare suplimentare necesare pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să asigure faptul că toți minorii neînsoțiți care solicită azil sunt plasați imediat în condiții corespunzătoare de cazare și nu sunt ținuți în condiții precare sau în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică, precum și menținerea centrelor respective;

| (f) | să se asigure că solicitanții primesc îngrijirile medicale necesare, care includ cel puțin îngrijirile medicale de urgență și tratamentul de bază al bolilor și al afecțiunilor mintale grave; |
| --- | --- |

(f)

să se asigure că solicitanții primesc îngrijirile medicale necesare, care includ cel puțin îngrijirile medicale de urgență și tratamentul de bază al bolilor și al afecțiunilor mintale grave;

| (g) | să asigure gestionarea și coordonarea tuturor centrelor de primire într-un mod centralizat, eficace și continuu, împreună cu un sistem de monitorizare constantă a standardelor materiale pentru aceste centre și a serviciilor furnizate în cadrul lor, inclusiv pentru hotspoturi, și să garanteze că autoritățile responsabile dispun de resurse adecvate în acest scop. |
| --- | --- |

(g)

să asigure gestionarea și coordonarea tuturor centrelor de primire într-un mod centralizat, eficace și continuu, împreună cu un sistem de monitorizare constantă a standardelor materiale pentru aceste centre și a serviciilor furnizate în cadrul lor, inclusiv pentru hotspoturi, și să garanteze că autoritățile responsabile dispun de resurse adecvate în acest scop.

Grecia ar trebui, de asemenea, să se asigure că, pe lângă centrele permanente, există și un număr corespunzător de centre de primire deschise temporare care sunt puse la dispoziție sau care pot fi puse la dispoziție în cel mai scurt timp, pentru a permite cazarea, în condiții adecvate, a unor afluxuri neașteptate de solicitanți de protecție internațională și a persoanelor aflate în întreținerea lor.

Autoritățile elene ar trebui să efectueze o evaluare amplă a nevoilor în ceea ce privește capacitatea totală de primire necesară, precum și natura acestei capacități, și să actualizeze în permanență această evaluare în funcție de noile evoluții.

Accesul la procedura de azil în primă instanță și resursele pentru această procedură

| 2. | Grecia ar trebui să depună în continuare eforturi pentru a se asigura că toți solicitanții de protecție internațională au acces efectiv la procedura de azil, în special:






  (a) | evaluând dacă numărul de angajați ai Serviciului pentru azil este adecvat pentru ca acesta să prelucreze cererile de azil primite în termenele prevăzute în Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

evaluând dacă numărul de angajați ai Serviciului pentru azil este adecvat pentru ca acesta să prelucreze cererile de azil primite în termenele prevăzute în Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil;

| (b) | asigurând, pe baza acestei evaluări, recrutarea personalului suplimentar necesar în Serviciul pentru azil pentru a putea, cât mai curând posibil, să prelucreze în mod eficient și în timp util toate cererile de protecție internațională, și/sau identificând personalul suplimentar, inclusiv gestionari de dosare și interpreți, care ar putea fi detașat de statele membre prin intermediul echipelor de asistență ale EASO; |
| --- | --- |

(b)

asigurând, pe baza acestei evaluări, recrutarea personalului suplimentar necesar în Serviciul pentru azil pentru a putea, cât mai curând posibil, să prelucreze în mod eficient și în timp util toate cererile de protecție internațională, și/sau identificând personalul suplimentar, inclusiv gestionari de dosare și interpreți, care ar putea fi detașat de statele membre prin intermediul echipelor de asistență ale EASO;

| (c) | înființând birouri sau unități regionale în materie de azil suplimentare, în conformitate cu nevoile generale de pe întreg teritoriul Greciei; |
| --- | --- |

(c)

înființând birouri sau unități regionale în materie de azil suplimentare, în conformitate cu nevoile generale de pe întreg teritoriul Greciei;

| (d) | accelerând interviurile și procedurile, dar menținând standardele necesare, cu sprijinul EASO dacă este cazul, inclusiv prin introducerea unor instrumente pentru interviuri și a unor instrumente de sprijin; |
| --- | --- |

(d)

accelerând interviurile și procedurile, dar menținând standardele necesare, cu sprijinul EASO dacă este cazul, inclusiv prin introducerea unor instrumente pentru interviuri și a unor instrumente de sprijin;

| (e) | reducând perioada de timp dintre exprimarea intenției de a solicita azil și depunerea efectivă a cererii de azil, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil. |
| --- | --- |

(e)

reducând perioada de timp dintre exprimarea intenției de a solicita azil și depunerea efectivă a cererii de azil, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil.

Evaluarea nevoilor menționată la litera (a) ar trebui să fie actualizată în permanență și să conțină informații privind numărul de persoane recrutate.

Autoritatea de apel

| 3. | Grecia ar trebui să își continue eforturile pentru a garanta disponibilitatea unor căi de atac eficace pentru toți solicitanții de protecție internațională, în special prin asigurarea următoarelor:






  (a) | funcționarea deplină a noii Autorități de apel prin instituirea celor 20 de comitete de apel prevăzute până la sfârșitul lunii februarie 2017 și suplimentarea acestui număr în funcție de nevoi, pe baza evaluării menționate mai jos; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

funcționarea deplină a noii Autorități de apel prin instituirea celor 20 de comitete de apel prevăzute până la sfârșitul lunii februarie 2017 și suplimentarea acestui număr în funcție de nevoi, pe baza evaluării menționate mai jos;

| (b) | resurse umane adecvate pentru Autoritatea de apel și comitetele de apel, inclusiv personal de sprijin, astfel încât să se soluționeze toate căile de atac pendinte și viitoare, inclusiv căile de atac întemeiate pe Declarația UE-Turcia; |
| --- | --- |

(b)

resurse umane adecvate pentru Autoritatea de apel și comitetele de apel, inclusiv personal de sprijin, astfel încât să se soluționeze toate căile de atac pendinte și viitoare, inclusiv căile de atac întemeiate pe Declarația UE-Turcia;

| (c) | soluționarea tuturor cererilor pendinte de control judiciar al deciziilor administrative, cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(c)

soluționarea tuturor cererilor pendinte de control judiciar al deciziilor administrative, cât mai curând posibil;

| (d) | creșterea numărului de decizii pe fiecare comitet, inclusiv, dacă este cazul, prin programarea de reuniuni mai frecvente, utilizarea de asistență juridică în elaborarea deciziilor, specializarea comitetelor și prin angajarea cu normă întreagă a membrilor acestora, fără a se aduce atingere independenței lor; |
| --- | --- |

(d)

creșterea numărului de decizii pe fiecare comitet, inclusiv, dacă este cazul, prin programarea de reuniuni mai frecvente, utilizarea de asistență juridică în elaborarea deciziilor, specializarea comitetelor și prin angajarea cu normă întreagă a membrilor acestora, fără a se aduce atingere independenței lor;

| (e) | cursuri de formare suficiente pentru membrii comitetului de apel, inclusiv cu sprijinul EASO, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(e)

cursuri de formare suficiente pentru membrii comitetului de apel, inclusiv cu sprijinul EASO, dacă este cazul.

Autoritățile elene ar trebui să identifice, pe baza evaluării complete și permanente a nevoilor, numărul de comitete de apel din subordinea noii Autorități de apel, de care este nevoie pentru a examina toate căile de atac înaintate de solicitanții de protecție internațională, resursele umane necesare pentru a asigura în continuare buna funcționare a acestor comitete și orice alte măsuri, cum ar fi schimbarea metodelor de lucru, care ar putea fi necesare. Aceasta ar trebui, în special, să includă o evaluare care să stabilească dacă cele 20 de comitete de apel care urmează să fie înființate până la sfârșitul lunii februarie 2017 sunt suficiente.

Asistența juridică

| 4. | Grecia ar trebui să asigure punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic în materie de acces la asistență juridică gratuită și faptul că toți solicitanții de azil beneficiază de asistența juridică necesară pentru controlul jurisdicțional al deciziilor administrative privind cererile de protecție internațională. În special, Grecia ar trebui:






  (a) | să pună în aplicare în mod eficace decizia ministerială privind furnizarea de servicii de asistență juridică gratuită, cât mai curând posibil; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

să pună în aplicare în mod eficace decizia ministerială privind furnizarea de servicii de asistență juridică gratuită, cât mai curând posibil;

| (b) | să instituie fără întârziere un contract pentru un registru permanent al avocaților care pot oferi aceste servicii solicitanților în etapa căii de atac, în Grecia. Între timp, Grecia ar trebui să se asigure că cele două proiecte în curs de derulare pe continent și pe insule furnizează asistență juridică efectivă gratuită tuturor solicitanților de azil care introduc o cale de atac. |
| --- | --- |

(b)

să instituie fără întârziere un contract pentru un registru permanent al avocaților care pot oferi aceste servicii solicitanților în etapa căii de atac, în Grecia. Între timp, Grecia ar trebui să se asigure că cele două proiecte în curs de derulare pe continent și pe insule furnizează asistență juridică efectivă gratuită tuturor solicitanților de azil care introduc o cale de atac.

Tratarea minorilor neînsoțiți și a persoanelor vulnerabile pe durata procedurii de azil

| 5. | Grecia ar trebui să asigure instituirea unor structuri adecvate și să ia măsuri corespunzătoare pentru identificarea și tratarea solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți. În special, Grecia ar trebui:






  (a) | să instituie o procedură adecvată de tutelă prin adoptarea cadrului legislativ necesar pentru punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Legea nr. 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

să instituie o procedură adecvată de tutelă prin adoptarea cadrului legislativ necesar pentru punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Legea nr. 4375/2016;

| (b) | să stabilească și să recruteze personalul necesar pentru Direcția pentru primiri și Departamentul pentru protecția minorilor neînsoțiți astfel încât să ofere de urgență garanțiile necesare în conformitate cu legislația în materie de azil privind regăsirea familiei și să asigure reprezentarea în justiție; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească și să recruteze personalul necesar pentru Direcția pentru primiri și Departamentul pentru protecția minorilor neînsoțiți astfel încât să ofere de urgență garanțiile necesare în conformitate cu legislația în materie de azil privind regăsirea familiei și să asigure reprezentarea în justiție;

| (c) | să se asigure că procedurile de identificare a solicitanților cu nevoi speciale în materie de procedură și de primire, inclusiv a minorilor neînsoțiți, sunt puse în practică astfel încât respectivii solicitanți să dispună de sprijinul psihosocial necesar, în special în cazul în care aceștia au fost victime ale violenței și exploatării sexuale sau ale traficului de persoane, și astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de interesul superior al copilului. |
| --- | --- |

(c)

să se asigure că procedurile de identificare a solicitanților cu nevoi speciale în materie de procedură și de primire, inclusiv a minorilor neînsoțiți, sunt puse în practică astfel încât respectivii solicitanți să dispună de sprijinul psihosocial necesar, în special în cazul în care aceștia au fost victime ale violenței și exploatării sexuale sau ale traficului de persoane, și astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de interesul superior al copilului.

Utilizarea finanțării din partea UE în cadrul programelor naționale

| 6. | Grecia ar trebui să se asigure că fondurile substanțiale din partea UE sunt pe deplin utilizate, în special prin mobilizarea fără întârziere a resurselor disponibile în cadrul programelor naționale FAMI și FSI și prin analizarea posibilității de a obține finanțare complementară din fondurile structurale. În acest context, Grecia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a mobiliza pe deplin fondurile disponibile în cadrul programelor naționale, cu scopul de a răspunde nevoilor urgente, în special în materie de primire și în ceea ce privește alte servicii pentru migranții aflați în Grecia, cu precădere prin îmbunătățirea coordonării la nivelul părților interesate relevante, prin consolidarea capacității operaționale și prin îmbunătățirea mecanismelor de punere în practică. |
| --- | --- |

6.

Asistența tehnică oferită de celelalte state membre

| 7. | Statelor membre li se cere să ofere Greciei sprijin suplimentar prin numirea de experți care să răspundă diverselor solicitări ale EASO, prin asigurarea unor detașări ale acestora pe o perioadă mai mare și prin identificarea unor profiluri cu mai multă experiență și mai specializate. |
| --- | --- |

7.

II.   MODALITĂȚI DE RELUARE A TRANSFERURILOR

| 8. | Se recomandă ca transferul solicitanților de azil către Grecia efectuat în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 să se reia în condițiile și în conformitate cu modalitățile prevăzute la punctele 9 și 10. |
| --- | --- |

8.

Domeniul de aplicare

| 9. | Reluarea transferurilor ar trebui să se aplice solicitanților de azil care au intrat în Grecia trecând în mod neregulamentar frontierele externe ale acesteia începând cu 15 martie 2017 sau, treptat, altor persoane pentru care Grecia este responsabilă, de la acea dată, conform altor criterii decât articolul 13 din capitolul III al Regulamentului (UE) nr. 604/2013, în funcție de capacitățile de primire și tratare a solicitanților în Grecia, în conformitate cu directivele 2013/32/UE și 2013/33/UE. Pentru moment, persoanele vulnerabile care solicită azil, inclusiv minorii neînsoțiți, nu ar trebui să fie transferate în Grecia. |
| --- | --- |

9.

Cooperare și garanții individuale

| 10. | Înainte de a transfera în Grecia un solicitant, autoritățile statelor membre sunt invitate să coopereze îndeaproape cu autoritățile elene pentru a asigura îndeplinirea condițiilor indicate la punctul 9 și în special primirea solicitantului într-un centru de primire care respectă standardele stabilite în legislația UE, în special în Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire, examinarea cererii sale în termenele stabilite în Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil, precum și pentru a asigura faptul că acesta va fi tratat conform legislației UE în ceea ce privește oricare alt aspect relevant. Autoritățile elene sunt invitate să coopereze pe deplin în ceea ce privește furnizarea acestor garanții celorlalte state membre. |
| --- | --- |

10.

III.   SPRIJIN ȘI RAPORTARE

Sprijinul acordat de EASO și raportarea

| 11. | EASO ar trebui să înființeze o echipă de experți care să fie detașați în Grecia cu misiunea de a sprijini cooperarea dintre statele membre și de a raporta cu privire la măsura în care persoanele transferate înapoi în Grecia în temeiul Regulamentului Dublin sunt tratate în conformitate cu garanțiile care trebuie să fie furnizate de Grecia, menționate la punctul 10. |
| --- | --- |

11.

Raportarea efectuată de Grecia

| 12. | Greciei i se cere să prezinte, până la 15 februarie 2017, un raport referitor la progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări. Raportul ar trebui să includă, mai ales, o descriere a acțiunilor întreprinse pentru remedierea deficiențelor nesoluționate, identificate în prezenta recomandare, inclusiv a modului în care autoritățile elene au pus la dispoziție sau plănuiesc să pună la dispoziție resursele umane și materiale necesare menționate la punctele 1-5 din prezenta recomandare și o descriere a evaluărilor continue ale nevoilor, menționate la punctele 1-3 din prezenta recomandare. În plus, acesta ar trebui să descrie modul în care autoritățile elene intenționează să pună în aplicare procedura de furnizare de garanții în cazuri individuale, menționată la punctul 10. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Raportul ar trebui să includă, de asemenea, următoarele informații:






  (a) | capacitatea de primire totală permanentă și temporară, actuală și planificată pentru cazarea solicitanților de protecție internațională și natura acestei capacități; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

capacitatea de primire totală permanentă și temporară, actuală și planificată pentru cazarea solicitanților de protecție internațională și natura acestei capacități;

| (b) | numărul total de cereri de azil pendinte în primă instanță; |
| --- | --- |

(b)

numărul total de cereri de azil pendinte în primă instanță;

| (c) | date cuprinzătoare cu privire la toate căile de atac pendinte și deciziile pronunțate în a doua instanță, inclusiv privind cazurile de admisibilitate, atât de către noile comitete de apel, cât și de către comitetele de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante; |
| --- | --- |

(c)

date cuprinzătoare cu privire la toate căile de atac pendinte și deciziile pronunțate în a doua instanță, inclusiv privind cazurile de admisibilitate, atât de către noile comitete de apel, cât și de către comitetele de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante;

| (d) | efectivele de personal totale, actuale și planificate pentru prelucrarea cererilor de azil înregistrate la Serviciul pentru azil și pentru Direcția pentru primiri și efectivele de personal totale, actuale și planificate, precum și numărul de comitete pe care Autoritatea de apel le-a pus treptat în funcțiune. |
| --- | --- |

(d)

efectivele de personal totale, actuale și planificate pentru prelucrarea cererilor de azil înregistrate la Serviciul pentru azil și pentru Direcția pentru primiri și efectivele de personal totale, actuale și planificate, precum și numărul de comitete pe care Autoritatea de apel le-a pus treptat în funcțiune.

| 14. | După 15 februarie 2017, Grecia trebuie să raporteze la fiecare două luni cu privire la punerea în aplicare a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

14.

Adoptată la Bruxelles, 8 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Dimitris AVRAMOPOULOS

Membru al Comisiei

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

1

(2)  
  M.S.S/Belgia și Grecia (nr. 30696/09) și N.S./Secretary of State for the Home Department, C-411/10 și C-493/10.

2

M.S.S/Belgia și Grecia

N.S./Secretary of State for the Home Department

(3)  Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (JO L 50, 25.2.2003, p. 1), înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 604/2013.

3

(4)  Datele Frontex din 4 decembrie 2016.

4

(5)  Declarația UE-Turcia, 18 martie 2016.

5

(6)  A se vedea rapoartele Comisiei privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  Media zilnică a numărului de sosiri în Grecia în perioada 1 mai-31 iulie 2016 a fost de 52, iar în perioada 1 august-29 noiembrie 2016 aceasta a fost de 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, site accesat la 6 decembrie 2016.

8

(9)  Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 239, 15.9.2015, p. 146) și Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 248, 24.9.2015, p. 80).

9

(10)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, Al optulea raport privind transferul și relocarea, 7 decembrie 2016, COM(2016) 791 final.

10

(11)  Recomandarea Comisiei din 10 februarie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 – C(2016) 871 final, Recomandarea Comisiei din 15 iunie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile specifice urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

11

(12)  Recomandarea Comisiei din 28 septembrie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile specifice urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 – C(2016) 6311 final.

12

(13)  Până la sfârșitul anului 2016, majoritatea cererilor „preînregistrate” ar trebui să fie complet înregistrate. Scopul acestui exercițiu de preînregistrare, care s-a încheiat în august 2016, a fost de a-i înregistra în prealabil pe toți resortisanții țărilor terțe care sosiseră în mod neregulamentar în Grecia înainte de 20 martie 2016 și care își exprimaseră dorința de a solicita protecție internațională, dar nu fuseseră încă direcționați către procedura de azil de către autoritățile elene. Aproximativ 28 000 de persoane au fost preînregistrate în timpul verii.

13

(14)  Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).

14

(15)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

15

(16)  
  „Legea nr. 4375/2016 privind structura și funcționarea Serviciului pentru azil, a Autorității de apel și a Serviciului de primire și identificare, instituirea Secretariatului general pentru primire și transpunerea în legislația elenă a Directivei 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (reformare) și alte dispoziții”, disponibilă la adresa: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Trebuie adoptate acte de punere în aplicare sub formă de decizii ministeriale sau coministeriale, astfel încât autoritățile elene să poată pune în aplicare legea în ansamblul său.

(17)  Legea nr. 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Legea nr. 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Aceste centre de urgență temporare și permanente au fost înființate în hotspoturile de pe insulele din Marea Egee și pe continent.

(20)  Ministrul grec Mouzalas a declarat că numărul efectiv de migranți din insule este mai mic (aproximativ 10-12 000).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Articolul 1 alineatul (3) din Legea nr. 4375/2016.

23

(24)  Informații privind personalul, furnizate de Serviciul elen pentru azil în cadrul unei reuniuni cu serviciile Comisiei, care a avut loc la 10 noiembrie 2016.

24

(25)  Cu toate acestea, având în vedere creșterea volumului de muncă, generată de punerea în aplicare a declarației UE-Turcia, comitetului alternativ i se transmit, spre examinare, 100 de cereri pe lună.

25

(26)  Decizie coministerială (JO B 1862), 24 iunie 2016.

26

(27)  Articolul 22 alineatul (3) din Legea nr. 4375/2016.

27

(28)  Articolul 28 din Decretul prezidențial nr. 114/2010.

28

(29)  Informații furnizate serviciilor Comisiei în cadrul unei reuniuni cu Autoritatea de apel, în noiembrie 2016.

29

(30)  Acordul de grant a fost semnat la data de 15 iulie 2016.

30

(31)  Decizia ministerială 1982/16 februarie 2016 (Monitorul Oficial, B' 335).

31

(32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?”, septembrie 2016, https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

(33)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, „Înapoi la Schengen – o foaie de parcurs”, COM(2016) 120 final, 4 martie 2016.

33

(34)  COM(2016) 270 final.

34

---

Rectificări

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 340/72

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/1015 al Comisiei din 17 iunie 2016 de modificare a anexelor II și III la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri de 1-naftilacetamidă, acid 1-naftilacetic, cloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepiquat și tralkoxidim din sau de pe anumite produse

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 172 din 29 iunie 2016
  )

La pagina 21, la punctul 2 din anexă:

în loc de:

| „2. | În anexa III, în partea B, se elimină coloanele pentru 1-naftilacetamidă, acid 1-naftilacetic, cloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepiquat și tralkoxidim.”, |
| --- | --- |

„2.

se citește:

| „2. | În anexa III, în partea A, se elimină coloanele pentru 1-naftilacetamidă, acid 1-naftilacetic, cloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepiquat și tralkoxidim.” |
| --- | --- |

„2.

---