# Službeni list L 340/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 340 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.15. prosinca 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 340

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.15. prosinca 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2250 оd 4. listopada 2016. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a | 2 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2251 оd 4. listopada 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu regulatornih tehničkih standarda za tehnike smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana (
  1
  ) | 9 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2252 оd 1. prosinca 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Oliva di Gaeta (ZOI)) | 47 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2253 оd 14. prosinca 2016. o otvaranju carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i prerađene poljoprivredne proizvode podrijetlom iz Južne Afrike i upravljanju njima | 48 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2254 оd 14. prosinca 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 57 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/2255 od 7. prosinca 2016. o prihvaćanju doprinosa trećih država misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2016/2256 оd 8. prosinca 2016. upućena državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 60 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2250 оd 4. listopada 2016. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a

2

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2251 оd 4. listopada 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu regulatornih tehničkih standarda za tehnike smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana (
  1
  )

1

9

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2252 оd 1. prosinca 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Oliva di Gaeta (ZOI))

47

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2253 оd 14. prosinca 2016. o otvaranju carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i prerađene poljoprivredne proizvode podrijetlom iz Južne Afrike i upravljanju njima

48

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2254 оd 14. prosinca 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

57

ODLUKE

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/2255 od 7. prosinca 2016. o prihvaćanju doprinosa trećih država misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2016/2256 оd 8. prosinca 2016. upućena državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

60

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 оd 17. lipnja 2016. o izmjeni priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-naftilacetamid, 1-naftiloctenu kiselinu, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat i tralkoksidim u ili na određenim proizvodima ( SL L 172, 29.6.2016. ) | 72 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 оd 17. lipnja 2016. o izmjeni priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-naftilacetamid, 1-naftiloctenu kiselinu, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat i tralkoksidim u ili na određenim proizvodima ( SL L 172, 29.6.2016. )

( SL L 172, 29.6.2016. )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/1

---

Obavijest o privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane

Europska unija i Republika Gana obavijestile su o završetku postupaka nužnih za privremenu primjenu prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1), u skladu s člankom 75. tog Sporazuma. Shodno tome, Sporazum se privremeno primjenjuje od 15. prosinca 2016. između Europske unije i Republike Gane.

1

---

(1)  
  SL L 287, 21.10.2016., str. 1.

1

---

UREDBE

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2250

оd 4. listopada 2016.

o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (1), a posebno članak 15. stavak 6.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (2), a osobito njezin članak 18.a,

budući da:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) br. 1380/2013 postupno je napuštanje prakse odbacivanja ulova u svim vrstama ribolova Unije uvođenjem obveze iskrcavanja ulova vrsta koje podliježu ograničenjima ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) br. 1380/2013 postupno je napuštanje prakse odbacivanja ulova u svim vrstama ribolova Unije uvođenjem obveze iskrcavanja ulova vrsta koje podliježu ograničenjima ulova.

| (2) | Člankom 15. stavkom 6. te Uredbe Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte o planovima za odbačeni ulov za razdoblje od najviše tri godine na temelju zajedničkih preporuka koje su izradile države članice nakon savjetovanja s mjerodavnim savjetodavnim vijećima. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 15. stavkom 6. te Uredbe Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte o planovima za odbačeni ulov za razdoblje od najviše tri godine na temelju zajedničkih preporuka koje su izradile države članice nakon savjetovanja s mjerodavnim savjetodavnim vijećima.

| (3) | Belgija, Danska, Njemačka, Francuska, Nizozemska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina imaju izravan upravljački interes u ribarstvu u Sjevernome moru. Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim vijećem za Sjeverno more te su države članice 3. lipnja 2016. Komisiji dostavile zajedničku preporuku o novom planu za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru. Relevantna znanstvena tijela dala su znanstveni doprinos koji je preispitao Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). Na sastanku stručne skupine održanom 14. srpnja na kojem je sudjelovalo 28 država članica i Komisija te Europski parlament u svojstvu promatrača raspravljalo se o dotičnim mjerama. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Danska, Njemačka, Francuska, Nizozemska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina imaju izravan upravljački interes u ribarstvu u Sjevernome moru. Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim vijećem za Sjeverno more te su države članice 3. lipnja 2016. Komisiji dostavile zajedničku preporuku o novom planu za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru. Relevantna znanstvena tijela dala su znanstveni doprinos koji je preispitao Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). Na sastanku stručne skupine održanom 14. srpnja na kojem je sudjelovalo 28 država članica i Komisija te Europski parlament u svojstvu promatrača raspravljalo se o dotičnim mjerama.

| (4) | Mjere uključene u zajedničku preporuku u skladu su s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

Mjere uključene u zajedničku preporuku u skladu su s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (5) | Za potrebe te Uredbe Sjeverno more obuhvaća zone ICES-a III.a i IV. Budući da se određeni pridneni stokovi relevantni za predloženi plan za odbačeni ulov nalaze i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a, dotične države članice preporučuju da se i ta zona ICES-a obuhvati planom za odbačeni ulov. |
| --- | --- |

(5)

Za potrebe te Uredbe Sjeverno more obuhvaća zone ICES-a III.a i IV. Budući da se određeni pridneni stokovi relevantni za predloženi plan za odbačeni ulov nalaze i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a, dotične države članice preporučuju da se i ta zona ICES-a obuhvati planom za odbačeni ulov.

| (6) | U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 obveza iskrcavanja u Sjevernome moru primjenjuje se najkasnije od 1. siječnja 2016. za:






  — | mješoviti ribolov bakalara, koljaka, pišmolja i crnog bakalara (ugljenar), |
| --- | --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 obveza iskrcavanja u Sjevernome moru primjenjuje se najkasnije od 1. siječnja 2016. za:

—

mješoviti ribolov bakalara, koljaka, pišmolja i crnog bakalara (ugljenar),

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | mješoviti ribolov lista običnog i iverka, |
| --- | --- |

—

mješoviti ribolov lista običnog i iverka,

| — | ribolov oslića i |
| --- | --- |

—

ribolov oslića i

| — | ribolov sjevernih kozica. |
| --- | --- |

—

ribolov sjevernih kozica.

U skladu s člankom 15. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013, u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2440 (3) utvrđuju se vrste koje se moraju iskrcavati od 1. siječnja 2016. Te su vrste crni bakalar (ugljenar), koljak, škamp, list obični, iverak, oslić i sjeverna kozica. Delegiranom uredbom (EU) 2015/2440 utvrđuje se i obveza iskrcavanja usputnih ulova sjevernih kozica. Tom Uredbom trebale bi se ponovno uvesti odredbe za vrste koje se iskrcavaju na temelju Delegirane uredbe (EU) 2015/2440 i utvrditi dodatne vrste riba i ribolova na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u 2017. i 2018.

| (7) | Dotične države članice tvrde da su pravila u pogledu ribolovnog napora utvrđena u poglavlju III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 (4) prepreka uspješnoj provedbi obveze iskrcavanja bakalara jer bi sustav upravljanja ribolovnim naporom iz tog poglavlja ometao fleksibilnost koja je potrebna za prilagodbu modela ribolova, kao što je odabir područja i ribolovnog alata, nakon uvođenja obveze iskrcavanja. Suzakonodavci trenutačno revidiraju Uredbu Vijeća (EZ) br. 1342/2008. Kako bi se spriječila istovremena primjena sustava upravljanja ribolovnim naporom i obveze iskrcavanja bakalara, obveza iskrcavanja bakalara trebala bi se početi primjenjivati tek nakon prestanka važenja sustava upravljanja ribolovnim naporom. |
| --- | --- |

(7)

Dotične države članice tvrde da su pravila u pogledu ribolovnog napora utvrđena u poglavlju III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 (4) prepreka uspješnoj provedbi obveze iskrcavanja bakalara jer bi sustav upravljanja ribolovnim naporom iz tog poglavlja ometao fleksibilnost koja je potrebna za prilagodbu modela ribolova, kao što je odabir područja i ribolovnog alata, nakon uvođenja obveze iskrcavanja. Suzakonodavci trenutačno revidiraju Uredbu Vijeća (EZ) br. 1342/2008. Kako bi se spriječila istovremena primjena sustava upravljanja ribolovnim naporom i obveze iskrcavanja bakalara, obveza iskrcavanja bakalara trebala bi se početi primjenjivati tek nakon prestanka važenja sustava upravljanja ribolovnim naporom.

| (8) | Delegiranom uredbom (EU) 2015/2440 uvedeno je izuzeće od obveze iskrcavanja svog ulova za vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja („izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja”) koje se primjenjuje na ulove škampa u zoni ICES-a III.a uz uvjet da se upotrebljavaju vrše ili određene pridnene koće. Tom se Delegiranom uredbom od država članica koje imaju izravan upravljački interes u Sjevernome moru traži da Komisiji dostave dodatne znanstvene informacije kojima se podupiru izuzeća za utvrđene pridnene koće. Navedene informacije dostavljene su i STECF je zaključio da su dovoljne. Stoga bi izuzeće trebalo biti uključeno u novi plan za odbačeni ulov. |
| --- | --- |

(8)

Delegiranom uredbom (EU) 2015/2440 uvedeno je izuzeće od obveze iskrcavanja svog ulova za vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja („izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja”) koje se primjenjuje na ulove škampa u zoni ICES-a III.a uz uvjet da se upotrebljavaju vrše ili određene pridnene koće. Tom se Delegiranom uredbom od država članica koje imaju izravan upravljački interes u Sjevernome moru traži da Komisiji dostave dodatne znanstvene informacije kojima se podupiru izuzeća za utvrđene pridnene koće. Navedene informacije dostavljene su i STECF je zaključio da su dovoljne. Stoga bi izuzeće trebalo biti uključeno u novi plan za odbačeni ulov.

| (9) | Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja za ulove škampa u potpodručju ICES-a IV. za određeni ribolovni alat uz uvjet da se upotrebljava selektivni uređaj Netgrid. |
| --- | --- |

(9)

Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja za ulove škampa u potpodručju ICES-a IV. za određeni ribolovni alat uz uvjet da se upotrebljava selektivni uređaj Netgrid.

| (10) | Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja za ulove lista običnog u potpodručju ICES-a IV. s pomoću određenih ribolovnih alata i uz određene uvjete koji pogoduju preživljavanju lista. |
| --- | --- |

(10)

Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće na temelju visoke stope preživljavanja za ulove lista običnog u potpodručju ICES-a IV. s pomoću određenih ribolovnih alata i uz određene uvjete koji pogoduju preživljavanju lista.

| (11) | Na temelju znanstvenih dokaza iz zajedničke preporuke, koje je preispitao STECF, i uzimajući u obzir značajke ribolovnih alata, ribarskih praksi i ekosustava ta bi izuzeća trebalo obuhvatiti ovom Uredbom za 2017. Države članice trebale bi dostaviti dodatne podatke kako bi omogućile STECF-u daljnje ocjenjivanje stopa preživljavanja škampa i običnog lista u potpodručju ICES-a IV. ulovljenih dotičnim koćama, a Komisiji reviziju relevantnog izuzeća. |
| --- | --- |

(11)

Na temelju znanstvenih dokaza iz zajedničke preporuke, koje je preispitao STECF, i uzimajući u obzir značajke ribolovnih alata, ribarskih praksi i ekosustava ta bi izuzeća trebalo obuhvatiti ovom Uredbom za 2017. Države članice trebale bi dostaviti dodatne podatke kako bi omogućile STECF-u daljnje ocjenjivanje stopa preživljavanja škampa i običnog lista u potpodručju ICES-a IV. ulovljenih dotičnim koćama, a Komisiji reviziju relevantnog izuzeća.

| (12) | Delegiranom uredbom (EU) 2015/2440 uvedena su izuzeća de minimis za






  — | obični list ulovljen trostrukim i jednostrukim mrežama stajaćicama u zoni ICES-a III.a, potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a, |
| --- | --- | --- |

(12)

Delegiranom uredbom (EU) 2015/2440 uvedena su izuzeća de minimis za

—

obični list ulovljen trostrukim i jednostrukim mrežama stajaćicama u zoni ICES-a III.a, potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a,

| — | obični list ulovljen određenim koćama s gredom u potpodručju ICES-a IV., |
| --- | --- |

—

obični list ulovljen određenim koćama s gredom u potpodručju ICES-a IV.,

| — | škamp ulovljen određenim pridnenim koćama u potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a i |
| --- | --- |

—

škamp ulovljen određenim pridnenim koćama u potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a i

| — | obični list i koljak zajedno ulovljene određenim pridnenim koćama u zoni ICES-a III.a. |
| --- | --- |

—

obični list i koljak zajedno ulovljene određenim pridnenim koćama u zoni ICES-a III.a.

Zajedničkom preporukom predlaže se daljnja primjena tih izuzeća. Stoga bi ona trebala biti uključena u novi plan za odbačeni ulov.

| (13) | Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće de minimis za ulov običnog lista, koljaka i pišmolja zajedno određenim pridnenim koćama u zoni ICES-a III.a., izuzeće de minimis za ulov običnog lista, koljaka i pišmolja zajedno košarama u zoni ICES-a III.a i za 2018. izuzeće de minimis za ulov pišmolja pridnenim koćama u zoni ICES-a IV.c. |
| --- | --- |

(13)

Zajednička preporuka obuhvaća izuzeće de minimis za ulov običnog lista, koljaka i pišmolja zajedno određenim pridnenim koćama u zoni ICES-a III.a., izuzeće de minimis za ulov običnog lista, koljaka i pišmolja zajedno košarama u zoni ICES-a III.a i za 2018. izuzeće de minimis za ulov pišmolja pridnenim koćama u zoni ICES-a IV.c.

| (14) | Na temelju uvjerljivih dokaza koje su za ta izuzeća dostavile države članice, koje je preispitao STECF, i koji je zaključio da ta izuzeća sadržavaju obrazložene argumente u prilog tome da je dodatna poboljšanja selektivnosti teško postići i/ili da podrazumijevaju nesrazmjerne troškove postupanja s neželjenim ulovom, Komisija smatra primjerenim utvrditi izuzeća de minimis u skladu s postotkom predloženim u zajedničkoj preporuci u okviru ograničenja iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju uvjerljivih dokaza koje su za ta izuzeća dostavile države članice, koje je preispitao STECF, i koji je zaključio da ta izuzeća sadržavaju obrazložene argumente u prilog tome da je dodatna poboljšanja selektivnosti teško postići i/ili da podrazumijevaju nesrazmjerne troškove postupanja s neželjenim ulovom, Komisija smatra primjerenim utvrditi izuzeća de minimis u skladu s postotkom predloženim u zajedničkoj preporuci u okviru ograničenja iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (15) | Za potrebe donošenja planova za odbačeni ulov te za vrste koje podliježu obvezi iskrcavanja, Komisija se člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 850/98 ovlašćuje za utvrđivanje minimalne referentne veličine za očuvanje (MCRS) u cilju osiguravanja zaštite nedoraslih morskih organizama. Minimalne referentne veličine za očuvanje mogu, prema potrebi, odstupati od veličina iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 850/98. Za škamp u zoni ICES-a III.a primjereno je zadržati minimalne referentne veličine za očuvanje utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2440, odnosno ukupnu duljinu od 105 mm i duljinu oklopa od 32 mm. Na temelju zajedničke preporuke i procjene STECF-a potrebno je dodati najmanju duljinu repa od 59 mm jer je u toj preporuci navedeno da ta duljina repa odgovara postojećim vrijednostima za ukupnu duljinu i duljinu oklopa. |
| --- | --- |

(15)

Za potrebe donošenja planova za odbačeni ulov te za vrste koje podliježu obvezi iskrcavanja, Komisija se člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 850/98 ovlašćuje za utvrđivanje minimalne referentne veličine za očuvanje (MCRS) u cilju osiguravanja zaštite nedoraslih morskih organizama. Minimalne referentne veličine za očuvanje mogu, prema potrebi, odstupati od veličina iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 850/98. Za škamp u zoni ICES-a III.a primjereno je zadržati minimalne referentne veličine za očuvanje utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2440, odnosno ukupnu duljinu od 105 mm i duljinu oklopa od 32 mm. Na temelju zajedničke preporuke i procjene STECF-a potrebno je dodati najmanju duljinu repa od 59 mm jer je u toj preporuci navedeno da ta duljina repa odgovara postojećim vrijednostima za ukupnu duljinu i duljinu oklopa.

| (16) | Planovi za odbačeni ulov mogu uključivati i tehničke mjere u pogledu vrsta ribolova ili vrsta obuhvaćenih obvezom iskrcavanja. Kako bi se povećala selektivnost ribolovnih alata i smanjio neželjeni ulov u Skagerraku, primjereno je zadržati određeni broj tehničkih mjera koje su Unija i Norveška dogovorile 2011 (5). i 2012. (6). |
| --- | --- |

(16)

Planovi za odbačeni ulov mogu uključivati i tehničke mjere u pogledu vrsta ribolova ili vrsta obuhvaćenih obvezom iskrcavanja. Kako bi se povećala selektivnost ribolovnih alata i smanjio neželjeni ulov u Skagerraku, primjereno je zadržati određeni broj tehničkih mjera koje su Unija i Norveška dogovorile 2011 (5). i 2012. (6).

| (17) | Kako bi se osigurala odgovarajuća kontrola, trebali bi se utvrditi posebni zahtjevi za države članice da utvrde popise plovila obuhvaćenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala odgovarajuća kontrola, trebali bi se utvrditi posebni zahtjevi za države članice da utvrde popise plovila obuhvaćenih ovom Uredbom.

| (18) | Budući da mjere predviđene ovom Uredbom izravno utječu na gospodarske aktivnosti povezane sa sezonom ribolova plovila Unije i na njezino planiranje, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave. Trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2018. kako bi bila u skladu s vremenskim okvirom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013, |
| --- | --- |

(18)

Budući da mjere predviđene ovom Uredbom izravno utječu na gospodarske aktivnosti povezane sa sezonom ribolova plovila Unije i na njezino planiranje, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave. Trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2018. kako bi bila u skladu s vremenskim okvirom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedba obveze iskrcavanja

Obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenuje se u potpodručju ICES-a IV. (Sjeverno more), potpodručju ICES-a III.a (Kattegat i Skagerrak) i vodama Unije u zoni ICES-a II.a (Norveško more) za ribolov utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „Ploha Seltra” znači selektivni uređaj koji se sastoji od gornje plohe veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (oka mrežnog tega u obliku romba), smještene u dio s četiri plohe i ugrađene, uz omjer spajanja od tri mrežna oka od 90 mm, na jedno mrežno oko od 270 mm, ili od gornje plohe veličine oka mrežnog tega od najmanje 140 mm (kvadratna oka mrežnog tega). Ta ploha duga je najmanje 3 m, smještena najviše 4 m od konopa za vezanje vreće mreže i pune je širine gornjeg sloja koće (tj. od ruba do ruba). |
| --- | --- |

1.

„Ploha Seltra” znači selektivni uređaj koji se sastoji od gornje plohe veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (oka mrežnog tega u obliku romba), smještene u dio s četiri plohe i ugrađene, uz omjer spajanja od tri mrežna oka od 90 mm, na jedno mrežno oko od 270 mm, ili od gornje plohe veličine oka mrežnog tega od najmanje 140 mm (kvadratna oka mrežnog tega). Ta ploha duga je najmanje 3 m, smještena najviše 4 m od konopa za vezanje vreće mreže i pune je širine gornjeg sloja koće (tj. od ruba do ruba).

| 2. | „Selektivni uređaj Netgrid” znači selektivni uređaj koji se sastoji od dijela s četiri plohe umetnutog u koću s dvije plohe s nagnutom površinom mreže oka mrežnog tega u obliku romba od najmanje 200 mm, koji vodi do izlaznog otvora na vrhu koće. |
| --- | --- |

2.

„Selektivni uređaj Netgrid” znači selektivni uređaj koji se sastoji od dijela s četiri plohe umetnutog u koću s dvije plohe s nagnutom površinom mreže oka mrežnog tega u obliku romba od najmanje 200 mm, koji vodi do izlaznog otvora na vrhu koće.

Članak 3.

Posebna pravila o obvezi iskrcavanja bakalara

Neovisno o članku 1. obveza iskrcavanja bakalara u skladu s ovom Uredbom primjenjuje se samo ako je Uredba (EZ) br. 1342/2008 ili njezino poglavlje III. stavljeno izvan snage prije 1. siječnja 2017.

Članak 4.

Izuzeća na temelju stope preživljavanja za škampe

1.   Izuzeće od obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja primjenjuje se na sljedeće ulove škampa:

| (a) | ulov vršama (FPO (7)); |
| --- | --- |

(a)

ulov vršama (FPO (7));

| (b) | ulov u zoni ICES-a III.a pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega od najmanje 70 mm, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

ulov u zoni ICES-a III.a pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega od najmanje 70 mm, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm;

| (c) | ulov u zoni ICES-a III.a pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega najmanje 90 mm, opremljenima plohom Seltra; |
| --- | --- |

(c)

ulov u zoni ICES-a III.a pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega najmanje 90 mm, opremljenima plohom Seltra;

| (d) | u 2017. ulov u zoni ICES-a IV. pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega najmanje 80 mm, opremljenima selektivnim uređajem Netgrid. |
| --- | --- |

(d)

u 2017. ulov u zoni ICES-a IV. pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega najmanje 80 mm, opremljenima selektivnim uređajem Netgrid.

2.   Škampi ulovljeni u slučajevima iz stavka 1. odmah se cijeli puštaju u more u području u kojem su ulovljeni.

3.   Države članice koje imaju izravan upravljački interes u Sjevernome moru do 1. svibnja 2017. Komisiji dostavljaju dodatne podatke uz one koji su predviđeni zajedničkoj preporuci od 3. lipnja 2016. te sve ostale relevantne znanstvene informacije kojima se podupire izuzeće iz stavka 1. točke (d) Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) te podatke i informacije procjenjuje do 1. rujna 2017.

Članak 5.

Izuzeće na temelju stope preživljavanja za obični list

1.   Izuzeće od obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja primjenjuju se u 2017. na ulove običnog lista manjeg od minimalne referentne veličine za očuvanje unutar šest nautičkih milja od obale u području ICES-a IV.c i izvan prepoznatih uzgajališta s pomoću koća sa širilicama (OTB) s vrećom oka mrežnog tega od 80 do 99 mm.

2.   Izuzeće iz članka 1. odnosi se samo na plovila najveće duljine 10 m i najveće snage motora 180 kW kada love u vodama dubine 15 m ili manje i pri ograničenju trajanja tegljenja na najviše 1:30 sati.

3.   Obični list ulovljen u slučajevima iz stavka 1. odmah se pušta u more.

4.   Države članice koje imaju izravan upravljački interes u Sjevernome moru do 1. svibnja 2017. Komisiji dostavljaju dodatne znanstvene informacije kojima se podupire izuzeće iz stavka 1. STECF te informacije procjenjuje do 1. rujna 2017.

Članak 6.

Izuzeća de minimis

Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 sljedeće količine mogu biti odbačene u skladu s člankom 15. stavkom 4. točkom (c) te Uredbe:

| (a) | za list obični, do najviše 3 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste plovilima koja se koriste trostrukim i jednostrukim mrežama stajaćicama (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) u zoni ICES-a III.a, potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a; |
| --- | --- |

(a)

za list obični, do najviše 3 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste plovilima koja se koriste trostrukim i jednostrukim mrežama stajaćicama (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) u zoni ICES-a III.a, potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije u zoni ICES-a II.a;

| (b) | za list obični manji od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 7 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste u 2017. i 6 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste u 2018. plovilima koja se koriste koćom s gredom (TBB) veličine oka mrežnog tega 80 – 119 mm, povećane veličine oka mrežnog tega u produžetku koće s gredom u potpodručju IV. ICES-a.; |
| --- | --- |

(b)

za list obični manji od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 7 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste u 2017. i 6 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste u 2018. plovilima koja se koriste koćom s gredom (TBB) veličine oka mrežnog tega 80 – 119 mm, povećane veličine oka mrežnog tega u produžetku koće s gredom u potpodručju IV. ICES-a.;

| (c) | za škamp manji od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 6 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN, OTT, TB) veličine oka mrežnog tega 80 – 99 mm u potpodručju IV. ICES-a i vodama Unije u zoni ICES-a II.a; |
| --- | --- |

(c)

za škamp manji od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 6 % ukupnog godišnjeg ulova te vrste plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN, OTT, TB) veličine oka mrežnog tega 80 – 99 mm u potpodručju IV. ICES-a i vodama Unije u zoni ICES-a II.a;

| (d) | u 2017. za list obični i koljak zajedno manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 2 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka i sjevernih kozica u ribolovu škampa plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega 70 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm u zoni ICES-a III.a; |
| --- | --- |

(d)

u 2017. za list obični i koljak zajedno manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 2 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka i sjevernih kozica u ribolovu škampa plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega 70 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm u zoni ICES-a III.a;

| (e) | u 2018. za list obični, koljak i pišmolj zajedno manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 4 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu škampa plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega 70 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm u zoni ICES-a III.a; |
| --- | --- |

(e)

u 2018. za list obični, koljak i pišmolj zajedno manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 4 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu škampa plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, TBN) veličine oka mrežnog tega 70 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm u zoni ICES-a III.a;

| (f) | za list obični, koljak i pišmolj manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 1 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu sjevernih kozica plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB) veličine oka mrežnog tega 35 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 19 mm i otvorom za ribe u zoni ICES-a III.a; |
| --- | --- |

(f)

za list obični, koljak i pišmolj manje od minimalne referentne veličine za očuvanje, do najviše 1 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu sjevernih kozica plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB) veličine oka mrežnog tega 35 mm ili veće, opremljenima rešetkom za sortiranje vrsta s razmakom između prečki rešetke od najviše 19 mm i otvorom za ribe u zoni ICES-a III.a;

| (g) | za list obični, koljak i pišmolj zajedno, do najviše 0,5 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu škampa košarama (FPO) u zoni ICES-a III.a; |
| --- | --- |

(g)

za list obični, koljak i pišmolj zajedno, do najviše 0,5 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, lista običnog, koljaka, pišmolja i sjevernih kozica u ribolovu škampa košarama (FPO) u zoni ICES-a III.a;

| (h) | u 2018. za pišmolj, do najviše 7 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, koljaka, lista, sjevernih kozica, pišmolja, iverka, crnog bakalara (ugljenar) i bakalara u miješanom ribolovu lista, pišmolja i vrsta bez ograničenja ulova plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, OTT) veličine oka mrežnog tega 70 do 99 mm u zoni ICES-a IV.c. |
| --- | --- |

(h)

u 2018. za pišmolj, do najviše 7 % ukupnog godišnjeg ulova škampa, koljaka, lista, sjevernih kozica, pišmolja, iverka, crnog bakalara (ugljenar) i bakalara u miješanom ribolovu lista, pišmolja i vrsta bez ograničenja ulova plovilima koja se koriste pridnenim koćama (OTB, OTT) veličine oka mrežnog tega 70 do 99 mm u zoni ICES-a IV.c.

Članak 7.

Minimalna referentna veličina za očuvanje

Odstupajući od minimalne referentne veličine za očuvanje utvrđene u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 850/98 minimalna referentna veličina za očuvanje škampa u zoni ICES-a III.a sljedeća je:

| (a) | ukupna duljina 105 mm; |
| --- | --- |

(a)

ukupna duljina 105 mm;

| (b) | duljina repa 59 mm; |
| --- | --- |

(b)

duljina repa 59 mm;

| (c) | duljina oklopa 32 mm. |
| --- | --- |

(c)

duljina oklopa 32 mm.

Članak 8.

Posebne tehničke mjere u Skagerraku

1.   Zabranjuje se prevoženje na plovilu ili uporaba bilo kakve koće, danske potegače, koće s gredom ili slične mreže na vuču veličine oka mrežnog tega manje od 120 mm u Skagerraku.

2.   Odstupajući od stavka 1. mogu se upotrebljavati i sljedeće koće:

| (a) | koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 90 mm, uz uvjet da je koća opremljena plohom Seltra ili razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm; |
| --- | --- |

(a)

koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 90 mm, uz uvjet da je koća opremljena plohom Seltra ili razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm;

| (b) | koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 70 mm (kvadratna oka mrežnog tega), opremljene razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 70 mm (kvadratna oka mrežnog tega), opremljene razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 35 mm;

| (c) | koće najmanje veličine oka mrežnog tega manje od 70 mm kojima se love pelagijske vrste ili vrste za industrijske namjene, uz uvjet da ulov sadržava više od 80 % jedne pelagijske vrste ili vrste za industrijske namjene ili više njih; |
| --- | --- |

(c)

koće najmanje veličine oka mrežnog tega manje od 70 mm kojima se love pelagijske vrste ili vrste za industrijske namjene, uz uvjet da ulov sadržava više od 80 % jedne pelagijske vrste ili vrste za industrijske namjene ili više njih;

| (d) | koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 35 mm kojima se love rakovi roda Pandalus, uz uvjet da je koća opremljena razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 19 mm. |
| --- | --- |

(d)

koće s vrećom veličine oka mrežnog tega od najmanje 35 mm kojima se love rakovi roda Pandalus, uz uvjet da je koća opremljena razdjelnom rešetkom s razmakom između prečki rešetke od najviše 19 mm.

3.   Uređaj za zadržavanje riba može se upotrebljavati u ribolovu rakova roda Pandalus u skladu sa stavkom 2. točkom (d), uz uvjet da postoje primjerene ribolovne mogućnosti kojima se obuhvaća usputni ulov te da je uređaj za zadržavanje

| — | konstruiran s gornjom plohom veličine kvadratna oka mrežnog tega od najmanje 120 mm, |
| --- | --- |

—

konstruiran s gornjom plohom veličine kvadratna oka mrežnog tega od najmanje 120 mm,

| — | duljine najmanje 3 m i |
| --- | --- |

—

duljine najmanje 3 m i

| — | širok najmanje kao razdjelna rešetka. |
| --- | --- |

—

širok najmanje kao razdjelna rešetka.

Članak 9.

Popis plovila

Države članice u skladu s kriterijima navedenima u Prilogu ovoj Uredbi utvrđuju plovila koja podliježu obvezi iskrcavanja za svaku vrstu ribolova. Do 31. prosinca 2016. Komisiji i drugim državama članicama s pomoću sigurnog web-mjesta Unije za kontrolu ribarstva dostavljaju popise svih plovila specijaliziranih za crni bakalar (ugljenar), kako je definirano u Prilogu, utvrđene u skladu s prvom rečenicom. Te bi popise trebale redovito ažurirati.

web

Članak 10.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2018.

Službenom listu Europske unije.

Međutim članak 9. primjenjuje se od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. listopada 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

1

(2)  
  SL L 125, 27.4.1998., str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2440 оd 22. listopada 2015. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih pridnenih vrsta u Sjevernome moru i u vodama Unije u zoni ICES-a II.a (SL L 336, 23.12.2015., str. 42.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 (SL L 348, 24.12.2008., str. 20.).

4

(5)  Usuglašeni zapisnik sa savjetovanja o ribarstvu između Norveške i Europske unije o regulaciji ribolova u Skagerraku i Kattegatu za 2012.

5

(6)  Usuglašeni zapisnik sa savjetovanja o ribarstvu između Europske unije i Norveške o mjerama za primjenu zabrane odbacivanja ulova i mjerama kontrole u području Skagerraka, 4. srpnja 2012.

6

(7)  Šifre ribolovnih alata iz ove Uredbe odnose se na šifre iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 404/2011 od 8. travnja 2011. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (SL L 112, 30.4.2011., str. 1.). Za plovila čija je ukupna duljina manja od 10 m, šifre ribolovnih alata iz ove tablice odnose se na šifre iz razvrstavanja ribolovnih alata FAO-a.

7

---

PRILOG

Ribolov koji podliježe obvezi iskrcavanja:

| Ribolovni alati (1)
   (2) | Veličina oka mrežnog tega | Dotične vrste |
| --- | --- | --- |
| Koće:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | U 2017. i 2018.: sav ulov crnog bakalara (ugljenar) (ako je ulovljen plovilom specijaliziranim za crni bakalar (3)), iverka, koljaka, pišmolja, bakalara, sjevernih kozica, običnog lista i škampa. |
| Koće:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70 – 99 mm | U 2017. i 2018.: sav ulov škampa, običnog lista, koljaka i sjevernih kozica.
  U 2018.: sav ulov pišmolja. |
| Koće:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32 – 69 mm | U 2017. i 2018.: sav ulov sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka i pišmolja. |
| Koće s gredom:
  TBB | ≥ 120 mm | U 2017. i 2018.: sav ulov iverka, sjevernih kozica, škampa, običnog lista, bakalara, koljaka i pišmolja. |
| Koće s gredom:
  TBB | 80 – 119 mm | U 2017. i 2018.: sav ulov običnog lista, sjevernih kozica, škampa i koljaka.
  U 2018.: sav ulov pišmolja. |
| Jednostruke mreže stajaćice, trostruke mreže stajaćice i zaplećuće mreže:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | U 2017. i 2018.: sav ulov običnog lista, sjevernih kozica, škampa, koljaka, pišmolja i bakalara (4). |
| Udičarski ribolovni alat:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | U 2017. i 2018.: sav ulov oslića, sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka, pišmolja i bakalara. |
| Klopke:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | U 2017. i 2018.: sav ulov sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka i pišmolja. |

Ribolovni alati (1)
   (2)

Veličina oka mrežnog tega

Dotične vrste

Koće:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

U 2017. i 2018.: sav ulov crnog bakalara (ugljenar) (ako je ulovljen plovilom specijaliziranim za crni bakalar (3)), iverka, koljaka, pišmolja, bakalara, sjevernih kozica, običnog lista i škampa.

Koće:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70 – 99 mm

U 2017. i 2018.: sav ulov škampa, običnog lista, koljaka i sjevernih kozica.

U 2018.: sav ulov pišmolja.

Koće:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32 – 69 mm

U 2017. i 2018.: sav ulov sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka i pišmolja.

Koće s gredom:

TBB

≥ 120 mm

U 2017. i 2018.: sav ulov iverka, sjevernih kozica, škampa, običnog lista, bakalara, koljaka i pišmolja.

Koće s gredom:

TBB

80 – 119 mm

U 2017. i 2018.: sav ulov običnog lista, sjevernih kozica, škampa i koljaka.

U 2018.: sav ulov pišmolja.

Jednostruke mreže stajaćice, trostruke mreže stajaćice i zaplećuće mreže:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

U 2017. i 2018.: sav ulov običnog lista, sjevernih kozica, škampa, koljaka, pišmolja i bakalara (4).

Udičarski ribolovni alat:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

U 2017. i 2018.: sav ulov oslića, sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka, pišmolja i bakalara.

Klopke:

FPO, FIX, FYK, FPN

U 2017. i 2018.: sav ulov sjevernih kozica, škampa, običnog lista, koljaka i pišmolja.

---

(1)  Šifre ribolovnih alata u ovoj tablici odnose se na šifre iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi (EU) br. 404/2011.

(2)  Za plovila čija je ukupna duljina manja od 10 m šifre ribolovnih alata iz ove tablice odnose se na šifre iz razvrstavanja ribolovnih alata FAO-a.

(3)  Plovilo se smatra specijaliziranim za crni bakalar ako uz uporabu koća veličine oka mrežnog tega ≥ 100 mm njegovo prosječno godišnje iskrcavanje crnog bakalara iznosi ≥ 50 % cjelokupnog iskrcavanja tog plovila u zoni EU-a i zoni treće zemlje u Sjevernom moru tijekom razdoblja od x – 4 do x – 2, pri čemu je x godina primjene, tj. 2012. – 2014. za 2016., 2013. – 2015. za 2017. i 2014. – 2016. za 2018. Ako se plovilo smatra specijaliziranim za crni bakalar jedne godine, takvim ga se smatra i sljedećih godina.

(4)  Obveza iskrcavanja bakalara ulovljenog jednostrukim mrežama stajaćicama, trostrukim mrežama stajaćicama i zaplećućim mrežama ne primjenjuje se u u zoni ICES-a III.aS.

---

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/9

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2251

оd 4. listopada 2016.

o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu regulatornih tehničkih standarda za tehnike smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 11. stavak 15.,

budući da:

| (1) | Druge ugovorne strane obvezne su se zaštititi od kreditnih izloženosti izvedenicama drugih ugovornih strana naplatom iznosa nadoknade kada poravnanje tih ugovora ne obavlja središnja druga ugovorna strana. U ovoj Uredbi propisuju se standardi za pravodobnu, točnu i primjereno odvojenu razmjenu kolaterala. Ti standardi trebali bi se obavezno primjenjivati na kolateral koji su duge ugovorne strane dužne naplatiti ili položiti u skladu s ovom Uredbom. Međutim, druge ugovorne strane koje su se složile naplatiti ili položiti kolateral koji nadilazi zahtjeve iz ove Uredbe trebale bi moći odabrati hoće li taj kolateral razmijeniti u skladu s tim standardima. |
| --- | --- |

(1)

Druge ugovorne strane obvezne su se zaštititi od kreditnih izloženosti izvedenicama drugih ugovornih strana naplatom iznosa nadoknade kada poravnanje tih ugovora ne obavlja središnja druga ugovorna strana. U ovoj Uredbi propisuju se standardi za pravodobnu, točnu i primjereno odvojenu razmjenu kolaterala. Ti standardi trebali bi se obavezno primjenjivati na kolateral koji su duge ugovorne strane dužne naplatiti ili položiti u skladu s ovom Uredbom. Međutim, druge ugovorne strane koje su se složile naplatiti ili položiti kolateral koji nadilazi zahtjeve iz ove Uredbe trebale bi moći odabrati hoće li taj kolateral razmijeniti u skladu s tim standardima.

| (2) | Druge ugovorne strane na koje se primjenjuju zahtjevi iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebale bi uzeti u obzir različite profile rizika nefinancijskih drugih ugovornih strana koje ne prekoračuju prag poravnanja iz članka 10. te Uredbe pri uspostavi postupaka za upravljanje rizikom za ugovore o OTC izvedenicama koje sklapaju s tim subjektima. Stoga bi drugim ugovornim stranama trebalo dopustiti da utvrde treba li se razina kreditnog rizika druge ugovorne strane koji čine te nefinancijske druge ugovorne strane, a koja je ispod tog praga poravnanja, smanjivati razmjenom kolaterala. Budući da se može pretpostaviti da nefinancijske druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koje bi bile ispod praga poravnanja da imaju poslovni nastan u Uniji imaju iste profile rizika kao nefinancijske druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje su ispod praga poravnanja, na obje vrste subjekata trebalo bi primijeniti isti pristup u cilju sprječavanja regulatorne arbitraže. |
| --- | --- |

(2)

Druge ugovorne strane na koje se primjenjuju zahtjevi iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 trebale bi uzeti u obzir različite profile rizika nefinancijskih drugih ugovornih strana koje ne prekoračuju prag poravnanja iz članka 10. te Uredbe pri uspostavi postupaka za upravljanje rizikom za ugovore o OTC izvedenicama koje sklapaju s tim subjektima. Stoga bi drugim ugovornim stranama trebalo dopustiti da utvrde treba li se razina kreditnog rizika druge ugovorne strane koji čine te nefinancijske druge ugovorne strane, a koja je ispod tog praga poravnanja, smanjivati razmjenom kolaterala. Budući da se može pretpostaviti da nefinancijske druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koje bi bile ispod praga poravnanja da imaju poslovni nastan u Uniji imaju iste profile rizika kao nefinancijske druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje su ispod praga poravnanja, na obje vrste subjekata trebalo bi primijeniti isti pristup u cilju sprječavanja regulatorne arbitraže.

| (3) | Druge ugovorne strane ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana moraju se zaštititi od rizika od mogućeg neispunjenja obveza druge ugovorne strane. Stoga su nužne dvije vrste kolaterala u obliku iznosa nadoknade da bi se moglo ispravno upravljati rizicima kojima su izložene te druge ugovorne strane. Prva vrsta je varijacijski iznos nadoknade kojim se druge ugovorne strane štite od izloženosti povezanih s trenutačnom tržišnom vrijednošću njihovih ugovora o OTC izvedenicama. Druga vrsta je inicijalni iznos nadoknade kojim se druge ugovorne strane štite od mogućih gubitaka koji bi nastali zbog promjena u tržišnoj vrijednosti pozicije izvedenica koja je nastala između posljednje razmjene varijacijskog iznosa nadoknade prije nego što druga ugovorna strana nije ispunila obveze i vremena zamjene ugovora o OTC izvedenicama ili ograničavanja povezanog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Druge ugovorne strane ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana moraju se zaštititi od rizika od mogućeg neispunjenja obveza druge ugovorne strane. Stoga su nužne dvije vrste kolaterala u obliku iznosa nadoknade da bi se moglo ispravno upravljati rizicima kojima su izložene te druge ugovorne strane. Prva vrsta je varijacijski iznos nadoknade kojim se druge ugovorne strane štite od izloženosti povezanih s trenutačnom tržišnom vrijednošću njihovih ugovora o OTC izvedenicama. Druga vrsta je inicijalni iznos nadoknade kojim se druge ugovorne strane štite od mogućih gubitaka koji bi nastali zbog promjena u tržišnoj vrijednosti pozicije izvedenica koja je nastala između posljednje razmjene varijacijskog iznosa nadoknade prije nego što druga ugovorna strana nije ispunila obveze i vremena zamjene ugovora o OTC izvedenicama ili ograničavanja povezanog rizika.

| (4) | Budući da središnja druga ugovorna strana može imati odobrenje za rad kao kreditna institucija u skladu sa zakonodavstvom Unije, potrebno je iz primjene zahtjeva ove Uredbe isključiti ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koje središnja druga ugovorna strana sklapa tijekom postupka za upravljanje neispunjenjem obveza jer se na te ugovore već primjenjuju odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013 (2) te se stoga ne primjenjuju odredbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Budući da središnja druga ugovorna strana može imati odobrenje za rad kao kreditna institucija u skladu sa zakonodavstvom Unije, potrebno je iz primjene zahtjeva ove Uredbe isključiti ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koje središnja druga ugovorna strana sklapa tijekom postupka za upravljanje neispunjenjem obveza jer se na te ugovore već primjenjuju odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013 (2) te se stoga ne primjenjuju odredbe ove Uredbe.

| (5) | U slučaju ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji uključuju plaćanje premije unaprijed kao jamstva za izvršenje ugovora, druga ugovorna strana koja zaprima uplatu premije („prodavatelj opcije”) nema trenutačnu ili moguću buduću izloženost druge ugovorne strane. Nadalje, dnevna tržišna vrijednost takvih ugovora već je obuhvaćena plaćanjem te premije. Stoga, kada se skup za netiranje sastoji od takvih pozicija opcija, prodavatelj opcije trebao bi moći izabrati da za te vrste OTC izvedenica neće naplatiti inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade ako prodavatelj opcije nije izložen nikakvom kreditnom riziku. Druga ugovorna strana koja plaća premiju („kupac opcije”) trebala bi naplatiti inicijalni i varijacijski iznos nadoknade. |
| --- | --- |

(5)

U slučaju ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji uključuju plaćanje premije unaprijed kao jamstva za izvršenje ugovora, druga ugovorna strana koja zaprima uplatu premije („prodavatelj opcije”) nema trenutačnu ili moguću buduću izloženost druge ugovorne strane. Nadalje, dnevna tržišna vrijednost takvih ugovora već je obuhvaćena plaćanjem te premije. Stoga, kada se skup za netiranje sastoji od takvih pozicija opcija, prodavatelj opcije trebao bi moći izabrati da za te vrste OTC izvedenica neće naplatiti inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade ako prodavatelj opcije nije izložen nikakvom kreditnom riziku. Druga ugovorna strana koja plaća premiju („kupac opcije”) trebala bi naplatiti inicijalni i varijacijski iznos nadoknade.

| (6) | Iako su postupci rješavanja sporova sadržani u bilateralnim sporazumima između drugih ugovornih strana korisni za skraćenje trajanja i učestalosti sporova, druge ugovorne strane trebale bi, u prvom stupnju, naplatiti barem nesporni iznos ako je poziv na uplatu iznosa nadoknade osporen. Time će se smanjiti rizik koji proizlazi iz osporenih transakcija i tako će se u mjeri u kojoj je to moguće osigurati kolateralizacija ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. |
| --- | --- |

(6)

Iako su postupci rješavanja sporova sadržani u bilateralnim sporazumima između drugih ugovornih strana korisni za skraćenje trajanja i učestalosti sporova, druge ugovorne strane trebale bi, u prvom stupnju, naplatiti barem nesporni iznos ako je poziv na uplatu iznosa nadoknade osporen. Time će se smanjiti rizik koji proizlazi iz osporenih transakcija i tako će se u mjeri u kojoj je to moguće osigurati kolateralizacija ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

| (7) | Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti u svim jurisdikcijama, ako druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji sklopi ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana s drugom ugovornom stranom koja ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijalni i varijacijski iznosi nadoknade trebali bi se razmijeniti u oba smjera. Druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje obavljaju transakcije s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećim zemljama trebale bi i dalje podlijegati obvezi ocjenjivanja pravne izvršivosti bilateralnih sporazuma i djelotvornosti sporazuma o odvajanju. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti u svim jurisdikcijama, ako druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji sklopi ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana s drugom ugovornom stranom koja ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijalni i varijacijski iznosi nadoknade trebali bi se razmijeniti u oba smjera. Druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje obavljaju transakcije s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećim zemljama trebale bi i dalje podlijegati obvezi ocjenjivanja pravne izvršivosti bilateralnih sporazuma i djelotvornosti sporazuma o odvajanju.

| (8) | Primjereno je dopustiti drugim ugovornim stranama da primjenjuju najniži iznos prijenosa kod razmjene kolaterala u cilju smanjenja operativnog opterećenja razmjene ograničenih iznosa pri malim promjenama izloženosti. Međutim, treba osigurati da se taj najniži iznos prijenosa upotrebljava kao operativni alat, a ne kao neosigurana kreditna linija između drugih ugovornih strana. Stoga bi trebalo odrediti najveću razinu za taj najniži iznos prijenosa. |
| --- | --- |

(8)

Primjereno je dopustiti drugim ugovornim stranama da primjenjuju najniži iznos prijenosa kod razmjene kolaterala u cilju smanjenja operativnog opterećenja razmjene ograničenih iznosa pri malim promjenama izloženosti. Međutim, treba osigurati da se taj najniži iznos prijenosa upotrebljava kao operativni alat, a ne kao neosigurana kreditna linija između drugih ugovornih strana. Stoga bi trebalo odrediti najveću razinu za taj najniži iznos prijenosa.

| (9) | Iz operativnih razloga u nekim slučajevima moglo bi biti primjerenije odrediti odvojene najniže iznose prijenosa za inicijalni i varijacijski iznos nadoknade. U tim slučajevima trebalo bi biti moguće da se druge ugovorne strane dogovore o odvojenim najnižim iznosima za prijenos varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade. Međutim, zbroj odvojenih najnižih iznosa za prijenos ne bi trebao prekoračivati najveću razinu najnižeg iznosa prijenosa. Iz praktičnih razloga trebalo bi biti moguće definirati najniži iznos prijenosa u valuti u kojoj se iznosi nadoknade obično razmjenjuju, a koja ne mora biti euro. |
| --- | --- |

(9)

Iz operativnih razloga u nekim slučajevima moglo bi biti primjerenije odrediti odvojene najniže iznose prijenosa za inicijalni i varijacijski iznos nadoknade. U tim slučajevima trebalo bi biti moguće da se druge ugovorne strane dogovore o odvojenim najnižim iznosima za prijenos varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade. Međutim, zbroj odvojenih najnižih iznosa za prijenos ne bi trebao prekoračivati najveću razinu najnižeg iznosa prijenosa. Iz praktičnih razloga trebalo bi biti moguće definirati najniži iznos prijenosa u valuti u kojoj se iznosi nadoknade obično razmjenjuju, a koja ne mora biti euro.

| (10) | Neke jurisdikcije trećih zemalja mogu utvrditi različito područje primjene Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe svojih zahtjeva za razmjenu kolaterala u odnosu na ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Stoga, iako je ovom Uredbom propisano da su u izračun iznosa nadoknade za potrebe prekograničnih skupina za netiranje uključeni samo ugovori o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji su uređeni Uredbom (EU) br. 648/2012, druge ugovorne strane u različitim jurisdikcijama možda bi morale udvostručiti potrebne izračune kako bi uzele u obzir različite definicije ili različita područja primjene proizvoda obuhvaćenih zahtjevima u skladu s povezanim zahtjevima za iznos nadoknade. To bi moglo dovesti do netočnih izračuna iznosa nadoknade. Nadalje, time bi se mogao povećati rizik od sporova. Stoga, dopuštanjem uporabe šireg skupa proizvoda u prekograničnim skupovima za netiranje koji uključuju sve ugovore o OTC izvedenicama koji podliježu razmjeni kolaterala u jednoj ili drugoj jurisdikciji olakšao bi se nesmetani postupak naplate iznosa nadoknade. Taj je pristup u skladu s ciljem smanjenja sistemskih rizika iz Uredbe (EU) br. 648/2012 jer bi se zahtjevi za iznos nadoknade primjenjivali na širi raspon proizvoda. |
| --- | --- |

(10)

Neke jurisdikcije trećih zemalja mogu utvrditi različito područje primjene Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe svojih zahtjeva za razmjenu kolaterala u odnosu na ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Stoga, iako je ovom Uredbom propisano da su u izračun iznosa nadoknade za potrebe prekograničnih skupina za netiranje uključeni samo ugovori o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji su uređeni Uredbom (EU) br. 648/2012, druge ugovorne strane u različitim jurisdikcijama možda bi morale udvostručiti potrebne izračune kako bi uzele u obzir različite definicije ili različita područja primjene proizvoda obuhvaćenih zahtjevima u skladu s povezanim zahtjevima za iznos nadoknade. To bi moglo dovesti do netočnih izračuna iznosa nadoknade. Nadalje, time bi se mogao povećati rizik od sporova. Stoga, dopuštanjem uporabe šireg skupa proizvoda u prekograničnim skupovima za netiranje koji uključuju sve ugovore o OTC izvedenicama koji podliježu razmjeni kolaterala u jednoj ili drugoj jurisdikciji olakšao bi se nesmetani postupak naplate iznosa nadoknade. Taj je pristup u skladu s ciljem smanjenja sistemskih rizika iz Uredbe (EU) br. 648/2012 jer bi se zahtjevi za iznos nadoknade primjenjivali na širi raspon proizvoda.

| (11) | Druge ugovore strane mogu odlučiti naplatiti inicijalne iznose nadoknade u gotovini. U tom slučaju na kolateral se ne bi smjeli primjenjivati korektivni faktori, pod uvjetom da je valuta kolaterala ona koja je navedena u ugovoru. Međutim, ako se inicijalni iznosi nadoknade naplaćuju u gotovini u valuti koja nije valuta iz ugovora, zbog razlika u valuti može nastati valutni rizik. Stoga bi se na inicijalne iznose nadoknade naplaćene u gotovini u drugoj valuti trebao primjenjivati korektivni faktor zbog razlike u valuti. Za varijacijski iznos nadoknade naplaćen u gotovini nije potreban korektivni faktor u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a, čak i ako je plaćanje izvršeno u valuti koja nije valuta iz ugovora. |
| --- | --- |

(11)

Druge ugovore strane mogu odlučiti naplatiti inicijalne iznose nadoknade u gotovini. U tom slučaju na kolateral se ne bi smjeli primjenjivati korektivni faktori, pod uvjetom da je valuta kolaterala ona koja je navedena u ugovoru. Međutim, ako se inicijalni iznosi nadoknade naplaćuju u gotovini u valuti koja nije valuta iz ugovora, zbog razlika u valuti može nastati valutni rizik. Stoga bi se na inicijalne iznose nadoknade naplaćene u gotovini u drugoj valuti trebao primjenjivati korektivni faktor zbog razlike u valuti. Za varijacijski iznos nadoknade naplaćen u gotovini nije potreban korektivni faktor u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a, čak i ako je plaćanje izvršeno u valuti koja nije valuta iz ugovora.

| (12) | Pri utvrđivanju razine zahtjeva za inicijalni iznos nadoknade, Bazelski odbor za nadzor banaka i odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire izričito su razmatrali dva aspekta, kako je navedeno u njihovu okviru „Zahtjevi za iznose nadoknade za izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana” iz ožujka 2015. („okvir BCBS-a i IOSCO-a”). Prvi aspekt je dostupnost visoke kreditne kvalitete i likvidne imovine kojom su pokriveni zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade. Drugi je načelo proporcionalnosti jer zahtjevi za inicijalne iznose nadoknade mogu nerazmjerno pogoditi manje financijske i nefinancijske druge ugovorne strane. Kako bi se zadržali jednaki uvjeti, ovom Uredbom trebao bi se uvesti prag koji je potpuno jednak pragu iz okvira BCBS-a i IOSCO-a, a ispod kojega dvije ugovorne strane nisu dužne razmjenjivati inicijalni iznos nadoknade. Time bi se trebali znatno smanjiti troškovi i operativno opterećenje manjih sudionika i ukloniti zabrinutost u pogledu dostupnosti visoke kreditne kvalitete i likvidne imovine bez ugrožavanja općih ciljeva Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Pri utvrđivanju razine zahtjeva za inicijalni iznos nadoknade, Bazelski odbor za nadzor banaka i odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire izričito su razmatrali dva aspekta, kako je navedeno u njihovu okviru „Zahtjevi za iznose nadoknade za izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana” iz ožujka 2015. („okvir BCBS-a i IOSCO-a”). Prvi aspekt je dostupnost visoke kreditne kvalitete i likvidne imovine kojom su pokriveni zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade. Drugi je načelo proporcionalnosti jer zahtjevi za inicijalne iznose nadoknade mogu nerazmjerno pogoditi manje financijske i nefinancijske druge ugovorne strane. Kako bi se zadržali jednaki uvjeti, ovom Uredbom trebao bi se uvesti prag koji je potpuno jednak pragu iz okvira BCBS-a i IOSCO-a, a ispod kojega dvije ugovorne strane nisu dužne razmjenjivati inicijalni iznos nadoknade. Time bi se trebali znatno smanjiti troškovi i operativno opterećenje manjih sudionika i ukloniti zabrinutost u pogledu dostupnosti visoke kreditne kvalitete i likvidne imovine bez ugrožavanja općih ciljeva Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (13) | Dok bi se pragovi uvijek trebali izračunavati na razini grupe, investicijski fondovi trebali bi se smatrati posebnim slučajevima jer njima može upravljati jedan investicijski upravitelj i mogu se smatrati jednom grupom. Međutim, ako su sredstva različiti skupovi imovine i nisu osigurana kolateralom, jamstvom ili ih ne podupiru drugi investicijski fondovi ili sam investicijski upravitelj, ona čine rizik koji je relativno slab u odnosu na ostatak grupe. Takvi investicijski fondovi stoga bi se za potrebe izračuna pragova trebali smatrati zasebnim subjektima, u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a. |
| --- | --- |

(13)

Dok bi se pragovi uvijek trebali izračunavati na razini grupe, investicijski fondovi trebali bi se smatrati posebnim slučajevima jer njima može upravljati jedan investicijski upravitelj i mogu se smatrati jednom grupom. Međutim, ako su sredstva različiti skupovi imovine i nisu osigurana kolateralom, jamstvom ili ih ne podupiru drugi investicijski fondovi ili sam investicijski upravitelj, ona čine rizik koji je relativno slab u odnosu na ostatak grupe. Takvi investicijski fondovi stoga bi se za potrebe izračuna pragova trebali smatrati zasebnim subjektima, u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a.

| (14) | Kada je riječ o inicijalnom iznosu nadoknade, zahtjevi iz ove Uredbe vjerojatno će imati mjerljivi učinak na likvidnost tržišta jer se imovina koja je dana kao kolateral ne može unovčiti ili na neki drugi način ponovno upotrijebiti za vrijeme trajanja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Takvi zahtjevi znatna su promjena u tržišnoj praksi i donose određene operativne i praktične izazove kojima će se trebati upravljati pri uvođenju novih zahtjeva. Uzimajući u obzir činjenicu da su varijacijskim iznosom nadoknade već obuhvaćene ostvarene fluktuacije vrijednosti ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana do trenutka neispunjenja obveza, smatra se razmjernim na primjenu zahtjeva za inicijalne iznose nadoknade primijeniti prag u iznosu od 8 milijardi EUR bruto zamišljenih iznosa važećih ugovora. Taj se prag primjenjuje na razini grupe ili, ako druga ugovorna strana nije dio grupe, na razini jednog subjekta. Ukupan bruto zamišljeni iznos važećih ugovora trebao bi se upotrebljavati kao odgovarajuća referentna vrijednost jer je odgovarajuća mjera za mjerenje veličine i složenosti portfelja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. To je također referentni iznos koji je lako pratiti i o njemu izvješćivati. Ti su pragovi također u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i stoga su u skladu s međunarodnim standardima. |
| --- | --- |

(14)

Kada je riječ o inicijalnom iznosu nadoknade, zahtjevi iz ove Uredbe vjerojatno će imati mjerljivi učinak na likvidnost tržišta jer se imovina koja je dana kao kolateral ne može unovčiti ili na neki drugi način ponovno upotrijebiti za vrijeme trajanja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Takvi zahtjevi znatna su promjena u tržišnoj praksi i donose određene operativne i praktične izazove kojima će se trebati upravljati pri uvođenju novih zahtjeva. Uzimajući u obzir činjenicu da su varijacijskim iznosom nadoknade već obuhvaćene ostvarene fluktuacije vrijednosti ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana do trenutka neispunjenja obveza, smatra se razmjernim na primjenu zahtjeva za inicijalne iznose nadoknade primijeniti prag u iznosu od 8 milijardi EUR bruto zamišljenih iznosa važećih ugovora. Taj se prag primjenjuje na razini grupe ili, ako druga ugovorna strana nije dio grupe, na razini jednog subjekta. Ukupan bruto zamišljeni iznos važećih ugovora trebao bi se upotrebljavati kao odgovarajuća referentna vrijednost jer je odgovarajuća mjera za mjerenje veličine i složenosti portfelja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. To je također referentni iznos koji je lako pratiti i o njemu izvješćivati. Ti su pragovi također u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i stoga su u skladu s međunarodnim standardima.

| (15) | Izloženosti koje proizlaze iz ugovora ili drugih ugovornih strana koje su trajno ili privremeno izuzete od iznosa nadoknade trebale bi isto biti uključene u izračun ukupnog bruto zamišljenog iznosa. To je zato što se svim ugovorima pridonosi utvrđivanju veličine i složenosti portfelja druge ugovorne strane. Ugovori o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i koji mogu biti izuzeti od zahtjeva iz ove Uredbe stoga su također relevantni za utvrđivanje veličine, raspona i složenosti portfelja druge ugovorne strane i trebale bi se stoga također uključiti u izračun pragova. |
| --- | --- |

(15)

Izloženosti koje proizlaze iz ugovora ili drugih ugovornih strana koje su trajno ili privremeno izuzete od iznosa nadoknade trebale bi isto biti uključene u izračun ukupnog bruto zamišljenog iznosa. To je zato što se svim ugovorima pridonosi utvrđivanju veličine i složenosti portfelja druge ugovorne strane. Ugovori o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i koji mogu biti izuzeti od zahtjeva iz ove Uredbe stoga su također relevantni za utvrđivanje veličine, raspona i složenosti portfelja druge ugovorne strane i trebale bi se stoga također uključiti u izračun pragova.

| (16) | Primjereno je utvrditi posebne postupke za upravljanje rizikom za određene vrste ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji imaju određeni profil rizika. Razmjenu varijacijskog iznosa nadoknade bez inicijalnog iznosa nadoknade trebalo bi posebno, u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a, smatrati primjerenom razmjenom kolaterala za fizički namirene devizne ugovore. Slično tomu, budući da se ugovori o razmjeni valuta mogu podijeliti na niz deviznih terminskih ugovora, inicijalnim dodatnim iznosom trebala bi biti obuhvaćena samo kamatna sastavnica. |
| --- | --- |

(16)

Primjereno je utvrditi posebne postupke za upravljanje rizikom za određene vrste ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji imaju određeni profil rizika. Razmjenu varijacijskog iznosa nadoknade bez inicijalnog iznosa nadoknade trebalo bi posebno, u skladu s okvirom BCBS-a i IOSCO-a, smatrati primjerenom razmjenom kolaterala za fizički namirene devizne ugovore. Slično tomu, budući da se ugovori o razmjeni valuta mogu podijeliti na niz deviznih terminskih ugovora, inicijalnim dodatnim iznosom trebala bi biti obuhvaćena samo kamatna sastavnica.

| (17) | Trebalo bi uzeti u obzir prepreke s kojima se suočavaju izdavatelji pokrivenih obveznica ili skupina za pokriće pri pružanju kolaterala. U skladu s posebnim skupom uvjeta, od pokrivenih izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće stoga ne bi trebalo zahtijevati da polože kolateral. Time bi se trebala omogućiti određena fleksibilnost pokrivenih izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće i pritom osigurati da su rizici za njihove druge ugovorne strane ograničeni. Izdavatelji pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće mogu se suočiti s pravnim zaprekama polaganju i naplati negotovinskog kolaterala za inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade ili polaganju varijacijskog iznosa nadoknade u gotovini jer bi se plaćanje varijacijskog iznosa nadoknade moglo smatrati potraživanjem koje je nadređeno potraživanjima imatelja obveznica, što bi moglo dovesti do pravne zapreke. Slično tomu, mogućnost zamjene ili povlačenja inicijalnog iznosa nadoknade mogla bi se smatrati potraživanjem koje je nadređeno potraživanjima imatelja obveznica koji su suočeni s istim zaprekama. Međutim, nema ograničenja u pogledu pokrivenog izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće za povrat gotovine prethodno naplaćene kao varijacijskog iznosa nadoknade. Od drugih ugovornih strana izdavatelja pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće trebalo bi stoga tražiti da polože varijacijski iznos nadoknade u gotovini i one bi trebale imati pravo dobiti povrat dijela tog iznosa ili cijeli iznos, ali od izdavatelja pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće trebalo bi tražiti samo da polože varijacijski iznos nadoknade za prethodno zaprimljen iznos u gotovini. |
| --- | --- |

(17)

Trebalo bi uzeti u obzir prepreke s kojima se suočavaju izdavatelji pokrivenih obveznica ili skupina za pokriće pri pružanju kolaterala. U skladu s posebnim skupom uvjeta, od pokrivenih izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće stoga ne bi trebalo zahtijevati da polože kolateral. Time bi se trebala omogućiti određena fleksibilnost pokrivenih izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće i pritom osigurati da su rizici za njihove druge ugovorne strane ograničeni. Izdavatelji pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće mogu se suočiti s pravnim zaprekama polaganju i naplati negotovinskog kolaterala za inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade ili polaganju varijacijskog iznosa nadoknade u gotovini jer bi se plaćanje varijacijskog iznosa nadoknade moglo smatrati potraživanjem koje je nadređeno potraživanjima imatelja obveznica, što bi moglo dovesti do pravne zapreke. Slično tomu, mogućnost zamjene ili povlačenja inicijalnog iznosa nadoknade mogla bi se smatrati potraživanjem koje je nadređeno potraživanjima imatelja obveznica koji su suočeni s istim zaprekama. Međutim, nema ograničenja u pogledu pokrivenog izdavatelja obveznica ili skupina za pokriće za povrat gotovine prethodno naplaćene kao varijacijskog iznosa nadoknade. Od drugih ugovornih strana izdavatelja pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće trebalo bi stoga tražiti da polože varijacijski iznos nadoknade u gotovini i one bi trebale imati pravo dobiti povrat dijela tog iznosa ili cijeli iznos, ali od izdavatelja pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće trebalo bi tražiti samo da polože varijacijski iznos nadoknade za prethodno zaprimljen iznos u gotovini.

| (18) | Druge ugovorne strane trebale bi uvijek ocijeniti izvršivost svojih sporazuma o netiranju i odvajanju. Ako se, s obzirom na pravni okvir druge stranke, pokaže da su te procjene negativne, druge ugovorne strane trebale bi se oslanjati na sporazume koji nisu dvosmjerna razmjena iznosa nadoknade. Kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim standardima, kako bi se izbjeglo onemogućivanje drugim ugovornim stranama iz Unije da trguju s drugim ugovornim stranama u tim jurisdikcijama i kako bi se osigurali jednaki uvjeti za druge ugovorne strane iz Unije, trebalo bi utvrditi najniži prag ispod kojeg druge ugovorne strane mogu trgovati s drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan u tim jurisdikcijama bez razmjene inicijalnog ili varijacijskog iznosa nadoknade. Ako stranke mogu naplatiti iznose nadoknade i osigurati da se za naplaćeni kolateral, za razliku od položenog kolaterala, mogu ispuniti odredbe iz ove Uredbe, druge ugovorne strane iz Unije uvijek bi trebale biti dužne naplatiti kolateral. Izloženosti iz ugovora s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u jurisdikcijama treće zemlje koje nisu obuhvaćene niti jednom razmjenom kolaterala zbog pravnih zapreka u tim jurisdikcijama trebale bi se ograničiti određivanjem granice jer se kapital ne smatra istovjetnim razmjeni iznosa nadoknade u vezi s izloženostima koje proizlaze iz ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i kapitalni zahtjevi ne primjenjuju se na sve druge ugovorne strane na koje se primjenjuju zahtjevi za iznose nadoknade u skladu s ovom Uredbom. Tu granicu trebalo bi utvrditi na način koji se može jednostavno izračunati i provjeriti. Kako bi se izbjeglo nakupljanje sistemskog rizika i izbjeglo da se takvim posebnim postupanjem stvara mogućnost zaobilaženja odredaba ove Uredbe, granicu bi trebalo utvrditi na konzervativnoj razini. Ta postupanja smatrala bi se dovoljno razboritima jer, uz iznos nadoknade, postoje i druge tehnike smanjivanja rizika. |
| --- | --- |

(18)

Druge ugovorne strane trebale bi uvijek ocijeniti izvršivost svojih sporazuma o netiranju i odvajanju. Ako se, s obzirom na pravni okvir druge stranke, pokaže da su te procjene negativne, druge ugovorne strane trebale bi se oslanjati na sporazume koji nisu dvosmjerna razmjena iznosa nadoknade. Kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim standardima, kako bi se izbjeglo onemogućivanje drugim ugovornim stranama iz Unije da trguju s drugim ugovornim stranama u tim jurisdikcijama i kako bi se osigurali jednaki uvjeti za druge ugovorne strane iz Unije, trebalo bi utvrditi najniži prag ispod kojeg druge ugovorne strane mogu trgovati s drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan u tim jurisdikcijama bez razmjene inicijalnog ili varijacijskog iznosa nadoknade. Ako stranke mogu naplatiti iznose nadoknade i osigurati da se za naplaćeni kolateral, za razliku od položenog kolaterala, mogu ispuniti odredbe iz ove Uredbe, druge ugovorne strane iz Unije uvijek bi trebale biti dužne naplatiti kolateral. Izloženosti iz ugovora s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u jurisdikcijama treće zemlje koje nisu obuhvaćene niti jednom razmjenom kolaterala zbog pravnih zapreka u tim jurisdikcijama trebale bi se ograničiti određivanjem granice jer se kapital ne smatra istovjetnim razmjeni iznosa nadoknade u vezi s izloženostima koje proizlaze iz ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i kapitalni zahtjevi ne primjenjuju se na sve druge ugovorne strane na koje se primjenjuju zahtjevi za iznose nadoknade u skladu s ovom Uredbom. Tu granicu trebalo bi utvrditi na način koji se može jednostavno izračunati i provjeriti. Kako bi se izbjeglo nakupljanje sistemskog rizika i izbjeglo da se takvim posebnim postupanjem stvara mogućnost zaobilaženja odredaba ove Uredbe, granicu bi trebalo utvrditi na konzervativnoj razini. Ta postupanja smatrala bi se dovoljno razboritima jer, uz iznos nadoknade, postoje i druge tehnike smanjivanja rizika.

| (19) | Radi zaštite od slučaja kada se kolateral ne može unovčiti odmah nakon što druga ugovorna stranka nije ispunila obveze, pri izračunu inicijalnog iznosa nadoknade nužno je uzeti u obzir vrijeme od posljednje razmjene kolaterala kojim je pokriven skup za netiranje ugovora s drugom stranom koja nije izvršila obveze do zaključivanja ugovora i ponovnog ograničavanja nastalog tržišnog rizika. To se razdoblje naziva „razdobljem iznosa nadoknade za rizik” („MPOR”) i ono je isti alat koji se upotrebljavao u članku 272. stavku 9. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), u pogledu kreditnog rizika kreditnih institucija druge ugovorne strane. Neovisno o tome, budući da su ciljevi dviju uredaba različiti te da su u Uredbi (EU) br. 575/2013 utvrđena pravila za izračun MPOR-a samo za potrebe zahtjeva za vlastita sredstva, ova Uredba trebala bi uključivati posebna pravila o MPOR-u koja su potrebna u kontekstu postupaka za upravljanje rizikom za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. MPOR-om bi se trebali uzeti u obzir postupci propisani ovom Uredbom za razmjenu iznosa nadoknade. |
| --- | --- |

(19)

Radi zaštite od slučaja kada se kolateral ne može unovčiti odmah nakon što druga ugovorna stranka nije ispunila obveze, pri izračunu inicijalnog iznosa nadoknade nužno je uzeti u obzir vrijeme od posljednje razmjene kolaterala kojim je pokriven skup za netiranje ugovora s drugom stranom koja nije izvršila obveze do zaključivanja ugovora i ponovnog ograničavanja nastalog tržišnog rizika. To se razdoblje naziva „razdobljem iznosa nadoknade za rizik” („MPOR”) i ono je isti alat koji se upotrebljavao u članku 272. stavku 9. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), u pogledu kreditnog rizika kreditnih institucija druge ugovorne strane. Neovisno o tome, budući da su ciljevi dviju uredaba različiti te da su u Uredbi (EU) br. 575/2013 utvrđena pravila za izračun MPOR-a samo za potrebe zahtjeva za vlastita sredstva, ova Uredba trebala bi uključivati posebna pravila o MPOR-u koja su potrebna u kontekstu postupaka za upravljanje rizikom za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. MPOR-om bi se trebali uzeti u obzir postupci propisani ovom Uredbom za razmjenu iznosa nadoknade.

| (20) | Inicijalni i varijacijski iznos nadoknade u načelu bi se trebali razmjenjivati najkasnije na kraju radnog dana nakon dana izvršenja. Međutim, produljenje vremena za razmjenu varijacijskog iznosa nadoknade dopušteno je ako se nadoknadi odgovarajućim izračunom MPOR-a. U protivnom, ako se ne primjenjuju zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade, produljenje bi trebalo dopustiti ako se naplatio odgovarajući iznos dodatnog varijacijskog iznosa nadoknade. |
| --- | --- |

(20)

Inicijalni i varijacijski iznos nadoknade u načelu bi se trebali razmjenjivati najkasnije na kraju radnog dana nakon dana izvršenja. Međutim, produljenje vremena za razmjenu varijacijskog iznosa nadoknade dopušteno je ako se nadoknadi odgovarajućim izračunom MPOR-a. U protivnom, ako se ne primjenjuju zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade, produljenje bi trebalo dopustiti ako se naplatio odgovarajući iznos dodatnog varijacijskog iznosa nadoknade.

| (21) | Kada razvijaju modele inicijalnog iznosa nadoknade i pri izračunu odgovarajućeg MPOR-a, druge ugovorne strane trebale bi uzeti u obzir potrebu za modelima kojima je obuhvaćena likvidnost tržišta, broj sudionika na tome tržištu i obujam relevantnih ugovora o OTC izvedenicama. Istovremeno treba razviti model koji obje strane mogu razumjeti, ponoviti i na koji se mogu osloniti za rješavanje sporova. Drugim ugovornim stranama stoga bi trebalo biti dopušteno kalibrirati model i izračunavati MPOR samo na temelju tržišnih uvjeta bez prilagodbe njihovih procjena značajkama određenih drugih ugovornih strana. To znači da druge ugovorne strane mogu odlučiti prihvatiti različite modele za izračun inicijalnog iznosa nadoknade koji će međusobno razmjenjivati i da ti inicijalni iznosi nadoknade možda neće biti simetrični. |
| --- | --- |

(21)

Kada razvijaju modele inicijalnog iznosa nadoknade i pri izračunu odgovarajućeg MPOR-a, druge ugovorne strane trebale bi uzeti u obzir potrebu za modelima kojima je obuhvaćena likvidnost tržišta, broj sudionika na tome tržištu i obujam relevantnih ugovora o OTC izvedenicama. Istovremeno treba razviti model koji obje strane mogu razumjeti, ponoviti i na koji se mogu osloniti za rješavanje sporova. Drugim ugovornim stranama stoga bi trebalo biti dopušteno kalibrirati model i izračunavati MPOR samo na temelju tržišnih uvjeta bez prilagodbe njihovih procjena značajkama određenih drugih ugovornih strana. To znači da druge ugovorne strane mogu odlučiti prihvatiti različite modele za izračun inicijalnog iznosa nadoknade koji će međusobno razmjenjivati i da ti inicijalni iznosi nadoknade možda neće biti simetrični.

| (22) | Ako je model inicijalnog iznosa nadoknade potrebno dovoljno učestalo ponovno kalibrirati, novom kalibracijom mogle bi se uzrokovati neočekivane razine zahtjeva za iznose nadoknade. Stoga bi trebalo utvrditi odgovarajuće razdoblje tijekom kojeg se iznosi nadoknade i dalje mogu razmjenjivati na temelju prethodne kalibracije. Time bi se drugim ugovornim stranama trebalo osigurati dovoljno vremena da se usklade s pozivima na uplatu iznosa nadoknade koji su dobiveni ponovnom kalibracijom. |
| --- | --- |

(22)

Ako je model inicijalnog iznosa nadoknade potrebno dovoljno učestalo ponovno kalibrirati, novom kalibracijom mogle bi se uzrokovati neočekivane razine zahtjeva za iznose nadoknade. Stoga bi trebalo utvrditi odgovarajuće razdoblje tijekom kojeg se iznosi nadoknade i dalje mogu razmjenjivati na temelju prethodne kalibracije. Time bi se drugim ugovornim stranama trebalo osigurati dovoljno vremena da se usklade s pozivima na uplatu iznosa nadoknade koji su dobiveni ponovnom kalibracijom.

| (23) | Kolateral bi se trebao smatrati slobodno prenosivim ako, u slučaju da polagatelj kolaterala ne izvrši svoje obveze, ne postoje regulatorne ili pravne zapreke ili potraživanja treće strane, među ostalim skrbnika treće strane. Međutim, određena potraživanja, na primjer troškovi i rashodi nastali zbog prijenosa kolaterala, u obliku zaloga koji se redovito nameću za sve prijenose vrijednosnica, ne bi se trebali smatrati zaprekom koja bi dovela do situacije u kojoj bi se zapreka uvijek mogla utvrditi. |
| --- | --- |

(23)

Kolateral bi se trebao smatrati slobodno prenosivim ako, u slučaju da polagatelj kolaterala ne izvrši svoje obveze, ne postoje regulatorne ili pravne zapreke ili potraživanja treće strane, među ostalim skrbnika treće strane. Međutim, određena potraživanja, na primjer troškovi i rashodi nastali zbog prijenosa kolaterala, u obliku zaloga koji se redovito nameću za sve prijenose vrijednosnica, ne bi se trebali smatrati zaprekom koja bi dovela do situacije u kojoj bi se zapreka uvijek mogla utvrditi.

| (24) | Druga ugovorna strana koja se naplaćuje trebala bi imati operativnu sposobnost unovčiti kolateral u slučaju da davatelj kolaterala ne ispuni svoje obveze. Druga ugovorna strana koja se naplaćuje trebala bi također moći upotrijebiti gotovinski prihod od unovčenja za sklapanje jednakovrijednog ugovora s drugom ugovornom stranom ili za ograničavanje nastalog rizika. Pristup tržištu stoga bi trebao biti preduvjet kako bi naplatitelj kolaterala mogao prodati kolateral ili ga ponovno kupiti u razumnom roku. Ta sposobnost trebala bi biti neovisna o polagatelju kolaterala. |
| --- | --- |

(24)

Druga ugovorna strana koja se naplaćuje trebala bi imati operativnu sposobnost unovčiti kolateral u slučaju da davatelj kolaterala ne ispuni svoje obveze. Druga ugovorna strana koja se naplaćuje trebala bi također moći upotrijebiti gotovinski prihod od unovčenja za sklapanje jednakovrijednog ugovora s drugom ugovornom stranom ili za ograničavanje nastalog rizika. Pristup tržištu stoga bi trebao biti preduvjet kako bi naplatitelj kolaterala mogao prodati kolateral ili ga ponovno kupiti u razumnom roku. Ta sposobnost trebala bi biti neovisna o polagatelju kolaterala.

| (25) | Naplaćeni kolateral mora biti dovoljno velike likvidnosti i kreditne kvalitete da se drugoj ugovornoj strani koja se naplaćuje omogući unovčenje pozicije bez gubitka uzrokovanog značajnim promjenama vrijednosti u slučaju da druga ugovorna strana ne ispuni obveze. Kreditnu kvalitetu kolaterala trebalo bi procijeniti na temelju priznatih metodologija, na primjer rejtinga vanjskih institucija za procjenu kreditne sposobnosti. Međutim, u cilju smanjenja rizika od mehaničkog oslanjanja na vanjske rejtinge, trebalo bi uvesti niz dodatnih zaštitnih mjera. Te zaštitne mjere trebale bi uključivati mogućnost uporabe odobrenog modela utemeljenog na internim rejting-sustavima („IRB”) i mogućnost odgađanja zamjene kolaterala koji se zbog pogoršanja rejtinga ne može priznati, u cilju učinkovitog smanjenja mogućih učinaka naglog pogoršanja zbog pretjeranog oslanjanja na vanjske procjene kreditnog rizika. |
| --- | --- |

(25)

Naplaćeni kolateral mora biti dovoljno velike likvidnosti i kreditne kvalitete da se drugoj ugovornoj strani koja se naplaćuje omogući unovčenje pozicije bez gubitka uzrokovanog značajnim promjenama vrijednosti u slučaju da druga ugovorna strana ne ispuni obveze. Kreditnu kvalitetu kolaterala trebalo bi procijeniti na temelju priznatih metodologija, na primjer rejtinga vanjskih institucija za procjenu kreditne sposobnosti. Međutim, u cilju smanjenja rizika od mehaničkog oslanjanja na vanjske rejtinge, trebalo bi uvesti niz dodatnih zaštitnih mjera. Te zaštitne mjere trebale bi uključivati mogućnost uporabe odobrenog modela utemeljenog na internim rejting-sustavima („IRB”) i mogućnost odgađanja zamjene kolaterala koji se zbog pogoršanja rejtinga ne može priznati, u cilju učinkovitog smanjenja mogućih učinaka naglog pogoršanja zbog pretjeranog oslanjanja na vanjske procjene kreditnog rizika.

| (26) | Dok se korektivnim faktorima smanjuje rizik da naplaćeni kolateral nije dovoljan za pokrivanje potreba za iznosom nadoknade u vrijeme financijskih poteškoća, kada se prihvaća negotovinski kolateral potrebni su i drugi čimbenici za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se on može djelotvorno unovčiti. Druge ugovorne strane posebno bi trebale osigurati da je naplaćeni kolateral razumno diversificiran u pogledu pojedinačnih izdavatelja, vrsta izdavatelja i kategorija imovine. |
| --- | --- |

(26)

Dok se korektivnim faktorima smanjuje rizik da naplaćeni kolateral nije dovoljan za pokrivanje potreba za iznosom nadoknade u vrijeme financijskih poteškoća, kada se prihvaća negotovinski kolateral potrebni su i drugi čimbenici za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se on može djelotvorno unovčiti. Druge ugovorne strane posebno bi trebale osigurati da je naplaćeni kolateral razumno diversificiran u pogledu pojedinačnih izdavatelja, vrsta izdavatelja i kategorija imovine.

| (27) | Unovčavanje kolaterala kojeg su položile druge ugovorne strane koje nisu sistemski važne ima ograničen utjecaj na financijsku stabilnost. Nadalje, ograničenja koncentracije u pogledu inicijalnog iznosa nadoknade mogu biti opterećujuća za druge ugovorne strane s malim portfeljima OTC izvedenica jer bi one mogle imati ograničen broj dostupnih prihvatljivih kolaterala. Stoga, iako je diversifikacija kolaterala valjani čimbenik za smanjenje rizika, od drugih ugovornih strana koje nisu sistemski važne ne bi se trebalo zahtijevati da diversificiraju kolateral. S druge strane, sistemski važne financijske institucije i druge ugovorne strane s velikim portfeljima OTC izvedenica koje uzajamno trguju trebale bi primjenjivati ograničenja koncentracija na najmanje inicijalni iznos nadoknade, među ostalim u pogledu kolaterala koji se priznaje kojim su obuhvaćeni vrijednosni papiri za državni dug država članica. Te druge ugovorne strane dovoljno su napredne da mogu preobraziti kolateral ili pristupiti višestrukim tržištima te da izdavatelji mogu dovoljno diversificirati položeni kolateral. U članku 131. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđeno je utvrđivanje institucija koje su sistemski važne u skladu s pravom Unije. Međutim, s obzirom na široko područje primjene Uredbe (EU) br. 648/2012, trebalo bi uvesti kvantitativni prag kako bi se zahtjevi za ograničenja koncentracija primjenjivali i na druge ugovorne strane koje možda nisu obuhvaćene postojećim klasifikacijama sistemski važnih institucija, ali na koje bi se ograničenja koncentracije svejedno trebale primjenjivati zbog veličine njihovih portfelja OTC izvedenica. |
| --- | --- |

(27)

Unovčavanje kolaterala kojeg su položile druge ugovorne strane koje nisu sistemski važne ima ograničen utjecaj na financijsku stabilnost. Nadalje, ograničenja koncentracije u pogledu inicijalnog iznosa nadoknade mogu biti opterećujuća za druge ugovorne strane s malim portfeljima OTC izvedenica jer bi one mogle imati ograničen broj dostupnih prihvatljivih kolaterala. Stoga, iako je diversifikacija kolaterala valjani čimbenik za smanjenje rizika, od drugih ugovornih strana koje nisu sistemski važne ne bi se trebalo zahtijevati da diversificiraju kolateral. S druge strane, sistemski važne financijske institucije i druge ugovorne strane s velikim portfeljima OTC izvedenica koje uzajamno trguju trebale bi primjenjivati ograničenja koncentracija na najmanje inicijalni iznos nadoknade, među ostalim u pogledu kolaterala koji se priznaje kojim su obuhvaćeni vrijednosni papiri za državni dug država članica. Te druge ugovorne strane dovoljno su napredne da mogu preobraziti kolateral ili pristupiti višestrukim tržištima te da izdavatelji mogu dovoljno diversificirati položeni kolateral. U članku 131. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđeno je utvrđivanje institucija koje su sistemski važne u skladu s pravom Unije. Međutim, s obzirom na široko područje primjene Uredbe (EU) br. 648/2012, trebalo bi uvesti kvantitativni prag kako bi se zahtjevi za ograničenja koncentracija primjenjivali i na druge ugovorne strane koje možda nisu obuhvaćene postojećim klasifikacijama sistemski važnih institucija, ali na koje bi se ograničenja koncentracije svejedno trebale primjenjivati zbog veličine njihovih portfelja OTC izvedenica.

| (28) | Na mirovinske sustave primjenjuju se bilateralni zahtjevi kolateralizacije. Međutim, važno je izbjeći da ti zahtjevi predstavljaju pretjerano opterećenje za očekivane rezultate takvih sustava te posljedično mirovinske prihode budućih umirovljenika. Obveze mirovinskih sustava prema umirovljenicima izražene su u lokalnim valutama i njihova ulaganja moraju stoga biti u istoj valuti kako bi se izbjegli troškovi i rizici neusklađenosti valuta. Stoga je primjereno predvidjeti da se ograničenja koncentracija ne primjenjuju na mirovinske sustave na isti način kao na druge ugovorne strane. Međutim, važno je uspostaviti odgovarajuće postupke za upravljanje rizikom u cilju praćenja i uklanjanja mogućih rizika od koncentracija koji nastaju iz tog posebnog sustava. Primjenu tih odredaba na mirovinske sustave trebalo bi pratiti i preispitati uzimajući u obzir tržišna kretanja. |
| --- | --- |

(28)

Na mirovinske sustave primjenjuju se bilateralni zahtjevi kolateralizacije. Međutim, važno je izbjeći da ti zahtjevi predstavljaju pretjerano opterećenje za očekivane rezultate takvih sustava te posljedično mirovinske prihode budućih umirovljenika. Obveze mirovinskih sustava prema umirovljenicima izražene su u lokalnim valutama i njihova ulaganja moraju stoga biti u istoj valuti kako bi se izbjegli troškovi i rizici neusklađenosti valuta. Stoga je primjereno predvidjeti da se ograničenja koncentracija ne primjenjuju na mirovinske sustave na isti način kao na druge ugovorne strane. Međutim, važno je uspostaviti odgovarajuće postupke za upravljanje rizikom u cilju praćenja i uklanjanja mogućih rizika od koncentracija koji nastaju iz tog posebnog sustava. Primjenu tih odredaba na mirovinske sustave trebalo bi pratiti i preispitati uzimajući u obzir tržišna kretanja.

| (29) | Poteškoće s odvajanjem gotovinskog kolaterala trebalo bi priznati tako da se drugim ugovornim stranama dopusti da uplate ograničeni iznos inicijalnog iznosa nadoknade u gotovini i skrbnicima da ponovno ulože taj gotovinski kolateral. Međutim, gotovina koju drži skrbnik obveza je koju on ima prema drugoj ugovornoj strani koja polaže kolateral, zbog čega nastaje kreditni rizik u pogledu te strane. Stoga, da bi smanjio sistemski rizik, na uporabu gotovine kao inicijalnog iznosa nadoknade trebali bi se primjenjivati zahtjevi diversifikacije barem za sistemski važne institucije. Od sistemski važnih institucija trebalo bi se zahtijevati da ograniče iznos naplaćenog inicijalnog iznosa nadoknade u gotovini ili da diversificiraju izloženosti uporabom više skrbnika. |
| --- | --- |

(29)

Poteškoće s odvajanjem gotovinskog kolaterala trebalo bi priznati tako da se drugim ugovornim stranama dopusti da uplate ograničeni iznos inicijalnog iznosa nadoknade u gotovini i skrbnicima da ponovno ulože taj gotovinski kolateral. Međutim, gotovina koju drži skrbnik obveza je koju on ima prema drugoj ugovornoj strani koja polaže kolateral, zbog čega nastaje kreditni rizik u pogledu te strane. Stoga, da bi smanjio sistemski rizik, na uporabu gotovine kao inicijalnog iznosa nadoknade trebali bi se primjenjivati zahtjevi diversifikacije barem za sistemski važne institucije. Od sistemski važnih institucija trebalo bi se zahtijevati da ograniče iznos naplaćenog inicijalnog iznosa nadoknade u gotovini ili da diversificiraju izloženosti uporabom više skrbnika.

| (30) | Vrijednost kolaterala ne bi trebala biti u značajnoj pozitivnoj korelaciji s kreditnom sposobnošću polagatelja kolaterala niti s vrijednošću portfelja izvedenica čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana jer bi se time ugrozila djelotvornost zaštite koju pruža naplaćeni kolateral. U skladu s time, vrijednosne papire koje je izdao polagatelj kolaterala ili njegovi povezani subjekti ne bi trebalo prihvaćati kao kolateral. Od drugih ugovornih strana također bi se trebalo zahtijevati da prate podliježe li naplaćeni kolateral drugim vrstama specifičnog povratnog rizika. |
| --- | --- |

(30)

Vrijednost kolaterala ne bi trebala biti u značajnoj pozitivnoj korelaciji s kreditnom sposobnošću polagatelja kolaterala niti s vrijednošću portfelja izvedenica čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana jer bi se time ugrozila djelotvornost zaštite koju pruža naplaćeni kolateral. U skladu s time, vrijednosne papire koje je izdao polagatelj kolaterala ili njegovi povezani subjekti ne bi trebalo prihvaćati kao kolateral. Od drugih ugovornih strana također bi se trebalo zahtijevati da prate podliježe li naplaćeni kolateral drugim vrstama specifičnog povratnog rizika.

| (31) | U slučaju da druga ugovorna strana ne ispuni obveze, druga ugovora strana koja ispunjava obveze trebala bi moći u dovoljno kratkom vremenu unovčiti imovinu naplaćenu kao kolateral kao inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade radi zaštite od gubitaka na temelju ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Ta bi imovina trebala biti vrlo likvidna i ne bi trebala biti izložena pretjeranom kreditnom, tržišnom ili valutnom riziku. U mjeri u kojoj je vrijednost kolaterala izložena tim rizicima, trebalo bi primjenjivati odgovarajuće korektivne faktore osjetljive na rizik. |
| --- | --- |

(31)

U slučaju da druga ugovorna strana ne ispuni obveze, druga ugovora strana koja ispunjava obveze trebala bi moći u dovoljno kratkom vremenu unovčiti imovinu naplaćenu kao kolateral kao inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade radi zaštite od gubitaka na temelju ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. Ta bi imovina trebala biti vrlo likvidna i ne bi trebala biti izložena pretjeranom kreditnom, tržišnom ili valutnom riziku. U mjeri u kojoj je vrijednost kolaterala izložena tim rizicima, trebalo bi primjenjivati odgovarajuće korektivne faktore osjetljive na rizik.

| (32) | Kako bi se osigurao pravodobni prijenos kolaterala, druge ugovorne strane trebale bi uspostaviti učinkovite operativne postupke. Zbog toga postupci za bilateralnu razmjenu kolaterala moraju biti dovoljno detaljni, transparentni i pouzdani. Ako se druge ugovorne strane ne slože oko operativnog okvira za učinkoviti izračun poziva na uplatu iznosa nadoknade te za njegovu prijavu i dovršenje te ne uspostave taj okvir, može doći do sporova i neuspjelih razmjena kolaterala čija je posljedica neosigurana izloženost u okviru ugovora o OTC izvedenicama. Zbog toga je od ključne važnosti da druge ugovorne strane uspostave jasne unutarnje politike i standarde u pogledu prijenosa kolaterala. Svako odstupanje od tih politika trebali bi strogo preispitati svi relevantni unutarnji dionici koji moraju odobriti takva odstupanja. Nadalje, sve primjenjive uvjete u pogledu operativne razmjene kolaterala trebalo bi točno i detaljno evidentirati na stabilan, brz i sustavan način. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se osigurao pravodobni prijenos kolaterala, druge ugovorne strane trebale bi uspostaviti učinkovite operativne postupke. Zbog toga postupci za bilateralnu razmjenu kolaterala moraju biti dovoljno detaljni, transparentni i pouzdani. Ako se druge ugovorne strane ne slože oko operativnog okvira za učinkoviti izračun poziva na uplatu iznosa nadoknade te za njegovu prijavu i dovršenje te ne uspostave taj okvir, može doći do sporova i neuspjelih razmjena kolaterala čija je posljedica neosigurana izloženost u okviru ugovora o OTC izvedenicama. Zbog toga je od ključne važnosti da druge ugovorne strane uspostave jasne unutarnje politike i standarde u pogledu prijenosa kolaterala. Svako odstupanje od tih politika trebali bi strogo preispitati svi relevantni unutarnji dionici koji moraju odobriti takva odstupanja. Nadalje, sve primjenjive uvjete u pogledu operativne razmjene kolaterala trebalo bi točno i detaljno evidentirati na stabilan, brz i sustavan način.

| (33) | Druge ugovorne strane koje sklapaju ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana trebale bi radi pravne sigurnosti sklopiti ugovor o razmjeni kolaterala. Zbog toga bi ugovor o razmjeni kolaterala trebao uključivati sva materijalna prava i obveze drugih ugovornih strana primjenjive na ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana. |
| --- | --- |

(33)

Druge ugovorne strane koje sklapaju ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana trebale bi radi pravne sigurnosti sklopiti ugovor o razmjeni kolaterala. Zbog toga bi ugovor o razmjeni kolaterala trebao uključivati sva materijalna prava i obveze drugih ugovornih strana primjenjive na ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

| (34) | Kolateralom se štiti druga ugovorna strana koja se naplaćuje u slučaju da druga ugovorna strana koja ga je položila ne izvrši svoje obveze. Međutim, obje su druge ugovorne strane odgovorne osigurati da se načinom na koji se naplaćeni kolateral drži za drugu ugovornu stranu koja je kolateral položila ne povećava rizik od gubitka viška položenog kolaterala u slučaju da druga ugovorna strana koja ga naplaćuje ne ispuni obveze. Iz tog razloga bilateralnim sporazumom između drugih ugovornih strana trebalo bi se objema drugim ugovornim stranama omogućiti da pravodobno procijene kolateral kada na to imaju pravo i stoga su potrebna pravila o odvajanju i pravila kojima se predviđa ocjenjivanje djelotvornosti sporazuma u tom pogledu, uzimajući u obzir pravna ograničenja i tržišne prakse svake jurisdikcije. |
| --- | --- |

(34)

Kolateralom se štiti druga ugovorna strana koja se naplaćuje u slučaju da druga ugovorna strana koja ga je položila ne izvrši svoje obveze. Međutim, obje su druge ugovorne strane odgovorne osigurati da se načinom na koji se naplaćeni kolateral drži za drugu ugovornu stranu koja je kolateral položila ne povećava rizik od gubitka viška položenog kolaterala u slučaju da druga ugovorna strana koja ga naplaćuje ne ispuni obveze. Iz tog razloga bilateralnim sporazumom između drugih ugovornih strana trebalo bi se objema drugim ugovornim stranama omogućiti da pravodobno procijene kolateral kada na to imaju pravo i stoga su potrebna pravila o odvajanju i pravila kojima se predviđa ocjenjivanje djelotvornosti sporazuma u tom pogledu, uzimajući u obzir pravna ograničenja i tržišne prakse svake jurisdikcije.

| (35) | Ponovnim stavljanjem pod hipoteku, ponovnim zalogom ili ponovnom uporabom naplaćenog kolaterala kao inicijalnih iznosa nadoknade stvorili bi se novi rizici za druge ugovorne strane zbog potraživanja trećih strana u pogledu imovine u slučaju neispunjenja obveza. Zbog pravnih i operativnih komplikacija moglo bi doći do kašnjenja s povratom kolaterala u slučaju neispunjenja obveze naplatitelja inicijalnog kolaterala ili treće strane ili bi to čak bilo nemoguće. Da bi se mogla očuvati učinkovitost okvira i osigurati odgovarajuće smanjenje kreditnih rizika druge ugovorne strane, ne bi trebalo dopustiti ponovno stavljanje pod hipoteku, zalog ili ponovnu uporabu kolaterala naplaćenog kao inicijalnog iznosa nadoknade. |
| --- | --- |

(35)

Ponovnim stavljanjem pod hipoteku, ponovnim zalogom ili ponovnom uporabom naplaćenog kolaterala kao inicijalnih iznosa nadoknade stvorili bi se novi rizici za druge ugovorne strane zbog potraživanja trećih strana u pogledu imovine u slučaju neispunjenja obveza. Zbog pravnih i operativnih komplikacija moglo bi doći do kašnjenja s povratom kolaterala u slučaju neispunjenja obveze naplatitelja inicijalnog kolaterala ili treće strane ili bi to čak bilo nemoguće. Da bi se mogla očuvati učinkovitost okvira i osigurati odgovarajuće smanjenje kreditnih rizika druge ugovorne strane, ne bi trebalo dopustiti ponovno stavljanje pod hipoteku, zalog ili ponovnu uporabu kolaterala naplaćenog kao inicijalnog iznosa nadoknade.

| (36) | S obzirom na poteškoće s odvajanjem gotovine, trenutačne prakse razmjene gotovinskog kolaterala u određenim jurisdikcijama i potreba za oslanjanjem na gotovinu umjesto na vrijednosne papire u određenim okolnostima kada bi prijenos vrijednosnih papira mogao biti spriječen operativnim ograničenjima, gotovinski kolateral naplaćen kao inicijalni iznos nadoknade uvijek bi trebala držati središnja banka ili kreditna institucija treće strane jer se time osigurava odvajanje od dviju drugih ugovornih strana u ugovoru. Kako bi se osiguralo takvo odvajanje, kreditna institucija treće strane ne bi trebala pripadati istoj grupi kao jedna od drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(36)

S obzirom na poteškoće s odvajanjem gotovine, trenutačne prakse razmjene gotovinskog kolaterala u određenim jurisdikcijama i potreba za oslanjanjem na gotovinu umjesto na vrijednosne papire u određenim okolnostima kada bi prijenos vrijednosnih papira mogao biti spriječen operativnim ograničenjima, gotovinski kolateral naplaćen kao inicijalni iznos nadoknade uvijek bi trebala držati središnja banka ili kreditna institucija treće strane jer se time osigurava odvajanje od dviju drugih ugovornih strana u ugovoru. Kako bi se osiguralo takvo odvajanje, kreditna institucija treće strane ne bi trebala pripadati istoj grupi kao jedna od drugih ugovornih strana.

| (37) | Kada druga ugovorna strana obavijesti relevantno nadležno tijelo o svojoj namjeri da iskoristi izuzeće za unutargrupne transakcije, ona bi trebala dostaviti cijeli spis sa svim relevantnim informacijama koje su potrebne nadležnom tijelu da dovrši svoje ocjenjivanje kako bi moglo odlučiti jesu li ispunjeni uvjeti za izuzeće. |
| --- | --- |

(37)

Kada druga ugovorna strana obavijesti relevantno nadležno tijelo o svojoj namjeri da iskoristi izuzeće za unutargrupne transakcije, ona bi trebala dostaviti cijeli spis sa svim relevantnim informacijama koje su potrebne nadležnom tijelu da dovrši svoje ocjenjivanje kako bi moglo odlučiti jesu li ispunjeni uvjeti za izuzeće.

| (38) | Da bi se smatralo da grupa ima dovoljno čvrste i pouzdane postupke za upravljanje rizikom, mora biti ispunjen niz uvjeta. Grupa bi trebala osigurati redovito praćenje unutargrupnih izloženosti i trebalo bi zajamčiti pravodobno namirenje obveza koje proizlaze iz unutargrupnih ugovora o OTC izvedenicama na temelju alata za praćenje i likvidnost na razini grupe koji su u skladu sa složenošću unutargrupnih transakcija. |
| --- | --- |

(38)

Da bi se smatralo da grupa ima dovoljno čvrste i pouzdane postupke za upravljanje rizikom, mora biti ispunjen niz uvjeta. Grupa bi trebala osigurati redovito praćenje unutargrupnih izloženosti i trebalo bi zajamčiti pravodobno namirenje obveza koje proizlaze iz unutargrupnih ugovora o OTC izvedenicama na temelju alata za praćenje i likvidnost na razini grupe koji su u skladu sa složenošću unutargrupnih transakcija.

| (39) | Da bi izuzeće za unutargrupne transakcije bilo primjenjivo, mora biti sigurno da se nikakvim zakonodavnim, regulatornim, administrativnim ili drugim propisanim odredbama primjenjivog prava neće moći zakonito onemogućiti unutargrupne druge ugovorne strane da ispune svoje obveze prijenosa novca ili otplate obveza ili vrijednosnih papira u skladu s uvjetima unutargrupnih transakcija. Slično tomu, unutargrupne druge ugovorne strane ili grupe ne bi smjele imati operativne ili poslovne postupke kojima bi se mogla uzrokovati nedostupnost sredstava za ispunjenje platnih obveza koje svakodnevno dospijevaju ili nemogućnost brzog elektroničkog prijenosa sredstava. |
| --- | --- |

(39)

Da bi izuzeće za unutargrupne transakcije bilo primjenjivo, mora biti sigurno da se nikakvim zakonodavnim, regulatornim, administrativnim ili drugim propisanim odredbama primjenjivog prava neće moći zakonito onemogućiti unutargrupne druge ugovorne strane da ispune svoje obveze prijenosa novca ili otplate obveza ili vrijednosnih papira u skladu s uvjetima unutargrupnih transakcija. Slično tomu, unutargrupne druge ugovorne strane ili grupe ne bi smjele imati operativne ili poslovne postupke kojima bi se mogla uzrokovati nedostupnost sredstava za ispunjenje platnih obveza koje svakodnevno dospijevaju ili nemogućnost brzog elektroničkog prijenosa sredstava.

| (40) | Ova Uredba uključuje niz detaljnih zahtjeva koje grupa mora ispuniti da bi mogla dobiti izuzeće od uplate iznosa nadoknade za unutargrupne transakcije. Osim tih zahtjeva, ako jedna od dvije druge ugovorne strane u grupi ima domicil u trećoj zemlji za koju još nije dostavljena potvrda istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, grupa mora razmijeniti varijacijske i primjereno odvojene inicijalne iznose nadoknade za sve unutargrupne transakcije s društvima kćerima u tim trećim zemljama. Kako bi se izbjegla nerazmjerna primjena zahtjeva za iznos nadoknade i uzimajući u obzir slične zahtjeve za obveze poravnanja, u ovoj Uredbi trebalo bi predvidjeti odgođenu provedbu tog posebnog zahtjeva. Time bi se osiguralo dovoljno vremena za okončanje postupka dostavljanja potvrde o istovjetnosti pri ćemu se ne bi zahtijevala neučinkovita dodjele sredstava grupama koje imaju društva kćeri s domicilom u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(40)

Ova Uredba uključuje niz detaljnih zahtjeva koje grupa mora ispuniti da bi mogla dobiti izuzeće od uplate iznosa nadoknade za unutargrupne transakcije. Osim tih zahtjeva, ako jedna od dvije druge ugovorne strane u grupi ima domicil u trećoj zemlji za koju još nije dostavljena potvrda istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, grupa mora razmijeniti varijacijske i primjereno odvojene inicijalne iznose nadoknade za sve unutargrupne transakcije s društvima kćerima u tim trećim zemljama. Kako bi se izbjegla nerazmjerna primjena zahtjeva za iznos nadoknade i uzimajući u obzir slične zahtjeve za obveze poravnanja, u ovoj Uredbi trebalo bi predvidjeti odgođenu provedbu tog posebnog zahtjeva. Time bi se osiguralo dovoljno vremena za okončanje postupka dostavljanja potvrde o istovjetnosti pri ćemu se ne bi zahtijevala neučinkovita dodjele sredstava grupama koje imaju društva kćeri s domicilom u trećim zemljama.

| (41) | Uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, drugim ugovornim stranama koje imaju slične portfelje i stoga općenito manje operacija trebalo bi dati više vremena da prilagode svoje unutarnje sustave i postupke kako bi ispunile zahtjeve ove Uredbe. Da bi se mogla postići odgovarajuća ravnoteža između smanjenja rizika koji proizlaze iz OTC izvedenica čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i odgovarajuće primjene ove Uredbe, te kako bi se postigla međunarodna usklađenost i umanjile mogućnosti za regulatornu arbitražu u cilju izbjegavanja narušavanja tržišta, nužno je razdoblje postupnog uvođenja zahtjeva. Razdobljem postupnog uvođenja zahtjeva koje se uvodi ovom Uredbom uzima se u obzir raspored dogovoren u okviru BCBS-a i IOSCO-a, koji je uspostavljen upućivanjem na studiju o kvantitativnom učinku u kojoj su sudjelovale kreditne institucije Unije. |
| --- | --- |

(41)

Uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, drugim ugovornim stranama koje imaju slične portfelje i stoga općenito manje operacija trebalo bi dati više vremena da prilagode svoje unutarnje sustave i postupke kako bi ispunile zahtjeve ove Uredbe. Da bi se mogla postići odgovarajuća ravnoteža između smanjenja rizika koji proizlaze iz OTC izvedenica čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i odgovarajuće primjene ove Uredbe, te kako bi se postigla međunarodna usklađenost i umanjile mogućnosti za regulatornu arbitražu u cilju izbjegavanja narušavanja tržišta, nužno je razdoblje postupnog uvođenja zahtjeva. Razdobljem postupnog uvođenja zahtjeva koje se uvodi ovom Uredbom uzima se u obzir raspored dogovoren u okviru BCBS-a i IOSCO-a, koji je uspostavljen upućivanjem na studiju o kvantitativnom učinku u kojoj su sudjelovale kreditne institucije Unije.

| (42) | U Delegiranoj uredbi Komisije (*1) navodi se definicija fizički namirenih deviznih terminskih ugovora u Uniji. Međutim, ta definicija u ovom trenutku nije primjenjiva i ti proizvodi nisu u Uniji definirani na usklađen način. Stoga, kako bi se izbjeglo stvaranje nejednakih uvjeta u Uniji, nužno je uskladiti primjenu odgovarajućih tehnika smanjenja rizika s datumom primjene odgovarajućeg Delegiranog akta. Konkretni datum kada bi se u svakom slučaju trebali primjenjivati odgovarajući zahtjevi utvrđuje se i kako bi se izbjegla prekomjerna kašnjenja u pogledu uvođenja tehnika smanjenja rizika. |
| --- | --- |

(42)

U Delegiranoj uredbi Komisije (*1) navodi se definicija fizički namirenih deviznih terminskih ugovora u Uniji. Međutim, ta definicija u ovom trenutku nije primjenjiva i ti proizvodi nisu u Uniji definirani na usklađen način. Stoga, kako bi se izbjeglo stvaranje nejednakih uvjeta u Uniji, nužno je uskladiti primjenu odgovarajućih tehnika smanjenja rizika s datumom primjene odgovarajućeg Delegiranog akta. Konkretni datum kada bi se u svakom slučaju trebali primjenjivati odgovarajući zahtjevi utvrđuje se i kako bi se izbjegla prekomjerna kašnjenja u pogledu uvođenja tehnika smanjenja rizika.

| (43) | Kako bi se izbjegla fragmentacija tržišta i osigurali jednaki uvjeti na globalnoj razini za druge ugovorne strane Unije s poslovnim nastanom u Uniji i potvrđujući činjenicu da se u nekim jurisdikcijama razmjena varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade za opcije s jednom dionicom i opcije dioničkog indeksa ne primjenjuju jednaki zahtjevi za iznose nadoknade, trebalo bi postupno uvesti način postupanja s tim proizvodima. Tim razdobljem postupnog uvođenja osigurat će se potrebno vrijeme za praćenje regulatornih promjena u drugim jurisdikcijama i osiguravanje uspostave odgovarajućih zahtjeva u Uniji za smanjenje kreditnog rizika druge ugovorne strane u pogledu takvih ugovora, pri čemu se izbjegava mogućnost regulatorne arbitraže. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se izbjegla fragmentacija tržišta i osigurali jednaki uvjeti na globalnoj razini za druge ugovorne strane Unije s poslovnim nastanom u Uniji i potvrđujući činjenicu da se u nekim jurisdikcijama razmjena varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade za opcije s jednom dionicom i opcije dioničkog indeksa ne primjenjuju jednaki zahtjevi za iznose nadoknade, trebalo bi postupno uvesti način postupanja s tim proizvodima. Tim razdobljem postupnog uvođenja osigurat će se potrebno vrijeme za praćenje regulatornih promjena u drugim jurisdikcijama i osiguravanje uspostave odgovarajućih zahtjeva u Uniji za smanjenje kreditnog rizika druge ugovorne strane u pogledu takvih ugovora, pri čemu se izbjegava mogućnost regulatorne arbitraže.

| (44) | Radi pravne sigurnosti i kako bi se izbjegli mogući poremećaji na financijskim tržištima, primjerno je razjasniti postupanje s postojećim ugovorima. |
| --- | --- |

(44)

Radi pravne sigurnosti i kako bi se izbjegli mogući poremećaji na financijskim tržištima, primjerno je razjasniti postupanje s postojećim ugovorima.

| (45) | Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje su Komisiji dostavili Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala. |
| --- | --- |

(45)

Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje su Komisiji dostavili Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala.

| (46) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala održali su otvorena javna savjetovanja o nacrtima regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirali su moguće povezane troškove i koristi i zatražili mišljenje Interesne skupine za bankarstvo koja je osnovana u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje i Interesne skupine za strukovno mirovinsko osiguranje koje su osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), i Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(46)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala održali su otvorena javna savjetovanja o nacrtima regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirali su moguće povezane troškove i koristi i zatražili mišljenje Interesne skupine za bankarstvo koja je osnovana u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje i Interesne skupine za strukovno mirovinsko osiguranje koje su osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), i Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (47) | U skladu s postupkom utvrđenim u članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1093/2010, u članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1095/2010 i članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1094/2010, ovom se Uredbom uvode izmjene nacrta regulatornih tehničkih standarda koji su Komisiji, u obliku službenog mišljenja na temelju izmjena koje je Komisija predložila, ponovno dostavili Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, |
| --- | --- |

(47)

U skladu s postupkom utvrđenim u članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1093/2010, u članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1095/2010 i članku 10. stavku 1. podstavcima petom, šestom i sedmom Uredbe (EU) br. 1094/2010, ovom se Uredbom uvode izmjene nacrta regulatornih tehničkih standarda koji su Komisiji, u obliku službenog mišljenja na temelju izmjena koje je Komisija predložila, ponovno dostavili Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE O POSTUPCIMA ZA UPRAVLJANJE RIZIKOM

ODJELJAK 1.

Definicije i opći zahtjevi

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „inicijalni iznos nadoknade” znači kolateral iz kojeg se druga ugovorna strana naplaćuje kako bi pokrila svoju trenutačnu i moguću buduću izloženost u razdoblju između posljednje naplate iznosa nadoknade i unovčenja pozicija ili ograničavanja tržišnog rizika u slučaju da druga ugovorna strana nije izvršila svoje obveze; |
| --- | --- |

(1)

„inicijalni iznos nadoknade” znači kolateral iz kojeg se druga ugovorna strana naplaćuje kako bi pokrila svoju trenutačnu i moguću buduću izloženost u razdoblju između posljednje naplate iznosa nadoknade i unovčenja pozicija ili ograničavanja tržišnog rizika u slučaju da druga ugovorna strana nije izvršila svoje obveze;

| (2) | „varijacijski iznos nadoknade” znači kolateral iz kojeg se naplaćuje druga ugovorna strana kao odraz rezultata svakodnevnog vrednovanja važećih ugovora u skladu s tržišnom vrijednošću ili na temelju modela iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(2)

„varijacijski iznos nadoknade” znači kolateral iz kojeg se naplaćuje druga ugovorna strana kao odraz rezultata svakodnevnog vrednovanja važećih ugovora u skladu s tržišnom vrijednošću ili na temelju modela iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (3) | „skup za netiranje” znači skup ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana između dvije druge ugovorne strane koji podliježe pravno izvršivom bilateralnom sporazumu o netiranju. |
| --- | --- |

(3)

„skup za netiranje” znači skup ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana između dvije druge ugovorne strane koji podliježe pravno izvršivom bilateralnom sporazumu o netiranju.

Članak 2.

Opći zahtjevi

1.   Druge ugovorne strane utvrđuju, primjenjuju i evidentiraju postupke za upravljanje rizikom za razmjenu kolaterala za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

2.   Postupci za upravljanje rizikom iz stavka 1. uključuju postupke kojima je predviđeno ili u kojima je navedeno sljedeće:

| (a) | prihvatljivost kolaterala za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s odjeljkom 2.; |
| --- | --- |

(a)

prihvatljivost kolaterala za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s odjeljkom 2.;

| (b) | izračun i naplata iznosa nadoknade za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s odjeljkom 3; |
| --- | --- |

(b)

izračun i naplata iznosa nadoknade za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s odjeljkom 3;

| (c) | upravljanje kolateralom za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i njegovo odvajanje u skladu s odjeljkom 5.; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje kolateralom za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana i njegovo odvajanje u skladu s odjeljkom 5.;

| (d) | izračun prilagođene vrijednosti kolaterala u skladu s odjeljkom 6.; |
| --- | --- |

(d)

izračun prilagođene vrijednosti kolaterala u skladu s odjeljkom 6.;

| (e) | razmjena informacija između drugih ugovornih strana i odobravanje i evidentiranje izuzeća od postupaka za upravljanje rizikom iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(e)

razmjena informacija između drugih ugovornih strana i odobravanje i evidentiranje izuzeća od postupaka za upravljanje rizikom iz stavka 1.;

| (f) | izvješćivanje višeg rukovodstva o izuzećima utvrđenima u poglavlju II.: |
| --- | --- |

(f)

izvješćivanje višeg rukovodstva o izuzećima utvrđenima u poglavlju II.:

| (g) | uvjeti svih potrebnih ugovora koje druge ugovorne strane moraju sklopiti najkasnije u trenutku sklapanja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, uključujući uvjete sporazuma o netiranju i uvjete ugovora o razmjeni kolaterala u skladu s člankom 3.; |
| --- | --- |

(g)

uvjeti svih potrebnih ugovora koje druge ugovorne strane moraju sklopiti najkasnije u trenutku sklapanja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, uključujući uvjete sporazuma o netiranju i uvjete ugovora o razmjeni kolaterala u skladu s člankom 3.;

| (h) | povremena provjera likvidnosti kolaterala koji će se razmjenjivati; |
| --- | --- |

(h)

povremena provjera likvidnosti kolaterala koji će se razmjenjivati;

| (i) | pravodobno ponovno prisvajanje kolaterala od druge ugovorne strane koja se naplaćuje u slučaju da druga ugovorna strana koja ga je položila ne izvrši obveze; i |
| --- | --- |

(i)

pravodobno ponovno prisvajanje kolaterala od druge ugovorne strane koja se naplaćuje u slučaju da druga ugovorna strana koja ga je položila ne izvrši obveze; i

| (j) | redovito praćenje izloženosti koje proizlaze iz ugovora o OTC izvedenicama koji su unutargrupne transakcije i pravodobna namira obveza koje proizlaze iz tih ugovora. |
| --- | --- |

(j)

redovito praćenje izloženosti koje proizlaze iz ugovora o OTC izvedenicama koji su unutargrupne transakcije i pravodobna namira obveza koje proizlaze iz tih ugovora.

Za potrebe prvog podstavka točke (g) uvjeti ugovora uključuju sve aspekte koji se odnose na obveze koje proizlaze iz bilo kojeg ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji se mora sklopiti, a barem sljedeće:

| (a) | platne obveze između drugih ugovornih strana; |
| --- | --- |

(a)

platne obveze između drugih ugovornih strana;

| (b) | uvjete netiranja platnih obveza; |
| --- | --- |

(b)

uvjete netiranja platnih obveza;

| (c) | događaje koji podrazumijevaju neispunjenje obveza ili ostale događaje koji podrazumijevaju raskid ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(c)

događaje koji podrazumijevaju neispunjenje obveza ili ostale događaje koji podrazumijevaju raskid ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana;

| (d) | sve metode izračuna koje se upotrebljavaju u odnosu na platne obveze; |
| --- | --- |

(d)

sve metode izračuna koje se upotrebljavaju u odnosu na platne obveze;

| (e) | uvjete netiranja platnih obveza pri raskidu ugovora; |
| --- | --- |

(e)

uvjete netiranja platnih obveza pri raskidu ugovora;

| (f) | prijenos prava i obveza pri raskidu ugovora; |
| --- | --- |

(f)

prijenos prava i obveza pri raskidu ugovora;

| (g) | mjerodavno pravo za transakcije ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(g)

mjerodavno pravo za transakcije ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana;

3.   Ako sklapaju sporazum o netiranju ili ugovor o razmjeni kolaterala, druge ugovorne strane obavljaju neovisno pravno preispitivanje izvršivosti tih ugovora. To preispitivanje može obavljati unutarnji neovisni odjel ili neovisna treća strana.

Smatra se da je zahtjev o izvršavanju preispitivanja iz prvog podstavka ispunjen u odnosu na sporazum o netiranju ako je taj sporazum priznat u skladu s člankom 296. Uredbe (EU) br. 575/2013.

4.   Druge ugovorne strane uspostavljaju politike za trajno ocjenjivanje izvršivosti sporazuma o netiranju i ugovora o razmjeni kolaterala koje sklapaju.

5.   Postupci za upravljanje rizikom iz stavka 1. ispituju se, preispituju i ažuriraju prema potrebi i najmanje jednom godišnje.

6.   Druge ugovorne strane koje upotrebljavaju modele inicijalnog iznosa nadoknade u skladu s odjeljkom 4. na zahtjev dostavljaju nadležnim tijelima u bilo kojem trenutku dokumentaciju koja se odnosi na postupke za upravljanje rizikom iz stavka 2. točke (b).

Članak 3.

Ugovor o razmjeni kolaterala

Ugovor o razmjeni kolaterala iz članka 2. stavka 2. prvog podstavka točke (g) uključuje najmanje sljedeće uvjete:

| (a) | razine i vrstu potrebnog kolaterala: |
| --- | --- |

(a)

razine i vrstu potrebnog kolaterala:

| (b) | dogovore o odvajanju; |
| --- | --- |

(b)

dogovore o odvajanju;

| (c) | skup za netiranje na koji se odnosi razmjena kolaterala; |
| --- | --- |

(c)

skup za netiranje na koji se odnosi razmjena kolaterala;

| (d) | postupke obavješćivanja, potvrđivanja i prilagodbe poziva na uplatu iznosa nadoknade; |
| --- | --- |

(d)

postupke obavješćivanja, potvrđivanja i prilagodbe poziva na uplatu iznosa nadoknade;

| (e) | postupke za namirenje poziva na uplatu iznosa nadoknade za svaku vrstu prihvatljivog kolaterala; |
| --- | --- |

(e)

postupke za namirenje poziva na uplatu iznosa nadoknade za svaku vrstu prihvatljivog kolaterala;

| (f) | postupke, metode, vremenske okvire i podjelu odgovornosti za izračun iznosa nadoknade i procjenu vrijednosti kolaterala; |
| --- | --- |

(f)

postupke, metode, vremenske okvire i podjelu odgovornosti za izračun iznosa nadoknade i procjenu vrijednosti kolaterala;

| (g) | događaje koji se smatraju neispunjenjem obveze ili raskidom; |
| --- | --- |

(g)

događaje koji se smatraju neispunjenjem obveze ili raskidom;

| (h) | zakonodavstvo koje se primjenjuje na ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(h)

zakonodavstvo koje se primjenjuje na ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana;

| (i) | zakonodavstvo koje se primjenjuje na ugovore o razmjeni kolaterala. |
| --- | --- |

(i)

zakonodavstvo koje se primjenjuje na ugovore o razmjeni kolaterala.

ODJELJAK 2.

Priznavanje

Članak 4.

Priznati kolateral

1.   Druga ugovorna strana naplaćuje kolateral iz sljedećih kategorija imovine:

| (a) | gotovine u obliku sredstava uplaćenih na račun u bilo kojoj valuti ili sličnih potraživanja za isplatu novca, na primjer depoziti na tržištu novca; |
| --- | --- |

(a)

gotovine u obliku sredstava uplaćenih na račun u bilo kojoj valuti ili sličnih potraživanja za isplatu novca, na primjer depoziti na tržištu novca;

| (b) | zlata u obliku dodijeljenih poluga od čistog zlata priznate dobre isporuke; |
| --- | --- |

(b)

zlata u obliku dodijeljenih poluga od čistog zlata priznate dobre isporuke;

| (c) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale središnje države ili središnje banke država članica; |
| --- | --- |

(c)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale središnje države ili središnje banke država članica;

| (d) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave čije se izloženosti smatraju izloženostima prema središnjoj državi dotične države članice u skladu s člankom 115. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave čije se izloženosti smatraju izloženostima prema središnjoj državi dotične države članice u skladu s člankom 115. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (e) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdali subjekti javnog sektora čije se izloženosti smatraju izloženostima prema središnjoj državi, jedinicama područne (regionalne) samouprave ili lokalne samouprave dotične države članice u skladu s člankom 116. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdali subjekti javnog sektora čije se izloženosti smatraju izloženostima prema središnjoj državi, jedinicama područne (regionalne) samouprave ili lokalne samouprave dotične države članice u skladu s člankom 116. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (f) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave država članica koje nisu one iz točke (d); |
| --- | --- |

(f)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave država članica koje nisu one iz točke (d);

| (g) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdali subjekti javnog sektora država članica koji nisu oni iz točke (e); |
| --- | --- |

(g)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdali subjekti javnog sektora država članica koji nisu oni iz točke (e);

| (h) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale multilateralne razvojne banke navedene u članku 117. stavku 2. Uredbe (EU) br. 574/2013; |
| --- | --- |

(h)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale multilateralne razvojne banke navedene u članku 117. stavku 2. Uredbe (EU) br. 574/2013;

| (i) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale međunarodne organizacije navedene u članku 118. Uredbe (EU) br. 574/2013; |
| --- | --- |

(i)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale međunarodne organizacije navedene u članku 118. Uredbe (EU) br. 574/2013;

| (j) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale središnja država ili središnje banke trećih zemalja; |
| --- | --- |

(j)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale središnja država ili središnje banke trećih zemalja;

| (k) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave trećih zemalja koje ispunjuju zahtjeve iz točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(k)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave trećih zemalja koje ispunjuju zahtjeve iz točaka (d) i (e);

| (l) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave trećih zemalja koje nisu one iz točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(l)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale jedinice područne (regionalne) ili lokalne samouprave trećih zemalja koje nisu one iz točaka (d) i (e);

| (m) | dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale kreditne institucije ili investicijska društva, uključujući obveznice iz članka 52. stavka 4. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8); |
| --- | --- |

(m)

dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale kreditne institucije ili investicijska društva, uključujući obveznice iz članka 52. stavka 4. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8);

| (n) | korporativnih obveznica; |
| --- | --- |

(n)

korporativnih obveznica;

| (o) | najviše nadređene tranše u sekuritizaciji, kako je definirano u članku 4. stavku 61. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja nije resekuritizacija kako je definirano u članku 4. stavku 63. te Uredbe; |
| --- | --- |

(o)

najviše nadređene tranše u sekuritizaciji, kako je definirano u članku 4. stavku 61. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja nije resekuritizacija kako je definirano u članku 4. stavku 63. te Uredbe;

| (p) | konvertibilnih obveznica pod uvjetom da se mogu pretvoriti samo u dionice koje su uključene u indeks određen u skladu s člankom 197. stavkom 8. točkom (a) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(p)

konvertibilnih obveznica pod uvjetom da se mogu pretvoriti samo u dionice koje su uključene u indeks određen u skladu s člankom 197. stavkom 8. točkom (a) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (q) | dionica uključenih u indeks određen u skladu s člankom 197. stavkom 8. točkom (a) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(q)

dionica uključenih u indeks određen u skladu s člankom 197. stavkom 8. točkom (a) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (r) | dionica ili udjela u subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 5. |
| --- | --- |

(r)

dionica ili udjela u subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 5.

2.   Druga ugovorna strana naplaćuje kolateral iz kategorija imovine iz stavka 1. točaka (f), (g) i (k) do (r) samo ako se primjenjuju svi sljedeći uvjeti:

| (a) | imovinu ne izdaje druga ugovorna strana koja polaže kolateral; |
| --- | --- |

(a)

imovinu ne izdaje druga ugovorna strana koja polaže kolateral;

| (b) | imovinu ne izdaju subjekti koji su dio grupe kojoj pripada druga ugovorna strana koja polaže kolateral; |
| --- | --- |

(b)

imovinu ne izdaju subjekti koji su dio grupe kojoj pripada druga ugovorna strana koja polaže kolateral;

| (c) | imovina na neki drugi način ne podliježe značajnom specifičnom povratnom riziku kako je definiran u članku 291. stavku 1. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

imovina na neki drugi način ne podliježe značajnom specifičnom povratnom riziku kako je definiran u članku 291. stavku 1. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 575/2013.

Članak 5.

Kriteriji priznavanja za udjele ili dionice u subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS)

1.   Za potrebe članka 4. stavka 1. točke (r) druga ugovorna strana može upotrebljavati udjele ili dionice u UCTIS-u kao priznati kolateral samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | cijena udjela ili dionica svakodnevno se javno objavljuje; |
| --- | --- |

(a)

cijena udjela ili dionica svakodnevno se javno objavljuje;

| (b) | UCITS je ograničen na ulaganja u imovinu koja se priznaje u skladu s člankom 4. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(b)

UCITS je ograničen na ulaganja u imovinu koja se priznaje u skladu s člankom 4. stavkom 1.;

| (c) | UCITS zadovoljava kriterije iz članka 132. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

UCITS zadovoljava kriterije iz članka 132. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Za potrebe točke (b) UCITS može upotrijebiti izvedene instrumente za ograničavanje rizika koji proizlaze iz imovine u koju ulažu.

Ako UCITS ulaže u dionice ili udjele drugog UCTIS-a, uvjeti iz prvog podstavka primjenjuju se i na taj UCITS.

2.   Odstupajući od stavka 1. točke (b), ako UCITS ili neki od njegovih odnosnih UCITS-ova ne ulaže samo u imovinu koja se priznaje u skladu s člankom 4. stavkom 1., kao priznati kolateral može se upotrebljavati samo vrijednost udjela ili dionica UCITS-a koja predstavlja ulaganje u priznatu imovinu u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

Prvi podstavak primjenjuje se na odnosne UCITS-ove UCITS-a koji ima svoje odnosne UCITS-ove.

3.   Ako imovina UCITS-a koja se ne priznaje može imati negativnu vrijednost, vrijednost udjela ili dionice UCITS-a koja se može upotrijebiti kao priznati kolateral u skladu sa stavkom 1. utvrđuje se oduzimanjem najveće negativne vrijednosti imovine koja se ne priznaje od vrijednosti priznate imovine.

Članak 6.

Procjena kreditne kvalitete

1.   Druga ugovorna strana koja se naplaćuje procjenjuje kreditnu kvalitetu imovine koja pripada kategorijama imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (c), (d) i (e) koja nije denominirana u domaćoj valuti izdavatelja ili se ne financira u toj valuti i iz članka 4. stavka 1. točaka (f), (g), (j) do (n) i (p) uporabom jedne od sljedećih metodologija:

| (a) | internih rejtinga iz stavka 3. druge ugovorne strane koja se naplaćuje; |
| --- | --- |

(a)

internih rejtinga iz stavka 3. druge ugovorne strane koja se naplaćuje;

| (b) | internih rejtinga iz stavka 3. druge ugovorne strane koja polaže kolateral, ako ta druga ugovorna strana ima poslovni nastan u Uniji ili trećoj zemlji u kojoj ugovorna strana koja polaže kolateral podliježe nadzoru na konsolidiranoj osnovi koji je istovjetan onome koji je uređen pravom Unije u skladu s člankom 127. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

internih rejtinga iz stavka 3. druge ugovorne strane koja polaže kolateral, ako ta druga ugovorna strana ima poslovni nastan u Uniji ili trećoj zemlji u kojoj ugovorna strana koja polaže kolateral podliježe nadzoru na konsolidiranoj osnovi koji je istovjetan onome koji je uređen pravom Unije u skladu s člankom 127. Direktive 2013/36/EU;

| (c) | procjene kreditne kvalitete koju izdaje priznata vanjska institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) kako je definirano u članku 4. stavku 98. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili procjene kreditne kvalitete agencije za kreditiranje izvoza iz članka 137. te Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

procjene kreditne kvalitete koju izdaje priznata vanjska institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) kako je definirano u članku 4. stavku 98. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili procjene kreditne kvalitete agencije za kreditiranje izvoza iz članka 137. te Uredbe.

2.   Druga ugovorna strana koja se naplaćuje procjenjuje kreditnu kvalitetu imovine koja pripada kategoriji imovine iz članka 4. stavka 1. točke (o) uporabom metodologije iz stavka 1. točke (c) ovog članka.

3.   Druga ugovorna strana koja smije primjenjivati pristup utemeljen na internim rejting-sustavima (dalje u tekstu „IRB pristup”) u skladu s člankom 143. Uredbe (EU) br. 575/2013 može upotrebljavati svoj interni rejting za procjenu kreditne kvalitete kolaterala naplaćenog za potrebe ove Uredbe.

4.   Druga ugovorna strana koja primjenjuje IRB pristup u skladu sa stavkom 3. utvrđuje stupanj kreditne kvalitete kolaterala u skladu s Prilogom I.

5.   Druga ugovorna strana koja primjenjuje IRB pristup u skladu sa stavkom 3. priopćuje drugoj ugovornoj strani stupanj kreditne kvalitete iz stavka 4. povezan s imovinom koja će se razmjenjivati kao kolateral.

6.   Za potrebe stavka 1. točke (c) procjena kreditne kvalitete izražava se u stupnjevima kreditne kvalitete u skladu s člancima 136. ili 270. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Članak 7.

Posebni zahtjevi za imovinu koja se priznaje

1.   Druge ugovorne strane upotrebljavaju kao kolateral samo imovinu iz članka 4. stavka 1. točaka (f), (g) i (j) do (p) ako je njihova kreditna kvaliteta procijenjena kao kreditna kvaliteta 1., 2. ili 3. stupnja u skladu s člankom 6.

2.   Druge ugovorne strane upotrebljavaju kao kolateral samo imovinu iz članka 4. stavka 1. točaka (c), (d) i (e) koja nije denominirana u domaćoj valuti izdavatelja ili se ne financira u toj valuti samo ako je njihova kreditna kvaliteta procijenjena kao kreditna kvaliteta 1., 2., 3. ili 4. stupnja u skladu s člankom 6.

3.   Druge ugovorne strane uspostavljaju postupke za tretman imovine koja se razmjenjuje kao kolateral u skladu sa stavcima 1. i 2. čija je kreditna kvaliteta naknadno procijenjena kao:

| (a) | kvaliteta 4. stupnja ili više za imovinu iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

kvaliteta 4. stupnja ili više za imovinu iz stavka 1.;

| (b) | kvaliteta veća od 4. stupnja za imovinu iz stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

kvaliteta veća od 4. stupnja za imovinu iz stavka 2.

4.   Postupci iz stavka 3. moraju zadovoljiti sve navedene uvjete:

| (a) | njima se drugim ugovornim stranama zabranjuje razmjena dodatne imovine koja je procijenjena kao imovina kreditne kvalitete iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(a)

njima se drugim ugovornim stranama zabranjuje razmjena dodatne imovine koja je procijenjena kao imovina kreditne kvalitete iz stavka 3.;

| (b) | njima se uspostavlja raspored u skladu s kojim se imovina koja je procijenjena kao imovina kreditne kvalitete iz stavka 3. i koja je već razmijenjena kao kolateral zamjenjuje tijekom razdoblja koje nije dulje od dva mjeseca; |
| --- | --- |

(b)

njima se uspostavlja raspored u skladu s kojim se imovina koja je procijenjena kao imovina kreditne kvalitete iz stavka 3. i koja je već razmijenjena kao kolateral zamjenjuje tijekom razdoblja koje nije dulje od dva mjeseca;

| (c) | njima se utvrđuje stupanj kreditne kvalitete u skladu s kojim je odmah potrebno zamijeniti imovinu iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(c)

njima se utvrđuje stupanj kreditne kvalitete u skladu s kojim je odmah potrebno zamijeniti imovinu iz stavka 3.;

| (d) | njima se drugim ugovornim stranama omogućuje da povećaju korektivne faktore za odgovarajući kolateral ako kolateral nije zamijenjen u skladu s rasporedom iz točke (b). |
| --- | --- |

(d)

njima se drugim ugovornim stranama omogućuje da povećaju korektivne faktore za odgovarajući kolateral ako kolateral nije zamijenjen u skladu s rasporedom iz točke (b).

5.   Druge ugovorne strane ne upotrebljavaju kategorije imovine iz članka 4. stavka 1. kao kolateral ako nemaju pristup tržištu te imovine ili ako ne mogu pravodobno unovčiti tu imovinu u slučaju da druga ugovorna strana koja je položila kolateral ne ispuni obveze.

Članak 8.

Ograničenja koncentracija za inicijalni iznos nadoknade

1.   Ako je kolateral naplaćen kao inicijalni iznos nadoknade u skladu s člankom 13., na svaku drugu ugovornu stranu koja se naplaćuje primjenjuju se sljedeća ograničenja:

| (a) | zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorija imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (b), (f), (g) i (l) do (r) koje je izdao jedinstveni izdavatelj ili subjekti koji pripadaju istoj grupi ne prekoračuje veću od sljedećih vrijednosti:






  i. | 15 % kolaterala naplaćenog od druge ugovorne strane koja ga je položila; |
| --- | --- | --- |

(a)

zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorija imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (b), (f), (g) i (l) do (r) koje je izdao jedinstveni izdavatelj ili subjekti koji pripadaju istoj grupi ne prekoračuje veću od sljedećih vrijednosti:

i.

15 % kolaterala naplaćenog od druge ugovorne strane koja ga je položila;

| ii. | 10 milijuna EUR ili jednakovrijedni iznos u drugoj valuti; |
| --- | --- |

ii.

10 milijuna EUR ili jednakovrijedni iznos u drugoj valuti;

| (b) | zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorije imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (o), (p) i (q), ako imovina iz kategorija imovine iz točaka (p) i (q) tog članka koju izdaju institucije kako su definirane u Uredbi (EU) br. 575/2013 ne prekoračuje veću od sljedećih vrijednosti:






  i. | 40 % kolaterala naplaćenog od druge ugovorne strane koja ga je položila; |
| --- | --- | --- |

(b)

zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorije imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (o), (p) i (q), ako imovina iz kategorija imovine iz točaka (p) i (q) tog članka koju izdaju institucije kako su definirane u Uredbi (EU) br. 575/2013 ne prekoračuje veću od sljedećih vrijednosti:

i.

40 % kolaterala naplaćenog od druge ugovorne strane koja ga je položila;

| ii. | 10 milijuna EUR ili jednakovrijedni iznos u drugoj valuti. |
| --- | --- |

ii.

10 milijuna EUR ili jednakovrijedni iznos u drugoj valuti.

Ograničenja iz prvog podstavka primjenjuju se i na udjele ili dionice u UCITS-u ako UCITS ulaže poglavito u kategorije imovine iz tog podstavka.

2.   Ako se kolateral naplaćuje kao inicijalni iznos nadoknade u skladu s člankom 13. koji prekoračuje 1 milijardu EUR i svaka druga ugovorna strana pripada jednoj od kategorija navedenih u stavku 3., na iznos inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog od druge ugovorne strane koji prekoračuje 1 milijardu EUR primjenjuju se sljedeća ograničenja:

| (a) | zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorija imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (c) do (l) koje je izdao jedan izdavatelj ili izdavatelji s domicilom u istoj zemlji ne prekoračuje 50 % inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog od dotične druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(a)

zbroj vrijednosti inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog iz kategorija imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (c) do (l) koje je izdao jedan izdavatelj ili izdavatelji s domicilom u istoj zemlji ne prekoračuje 50 % inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog od dotične druge ugovorne strane.

| (b) | ako se inicijalni iznos nadoknade naplaćuje u gotovini, ograničenjem koncentracija od 50 % iz točke (a) uzimaju se u obzir i izloženosti riziku koje nastaju zbog treće strane imatelja ili skrbnika koji drži tu gotovinu. |
| --- | --- |

(b)

ako se inicijalni iznos nadoknade naplaćuje u gotovini, ograničenjem koncentracija od 50 % iz točke (a) uzimaju se u obzir i izloženosti riziku koje nastaju zbog treće strane imatelja ili skrbnika koji drži tu gotovinu.

3.   Druge ugovorne strane iz stavka 2. jedna su od sljedećih institucija:

| (a) | institucije određene kao globalne sistemski važne institucije u skladu s člankom 131. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(a)

institucije određene kao globalne sistemski važne institucije u skladu s člankom 131. Direktive 2013/36/EU;

| (b) | institucije određene kao ostale sistemski važne institucije skladu s člankom 131. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

institucije određene kao ostale sistemski važne institucije skladu s člankom 131. Direktive 2013/36/EU;

| (c) | druge ugovorne strane koje nisu mirovinski sustavi i za koje zbroj vrijednosti kolaterala koji se treba naplatiti prekoračuje 1 milijardu EUR. |
| --- | --- |

(c)

druge ugovorne strane koje nisu mirovinski sustavi i za koje zbroj vrijednosti kolaterala koji se treba naplatiti prekoračuje 1 milijardu EUR.

4.   Ako se kolateral naplaćuje iz ili od mirovinskog sustava kao inicijalni iznos nadoknade u skladu s člankom 13. koji prekoračuje 1 milijardu EUR, druga ugovorna strana koja se naplaćuje uspostavlja postupke za upravljanje rizikom koncentracije u pogledu kolaterala naplaćenog iz kategorija imovine iz članka 4. stavka 1. točaka (c) do (l), među ostalim odgovarajuću diversifikaciju tog kolaterala.

5.   Ako institucije iz stavka 3. točaka (a) i (b) naplaćuju inicijalni iznos nadoknade u gotovini od jedne druge ugovorne strane koja je ujedno i institucija iz tih točaka, druga ugovorna strana koja se naplaćuje osigurava da jedan skrbnik treće strane ne drži više od 20 % tog inicijalnog iznosa nadoknade.

6.   Stavci 1. do 4. ne primjenjuju se na kolateral naplaćen u obliku financijskih instrumenata koji su jednaki odnosnom financijskom instrumentu iz ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

7.   Druga ugovorna strana koja se naplaćuje ocjenjuje sukladnost s uvjetima iz ovog članka stavka 2. najmanje pri svakom izračunu inicijalnog iznosa nadoknade u skladu s člankom 9. stavkom 2.

8.   Odstupajući od stavka 7., druga ugovorna strana iz članka 2. stavka 10. točaka (a), (b) i (c) može tromjesečno ocjenjivati sukladnost s uvjetima iz stavka 2., pod uvjetom da je tijekom tromjesečja koje prethodi ocjenjivanju iznos inicijalnog iznosa nadoknade naplaćenog od svake pojedinačne druge ugovorne strane u bilo kojem trenutku manji od 800 milijuna EUR.

ODJELJAK 3.

Izračun i naplata iznosa nadoknade

Članak 9.

Učestalost izračuna i određivanje datuma izračuna

1.   Druge ugovorne strane izračunavaju varijacijski iznos nadoknade u skladu s člankom 10. najmanje svakodnevno.

2.   Druge ugovorne strane izračunavaju inicijalni iznos nadoknade u skladu s člankom 11. najkasnije jedan radni dan nakon jednog od sljedećih događaja:

| (a) | ako se izvršava novi ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana ili se dodaje skupu za netiranje; |
| --- | --- |

(a)

ako se izvršava novi ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana ili se dodaje skupu za netiranje;

| (b) | ako postojeći ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana ističe ili je uklonjen iz skupa za netiranje; |
| --- | --- |

(b)

ako postojeći ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana ističe ili je uklonjen iz skupa za netiranje;

| (c) | ako postojeći ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana potakne plaćanje ili isporuku koja nije uplata ili naplata iznosa nadoknade; |
| --- | --- |

(c)

ako postojeći ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana potakne plaćanje ili isporuku koja nije uplata ili naplata iznosa nadoknade;

| (d) | ako se inicijalni iznos nadoknade izračunava u skladu sa standardiziranim pristupom iz članka 11. stavka 1. i postojeći je ugovor ponovno razvrstan u skladu s kategorijom imovine iz Priloga IV. stavka 1. zbog skraćenog vremena dospijeća; |
| --- | --- |

(d)

ako se inicijalni iznos nadoknade izračunava u skladu sa standardiziranim pristupom iz članka 11. stavka 1. i postojeći je ugovor ponovno razvrstan u skladu s kategorijom imovine iz Priloga IV. stavka 1. zbog skraćenog vremena dospijeća;

| (e) | ako tijekom prethodnih deset radnih dana nije izvršen izračun. |
| --- | --- |

(e)

ako tijekom prethodnih deset radnih dana nije izvršen izračun.

3.   Za potrebe utvrđivanja datuma izračuna inicijalnog i varijacijskog iznosa nadoknade primjenjuje se sljedeće:

| (a) | ako se dvije druge ugovorne strane nalaze u istoj vremenskoj zoni, izračun se temelji na skupu za netiranje prethodnog radnog dana; |
| --- | --- |

(a)

ako se dvije druge ugovorne strane nalaze u istoj vremenskoj zoni, izračun se temelji na skupu za netiranje prethodnog radnog dana;

| (b) | ako se dvije druge ugovorne strane ne nalaze u istoj vremenskoj zoni, izračun se temelji na transakcijama u skupu za netiranje koje su sklopljene prije 16.00 sati prethodnog radnog dana vremenske zone u kojoj 16.00 sati nastupi prije. |
| --- | --- |

(b)

ako se dvije druge ugovorne strane ne nalaze u istoj vremenskoj zoni, izračun se temelji na transakcijama u skupu za netiranje koje su sklopljene prije 16.00 sati prethodnog radnog dana vremenske zone u kojoj 16.00 sati nastupi prije.

Članak 10.

Izračun varijacijskog iznosa nadoknade

Varijacijski iznos nadoknade koji naplaćuje druga ugovorna strana zbroj je vrijednosti svih ugovora u skupu za netiranje izračunanih u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 umanjen za vrijednost svih varijacijskih iznosa nadoknade koji su prethodno naplaćeni, umanjen za neto vrijednost svakog ugovora u skupu za netiranje u trenutku sklapanja ugovora i uvećan za vrijednost svih prethodno uplaćenih varijacijskih iznosa nadoknade.

Članak 11.

Izračun inicijalnog iznosa nadoknade

1.   Druge ugovorne strane izračunavaju inicijalni iznos nadoknade koji se naplaćuje primjenom standardiziranog pristupa iz Priloga IV. ili modela za inicijalne iznose nadoknade iz odjeljka 4. ili obaju načina.

2.   Naplata inicijalnog iznosa nadoknade izvršava se bez prijeboja iznosa inicijalnih iznosa nadoknade između dvije druge ugovorne strane.

3.   Ako druge ugovorne strane za isti skup za netiranje primjenjuju standardizirani pristup iz Priloga IV. i modele inicijalnog iznosa nadoknade iz odjeljka 4., one ih dosljedno primjenjuju za svaki ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

4.   Druge ugovorne strane koje izračunavaju inicijalni iznos nadoknade u skladu s odjeljkom 4. u tom izračunu ne uzimaju u obzir odnose između vrijednosti neosigurane izloženosti i kolaterala.

5.   Druge ugovorne strane dogovaraju se o metodi koju svaka druga ugovorna strana upotrebljava za utvrđivanje inicijalnog iznosa nadoknade koji mora naplatiti, ali ne moraju upotrebljavati zajedničku metodologiju.

6.   Ako se jedna ili obje druge ugovorne strane oslanjaju na model inicijalnog iznosa nadoknade, one postižu suglasnost o modelu razvijenom u skladu s odjeljkom 4.

Članak 12.

Pružanje varijacijskog iznosa nadoknade

1.   Druga ugovorna strana koja polaže kolateral pruža varijacijski iznos nadoknade na sljedeći način:

| (a) | tijekom istog radnog dana koji je datum izračuna utvrđen u skladu s člankom 9. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(a)

tijekom istog radnog dana koji je datum izračuna utvrđen u skladu s člankom 9. stavkom 3.;

| (b) | ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2., u roku od dva radna dana od datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. |
| --- | --- |

(b)

ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2., u roku od dva radna dana od datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3.

2.   Pružanje varijacijskog iznosa nadoknade u skladu sa stavkom 1. točkom (b) može se primjenjivati samo na sljedeće:

| (a) | skupove za netiranje koji uključuju ugovore o izvedenicama koji ne podliježu zahtjevima za inicijalni iznos nadoknade u skladu s ovom Uredbom, ako je druga ugovorna strana koja polaže kolateral pružila, na datum izračuna varijacijskog iznosa nadoknade ili prije njega, predujam priznatog kolaterala izračunan na isti način koji se primjenjuje na inicijalne iznose nadoknade u skladu s člankom 15., za što je druga ugovorna strana koja se naplaćuje upotrijebila razdoblje iznosa nadoknade za rizik (MPOR) koje je barem jednako broju dana između datuma izračuna i datuma naplate; |
| --- | --- |

(a)

skupove za netiranje koji uključuju ugovore o izvedenicama koji ne podliježu zahtjevima za inicijalni iznos nadoknade u skladu s ovom Uredbom, ako je druga ugovorna strana koja polaže kolateral pružila, na datum izračuna varijacijskog iznosa nadoknade ili prije njega, predujam priznatog kolaterala izračunan na isti način koji se primjenjuje na inicijalne iznose nadoknade u skladu s člankom 15., za što je druga ugovorna strana koja se naplaćuje upotrijebila razdoblje iznosa nadoknade za rizik (MPOR) koje je barem jednako broju dana između datuma izračuna i datuma naplate;

| (b) | skupove za netiranje koji uključuju ugovore koji podliježu zahtjevima za inicijalni iznos nadoknade u skladu s ovom Uredbom, ako je inicijalni iznos nadoknade prilagođen na jedan od sljedećih načina:






  i. | povećanjem iznosa nadoknade za rizik iz članka 15. stavka 2. za broj dana između datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. i datuma naplate utvrđenog u skladu sa stavkom 1. ovog članka, uključujući te datume; |
| --- | --- | --- |

(b)

skupove za netiranje koji uključuju ugovore koji podliježu zahtjevima za inicijalni iznos nadoknade u skladu s ovom Uredbom, ako je inicijalni iznos nadoknade prilagođen na jedan od sljedećih načina:

i.

povećanjem iznosa nadoknade za rizik iz članka 15. stavka 2. za broj dana između datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. i datuma naplate utvrđenog u skladu sa stavkom 1. ovog članka, uključujući te datume;

| ii. | povećanjem inicijalnog iznosa nadoknade za rizik izračunanog u skladu sa standardiziranim pristupom iz članka 11. uporabom odgovarajuće metodologije uzimajući u obzir iznos nadoknade za rizik koji je uvećan za broj dana između datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. i datuma naplate utvrđenog u skladu sa stavkom 2. ovog članka, uključujući te datume. |
| --- | --- |

ii.

povećanjem inicijalnog iznosa nadoknade za rizik izračunanog u skladu sa standardiziranim pristupom iz članka 11. uporabom odgovarajuće metodologije uzimajući u obzir iznos nadoknade za rizik koji je uvećan za broj dana između datuma izračuna utvrđenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. i datuma naplate utvrđenog u skladu sa stavkom 2. ovog članka, uključujući te datume.

Za potrebe točke (a), u slučaju da između dvije druge ugovorne strane nije uspostavljen mehanizam za odvajanje, te druge ugovorne strane mogu prebiti iznose koji se moraju pružiti.

3.   U slučaju spora oko dospjelog varijacijskog iznosa nadoknade, druge ugovorne strane pružaju, u istom vremenskom okviru iz stavka 1., najmanje dio varijacijskog iznosa nadoknade koji nije predmet spora.

Članak 13.

Pružanje inicijalnog iznosa nadoknade

1.   Druga ugovorna strana koja polaže kolateral pruža inicijalni iznos nadoknade u skladu s odjeljkom 5.

2.   Druga ugovorna strana koja polaže kolateral pruža inicijalni iznos nadoknade tijekom istog radnog dana koji je datum izračuna utvrđen u skladu s člankom 9. stavkom 3.

3.   U slučaju spora oko dospjelog inicijalnog iznosa nadoknade, druge ugovorne strane pružaju najmanje dio inicijalnog iznosa nadoknade koji nije predmet spora u istom radnom danu koji je datum izračuna utvrđen u skladu s člankom 9. stavkom 3.

ODJELJAK 4.

Modeli inicijalnog iznosa nadoknade

Članak 14.

Opći zahtjevi

1.   Ako druga ugovorna strana upotrebljava model inicijalnog iznosa nadoknade, taj model može razviti bilo koja od drugih ugovornih strana, obje druge ugovorne strane ili zastupnik treće strane.

Ako druga ugovorna strana upotrebljava model inicijalnog iznosa nadoknade koji je razvio zastupnik treće strane, druga ugovorna strana odgovorna je osigurati da je taj model u skladu sa zahtjevima iz ovog odjeljka.

2.   Modeli inicijalnog iznosa nadoknade razvijaju se na način kojim se uzimaju u obzir svi značajni rizici koji proizlaze iz sklapanja ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana uključenih u skup za netiranje, među ostalim njihova priroda, raspon te složenost tih rizika, i zadovoljavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | model uključuje čimbenike rizika koji odgovaraju pojedinačnim valutama u kojima su ti ugovori u skupu za netiranje denominirani; |
| --- | --- |

(a)

model uključuje čimbenike rizika koji odgovaraju pojedinačnim valutama u kojima su ti ugovori u skupu za netiranje denominirani;

| (b) | model uključuje čimbenike kamatnog rizika koji odgovaraju pojedinačnim valutama u kojima su ti ugovori denominirani; |
| --- | --- |

(b)

model uključuje čimbenike kamatnog rizika koji odgovaraju pojedinačnim valutama u kojima su ti ugovori denominirani;

| (c) | krivulja prinosa podijeljena je na najmanje šest razdoblja dospijeća za izloženosti kamatnom riziku u najvažnijim valutama i na najvažnijim tržištima; |
| --- | --- |

(c)

krivulja prinosa podijeljena je na najmanje šest razdoblja dospijeća za izloženosti kamatnom riziku u najvažnijim valutama i na najvažnijim tržištima;

| (d) | modelom je obuhvaćen rizik kretanja između različitih krivulja prinosa i između različitih razdoblja dospijeća; |
| --- | --- |

(d)

modelom je obuhvaćen rizik kretanja između različitih krivulja prinosa i između različitih razdoblja dospijeća;

| (e) | model uključuje zasebne čimbenike rizika najmanje za svaku dionicu, dionički indeks, robu ili robni indeks koji je značajan za te ugovore; |
| --- | --- |

(e)

model uključuje zasebne čimbenike rizika najmanje za svaku dionicu, dionički indeks, robu ili robni indeks koji je značajan za te ugovore;

| (f) | modelom je obuhvaćen rizik koji proizlazi iz manje likvidnih pozicija i pozicija s ograničenom transparentnošću cijena u okviru realističnih tržišnih scenarija; |
| --- | --- |

(f)

modelom je obuhvaćen rizik koji proizlazi iz manje likvidnih pozicija i pozicija s ograničenom transparentnošću cijena u okviru realističnih tržišnih scenarija;

| (g) | modelom je obuhvaćen rizik koji inače nije obuhvaćen drugim značajkama modela, a koji proizlazi iz ugovora o izvedenicama ako je kategorija odnosne imovine kredit; |
| --- | --- |

(g)

modelom je obuhvaćen rizik koji inače nije obuhvaćen drugim značajkama modela, a koji proizlazi iz ugovora o izvedenicama ako je kategorija odnosne imovine kredit;

| (h) | modelom je obuhvaćen rizik kretanja između sličnih, ali ne istih odnosnih čimbenika rizika i izloženost promjenama vrijednosti koje proizlaze iz neusklađenosti dospijeća; |
| --- | --- |

(h)

modelom je obuhvaćen rizik kretanja između sličnih, ali ne istih odnosnih čimbenika rizika i izloženost promjenama vrijednosti koje proizlaze iz neusklađenosti dospijeća;

| (i) | modelom su obuhvaćene glavne nelinearne ovisnosti; |
| --- | --- |

(i)

modelom su obuhvaćene glavne nelinearne ovisnosti;

| (j) | model uključuje metodologiju koja se upotrebljava za retroaktivno ispitivanje koje uključuje statistička ispitivanja uspješnosti modela; |
| --- | --- |

(j)

model uključuje metodologiju koja se upotrebljava za retroaktivno ispitivanje koje uključuje statistička ispitivanja uspješnosti modela;

| (k) | modelom se utvrđuje koji događaji potiču promjenu modela, kalibraciju ili druge korektivne mjere. |
| --- | --- |

(k)

modelom se utvrđuje koji događaji potiču promjenu modela, kalibraciju ili druge korektivne mjere.

3.   Postupcima za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 1. osigurava se stalno praćenje uspješnosti modela, među ostalim i retroaktivnim ispitivanjem modela najmanje svaka tri mjeseca.

Za potrebe prvog podstavka retroaktivno ispitivanje uključuje usporedbu između vrijednosti dobivenih modelom i ostvarene tržišne vrijednosti ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skupu za netiranje.

4.   Postupcima za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 1. opisuju se metodologije koje se upotrebljavaju za provedbu retroaktivnog ispitivanja, uključujući statističke testove uspješnosti.

5.   Postupcima za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 1. opisuju se rezultati retroaktivnog ispitivanje koji bi doveli do promjene modela, ponovne kalibracije ili druge korektivne mjere.

6.   Postupcima za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 1. osigurava se da druge ugovorne strane čuvaju evidenciju o rezultatima retroaktivnog ispitivanja iz stavka 3. ovog članka.

7.   Druge ugovorne strane pružaju ostalim drugim ugovornim stranama sve informacije koje su potrebne za objašnjenje izračuna dane vrijednosti modela inicijalnog iznosa nadoknade na način da upućena treća strana može provjeriti taj izračun.

8.   Model inicijalnog iznosa nadoknade odražava na razborit način nesigurnost parametara, korelaciju, osnovni rizik i kvalitetu podataka.

Članak 15.

Interval pouzdanosti i razdoblje iznosa nadoknade za rizik (MPOR)

1.   Pretpostavljene razlike u vrijednosti ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u okviru skupa za netiranje za izračun inicijalnih iznosa nadoknade uporabom modela inicijalnog iznosa nadoknade temelje se na jednostranom intervalu pouzdanosti od 99 % tijekom razdoblja iznosa nadoknade za rizik od najmanje 10 dana.

2.   Razdoblje iznosa nadoknade za rizik za izračun inicijalnog iznosa nadoknade uporabom modela inicijalnog iznosa nadoknade iz stavka 1. uključuje sljedeće:

| (a) | razdoblje koje može proći od posljednje razmjene varijacijskog iznosa nadoknade u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(a)

razdoblje koje može proći od posljednje razmjene varijacijskog iznosa nadoknade u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane;

| (b) | procijenjeno razdoblje potrebno za zamjenu svakog ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u okviru skupa za netiranje ili ograničavanje rizika koji iz njih proizlaze, uzimajući u obzir razinu likvidnosti tržišta na kojem se trguje tim vrstama ugovora, ukupni volumen ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana na tom tržištu i broj sudionika na tom tržištu. |
| --- | --- |

(b)

procijenjeno razdoblje potrebno za zamjenu svakog ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u okviru skupa za netiranje ili ograničavanje rizika koji iz njih proizlaze, uzimajući u obzir razinu likvidnosti tržišta na kojem se trguje tim vrstama ugovora, ukupni volumen ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana na tom tržištu i broj sudionika na tom tržištu.

Članak 16.

Kalibracija parametara modela

1.   Parametri koji se upotrebljavaju u modelima inicijalnog iznosa nadoknade kalibriraju se, najmanje jednom godišnje, na temelju povijesnih podataka iz razdoblja najkraćeg trajanja od tri godine i najduljeg trajanja od pet godina.

2.   Podaci koji se upotrebljavaju za kalibraciju parametara modela inicijalnog iznosa nadoknade uključuju posljednje kontinuirano razdoblje od datuma kalibracije iz stavka 1. i najmanje 25 % tih podataka reprezentativno je za razdoblje značajnog financijskog stresa („podaci iz stresnog razdoblja”).

3.   Ako podaci za stresno razdoblje iz stavka 2. ne čine barem 25 % podataka koji su se upotrebljavali u modelu inicijalnog iznosa nadoknade, najnoviji podaci o povijesnim podacima iz stavka 1. zamjenjuju se podacima iz razdoblja značajnog financijskog stresa dok ukupni udio podataka iz stresnog razdoblja ne bude činio barem 25 % ukupnih podataka upotrijebljenih u modelu inicijalnog iznosa nadoknade.

4.   Razdoblje značajnog financijskog stresa koje se upotrebljava za kalibraciju parametara utvrđuje se i primjenjuje zasebno barem za svaku od kategorija imovine iz članka 17. stavka 2

5.   Parametri se kalibriraju uporabom jednako ponderiranih podataka.

6.   Parametri se mogu kalibrirati za kraća razdoblja od razdoblja iznosa nadoknade za rizik utvrđenog u skladu s člankom 15. Ako se upotrebljavaju kraća razdoblja, parametri se prilagođavaju parametrima razdoblja iznosa nadoknade za rizik primjenom odgovarajuće metodologije.

7.   Druge ugovorne strane imaju pisane politike kojima se utvrđuju okolnosti koje potiču učestaliju kalibraciju.

8.   Druge ugovorne strane uspostavljaju postupke za prilagodbu vrijednosti iznosa nadoknade koji se razmjenjuju kao odgovor na promjene parametara zbog promjene tržišnih uvjeta. Tim postupcima osigurava se da druge ugovorne strane mogu razmijeniti dodatne inicijalne iznose nadoknade koji su posljedica te promjene parametara u razdoblju od jednog do trideset radnih dana.

9.   Druge ugovorne strane uspostavljaju postupke u pogledu kvalitete podataka koji se upotrebljavaju u modelu u skladu sa stavkom1., među ostalim odabir odgovarajućih pružatelja podataka i pročišćavanje i interpolaciju tih podataka.

10.   Zamjenske vrijednosti za podatke koji se upotrebljavaju u modelima inicijalnog iznosa nadoknade upotrebljavaju se samo ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

| (a) | dostupni podaci nedovoljni su ili ne odražavaju stvarnu volatilnost ugovora o OTC izvedenicama ili portfelja ugovora o OTC izvedenicama u okviru skupa za netiranje; |
| --- | --- |

(a)

dostupni podaci nedovoljni su ili ne odražavaju stvarnu volatilnost ugovora o OTC izvedenicama ili portfelja ugovora o OTC izvedenicama u okviru skupa za netiranje;

| (b) | zamjenske vrijednosti dovode do konzervativnih razina iznosa nadoknade. |
| --- | --- |

(b)

zamjenske vrijednosti dovode do konzervativnih razina iznosa nadoknade.

Članak 17.

Diversifikacija, ograničavanje i prebijanje rizika u kategorijama odnosne imovine

1.   Modeli inicijalnog iznosa nadoknade uključuju samo ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u okviru istog skupa za netiranje. Modelima inicijalnog iznosa nadoknade mogu se predvidjeti diversifikacija, ograničavanje i prebijanje rizika koji proizlaze iz rizika ugovora u istom skupu za netiranje, pod uvjetom da se diversifikacija, ograničavanje i prebijanje rizika izvršavaju samo u istoj kategoriji odnosne imovine iz stavka 2.

2.   Za potrebe stavka 1. diversifikacija, ograničavanje i prebijanje rizika mogu se izvršavati samo u okviru sljedećih kategorija odnosne imovine:

| (a) | kamate, valuta i inflacija; |
| --- | --- |

(a)

kamate, valuta i inflacija;

| (b) | vlasnički kapital; |
| --- | --- |

(b)

vlasnički kapital;

| (c) | kredit; |
| --- | --- |

(c)

kredit;

| (d) | roba i zlato; |
| --- | --- |

(d)

roba i zlato;

| (e) | ostalo. |
| --- | --- |

(e)

ostalo.

Članak 18.

Kvalitativni zahtjevi

1.   Druge ugovorne strane uspostavljaju unutarnji postupak upravljanja za trajno ocjenjivanje primjerenosti modela inicijalnog iznosa nadoknade, među ostalim sljedeće:

| (a) | početno vrednovanje modela koje obavljaju primjereno kvalificirane osobe koje su neovisne od osoba koje razvijaju model; |
| --- | --- |

(a)

početno vrednovanje modela koje obavljaju primjereno kvalificirane osobe koje su neovisne od osoba koje razvijaju model;

| (b) | praćenje vrednovanja u slučaju svake znatne promjene modela inicijalnog iznosa nadoknade i najmanje jednom godišnje; |
| --- | --- |

(b)

praćenje vrednovanja u slučaju svake znatne promjene modela inicijalnog iznosa nadoknade i najmanje jednom godišnje;

| (c) | redovit postupak revizije za ocjenjivanje sljedećeg:






  i. | cjelovitosti i pouzdanosti izvora podataka; |
| --- | --- | --- |

(c)

redovit postupak revizije za ocjenjivanje sljedećeg:

i.

cjelovitosti i pouzdanosti izvora podataka;

| ii. | sustava za izvješćivanje uprave koji se upotrebljava za upravljanje modelom; |
| --- | --- |

ii.

sustava za izvješćivanje uprave koji se upotrebljava za upravljanje modelom;

| iii. | točnosti i potpunosti podataka koji se upotrebljavaju; |
| --- | --- |

iii.

točnosti i potpunosti podataka koji se upotrebljavaju;

| iv. | točnosti i primjerenosti pretpostavki o volatilnosti i korelaciji. |
| --- | --- |

iv.

točnosti i primjerenosti pretpostavki o volatilnosti i korelaciji.

2.   Dokumentacija o postupcima za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 2. točke (b) koja se odnosi na model inicijalnog iznosa nadoknade zadovoljava sljedeće uvjete:

| (a) | omogućuje upućenoj trećoj stranci da razumije strukturu i operativne pojedinosti modela inicijalnog iznosa nadoknade; |
| --- | --- |

(a)

omogućuje upućenoj trećoj stranci da razumije strukturu i operativne pojedinosti modela inicijalnog iznosa nadoknade;

| (b) | sadržava ključne pretpostavke i ograničenja modela inicijalnog iznosa nadoknade; |
| --- | --- |

(b)

sadržava ključne pretpostavke i ograničenja modela inicijalnog iznosa nadoknade;

| (c) | u njoj su definirane okolnosti pod kojima pretpostavke modela inicijalnog iznosa nadoknade više nisu važeće. |
| --- | --- |

(c)

u njoj su definirane okolnosti pod kojima pretpostavke modela inicijalnog iznosa nadoknade više nisu važeće.

3.   Druge ugovorne strane evidentiraju sve promjene modela inicijalnog iznosa nadoknade. U toj dokumentaciji detaljno su opisani rezultati vrednovanja iz stavka 1. provedenih nakon tih promjena.

ODJELJAK 5.

Upravljanje kolateralom i njegovo odvajanje

Članak 19.

Upravljanje kolateralom i njegovo odvajanje

1.   Postupci iz članka 2. stavka 2. točke (c) uključuju sljedeće:

| (a) | svakodnevno vrednovanje kolaterala koji se drži u skladu s odjeljkom 6.; |
| --- | --- |

(a)

svakodnevno vrednovanje kolaterala koji se drži u skladu s odjeljkom 6.;

| (b) | pravne dogovore i strukturu za držanje kolaterala kojima se omogućuje pristup zaprimljenom kolateralu ako ga drži treća strana; |
| --- | --- |

(b)

pravne dogovore i strukturu za držanje kolaterala kojima se omogućuje pristup zaprimljenom kolateralu ako ga drži treća strana;

| (c) | ako pružatelj kolaterala drži inicijalni iznos nadoknade, kolateral se drži na skrbničkim računima koji su zaštićeni od nesolventnosti; |
| --- | --- |

(c)

ako pružatelj kolaterala drži inicijalni iznos nadoknade, kolateral se drži na skrbničkim računima koji su zaštićeni od nesolventnosti;

| (d) | održavanje negotovinskog inicijalnog iznosa nadoknade u skladu sa stavcima 3. i 4.; |
| --- | --- |

(d)

održavanje negotovinskog inicijalnog iznosa nadoknade u skladu sa stavcima 3. i 4.;

| (e) | držanje gotovine naplaćene kao inicijalni iznos nadoknade na gotovinskim računima u središnjim bankama ili kreditnim institucijama koje ispunjavaju sve sljedeće uvjete:






  i. | imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2013/36/EU ili imaju odobrenje za rad u trećoj zemlji čiji su nadzorni i regulatorni mehanizmi utvrđeni jednakovrijednima u skladu s člankom 142. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(e)

držanje gotovine naplaćene kao inicijalni iznos nadoknade na gotovinskim računima u središnjim bankama ili kreditnim institucijama koje ispunjavaju sve sljedeće uvjete:

i.

imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2013/36/EU ili imaju odobrenje za rad u trećoj zemlji čiji su nadzorni i regulatorni mehanizmi utvrđeni jednakovrijednima u skladu s člankom 142. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| ii. | one nisu ni druga ugovorna strana koja polaže ni ugovorna strana koja se naplaćuje niti su dio iste grupe kao jedna od drugih ugovornih strana; |
| --- | --- |

ii.

one nisu ni druga ugovorna strana koja polaže ni ugovorna strana koja se naplaćuje niti su dio iste grupe kao jedna od drugih ugovornih strana;

| (f) | dostupnost neiskorištenog kolaterala likvidatoru ili drugom stečajnom upravitelju druge ugovorne stranke koja nije ispunila obveze; |
| --- | --- |

(f)

dostupnost neiskorištenog kolaterala likvidatoru ili drugom stečajnom upravitelju druge ugovorne stranke koja nije ispunila obveze;

| (g) | ako druga ugovorna strana koja se naplaćuje ne izvrši svoje obveze, inicijalni iznos nadoknade može se slobodno i pravodobno prenijeti na drugu ugovornu stranu koja polaže kolateral; |
| --- | --- |

(g)

ako druga ugovorna strana koja se naplaćuje ne izvrši svoje obveze, inicijalni iznos nadoknade može se slobodno i pravodobno prenijeti na drugu ugovornu stranu koja polaže kolateral;

| (h) | prenosivost negotovinskog kolaterala bez regulatornih ili pravnih ograničenja ili potraživanja treće strane, među ostalim potraživanja likvidatora druge ugovorne strane koja se naplaćuje ili skrbnika treće strane, osim zaloga za naknade i troškove nastale pri pružanju skrbničkih računa i osim zaloga koji se redovito nameću na sve vrijednosne papire u sustavu poravnanja u kojem se može držati takav kolateral; |
| --- | --- |

(h)

prenosivost negotovinskog kolaterala bez regulatornih ili pravnih ograničenja ili potraživanja treće strane, među ostalim potraživanja likvidatora druge ugovorne strane koja se naplaćuje ili skrbnika treće strane, osim zaloga za naknade i troškove nastale pri pružanju skrbničkih računa i osim zaloga koji se redovito nameću na sve vrijednosne papire u sustavu poravnanja u kojem se može držati takav kolateral;

| (i) | vraćanje bilo kojeg neiskorištenog kolaterala u cijelosti drugoj ugovornoj strani koja ga je položila, isključujući troškove i rashode nastale u postupku naplate i držanja kolaterala. |
| --- | --- |

(i)

vraćanje bilo kojeg neiskorištenog kolaterala u cijelosti drugoj ugovornoj strani koja ga je položila, isključujući troškove i rashode nastale u postupku naplate i držanja kolaterala.

2.   Svaki kolateral koji je položen kao inicijalni ili varijacijski iznos nadoknade može se zamijeniti alternativnim kolateralom ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | zamjena je izvršena u skladu s uvjetima iz ugovora između drugih ugovornih strana iz članka 3.; |
| --- | --- |

(a)

zamjena je izvršena u skladu s uvjetima iz ugovora između drugih ugovornih strana iz članka 3.;

| (b) | dostupan je alternativni kolateral u skladu s odjeljkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

dostupan je alternativni kolateral u skladu s odjeljkom 2.;

| (c) | vrijednost alternativnog kolaterala dovoljna je za zadovoljavanje svih zahtjeva za iznos nadoknade nakon primjene svih relevantnih korektivnih faktora. |
| --- | --- |

(c)

vrijednost alternativnog kolaterala dovoljna je za zadovoljavanje svih zahtjeva za iznos nadoknade nakon primjene svih relevantnih korektivnih faktora.

3.   Inicijalni iznos nadoknade štiti se od neispunjenja obveza ili nesolventnosti druge ugovorne strane koja se naplaćuje tako da se odvaja na jedan ili oba sljedeća načina:

| (a) | u knjigama i evidenciji treće strane imatelja ili skrbnika; |
| --- | --- |

(a)

u knjigama i evidenciji treće strane imatelja ili skrbnika;

| (b) | putem drugih pravno obvezujućih mehanizama. |
| --- | --- |

(b)

putem drugih pravno obvezujućih mehanizama.

4.   Druge ugovorne strane osiguravaju da se negotovinski kolateral koji se razmjenjuje kao inicijalni iznos nadoknade odvaja kako slijedi:

| (a) | ako kolateral na vlasničkoj osnovi drži druga ugovorna strana koja se naplaćuje, on se odvaja od ostatka vlasničke imovine druge ugovorne strane koja se naplaćuje; |
| --- | --- |

(a)

ako kolateral na vlasničkoj osnovi drži druga ugovorna strana koja se naplaćuje, on se odvaja od ostatka vlasničke imovine druge ugovorne strane koja se naplaćuje;

| (b) | ako kolateral koji nije na vlasničkoj osnovi drži druga ugovorna strana koja ga polaže, on se odvaja od ostatka vlasničke imovine druge ugovorne strane koja ga polaže; |
| --- | --- |

(b)

ako kolateral koji nije na vlasničkoj osnovi drži druga ugovorna strana koja ga polaže, on se odvaja od ostatka vlasničke imovine druge ugovorne strane koja ga polaže;

| (c) | ako se kolateral drži u knjigama i evidenciji skrbnika ili treće strane imatelja, on se odvaja od vlasničke imovine dotične treće strane imatelja ili skrbnika. |
| --- | --- |

(c)

ako se kolateral drži u knjigama i evidenciji skrbnika ili treće strane imatelja, on se odvaja od vlasničke imovine dotične treće strane imatelja ili skrbnika.

5.   Ako negotovinski kolateral drži strana koja se naplaćuje ili treća strana imatelj ili skrbnik, druga ugovorna strana koja se naplaćuje u svakom trenutku drugoj ugovornoj strani koja polaže kolateral pruža mogućnost odvajanja njezina kolaterala od imovine drugih ugovornih strana koje polažu kolateral.

6.   Druge ugovorne strane obavljaju neovisno pravno preispitivanje radi provjere zadovoljavaju li mehanizmi odvajanja zahtjeve iz stavka 1. točke (g) i stavaka 3.,4. i 5. To pravno preispitivanje može obavljati neovisni unutarnji odjel ili neovisna treća strana.

7.   Druge ugovorne strane svojim nadležnim tijelima dostavljaju dokaze o sukladnosti sa stavkom 6. u pogledu svake relevantne jurisdikcije i, na zahtjev nadležnog tijela, uspostavljaju politike kojima se osigurava trajno ocjenjivanje sukladnosti.

8.   Za potrebe stavka 1. točke (e) druge ugovorne strane ocjenjuju kreditnu kvalitetu navedene kreditne institucije primjenom metodologije koja se ne oslanja samo, ili mehanički, na vanjske procjene kreditne kvalitete.

Članak 20.

Postupanje s naplaćenim inicijalnim iznosima nadoknade

1.   Druga ugovorna strana koja se naplaćuje ne stavlja kolateral koji je naplaćen kao inicijalni iznos nadoknade ponovno pod hipoteku ili zalog niti ga upotrebljava na neki drugi način.

2.   Neovisno o stavku 1. treća strana imatelj može upotrijebiti inicijalni iznos nadoknade zaprimljen u gotovini za potrebe ponovnog ulaganja.

ODJELJAK 6.

Vrednovanje kolaterala

Članak 21.

Izračun prilagođene vrijednosti kolaterala

1.   Druge ugovorne strane prilagođavaju vrijednost naplaćenog kolaterala u skladu s metodologijom iz Priloga II. ili metodologijom uporabe vlastitih procjena volatilnosti u skladu s člankom 22.

2.   Kada prilagođavaju vrijednost kolaterala u skladu sa stavkom 1., druge ugovorne strane mogu zanemariti valutni rizik koji proizlazi iz deviznih pozicija koje podliježu pravno obvezujućem međudržavnom sporazumu kojim se ograničava mijenjanje tih pozicija u odnosu na druge valute obuhvaćene istim ugovorom.

Članak 22.

Vlastite procjene prilagođene vrijednosti kolaterala

1.   Druge ugovorne strane prilagođavaju vrijednost naplaćenog kolaterala uporabom vlastitih procjena volatilnosti u skladu s Prilogom III.

2.   Druge ugovorne strane ažuriraju svoje skupove podataka i izračunavaju vlastite procjene volatilnosti iz članka 21. kad god se bitno promijeni volatilnost tržišnih cijena ili barem tromjesečno.

3.   Za potrebe stavka 2., druge ugovorne strane unaprijed utvrđuju razine volatilnosti zbog kojih je potrebno ponovno izračunati korektivne faktore kako se navodi u Prilogu III.

4.   Postupci iz članka 2. stavka 2. točke (d) uključuju politike za praćenje izračuna vlastitih procjena volatilnosti i uključivanje tih procjena u postupke za upravljanje rizikom te druge ugovorne strane.

5.   Politike iz stavka 4. podliježu unutarnjem preispitivanju koje uključuje sve od navedenog:

| (a) | uključivanje procjena u postupke za upravljanje rizikom druge ugovorne strane, koji se provode najmanje jednom godišnje; |
| --- | --- |

(a)

uključivanje procjena u postupke za upravljanje rizikom druge ugovorne strane, koji se provode najmanje jednom godišnje;

| (b) | uključivanje procijenjenih korektivnih faktora u svakodnevno upravljanje rizikom; |
| --- | --- |

(b)

uključivanje procijenjenih korektivnih faktora u svakodnevno upravljanje rizikom;

| (c) | procjenu vrijednosti znatne promjene u postupku izračunavanja procjena; |
| --- | --- |

(c)

procjenu vrijednosti znatne promjene u postupku izračunavanja procjena;

| (d) | provjeru dosljednosti, pravodobnosti i pouzdanosti izvora podataka koji se upotrebljavaju za izračun procjena; |
| --- | --- |

(d)

provjeru dosljednosti, pravodobnosti i pouzdanosti izvora podataka koji se upotrebljavaju za izračun procjena;

| (e) | točnost i primjerenost pretpostavki o volatilnosti. |
| --- | --- |

(e)

točnost i primjerenost pretpostavki o volatilnosti.

6.   Preispitivanje iz stavka 5. obavlja se redovito u okviru postupka unutarnje revizije druge ugovorne strane.

POGLAVLJE II.

POSEBNE ODREDBE O POSTUPCIMA ZA UPRAVLJANJE RIZIKOM

ODJELJAK 1.

Izuzeća

Članak 23.

Središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad kao kreditne institucije

Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da nema razmjene kolaterala u vezi s ugovorima o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji su sklopljeni sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za rad kao kreditne institucije u skladu s Direktivom 2013/36/EU.

Članak 24.

Nefinancijske druge ugovorne strane i druge ugovorne strane trećih zemalja

Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da nema razmjene kolaterala u vezi s ugovorima o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koji su sklopljeni s nefinancijskim drugim ugovornim stranama koje ne zadovoljavaju uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 ili s nefinancijskim subjektima s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji, da imaju poslovni nastan u Uniji, ne bi ispunili uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 648/2012.

Članak 25.

Najniži iznos za prijenos

1.   Odstupajući od članka 2. stavka 2. druge ugovorne strane mogu predvidjeti u svojim postupcima za upravljanje rizikom da se od druge ugovorne strane ne naplaćuje kolateral ako je iznos dugovanja od posljednje naplate kolaterala jednak iznosu koji su dogovorile druge ugovorne strane ili niži od njega („najniži iznos za prijenos”).

Najniži iznos za prijenosa ne prekoračuje 500 000 EUR ili jednakovrijedni iznos u drugoj valuti.

2.   Ako se druge ugovorne strane dogovore o najnižem iznosu za prijenos, iznos kolaterala izračunava se kao zbroj sljedećeg:

| (a) | varijacijskog iznosa nadoknade koji dospijeva od posljednje naplate izračunanog u skladu s člankom 10., uključujući višak kolaterala; |
| --- | --- |

(a)

varijacijskog iznosa nadoknade koji dospijeva od posljednje naplate izračunanog u skladu s člankom 10., uključujući višak kolaterala;

| (b) | inicijalnog iznosa nadoknade koji dospijeva od posljednje naplate izračunanog u skladu s člankom 11., uključujući višak kolaterala; |
| --- | --- |

(b)

inicijalnog iznosa nadoknade koji dospijeva od posljednje naplate izračunanog u skladu s člankom 11., uključujući višak kolaterala;

3.   Ako iznos dospjelog kolaterala prekoračuje najniži iznos za prijenos koji su dogovorile druge ugovorne strane, druga ugovorna strana koja se naplaćuje ubire cijeli iznos plativog kolaterala bez oduzimanja najnižeg iznosa za prijenos.

4.   Druge ugovorne strane mogu se dogovoriti o zasebnim najnižim iznosima za prijenos za inicijalne i varijacijske iznose nadoknade pod uvjetom da je iznos tih najnižih iznosa za prijenos 500 000 EUR ili je jednak jednakovrijednom iznosu u drugoj valuti ili je niži od tih iznosa.

5.   Ako se druge ugovorne strane dogovore o zasebnim najnižim iznosima za prijenos u skladu sa stavkom 4., druga ugovorna strana koja se naplaćuje ubire cijeli iznos inicijalnog ili varijacijskog iznosa nadoknade bez oduzimanja tih najnižih iznosa za prijenos ako iznos plativog inicijalnog ili varijacijskog kolaterala prekoračuje najniži iznos za prijenos.

Članak 26.

Izračun iznosa nadoknade s drugim ugovornim stranama treće zemlje

Ako druga ugovorna strana ima domicil u trećoj zemlji, druge ugovorne strane mogu izračunati iznose nadoknade na temelju skupa za netiranje koji uključuje sljedeće vrste ugovora:

| (a) | OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana podložno zahtjevima za iznose nadoknade u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana podložno zahtjevima za iznose nadoknade u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | ugovore koji zadovoljavaju oba sljedeća uvjeta:






  i. | utvrđeni su u regulatornom sustavu koji se primjenjuje na drugu ugovornu stranu koja ima domicil u trećoj zemlji kao OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; |
| --- | --- | --- |

(b)

ugovore koji zadovoljavaju oba sljedeća uvjeta:

i.

utvrđeni su u regulatornom sustavu koji se primjenjuje na drugu ugovornu stranu koja ima domicil u trećoj zemlji kao OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana;

| ii. | na njih se primjenjuju pravila o iznosu nadoknade u regulatornom sustavu koji se primjenjuje na drugu ugovornu stranu koja ima domicil u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

ii.

na njih se primjenjuju pravila o iznosu nadoknade u regulatornom sustavu koji se primjenjuje na drugu ugovornu stranu koja ima domicil u trećoj zemlji.

ODJELJAK 2.

Izuzeća za izračun razina inicijalnog iznosa nadoknade

Članak 27.

Devizni ugovori

Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da se inicijalni iznosi nadoknade ne naplaćuju u pogledu sljedećeg:

| (a) | fizički namirenih ugovora o OTC izvedenicama koji uključuju samo razmjenu dviju različitih valuta na određeni budući datum po fiksnoj stopi koja je dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu („devizni terminski ugovori”). |
| --- | --- |

(a)

fizički namirenih ugovora o OTC izvedenicama koji uključuju samo razmjenu dviju različitih valuta na određeni budući datum po fiksnoj stopi koja je dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu („devizni terminski ugovori”).

| (b) | fizički namirenih ugovora o OTC izvedenicama koji uključuju samo razmjenu dviju različitih valuta na određeni datum po fiksnoj stopi koja je dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu i povratnu razmjenu dviju valuta na kasniji datum i po fiksnoj stopi koja je također dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu („ugovor o razmjeni valuta”). |
| --- | --- |

(b)

fizički namirenih ugovora o OTC izvedenicama koji uključuju samo razmjenu dviju različitih valuta na određeni datum po fiksnoj stopi koja je dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu i povratnu razmjenu dviju valuta na kasniji datum i po fiksnoj stopi koja je također dogovorena na datum trgovanja iz ugovora koji se primjenjuje na razmjenu („ugovor o razmjeni valuta”).

| (c) | razmjene iznosa glavnice ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s kojim druge ugovorne strane razmjenjuju samo iznos glavnice i uplate kamata u jednoj valuti iznosom glavnice i kamata u drugoj valuti u određenom trenutku u vremenu u skladu s utvrđenom formulom („razmjena valuta”). |
| --- | --- |

(c)

razmjene iznosa glavnice ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u skladu s kojim druge ugovorne strane razmjenjuju samo iznos glavnice i uplate kamata u jednoj valuti iznosom glavnice i kamata u drugoj valuti u određenom trenutku u vremenu u skladu s utvrđenom formulom („razmjena valuta”).

Članak 28.

Prag utemeljen na zamišljenom iznosu

1.   Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da se inicijalni iznosi nadoknade ne naplaćuju za sve nove ugovore o OTC izvedenicama koji su sklopljeni unutar kalendarske godine ako ukupni prosječni zamišljeni iznos na kraju mjeseca OTC izvedenica jedne od dviju drugih ugovornih strana čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana za ožujak, travanj i svibanj prethodne godine iznosi manje od 8 milijardi EUR.

Ukupni prosječni zamišljeni iznos na kraju mjeseca iz prvog podstavka izračunava se na razini druge ugovorne strane ili na razini grupe ako druga ugovorna strana pripada grupi.

2.   Ako druga ugovorna strana pripada grupi, izračun ukupnog prosječnog zamišljenog iznosa grupe na kraju mjeseca uključuje sve ugovore grupe o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, uključujući sve unutargrupne ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana.

Za potrebe prvog podstavka ugovori o OTC izvedenicama koji su unutarnje transakcije uzimaju se u obzir samo jednom.

3.   UCITS koji ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i alternativni investicijski fondovi kojima upravljaju upravitelji alternativnim investicijskim fondovima koji imaju odobrenje za rad ili su registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) smatraju se odvojenim subjektima i tretira ih se zasebno kada se primjenjuju pragovi iz stavka 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda; |
| --- | --- |

(a)

sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda;

| (b) | odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji. |
| --- | --- |

(b)

odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji.

Članak 29.

Prag utemeljen na inicijalnom iznosu nadoknade

1.   Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da se naplaćeni inicijalni iznos nadoknade smanji za iznos od najviše 50 milijuna EUR u slučaju iz točaka (a) i (b) ovoga stavka ili u vrijednosti od 10 milijuna EUR u slučaju iz točke (c) ako:

| (a) | nijedna druga ugovorna strana ne pripada nijednoj grupi; |
| --- | --- |

(a)

nijedna druga ugovorna strana ne pripada nijednoj grupi;

| (b) | druge ugovorne strane pripadaju različitim grupama; |
| --- | --- |

(b)

druge ugovorne strane pripadaju različitim grupama;

| (c) | obje druge ugovorne strane pripadaju istoj grupi. |
| --- | --- |

(c)

obje druge ugovorne strane pripadaju istoj grupi.

2.   Ako druga ugovorna strana ne naplaćuje inicijalne iznose nadoknade u skladu sa stavkom 1. točkom (b), postupci za upravljanje rizikom iz članka 2. stavka 1. uključuju odredbe o praćenju prekoračenja praga na razini grupe i odredbe o čuvanju odgovarajuće evidencije o izloženosti grupe svakoj pojedinoj drugoj ugovornoj strani u istoj grupi.

3.   UCITS koji ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i alternativni investicijski fondovi kojima upravljaju upravitelji alternativnim investicijskim fondovima koji imaju odobrenje za rad ili su registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU smatraju se odvojenim subjektima i tretira ih se zasebno kada se primjenjuju pragovi iz stavka 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda; |
| --- | --- |

(a)

sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda;

| (b) | odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji. |
| --- | --- |

(b)

odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji.

ODJELJAK 3.

Izuzeća od zahtjeva za uplatu ili naplatu inicijalnog ili varijacijskog iznosa nadoknade

Članak 30.

Postupanje s izvedenicama povezanima s pokrivenim obveznicama u svrhe ograničavanja rizika

1.   Odstupajući od članka 2. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. ovog članka, druge ugovorne strane mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti sljedeće u vezi s ugovorima o OTC izvedenicama koji su sklopljeni u vezi s pokrivenim obveznicama:

| (a) | varijacijski iznos nadoknade ne polaže izdavatelj pokrivene obveznice ili skupina za pokriće, već se on naplaćuje od njegove druge ugovorne strane u gotovini i vraća njegovoj drugoj ugovornoj strani po dospijeću; |
| --- | --- |

(a)

varijacijski iznos nadoknade ne polaže izdavatelj pokrivene obveznice ili skupina za pokriće, već se on naplaćuje od njegove druge ugovorne strane u gotovini i vraća njegovoj drugoj ugovornoj strani po dospijeću;

| (b) | inicijalni se iznos nadoknade ne polaže niti se naplaćuje. |
| --- | --- |

(b)

inicijalni se iznos nadoknade ne polaže niti se naplaćuje.

2.   Stavak 1. primjenjuje se ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | ugovor o OTC izvedenicama nije raskinut u slučaju sanacije ili nesolventnosti izdavatelja pokrivene obveznice ili skupine za pokriće; |
| --- | --- |

(a)

ugovor o OTC izvedenicama nije raskinut u slučaju sanacije ili nesolventnosti izdavatelja pokrivene obveznice ili skupine za pokriće;

| (b) | druga ugovorna strana ugovora o OTC izvedenicama sklopljenog s izdavateljima pokrivenih obveznica ili sa skupinama za pokriće za pokrivene obveznice ima najmanje isti položaj kao imatelji pokrivene obveznice, osim ako druga ugovorna strana ugovora o OTC izvedenicama sklopljenog s izdavateljima pokrivene obveznice ili sa skupinama za pokriće za pokrivene obveznice ne ispunjuje obveze ili je pogođena stranka, ili se odrekla jednakog položaja; |
| --- | --- |

(b)

druga ugovorna strana ugovora o OTC izvedenicama sklopljenog s izdavateljima pokrivenih obveznica ili sa skupinama za pokriće za pokrivene obveznice ima najmanje isti položaj kao imatelji pokrivene obveznice, osim ako druga ugovorna strana ugovora o OTC izvedenicama sklopljenog s izdavateljima pokrivene obveznice ili sa skupinama za pokriće za pokrivene obveznice ne ispunjuje obveze ili je pogođena stranka, ili se odrekla jednakog položaja;

| (c) | ugovor o OTC izvedenicama registriran je ili evidentiran u skupini za pokriće pokrivene obveznice u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o pokrivenim obveznicama; |
| --- | --- |

(c)

ugovor o OTC izvedenicama registriran je ili evidentiran u skupini za pokriće pokrivene obveznice u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o pokrivenim obveznicama;

| (d) | ugovor o OTC izvedenicama upotrebljava se samo za ograničavanje kamatne stope ili neusklađenosti valuta skupine za pokriće u vezi s pokrivenom obveznicom; |
| --- | --- |

(d)

ugovor o OTC izvedenicama upotrebljava se samo za ograničavanje kamatne stope ili neusklađenosti valuta skupine za pokriće u vezi s pokrivenom obveznicom;

| (e) | skup za netiranje ne uključuje ugovore o OTC izvedenicama koji nisu povezani sa skupinom za pokriće pokrivene obveznice; |
| --- | --- |

(e)

skup za netiranje ne uključuje ugovore o OTC izvedenicama koji nisu povezani sa skupinom za pokriće pokrivene obveznice;

| (f) | pokrivena obveznica s kojom je povezan ugovor o OTC izvedenicama ispunjuje zahtjeve iz članka 129. stavaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(f)

pokrivena obveznica s kojom je povezan ugovor o OTC izvedenicama ispunjuje zahtjeve iz članka 129. stavaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (g) | skupina za pokriće pokrivene obveznice s kojom je povezan ugovor o OTC izvedenicama podliježe regulatornom zahtjevu kolateralizacije od najmanje 102 %. |
| --- | --- |

(g)

skupina za pokriće pokrivene obveznice s kojom je povezan ugovor o OTC izvedenicama podliježe regulatornom zahtjevu kolateralizacije od najmanje 102 %.

Članak 31.

Postupanje s izvedenicama s drugim ugovornim stranama u trećim zemljama u kojima se ne može osigurati izvršivost sporazuma o netiranju ili zaštita kolaterala

1.   Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da se varijacijski i inicijalni iznosi nadoknade ne moraju uplatiti za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana sklopljene s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ako se primjenjuju svi sljedeći uvjeti:

| (a) | pravnim preispitivanjem iz članka 2. stavka 3. potvrđeno je da se sporazum o netiranju i ugovor o razmjeni kolaterala, ako se upotrebljava, ne mogu u bilo kojem trenutku sa sigurnošću zakonski izvršiti; |
| --- | --- |

(a)

pravnim preispitivanjem iz članka 2. stavka 3. potvrđeno je da se sporazum o netiranju i ugovor o razmjeni kolaterala, ako se upotrebljava, ne mogu u bilo kojem trenutku sa sigurnošću zakonski izvršiti;

| (b) | pravnim preispitivanjem iz članka 19. stavka 6. potvrđeno je da se zahtjevi o odvajanju iz članka 19. stavaka 3., 4. i 5. ne mogu ispuniti. |
| --- | --- |

(b)

pravnim preispitivanjem iz članka 19. stavka 6. potvrđeno je da se zahtjevi o odvajanju iz članka 19. stavaka 3., 4. i 5. ne mogu ispuniti.

Za potrebe prvog podstavka, druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji naplaćuju iznos nadoknade u bruto iznosu.

2.   Odstupajući od članka 2. stavka 2., druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji mogu u svojim postupcima za upravljanje rizikom predvidjeti da se varijacijski i inicijalni iznosi nadoknade ne polažu ili naplaćuju za ugovore sklopljene s drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ako se primjenjuju svi sljedeći uvjeti:

| (a) | primjenjuje se stavak 1. točka (a) i, ako je primjenjivo, točka (b); |
| --- | --- |

(a)

primjenjuje se stavak 1. točka (a) i, ako je primjenjivo, točka (b);

| (b) | pravnim preispitivanjima iz stavka 1. točaka (a) i (b) potvrđeno je da naplata iz kolaterala u skladu s ovom Uredbom nije moguća, čak ni u bruto iznosu; |
| --- | --- |

(b)

pravnim preispitivanjima iz stavka 1. točaka (a) i (b) potvrđeno je da naplata iz kolaterala u skladu s ovom Uredbom nije moguća, čak ni u bruto iznosu;

| (c) | omjer izračunan u skladu sa stavkom 3. niži je od 2,5 %. |
| --- | --- |

(c)

omjer izračunan u skladu sa stavkom 3. niži je od 2,5 %.

3.   Omjer iz stavka 2. točke (c) rezultat je dijeljenja iznosa dobivenog u točki (a) ovog stavka s iznosom dobivenim u točki (b):

| (a) | zbroja zamišljenih iznosa važećih ugovora o OCT izvedenicama grupe kojoj pripada druga ugovorna strana koji su sklopljeni nakon stupanja na snagu ove Uredbe i za koje nije naplaćen iznos nadoknade od drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji za koju se primjenjuje stavak 2. točka (b); |
| --- | --- |

(a)

zbroja zamišljenih iznosa važećih ugovora o OCT izvedenicama grupe kojoj pripada druga ugovorna strana koji su sklopljeni nakon stupanja na snagu ove Uredbe i za koje nije naplaćen iznos nadoknade od drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji za koju se primjenjuje stavak 2. točka (b);

| (b) | zbroja zamišljenih iznosa svih važećih ugovora o OTC izvedenicama grupe kojoj pripada druga ugovorna strana, osim ugovora o OTC izvedenicama koji su unutargrupne transakcije. |
| --- | --- |

(b)

zbroja zamišljenih iznosa svih važećih ugovora o OTC izvedenicama grupe kojoj pripada druga ugovorna strana, osim ugovora o OTC izvedenicama koji su unutargrupne transakcije.

POGLAVLJE III.

UNUTARGRUPNI UGOVORI O IZVEDENICAMA

ODJELJAK 1.

Postupci kojih se druge ugovorne strane i nadležna tijela trebaju pridržavati kada primjenjuju izuzeća za unutargrupne ugovore o izvedenicama

Članak 32.

Postupci za druge ugovorne strane i relevantna nadležna tijela

1.   Zahtjev ili obavijest druge ugovorne strane nadležnom tijelu u skladu s člankom 11. stavcima 6. do 10. Uredbe (EU) br. 648/2012 smatraju se zaprimljenima kada nadležno tijelo zaprimi sve sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije koje su potrebne za ocjenjivanje toga jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 11. stavaka 6., 7., 8., 9. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije koje su potrebne za ocjenjivanje toga jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 11. stavaka 6., 7., 8., 9. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (b) | informacije i dokumente iz članka 18. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 (10). |
| --- | --- |

(b)

informacije i dokumente iz članka 18. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 (10).

2.   Ako nadležno tijelo utvrdi da su potrebne dodatne informacije da bi se moglo ocijeniti jesu li ispunjeni uvjeti iz stavka 1. točke (a), nadležno tijelo drugoj ugovornoj strani podnosi pisani zahtjev za informacije.

3.   Odluka nadležnog tijela u skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 priopćuje se drugoj ugovornoj strani u roku od tri mjeseca od primitka svih informacija iz stavka 1.

4.   Ako nadležno tijelo donese pozitivnu odluku u skladu s člankom 11. stavcima 6., 8. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012, nadležno tijelo pisanim putem priopćuje tu pozitivnu odluku drugoj ugovornoj strani navodeći barem sljedeće:

| (a) | je li izuzeće potpuno izuzeće ili djelomično izuzeće; |
| --- | --- |

(a)

je li izuzeće potpuno izuzeće ili djelomično izuzeće;

| (b) | u slučaju djelomičnog izuzeća, jasno se navode ograničenja tog izuzeća. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju djelomičnog izuzeća, jasno se navode ograničenja tog izuzeća.

5.   Ako nadležno tijelo donese negativnu odluku u skladu s člankom 11. stavcima 6., 8. ili 10. Uredbe br. (EU) No 648/2012 ili uloži prigovor na obavijest na temelju članka 11. stavaka 7. ili 11. te Uredbe, nadležno tijelo pisanim putem priopćuje tu negativnu odluku ili prigovor drugoj ugovornoj strani navodeći barem sljedeće:

| (a) | uvjete iz članka 11. stavaka 6., 7., 8., 9. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012., koji nisu ispunjeni; |
| --- | --- |

(a)

uvjete iz članka 11. stavaka 6., 7., 8., 9. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012., koji nisu ispunjeni;

| (b) | sažetak razloga zbog kojih se smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(b)

sažetak razloga zbog kojih se smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni.

6.   Ako jedno od nadležnih tijela koje je primilo obavijest na temelju članka 11. stavka 7. Uredbe (EU) br. 648/2012 smatra da uvjeti iz članka 11. stavka 7. prvog podstavka točaka (a) i (b) te Uredbe nisu ispunjeni, ono obavješćuje drugo nadležno tijelo u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti.

7.   Nadležna tijela obavješćuju nefinancijske druge ugovorne strane o prigovoru iz stavka 5. u roku od tri mjeseca od primitka obavijesti.

8.   Odluka nadležnog tijela u skladu s člankom 11. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 648/2012 priopćuje se drugoj ugovornoj strani koja ima poslovni nastan u Uniji u roku od tri mjeseca od primitka svih informacija iz stavka 1.

9.   Odluka nadležnog tijela financijske druge ugovorne strane iz članka 11. stavka 10. Uredbe (EU) br. 648/2012 priopćuje se nadležnom tijelu nefinancijske druge ugovorne strane u roku od dva mjeseca od primitka svih informacija navedenih u stavku 1. i drugim ugovornim stranama u roku od tri mjeseca od primitka tih informacija.

10.   Druge ugovorne strane koje su podnijele obavijest ili zaprimile pozitivnu odluku u skladu s člankom 11. stavcima 6., 7., 8., 9. ili 10. Uredbe (EU) br. 648/2012, odmah obavješćuju odgovarajuće nadležno tijelo o promjeni koja bi mogla utjecati na ispunjenje uvjeta utvrđenih u tim stavcima, kako je primjenjivo. Nadležno tijelo može uložiti prigovor na primjenu izuzeća ili povući svoju pozitivnu odluku uslijed promjena okolnosti koje bi mogle utjecati na ispunjenje tih uvjeta.

11.   Ako nadležno tijelo priopći negativnu odluku ili prigovor, relevantna druga ugovorna strana može podnijeti samo dodatni zahtjev ili obavijest u slučaju bitne promjene okolnosti koje su činile osnovu za odluku ili prigovor nadležnog tijela.

ODJELJAK 2.

Primjenjivi kriteriji za primjenu izuzeća za unutargrupne ugovore o izvedenicama

Članak 33.

Primjenjivi kriteriji na pravnu zapreku brzom prijenosu kapitala i otplati obveza

Smatra se da postoji pravna zapreka brzom prijenosu kapitala ili otplati obveza između drugih ugovornih strana kako je navedeno u članku 11. stavcima 5. do 10. Uredbe (EU) br. 648/2012 ako postoje tekuća ili predviđena ograničenja pravne prirode, uključujući bilo što od sljedećeg:

| (a) | kontrola valuta i razmjene; |
| --- | --- |

(a)

kontrola valuta i razmjene;

| (b) | regulatorni, administrativni, pravni ili ugovorni okvir koji onemogućuje uzajamnu financijsku potporu ili znatno utječe na prijenos sredstava unutar grupe; |
| --- | --- |

(b)

regulatorni, administrativni, pravni ili ugovorni okvir koji onemogućuje uzajamnu financijsku potporu ili znatno utječe na prijenos sredstava unutar grupe;

| (c) | ispunjen je bilo koji od uvjeta o ranoj intervenciji, oporavku i sanaciji iz Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11), zbog čega nadležno tijelo predviđa zapreku brzom prijenosu kapitala ili otplati obveza; |
| --- | --- |

(c)

ispunjen je bilo koji od uvjeta o ranoj intervenciji, oporavku i sanaciji iz Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11), zbog čega nadležno tijelo predviđa zapreku brzom prijenosu kapitala ili otplati obveza;

11

| (d) | postojanje manjinskih udjela kojima se ograničava ovlast donošenja odluka unutar subjekata koji su dio grupe; |
| --- | --- |

(d)

postojanje manjinskih udjela kojima se ograničava ovlast donošenja odluka unutar subjekata koji su dio grupe;

| (e) | priroda pravne strukture druge ugovorne strane, kako je definirana u njezinim statutima, osnivačkim instrumentima i unutarnjim pravilima. |
| --- | --- |

(e)

priroda pravne strukture druge ugovorne strane, kako je definirana u njezinim statutima, osnivačkim instrumentima i unutarnjim pravilima.

Članak 34.

Primjenjivi kriteriji na praktične zapreke brzom prijenosu kapitala i otplati obveza

Smatra se da postoji praktična zapreka brzom prijenosu kapitala ili otplati obveza između drugih ugovornih strana kako je navedeno u članku 11. stavcima 5. do 10. Uredbe (EU) br. 648/2012 ako postoje ograničenja praktične prirode, uključujući bilo što od sljedećeg:

| (a) | nedovoljna dostupnost neopterećene ili likvidne imovine relevantnoj drugoj ugovornoj strani u trenutku dospijeća; |
| --- | --- |

(a)

nedovoljna dostupnost neopterećene ili likvidne imovine relevantnoj drugoj ugovornoj strani u trenutku dospijeća;

| (b) | zapreke operativne prirode koje uzrokuju stvarnu odgodu ili sprječavaju takve prijenose ili otplate u trenutku dospijeća. |
| --- | --- |

(b)

zapreke operativne prirode koje uzrokuju stvarnu odgodu ili sprječavaju takve prijenose ili otplate u trenutku dospijeća.

POGLAVLJE IV.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 35.

Prijelazne odredbe

Druge ugovorne strane iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 mogu i dalje primjenjivati postupke za upravljanje rizikom koje imaju uspostavljene na datum primjene ove Uredbe u odnosu na ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana sklopljene od 16. kolovoza 2012. do relevantnih datuma primjene ove Uredbe.

Članak 36.

Primjena članka 9. stavka 2., članka 11., članaka 13. do 18., članka 19. stavka 1. točaka (c), (d) i (f), članka 19. stavka 3. i članka 20.

1.   Članak 9. stavak 2., članak 11., članci 13. do 18., članak 19. stavak 1. točke (c), (d) i (f), članak 19. stavak 3. i članak 20. počinju se primjenjivati se kako slijedi:

| (a) | mjesec dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 3 000 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(a)

mjesec dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 3 000 milijardi EUR;

| (b) | od 1. rujna 2017. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 2 250 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(b)

od 1. rujna 2017. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 2 250 milijardi EUR;

| (c) | od 1. rujna 2018. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 1 500 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(c)

od 1. rujna 2018. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 1 500 milijardi EUR;

| (d) | od 1. rujna 2019. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 750 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(d)

od 1. rujna 2019. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 750 milijardi EUR;

| (e) | od 1. rujna 2020. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 8 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(e)

od 1. rujna 2020. ako obje druge ugovorne strane imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 8 milijardi EUR.

2.   Odstupajući od stavka 1., ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 3. ovog članka, članak 9. stavak 2., članak 11., članci 13. do 18. članak 19. stavak 1. točke (c), (d) i (f), članak 19. stavak 3. i članak 20. počinju se primjenjivati kako slijedi:

| (a) | tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako nije donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje; |
| --- | --- |

(a)

tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako nije donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje;

| (b) | na kasniji od sljedećih datuma ako je donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje:






  i. | četiri mjeseca nakon datuma stupanja na snagu odluke donesene u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje; |
| --- | --- | --- |

(b)

na kasniji od sljedećih datuma ako je donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje:

i.

četiri mjeseca nakon datuma stupanja na snagu odluke donesene u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 11. stavka 3. te Uredbe u pogledu relevantne treće zemlje;

| ii. | primjenjivi datum utvrđen u skladu sa stavkom 1. |
| --- | --- |

ii.

primjenjivi datum utvrđen u skladu sa stavkom 1.

3.   Odstupanje iz stavka 2. primjenjuje se samo ako druge ugovorne strane ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana ispunjuju sve sljedeće uvjete:

| (a) | jedna druga ugovorna strana ima poslovni nastan u trećoj zemlji, a druga u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

jedna druga ugovorna strana ima poslovni nastan u trećoj zemlji, a druga u Uniji;

| (b) | druga ugovorna strana koja ima poslovni nastan u trećoj zemlji financijska je druga ugovorna strana ili nefinancijska druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(b)

druga ugovorna strana koja ima poslovni nastan u trećoj zemlji financijska je druga ugovorna strana ili nefinancijska druga ugovorna strana;

| (c) | druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji jedno je od sljedećeg:






  i. | financijska druga ugovorna strana, nefinancijska druga ugovorna strana, financijski holding, financijska institucija ili društvo za pomoćne usluge koji podliježu odgovarajućim bonitetnim zahtjevima, dok je druga ugovorna strana iz treće zemlje iz točke (a) financijska druga ugovorna strana; |
| --- | --- | --- |

(c)

druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji jedno je od sljedećeg:

i.

financijska druga ugovorna strana, nefinancijska druga ugovorna strana, financijski holding, financijska institucija ili društvo za pomoćne usluge koji podliježu odgovarajućim bonitetnim zahtjevima, dok je druga ugovorna strana iz treće zemlje iz točke (a) financijska druga ugovorna strana;

| ii. | financijska druga ugovorna strana ili nefinancijska druga ugovorna strana, dok je druga ugovorna strana iz treće zemlje iz točke (a) nefinancijska druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

ii.

financijska druga ugovorna strana ili nefinancijska druga ugovorna strana, dok je druga ugovorna strana iz treće zemlje iz točke (a) nefinancijska druga ugovorna strana;

| (d) | obje druge ugovorne strane uključene su u istu konsolidaciju u cijelosti u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

obje druge ugovorne strane uključene su u istu konsolidaciju u cijelosti u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (e) | obje druge ugovorne strane podliježu primjerenim i centraliziranim postupcima evaluacije, mjerenja i kontrole rizika; |
| --- | --- |

(e)

obje druge ugovorne strane podliježu primjerenim i centraliziranim postupcima evaluacije, mjerenja i kontrole rizika;

| (f) | ispunjeni su zahtjevi iz poglavlja III. |
| --- | --- |

(f)

ispunjeni su zahtjevi iz poglavlja III.

Članak 37.

Primjena članka 9. stavka 1., članka 10. i članka 12.

1.   Članak 9. stavak 1., članak 10. i članak 12. počinju se primjenjivati kako slijedi:

| (a) | mjesec dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe u pogledu drugih ugovornih strana od kojih obje imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 3 000 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(a)

mjesec dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe u pogledu drugih ugovornih strana od kojih obje imaju ili pripadaju grupama od kojih svaka ima OTC izvedenice čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana u ukupnom prosječnom zamišljenom iznosu većem od 3 000 milijardi EUR;

| (b) | od 1. ožujka 2017. ili jedan mjesec nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe za druge ugovorne strane, ovisno o tome koji je datum kasniji. |
| --- | --- |

(b)

od 1. ožujka 2017. ili jedan mjesec nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe za druge ugovorne strane, ovisno o tome koji je datum kasniji.

2.   Odstupajući od stavka 1. u pogledu deviznih terminskih ugovora iz članka 27. točke (a), članak 9. stavak 1., članak 10. i članak 12. počinju se primjenjivati na raniji od sljedećih datuma:

| (a) | 31. prosinca 2018. ako se Uredba iz točke (b) još ne primjenjuje; |
| --- | --- |

(a)

31. prosinca 2018. ako se Uredba iz točke (b) još ne primjenjuje;

| (b) | datum početka primjene Delegirane uredbe Komisije (*2) o određivanju određenih tehničkih elemenata povezanih s definicijom financijskih instrumenata u pogledu fizički namirenih deviznih terminskih ugovora ili datum utvrđen u skladu sa stavkom 1., ovisno tome koji je datum kasniji. |
| --- | --- |

(b)

datum početka primjene Delegirane uredbe Komisije (*2) o određivanju određenih tehničkih elemenata povezanih s definicijom financijskih instrumenata u pogledu fizički namirenih deviznih terminskih ugovora ili datum utvrđen u skladu sa stavkom 1., ovisno tome koji je datum kasniji.

Članak 38.

Datumi primjene određenih ugovora

1.   Odstupajući od članka 36. stavka 1. i članka 37., u pogledu svih OTC izvedenica čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana koje su dioničke opcije s jednom dionicom ili indeksne opcije, članci iz članka 36. stavka 1. i članka 37. počinju se primjenjivati tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Odstupajući od članka 36. stavka 1. i članka 37., ako druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji sklopi ugovor o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana s drugom ugovornom stranom koja pripada istoj grupi, članci iz članka 36. stavka 1. i članka 37. počinju se primjenjivati od datuma utvrđenih u skladu s tim člancima ili od 4. srpnja 2017., ovisno o tome koji je datum kasniji.

Članak 39.

Izračun ukupnog prosječnog zamišljenog iznosa

1.   Za potrebe članka 36. i članka 37. navedeni ukupni prosječni zamišljeni iznos izračunava se kao prosjek ukupnog bruto zamišljenog iznosa koji ispunjava sve sljedeće uvjete:

| (a) | evidentiran je posljednjeg radnog dana u ožujku, travnju i svibnju 2016. u odnosu na druge ugovorne strane iz članka 36. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

evidentiran je posljednjeg radnog dana u ožujku, travnju i svibnju 2016. u odnosu na druge ugovorne strane iz članka 36. stavka 1. točke (a);

| (b) | evidentiran je posljednjeg radnog dana u ožujku, travnju i svibnju godine navedene u svakoj od točaka iz članka 36. stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

evidentiran je posljednjeg radnog dana u ožujku, travnju i svibnju godine navedene u svakoj od točaka iz članka 36. stavka 1.;

| (c) | uključuje sve subjekte u grupi; |
| --- | --- |

(c)

uključuje sve subjekte u grupi;

| (d) | uključuje sve ugovore o OTC izvedenicama u grupi čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(d)

uključuje sve ugovore o OTC izvedenicama u grupi čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana;

| (e) | uključuje sve unutargrupne ugovore o OTC izvedenicama u grupi čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, od kojih se svaki broji samo jednom. |
| --- | --- |

(e)

uključuje sve unutargrupne ugovore o OTC izvedenicama u grupi čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, od kojih se svaki broji samo jednom.

2.   Za potrebe stavka 1., UCITS koji ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i alternativni investicijski fondovi kojima upravljaju upravitelji alternativnim investicijskim fondovima koji imaju odobrenje za rad ili su registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU smatraju se odvojenim subjektima i tretira ih se zasebno ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda; |
| --- | --- |

(a)

sredstva su različiti odvojeni skupovi imovine za potrebe nesolventnosti ili stečaja fonda;

| (b) | odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji. |
| --- | --- |

(b)

odvojeni skupovi imovine nisu osigurani kolateralom, za njih se ne jamči niti ih na neki drugi način financijski podupiru drugi investicijski fondovi ili njihovi upravitelji.

Članak 40.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. listopada 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012, str.1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 153/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima o zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 41.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU od 26. lipnja 2013. Europskog parlamenta i Vijeća o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str.338.).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

6

(7)  Uredba (EU) br.1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

7

(8)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

8

(9)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 149/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća vezano uz regulatorne tehničke standarde o dogovorima o posrednom poravnanju, obvezi poravnanja, javnom registru, pristupu mjestu trgovanja, nefinancijskim drugim ugovornim strankama i tehnikama smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne stranke (SL L 52, 23.2.2013., str. 11.).

10

(11)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

PRILOG I.

Povezanost vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (dalje u tekstu „PD”) i stupnja kreditne kvalitete za potrebe članaka 6. i 7.

Interni rejting čiji je PD jednak ili niži od vrijednosti iz Tablice 1. povezuje se s odgovarajućim stupnjem kreditne kvalitete.

Tablica 1.

| Stupanj kreditne kvalitete | Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza, kako je definirano u članku 4. stavku 54. Uredbe (EU) br. 575/2013 niža od ili jednaka: |
| --- | --- |
| 1. | 0,10 % |
| 2. | 0,25 % |
| 3. | 1 % |
| 4. | 7,5 % |

Stupanj kreditne kvalitete

Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza, kako je definirano u članku 4. stavku 54. Uredbe (EU) br. 575/2013 niža od ili jednaka:

1.

0,10 %

2.

0,25 %

3.

1 %

4.

7,5 %

---

PRILOG II.

Metodologija za prilagodbu vrijednosti kolaterala za potrebe članka 21.

| 1. | Vrijednost kolaterala prilagođava se kako slijedi:
  Cvrijednost = C · (1 – HC – HFX)
  pri čemu je







  C | = | tržišna vrijednost kolaterala; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | odgovarajući korektivni faktor za kolateral, izračunan u skladu sa stavkom 2.; |
| HFX | = | odgovarajući korektivni faktor za valutnu neusklađenost, izračunan u skladu sa stavkom 6.; |

1.

Cvrijednost = C · (1 – HC – HFX)

pri čemu je

C

=

tržišna vrijednost kolaterala;

HC

=

odgovarajući korektivni faktor za kolateral, izračunan u skladu sa stavkom 2.;

HFX

=

odgovarajući korektivni faktor za valutnu neusklađenost, izračunan u skladu sa stavkom 6.;

| 2. | Druge ugovorne strane na tržišnu vrijednost kolaterala primjenjuju barem korektivne faktore iz tablica 1. i 2. u nastavku:

  Tablica 1.


  Korektivni faktori za dugoročne procjene kreditne kvalitete










  Stupanj kreditne kvalitete pridružen kreditnoj procjeni dužničkoga vrijednosnog papira | Preostali rok do dospijeća | Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (c) do (e) i (h) do (k), u (%) | Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (f), (g) i (l) do (n), u (%) | Korektivni faktori za sekuritizacijske pozicije koje ispunjavaju kriterije iz članka 4. stavka 1. točke (o), u (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 1 godine | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 godina | 2 | 4 | 8 |
| > 5 godina | 4 | 8 | 16 |
| 2. – 3. | ≤ 1 godine | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 godina | 3 | 6 | 12 |
| > 5 godina | 6 | 12 | 24 |
| 4. ili niži | ≤ 1 godine | 15 | Nije dostupno | Nije dostupno |
| > 1 ≤ 5 godina | 15 | Nije dostupno | Nije dostupno |
| > 5 godina | 15 | Nije dostupno | Nije dostupno |

2.

Tablica 1.

Korektivni faktori za dugoročne procjene kreditne kvalitete

Stupanj kreditne kvalitete pridružen kreditnoj procjeni dužničkoga vrijednosnog papira

Preostali rok do dospijeća

Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (c) do (e) i (h) do (k), u (%)

Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (f), (g) i (l) do (n), u (%)

Korektivni faktori za sekuritizacijske pozicije koje ispunjavaju kriterije iz članka 4. stavka 1. točke (o), u (%)

1.

≤ 1 godine

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 godina

2

4

8

> 5 godina

4

8

16

2. – 3.

≤ 1 godine

1

2

4

> 1 ≤ 5 godina

3

6

12

> 5 godina

6

12

24

4. ili niži

≤ 1 godine

15

Nije dostupno

Nije dostupno

> 1 ≤ 5 godina

15

Nije dostupno

Nije dostupno

> 5 godina

15

Nije dostupno

Nije dostupno

Tablica 2.

Korektivni faktori za kratkoročne procjene kreditne kvalitete

| Stupanj kreditne kvalitete povezan s kreditnom procjenom kratkoročnog dužničkog vrijednosnog papira | Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (c) i (j), u (%) | Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točke (m), u (%) | Korektivni faktori za sekuritizacijske pozicije koje ispunjavaju kriterije iz članka 4. stavka 1. točke (o), u (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 0,5 | 1 | 2 |
| 2. – 3. ili niži | 1 | 2 | 4 |

Stupanj kreditne kvalitete povezan s kreditnom procjenom kratkoročnog dužničkog vrijednosnog papira

Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točaka (c) i (j), u (%)

Korektivni faktori za dužničke vrijednosne papire subjekata iz članka 4. stavka 1. točke (m), u (%)

Korektivni faktori za sekuritizacijske pozicije koje ispunjavaju kriterije iz članka 4. stavka 1. točke (o), u (%)

1.

0,5

1

2

2. – 3. ili niži

1

2

4

| 1. | Korektivni faktor za dionice u glavnim burzovnim indeksima, obveznice koje se mogu konvertirati u dionice u glavnim burzovnim indeksima i zlato iznosi 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za priznate udjele u UCITS-ovima korektivni faktor jednak je ponderiranom prosjeku korektivnih faktora koji bi se primjenjivali na imovinu u koju je fond uložen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na novčani varijacijski iznos nadoknade primjenjuje se korektivni faktor od 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za potrebe razmjene varijacijskog iznosa nadoknade korektivni faktor od 8 % primjenjuje se na sve nenovčane kolaterale položene u valuti koja nije jedna od valuta dogovorenih u pojedinačnom ugovoru o izvedenicama, relevantnom okvirnom standardiziranom sporazumu o netiranju ili relevantnom prilogu o kreditnoj potpori. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Za potrebe razmjene inicijalnog iznosa nadoknade korektivni faktor od 8 % primjenjuje se na sve novčane i nenovčane kolaterale položene u valuti koja nije jedna od valuta u kojoj se izvršavaju plaćanja u slučaju prijevremenog raskida ili nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s pojedinačnim ugovorom o izvedenicama, relevantnim ugovorom o razmjeni kolaterala ili relevantnim prilogom o kreditnoj potpori („valuta raskida”). Svaka druga ugovorna strana može odabrati drugu valutu raskida. Ako ugovorom nije utvrđena valuta raskida, korektivni faktor primjenjuje se na tržišnu vrijednost cjelokupne imovine koja je položena kao kolateral. |
| --- | --- |

5.

---

PRILOG III.

Vlastite procjene volatilnosti korektivnih faktora koji se primjenjuju na tržišnu vrijednost kolaterala za potrebe članka 22.

| 1. | Izračun prilagođene vrijednosti kolaterala ispunjava sve sljedeće uvjete:






  (a) | druge ugovorne strane izračun temelje na jednostranom intervalu pouzdanosti od 99 %; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

druge ugovorne strane izračun temelje na jednostranom intervalu pouzdanosti od 99 %;

| (b) | druge ugovorne strane izračun temelje na likvidacijskom razdoblju od najmanje 10 radnih dana. |
| --- | --- |

(b)

druge ugovorne strane izračun temelje na likvidacijskom razdoblju od najmanje 10 radnih dana.

| (c) | druge ugovorne strane izračunavaju korektivne faktore povećanjem korektivnih faktora na temelju dnevne revalorizacije, primjenom sljedeće jednadžbe drugog korijena vremena:





  pri čemu je







  H | = | primjenjivi korektivni faktor; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | korektivni faktor u slučaju dnevne revalorizacije; |
| NR | = | stvarni broj radnih dana između revalorizacija; |
| TM | = | razdoblje unovčenja za tu vrstu transakcije. |

(c)

druge ugovorne strane izračunavaju korektivne faktore povećanjem korektivnih faktora na temelju dnevne revalorizacije, primjenom sljedeće jednadžbe drugog korijena vremena:

Formula

pri čemu je

H

=

primjenjivi korektivni faktor;

HM

=

korektivni faktor u slučaju dnevne revalorizacije;

NR

=

stvarni broj radnih dana između revalorizacija;

TM

=

razdoblje unovčenja za tu vrstu transakcije.

| (d) | druge ugovorne strane uzimaju u obzir nižu likvidnost niskokvalitetne imovine. Institucije su dužne produljiti razdoblje unovčenja u slučajevima u kojima se sumnja u likvidnost kolaterala. Institucije su dužne utvrditi i slučajeve kada na temelju podataka za prethodna razdoblja potencijalna volatilnost može biti podcijenjena. Takvi slučajevi rješavaju se primjenom testiranja otpornosti na stres; |
| --- | --- |

(d)

druge ugovorne strane uzimaju u obzir nižu likvidnost niskokvalitetne imovine. Institucije su dužne produljiti razdoblje unovčenja u slučajevima u kojima se sumnja u likvidnost kolaterala. Institucije su dužne utvrditi i slučajeve kada na temelju podataka za prethodna razdoblja potencijalna volatilnost može biti podcijenjena. Takvi slučajevi rješavaju se primjenom testiranja otpornosti na stres;

| (e) | za izračun korektivnih faktora institucije su dužne primijeniti razdoblje povijesnog promatranja od najmanje jedne godine. Za druge ugovorne strane koje za razdoblje povijesnog promatranja primjenjuju shemu ponderiranja ili druge metode, efektivno razdoblje promatranja nije kraće od godinu dana. |
| --- | --- |

(e)

za izračun korektivnih faktora institucije su dužne primijeniti razdoblje povijesnog promatranja od najmanje jedne godine. Za druge ugovorne strane koje za razdoblje povijesnog promatranja primjenjuju shemu ponderiranja ili druge metode, efektivno razdoblje promatranja nije kraće od godinu dana.

| (f) | tržišna vrijednost kolaterala prilagođava se kako slijedi:
  Cvrijednost = C · (1 – H)
  pri čemu je







  C | = | tržišna vrijednost kolaterala; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | korektivni faktor izračunan u skladu s prethodnom točkom (c). |

(f)

tržišna vrijednost kolaterala prilagođava se kako slijedi:

Cvrijednost = C · (1 – H)

pri čemu je

C

=

tržišna vrijednost kolaterala;

H

=

korektivni faktor izračunan u skladu s prethodnom točkom (c).

| 2. | Na novčani varijacijski iznos nadoknade može se primijeniti korektivni faktor od 0 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za dužničke vrijednosne papire koji imaju kreditnu procjenu VIPKR-a, druge ugovorne strane mogu upotrijebiti vlastitu procjenu volatilnosti za svaku kategoriju vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri određivanju relevantnih kategorija vrijednosnih papira za potrebe stavka 3. druge ugovorne strane dužne su uzeti u obzir vrstu izdavatelja vrijednosnih papira, vanjsku kreditnu procjenu vrijednosnih papira, preostali rok do dospijeća i njihovo modificirano trajanje. Procjene volatilnosti moraju odražavati karakteristike vrijednosnih papira uključenih u pojedinu kategoriju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izračun korektivnih faktora koji proizlazi iz primjene stavka 1. točke (c) mora biti u skladu sa svim sljedećim uvjetima:






  (a) | druga ugovorna strana u svakodnevnom postupku za upravljanje rizikom primjenjuje procjene volatilnosti, među ostalim i u vezi s vlastitim ograničenjima izloženosti; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

druga ugovorna strana u svakodnevnom postupku za upravljanje rizikom primjenjuje procjene volatilnosti, među ostalim i u vezi s vlastitim ograničenjima izloženosti;

| (b) | ako je razdoblje unovčenja koje upotrebljava druga ugovorna strana dulje od razdoblja iz stavka 1. točke (b) za dotičnu vrstu ugovora o OTC izvedenicama, ta druga ugovorna strana povećava svoje korektivne faktore u skladu s jednadžbom drugog korijena iz točke (c) tog stavka. |
| --- | --- |

(b)

ako je razdoblje unovčenja koje upotrebljava druga ugovorna strana dulje od razdoblja iz stavka 1. točke (b) za dotičnu vrstu ugovora o OTC izvedenicama, ta druga ugovorna strana povećava svoje korektivne faktore u skladu s jednadžbom drugog korijena iz točke (c) tog stavka.

---

PRILOG IV.

Standardizirana metoda za izračun inicijalnog iznosa nadoknade za potrebe članaka 9. i 11.

| 1. | Zamišljeni iznosi ili odnosne vrijednosti, ovisno o slučaju, ugovora o OTC izvedenicama u skupu za netiranje množe se s postotcima iz sljedeće tablice 1.:

  Tablica 1.







  Kategorija | Faktor uvećanja |
| --- | --- | --- |
| Kredit: 0 – 2 godine preostalog roka do dospijeća | 2 % |
| Kredit: 2 – 5 godina preostalog roka do dospijeća | 5 % |
| Kredit 5+ godina preostalog roka do dospijeća | 10 % |
| Roba | 15 % |
| Vlasnički instrumenti | 15 % |
| Devize | 6 % |
| Kamatna stopa i inflacija: 0 – 2 godine preostalog roka do dospijeća | 1 % |
| Kamatna stopa i inflacija: 2 – 5 godina preostalog roka do dospijeća | 2 % |
| Kamatna stopa i inflacija: 5+ godina preostalog roka do dospijeća | 4 % |
| Ostalo | 15 % |

1.

Tablica 1.

Kategorija

Faktor uvećanja

Kredit: 0 – 2 godine preostalog roka do dospijeća

2 %

Kredit: 2 – 5 godina preostalog roka do dospijeća

5 %

Kredit 5+ godina preostalog roka do dospijeća

10 %

Roba

15 %

Vlasnički instrumenti

15 %

Devize

6 %

Kamatna stopa i inflacija: 0 – 2 godine preostalog roka do dospijeća

1 %

Kamatna stopa i inflacija: 2 – 5 godina preostalog roka do dospijeća

2 %

Kamatna stopa i inflacija: 5+ godina preostalog roka do dospijeća

4 %

Ostalo

15 %

| 2. | Inicijalni bruto iznos nadoknade skupa za netiranje izračunava se kao zbroj proizvoda iz stavka 1. za sve ugovore o OTC izvedenicama u skupu za netiranje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sljedeći postupak primjenjuje se na ugovore koji se odnose na više od jedne kategorije:






  (a) | ako se relevantni faktor rizika za ugovor o OTC izvedenicama može jasno utvrditi, ugovori se svrstavaju u kategoriju koja odgovara tom faktoru rizika; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ako se relevantni faktor rizika za ugovor o OTC izvedenicama može jasno utvrditi, ugovori se svrstavaju u kategoriju koja odgovara tom faktoru rizika;

| (b) | ako uvjet iz točke (a) nije ispunjen, ugovori se svrstavaju u kategoriju s najvećim faktorom uvećanja među svim relevantnim kategorijama; |
| --- | --- |

(b)

ako uvjet iz točke (a) nije ispunjen, ugovori se svrstavaju u kategoriju s najvećim faktorom uvećanja među svim relevantnim kategorijama;

| (c) | zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade za skup za netiranje izračunavaju se u skladu sa sljedećom formulom:
  Inicijalni neto iznos nadoknade = 0,4 * inicijalni bruto iznos nadoknade + 0,6 * NGR * inicijalni bruto iznos nadoknade.
  pri čemu je






  i. | inicijalni neto iznos nadoknade odnosi se na smanjeni iznos zahtjeva za inicijalni iznos nadoknade za sve ugovore o OTC izvedenicama s određenom drugom ugovornom stranom uključenom u skup za netiranje; |
| --- | --- | --- |

(c)

zahtjevi za inicijalni iznos nadoknade za skup za netiranje izračunavaju se u skladu sa sljedećom formulom:

Inicijalni neto iznos nadoknade = 0,4 * inicijalni bruto iznos nadoknade + 0,6 * NGR * inicijalni bruto iznos nadoknade.

pri čemu je

i.

inicijalni neto iznos nadoknade odnosi se na smanjeni iznos zahtjeva za inicijalni iznos nadoknade za sve ugovore o OTC izvedenicama s određenom drugom ugovornom stranom uključenom u skup za netiranje;

| ii. | NGR se odnosi na omjer neto i bruto vrijednosti izračunan kao kvocijent neto troška zamjene skupa za netiranje s određenom drugom ugovornom stranom (brojnik) i bruto troška zamjene tog skupa za netiranje (nazivnik); |
| --- | --- |

ii.

NGR se odnosi na omjer neto i bruto vrijednosti izračunan kao kvocijent neto troška zamjene skupa za netiranje s određenom drugom ugovornom stranom (brojnik) i bruto troška zamjene tog skupa za netiranje (nazivnik);

| (d) | za potrebe točke (c) neto trošak zamjene skupa za netiranje jednak je nuli ili zbroju trenutačnih tržišnih vrijednosti svih ugovora o OTC izvedenicama u skupu za netiranje ako je taj zbroj veći od nule; |
| --- | --- |

(d)

za potrebe točke (c) neto trošak zamjene skupa za netiranje jednak je nuli ili zbroju trenutačnih tržišnih vrijednosti svih ugovora o OTC izvedenicama u skupu za netiranje ako je taj zbroj veći od nule;

| (e) | za potrebe točke (c) bruto trošak zamjene skupa za netiranje jednak je zbroju trenutačnih tržišnih vrijednosti svih ugovora o OTC izvedenicama izračunanih u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 i člancima 16. i 17. Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 koje imaju pozitivne vrijednosti u skupu za netiranje; |
| --- | --- |

(e)

za potrebe točke (c) bruto trošak zamjene skupa za netiranje jednak je zbroju trenutačnih tržišnih vrijednosti svih ugovora o OTC izvedenicama izračunanih u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 i člancima 16. i 17. Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 koje imaju pozitivne vrijednosti u skupu za netiranje;

| (f) | zamišljeni iznos iz stavka 1. može se izračunati netiranjem zamišljenih iznosa ugovora koji su suprotnog smjera, ali su inače identični u svim ugovornim značajkama osim svojim zamišljenim iznosima. |
| --- | --- |

(f)

zamišljeni iznos iz stavka 1. može se izračunati netiranjem zamišljenih iznosa ugovora koji su suprotnog smjera, ali su inače identični u svim ugovornim značajkama osim svojim zamišljenim iznosima.

---

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/47

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2252

оd 1. prosinca 2016.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Oliva di Gaeta (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Oliva di Gaeta” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Oliva di Gaeta” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Oliva di Gaeta” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Oliva di Gaeta” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Oliva di Gaeta” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 282, 4.8.2016., str. 14.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/48

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2253

оd 14. prosinca 2016.

o otvaranju carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i prerađene poljoprivredne proizvode podrijetlom iz Južne Afrike i upravljanju njima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 58. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Odlukom (EU) 2016/1623 od 1. lipnja 2016. (2) Vijeće je odobrilo potpisivanje i privremenu primjenu Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i država SADC SGP-a, s druge strane (3) („Sporazum”). |
| --- | --- |

(1)

Odlukom (EU) 2016/1623 od 1. lipnja 2016. (2) Vijeće je odobrilo potpisivanje i privremenu primjenu Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i država SADC SGP-a, s druge strane (3) („Sporazum”).

| (2) | Sporazumom se propisuje da će se carine na uvoz robe podrijetlom iz država SADC SGP-a u Uniju sniziti ili ukinuti u skladu s rasporedom ukidanja carina u Prilogu I. Sporazumu. Prilogom I. propisuje se da se za određenu robu podrijetlom iz Južne Afrike snižavanje ili ukidanje carina odobrava unutar carinskih kvota. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumom se propisuje da će se carine na uvoz robe podrijetlom iz država SADC SGP-a u Uniju sniziti ili ukinuti u skladu s rasporedom ukidanja carina u Prilogu I. Sporazumu. Prilogom I. propisuje se da se za određenu robu podrijetlom iz Južne Afrike snižavanje ili ukidanje carina odobrava unutar carinskih kvota.

| (3) | U dijelu I. odjeljku B Priloga I. Sporazumu propisuje se da Unija tim kvotama treba upravljati prema načelu „prvi prema redoslijedu”. Komisija upravlja tim carinskim kvotama u skladu s pravilima o upravljanju carinskim kvotama utvrđenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(3)

U dijelu I. odjeljku B Priloga I. Sporazumu propisuje se da Unija tim kvotama treba upravljati prema načelu „prvi prema redoslijedu”. Komisija upravlja tim carinskim kvotama u skladu s pravilima o upravljanju carinskim kvotama utvrđenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4).

| (4) | Protokolom 4. uz Sporazum propisuje se suspenzija primjene članaka Sporazuma o trgovini, razvoju i suradnji s Južnom Afrikom (5) utvrđenih u glavi II. o trgovini i glavi III. o pitanjima povezanima s trgovinom i njihovim odgovarajućim prilozima i protokolima, osim članka 31. o pomorskom prijevozu, ako EU bude privremeno primjenjivao Sporazum i ako ga Južna Afrika ratificira. Stoga bi Uredbu Vijeća (EZ) br. 2793/1999 (6) trebalo suspendirati od datuma početka privremene primjene Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Protokolom 4. uz Sporazum propisuje se suspenzija primjene članaka Sporazuma o trgovini, razvoju i suradnji s Južnom Afrikom (5) utvrđenih u glavi II. o trgovini i glavi III. o pitanjima povezanima s trgovinom i njihovim odgovarajućim prilozima i protokolima, osim članka 31. o pomorskom prijevozu, ako EU bude privremeno primjenjivao Sporazum i ako ga Južna Afrika ratificira. Stoga bi Uredbu Vijeća (EZ) br. 2793/1999 (6) trebalo suspendirati od datuma početka privremene primjene Sporazuma.

| (5) | Člankom 16. Protokola 3. uz Sporazum propisuje se da se određene koncesije za pristup tržištu poljoprivrednih proizvoda dodjeljuju samo stranci koja je dostavila obavijest na temelju članka 3. stavka 3. tog Protokola od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon što je druga stranka primila takvu obavijest. Budući da je takva obavijest zaprimljena u listopadu 2016., odgovarajuće koncesije trebalo bi odobriti od 1. studenoga 2016.
  Kako bi se osigurala djelotvorna primjena carinskih kvota odobrenih na temelju Sporazuma, kojima Komisija upravlja prema načelu „prvi prema redoslijedu”, te upravljanje njima, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. studenoga 2016. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 16. Protokola 3. uz Sporazum propisuje se da se određene koncesije za pristup tržištu poljoprivrednih proizvoda dodjeljuju samo stranci koja je dostavila obavijest na temelju članka 3. stavka 3. tog Protokola od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon što je druga stranka primila takvu obavijest. Budući da je takva obavijest zaprimljena u listopadu 2016., odgovarajuće koncesije trebalo bi odobriti od 1. studenoga 2016.

Kako bi se osigurala djelotvorna primjena carinskih kvota odobrenih na temelju Sporazuma, kojima Komisija upravlja prema načelu „prvi prema redoslijedu”, te upravljanje njima, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. studenoga 2016.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Carinske kvote Unije otvorene su za robu podrijetlom iz Južne Afrike utvrđenu u Prilogu.

Članak 2.

Carinskim kvotama utvrđenima u Prilogu upravlja se u skladu s člancima od 49. do 54. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Članak 3.

U skladu s Protokolom 4. uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i država SADC SGP-a, s druge strane, primjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 2793/1999 suspendira se.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. studenoga 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1623 od 1. lipnja 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i država SADC SGP-a, s druge strane (SL L 250, 16.9.2016., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 250, 16.9.2016., str. 3.

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

4

(5)  
  SL L 311, 4.12.1999., str. 3.

5

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2793/1999 od 17. prosinca 1999. o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i Republike Južne Afrike (SL L 337, 30.12.1999., str. 29.).

6

---

PRILOG

Neovisno o pravilima o tumačenju kombinirane nomenklature smatra se da tekstovi opisa proizvoda imaju samo indikativnu vrijednost. U kontekstu ovog Priloga povlašteni režim utvrđuje se opsegom oznaka KN koje vrijede u trenutku donošenja ove Uredbe. Kad oznake KN sadržavaju dodatak „ex”, povlašteni režim treba se odrediti zajedničkom primjenom oznake KN i odgovarajućeg opisa.

| Redni broj | Oznaka KN | Pododjeljak TARIC-a | Opis proizvoda | Kvotno razdoblje | Količina kvote (u tonama neto mase ako nije navedeno drukčije) | Carina unutar kvote (snižena na, u %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Mlijeko i vrhnje, koncentrirani ili s dodanim šećerom ili drugim sladilima, u prahu, granulama ili drugim krutim oblicima, s masenim udjelom masti ne većim od 1,5 % | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Maslac | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Jagode, smrznute | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 377,5 (1) | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Šećer od šećerne trske za rafiniranje ili bijeli šećer, bez dodatnih aroma ili tvari za bojenje | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 8 333 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Šećer od šećerne trske za rafiniranje, bez dodatnih aroma ili tvari za bojenje | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 16 667 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 100 000 |
| 09,1818 | 1702 30 50 | | Glukoza i glukozni sirup, u obliku bijelog kristalnog praha, neovisno o tome jesu li aglomerirani ili ne, bez sadržaja fruktoze ili s masenim udjelom fruktoze u suhom stanju manjim od 20 % | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Džemovi, voćni želei, marmelade, pirei i paste od agruma, s masenim udjelom šećera većim od 13 %, ali ne većim od 30 % | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 16.7 | 50 % najpovlaštenije države |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Voćni pirei od krušaka, marelica i breskvi (uključujući nektarine) ili mješavine (isključujući tropsko voće) dobiveni pasiranjem i zatim zagrijavanjem do ključanja u vakuumu, čiji tekstura i kemijski sastav nisu promijenjeni toplinskom obradom; kruške, marelice i breskve (uključujući nektarine) ili mješavine (isključujući tropsko voće), pripremljene ili konzervirane, bez dodanog alkohola | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 57 156  (3) | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. 45 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2017. do 31.12.2017. 41 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2018. do 31.12.2018. 36 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2019. do 31.12.2019. 32 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2020. do 31.12.2020. 27 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2021. do 31.12.2021. 23 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2022. do 31.12.2022. 18 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2023. do 31.12.2023. 14 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2024. do 31.12.2024. 9 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2025. do 31.12.2025. 5 % najpovlaštenije države
  Od 1.1.2026. do 31.12.2026.: 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Voćni pirei dobiveni pasiranjem i zatim zagrijavanjem do ključanja u vakuumu, čiji tekstura i kemijski sastav nisu promijenjeni toplinskom obradom tropsko voće, pripremljeno ili konzervirano, bez dodanog alkohola | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 2 960  (4) | 50 % najpovlaštenije države |
| 2008 97 72 | | Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Smrznuti sok od naranče | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 1 036  (6) | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Sok od jabuka | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 3 478  (8) | 50 % najpovlaštenije države |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktivni kvasci, osim kulture kvasca i pekarskog kvasca | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 58,3 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol. | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 60 105 000 litara (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina, u spremnicima obujma do 2 litre, s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol (11). | Od 1.1.2017. do 31.12.2017. i za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol. | Od 1.1.2017. do 31.12.2017. i za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 33 317 700 litara (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alkohola 80 % vol ili većim; etilni alkohol i ostali alkoholi, denaturirani, bilo kojeg volumnog udjela alkohola | Od 1.11.2016. do 31.12.2016. | 13 333 | 0 |
| Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12. | 80 000 |

Redni broj

Oznaka KN

Pododjeljak TARIC-a

Opis proizvoda

Kvotno razdoblje

Količina kvote (u tonama neto mase ako nije navedeno drukčije)

Carina unutar kvote (snižena na, u %)

09.1801

0402 10

Mlijeko i vrhnje, koncentrirani ili s dodanim šećerom ili drugim sladilima, u prahu, granulama ili drugim krutim oblicima, s masenim udjelom masti ne većim od 1,5 %

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

83,3

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

500

09.1802

0405 10

Maslac

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

83,3

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

500

09.1804

0811 10 90

Jagode, smrznute

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

377,5 (1)

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Šećer od šećerne trske za rafiniranje ili bijeli šećer, bez dodatnih aroma ili tvari za bojenje

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

8 333

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Šećer od šećerne trske za rafiniranje, bez dodatnih aroma ili tvari za bojenje

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

16 667

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

100 000

09,1818

1702 30 50

Glukoza i glukozni sirup, u obliku bijelog kristalnog praha, neovisno o tome jesu li aglomerirani ili ne, bez sadržaja fruktoze ili s masenim udjelom fruktoze u suhom stanju manjim od 20 %

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

83,3

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

500

09.1820

2007 91 30

Džemovi, voćni želei, marmelade, pirei i paste od agruma, s masenim udjelom šećera većim od 13 %, ali ne većim od 30 %

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

16.7

50 % najpovlaštenije države

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Voćni pirei od krušaka, marelica i breskvi (uključujući nektarine) ili mješavine (isključujući tropsko voće) dobiveni pasiranjem i zatim zagrijavanjem do ključanja u vakuumu, čiji tekstura i kemijski sastav nisu promijenjeni toplinskom obradom; kruške, marelice i breskve (uključujući nektarine) ili mješavine (isključujući tropsko voće), pripremljene ili konzervirane, bez dodanog alkohola

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

57 156  (3)

Od 1.11.2016. do 31.12.2016. 45 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2017. do 31.12.2017. 41 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2018. do 31.12.2018. 36 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2019. do 31.12.2019. 32 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2020. do 31.12.2020. 27 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2021. do 31.12.2021. 23 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2022. do 31.12.2022. 18 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2023. do 31.12.2023. 14 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2024. do 31.12.2024. 9 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2025. do 31.12.2025. 5 % najpovlaštenije države

Od 1.1.2026. do 31.12.2026.: 0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Voćni pirei dobiveni pasiranjem i zatim zagrijavanjem do ključanja u vakuumu, čiji tekstura i kemijski sastav nisu promijenjeni toplinskom obradom tropsko voće, pripremljeno ili konzervirano, bez dodanog alkohola

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

2 960  (4)

50 % najpovlaštenije države

2008 97 72

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Smrznuti sok od naranče

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

1 036  (6)

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Sok od jabuka

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

3 478  (8)

50 % najpovlaštenije države

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktivni kvasci, osim kulture kvasca i pekarskog kvasca

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

58,3

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol.

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

60 105 000 litara (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina, u spremnicima obujma do 2 litre, s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol (11).

Od 1.1.2017. do 31.12.2017. i za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol.

Od 1.1.2017. do 31.12.2017. i za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

33 317 700 litara (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alkohola 80 % vol ili većim; etilni alkohol i ostali alkoholi, denaturirani, bilo kojeg volumnog udjela alkohola

Od 1.11.2016. do 31.12.2016.

13 333

0

Za svaku sljedeću godinu od 1.1. do 31.12.

80 000

---

(1)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinske kvote 09.1811.

(2)  Od 1.1.2018. količina se povećava za 7,5 metričkih tona godišnje.

(3)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinskih kvota od 09.1813 do 09.1815.

(4)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinske kvote 09.1817.

(5)  Od 1.1.2018. količina se povećava za 60 metričkih tona godišnje.

(6)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinske kvote 09.1819.

(7)  Od 1.1.2018. količina se povećava za 21 metričku tonu godišnje.

(8)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinske kvote 09.1821.

(9)  Od 1.1.2018. do 31.12.2026. količina se povećava za 117 metričkih tona godišnje. Od 1.1.2027. količina se povećava za 70,5 metričkih tona godišnje.

(10)  Količina carinske kvote smanjuje se u skladu s količinom uvezenom 2016. u okviru carinske kvote 09.1825.

(11)  Od 1.9. do 31.12. svake godine ta je carinska kvota na raspolaganju i za vina, u spremnicima bilo kojeg obujma, s volumnim udjelom stvarnog alkohola ne većim od 18 % vol.

(12)  Od 1.1.2018. količina se povećava za 741 300 litara godišnje.

(13)  Od 1.1.2018. količina se povećava za 317 700 litara godišnje.

---

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/57

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2254

оd 14. prosinca 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/59

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2016/2255

od 7. prosinca 2016.

o prihvaćanju doprinosa trećih država misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/610 od 19. travnja 2016. o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (1),

budući da:

| (1) | Vijeće je na temelju članka 8. stavka 2. Odluke (ZVSP) 2016/610 ovlastilo Politički i sigurnosni odbor za donošenje odgovarajućih odluka o prihvaćanju predloženih doprinosa trećih država misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je na temelju članka 8. stavka 2. Odluke (ZVSP) 2016/610 ovlastilo Politički i sigurnosni odbor za donošenje odgovarajućih odluka o prihvaćanju predloženih doprinosa trećih država misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA).

| (2) | U skladu s preporukom zapovjednika misije EU-a EUTM RCA o predloženom doprinosu Republike Srbije i savjetom Vojnog odbora Europske unije s time u vezi, taj bi doprinos trebalo prihvatiti te ga smatrati značajnim. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s preporukom zapovjednika misije EU-a EUTM RCA o predloženom doprinosu Republike Srbije i savjetom Vojnog odbora Europske unije s time u vezi, taj bi doprinos trebalo prihvatiti te ga smatrati značajnim.

| (3) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Doprinosi trećih država

1.   Doprinos Republike Srbije misiji EUTM RCA prihvaća se i smatra se značajnim.

2.   Republika Srbija izuzima se iz financijskih doprinosa proračunu misije EUTM RCA.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2016.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjedatelj

W. STEVENS

---

(1)  
  SL L 104, 20.4.2016., str. 21.

1

---

PREPORUKE

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/60

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/2256

оd 8. prosinca 2016.

upućena državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Države članice obustavile su transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) u Grčku 2011., nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava (ECHR) i Suda Europske unije (CJEU) (2) u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila koji su prouzročili povredu temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu transferiranih iz drugih država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Države članice obustavile su transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) u Grčku 2011., nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava (ECHR) i Suda Europske unije (CJEU) (2) u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila koji su prouzročili povredu temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu transferiranih iz drugih država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3).

| (2) | Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu u predmetu M.S.S. protiv Belgije i Grčke Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude te na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj. Na zahtjev koji je Grčka podnijela u lipnju 2016. Odbor ministara prihvatio je odgodu postupka evaluacije na temelju argumenta Grčke da je trenutačno pod golemim migracijskim pritiskom te u iznimnoj, nestabilnoj situaciji drukčijoj od one u vrijeme donošenja presude u predmetu M.S.S. prije pet godina. |
| --- | --- |

(2)

Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu u predmetu M.S.S. protiv Belgije i Grčke Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude te na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj. Na zahtjev koji je Grčka podnijela u lipnju 2016. Odbor ministara prihvatio je odgodu postupka evaluacije na temelju argumenta Grčke da je trenutačno pod golemim migracijskim pritiskom te u iznimnoj, nestabilnoj situaciji drukčijoj od one u vrijeme donošenja presude u predmetu M.S.S. prije pet godina.

| (3) | Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S. obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama, predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”). Grčka je 1. listopada 2015. dostavila Vijeću plan provedbe programa premještanja i pristupa žarišnih točaka u kojem su utvrđene i mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvata. |
| --- | --- |

(3)

Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S. obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama, predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”). Grčka je 1. listopada 2015. dostavila Vijeću plan provedbe programa premještanja i pristupa žarišnih točaka u kojem su utvrđene i mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvata.

| (4) | Istodobno se zbog trenutačne izbjegličke i migracijske krize nastavlja pritisak na grčki sustav azila i migracija jer je Grčka glavna zemlja prvog ulaska na istočnoj sredozemnoj ruti. U razdoblju od siječnja do 4. prosinca 2016. u Grčku je na nezakonit način ušlo 171 909 migranata (4). Iako se nakon Izjave EU-a i Turske (5) znatno snizio broj dnevnih dolazaka u Grčku iz Turske (6),u okviru te Izjave grčka su tijela dobila nove odgovornosti. Prosječan je broj dnevnih dolazaka u Grčku u razdoblju od početka kolovoza 2016. porastao u usporedbi s razdobljem od 1. svibnja do 31. srpnja 2016. (7) Nadalje, situacija se u Grčkoj također znatno promijenila nakon de facto zatvaranja zapadnobalkanske rute kojim je spriječen nastavak putovanja državljana trećih zemalja. Zbog toga se više od 62 000 nezakonito pristiglih državljana trećih zemalja trenutačno nalazi u Grčkoj (8). Istodobno, zahvaljujući programu hitnog premještanja koji se temelji na dvjema odlukama Vijeća (9) (dalje u tekstu „odluke o premještanju”) stanje se razvija pozitivno, posebice u Grčkoj, gdje je broj transfera u okviru premještanja porastao i trenutačno iznosi otprilike 1 000 mjesečno. Međutim, potrebni su dodatni napori svih država članica kako bi se smanjio pritisak na Grčku. Radi toga Komisija poziva sve države članice da preuzmu obvezu i provode premještanja svaki mjesec kako bi se od prosinca 2016. obavilo najmanje 2 000 mjesečnih transfera u okviru premještanja te kako bi se mjesečni prosjek premještanja nastavio povećavati (10). |
| --- | --- |

(4)

Istodobno se zbog trenutačne izbjegličke i migracijske krize nastavlja pritisak na grčki sustav azila i migracija jer je Grčka glavna zemlja prvog ulaska na istočnoj sredozemnoj ruti. U razdoblju od siječnja do 4. prosinca 2016. u Grčku je na nezakonit način ušlo 171 909 migranata (4). Iako se nakon Izjave EU-a i Turske (5) znatno snizio broj dnevnih dolazaka u Grčku iz Turske (6),u okviru te Izjave grčka su tijela dobila nove odgovornosti. Prosječan je broj dnevnih dolazaka u Grčku u razdoblju od početka kolovoza 2016. porastao u usporedbi s razdobljem od 1. svibnja do 31. srpnja 2016. (7) Nadalje, situacija se u Grčkoj također znatno promijenila nakon de facto zatvaranja zapadnobalkanske rute kojim je spriječen nastavak putovanja državljana trećih zemalja. Zbog toga se više od 62 000 nezakonito pristiglih državljana trećih zemalja trenutačno nalazi u Grčkoj (8). Istodobno, zahvaljujući programu hitnog premještanja koji se temelji na dvjema odlukama Vijeća (9) (dalje u tekstu „odluke o premještanju”) stanje se razvija pozitivno, posebice u Grčkoj, gdje je broj transfera u okviru premještanja porastao i trenutačno iznosi otprilike 1 000 mjesečno. Međutim, potrebni su dodatni napori svih država članica kako bi se smanjio pritisak na Grčku. Radi toga Komisija poziva sve države članice da preuzmu obvezu i provode premještanja svaki mjesec kako bi se od prosinca 2016. obavilo najmanje 2 000 mjesečnih transfera u okviru premještanja te kako bi se mjesečni prosjek premještanja nastavio povećavati (10).

| (5) | Komisija je 10. veljače 2016. Helenskoj Republici uputila prvu, a 15. lipnja 2016. drugu preporuku o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (11). U tim je preporukama zaključeno da se stanje u Grčkoj treba još znatno poboljšati prije Komisijine daljnje procjene o mogućoj ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom. Komisija je 28. rujna 2016. uputila treću preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (12) (dalje u tekstu „treća preporuka”). U trećoj preporuci zaključeno je da se Grčka još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka takozvane „predregistracije” i stalnih dolazaka nezakonitih migranata. Osim toga, bilo je potrebno poduzeti daljnje važne korake kako bi se riješio problem preostalih sustavnih nedostatka unutar grčkog sustava azila, posebice u pogledu nedostatka kapaciteta. Na temelju daljnjeg postignutog napretka u okviru svake ponovne uspostave transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom trebao bi se, u skladu s trećom preporukom, uzeti u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na sveukupno funkcioniranje sustava azila te stoga s transferima treba započeti postupno, na pojedinačnoj osnovi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. veljače 2016. Helenskoj Republici uputila prvu, a 15. lipnja 2016. drugu preporuku o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (11). U tim je preporukama zaključeno da se stanje u Grčkoj treba još znatno poboljšati prije Komisijine daljnje procjene o mogućoj ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom. Komisija je 28. rujna 2016. uputila treću preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (12) (dalje u tekstu „treća preporuka”). U trećoj preporuci zaključeno je da se Grčka još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka takozvane „predregistracije” i stalnih dolazaka nezakonitih migranata. Osim toga, bilo je potrebno poduzeti daljnje važne korake kako bi se riješio problem preostalih sustavnih nedostatka unutar grčkog sustava azila, posebice u pogledu nedostatka kapaciteta. Na temelju daljnjeg postignutog napretka u okviru svake ponovne uspostave transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom trebao bi se, u skladu s trećom preporukom, uzeti u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na sveukupno funkcioniranje sustava azila te stoga s transferima treba započeti postupno, na pojedinačnoj osnovi.

| (6) | Dopisom od 22. studenoga 2016. Grčka je Komisiji dostavila dodatne informacije o najnovijem stanju podnositelja zahtjeva za azil u Grčkoj i o napretku u pogledu reformi sustava azila. Osim toga, Grčka je izrazila zabrinutost u pogledu mogućnosti ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom s obzirom na broj migranata koji se nalaze u Grčkoj te navela da su zbog golemog opterećenja koje je nerazmjerno njezinoj veličini popunjeni kapaciteti za azil i prihvat. Također je istaknula da je broj premještanja iz Grčke u druge države članice i dalje znatno ispod razine predviđene odlukama o premještanju. Međutim, Grčka je naglasila da se ne nastoji trajno isključiti iz Dublinskog sustava te zatražila iskrenu solidarnost sve dok se stanje ondje ne regulira u potpunosti. |
| --- | --- |

(6)

Dopisom od 22. studenoga 2016. Grčka je Komisiji dostavila dodatne informacije o najnovijem stanju podnositelja zahtjeva za azil u Grčkoj i o napretku u pogledu reformi sustava azila. Osim toga, Grčka je izrazila zabrinutost u pogledu mogućnosti ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom s obzirom na broj migranata koji se nalaze u Grčkoj te navela da su zbog golemog opterećenja koje je nerazmjerno njezinoj veličini popunjeni kapaciteti za azil i prihvat. Također je istaknula da je broj premještanja iz Grčke u druge države članice i dalje znatno ispod razine predviđene odlukama o premještanju. Međutim, Grčka je naglasila da se ne nastoji trajno isključiti iz Dublinskog sustava te zatražila iskrenu solidarnost sve dok se stanje ondje ne regulira u potpunosti.

| (7) | U skladu s podacima koje je Grčka dostavila 22. studenoga 2016. grčkoj službi za azil podneseno je od 1. siječnja 2016. otprilike 39 000 zahtjeva za azil. Neriješenih je zahtjeva koji se vode kao prvostupanjski postupci 30. rujna bilo više od 17 000. Grčka tijela procjenjuju da će do kraja 2016. (13) biti podneseno više od 50 000 zahtjeva za azil. Zbog regulacije stanja u Grčkoj i poboljšanog pristupa postupku traženja azila, među ostalim, opterećenje u pogledu broja predmeta s kojima se suočava grčka služba za azil znatno je veće nego proteklih godina. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s podacima koje je Grčka dostavila 22. studenoga 2016. grčkoj službi za azil podneseno je od 1. siječnja 2016. otprilike 39 000 zahtjeva za azil. Neriješenih je zahtjeva koji se vode kao prvostupanjski postupci 30. rujna bilo više od 17 000. Grčka tijela procjenjuju da će do kraja 2016. (13) biti podneseno više od 50 000 zahtjeva za azil. Zbog regulacije stanja u Grčkoj i poboljšanog pristupa postupku traženja azila, među ostalim, opterećenje u pogledu broja predmeta s kojima se suočava grčka služba za azil znatno je veće nego proteklih godina.

| (8) | U prošlim je preporukama Komisija primijetila da je Grčka poboljšala nacionalno zakonodavstvo kako bi prenijela nove pravne odredbe iz Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) (preinačena Direktiva o postupcima azila) i dio odredbi iz Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) (preinačena Direktiva o uvjetima prihvata). Grčki parlament donio je 3. travnja 2016. novi zakon (Zakon 4375/2016) (16). Parlament je 22. lipnja 2016. odobrio izmjenu Zakona 4375/2016 kojom su, među ostalim, izmijenjeni sastav žalbenih odbora te pravo tražitelja azila na saslušanje pred njima (17). Grčki parlament donio je 31. kolovoza 2016. i Zakon o djeci izbjeglicama školskog uzrasta koja borave u Grčkoj (18). |
| --- | --- |

(8)

U prošlim je preporukama Komisija primijetila da je Grčka poboljšala nacionalno zakonodavstvo kako bi prenijela nove pravne odredbe iz Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) (preinačena Direktiva o postupcima azila) i dio odredbi iz Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) (preinačena Direktiva o uvjetima prihvata). Grčki parlament donio je 3. travnja 2016. novi zakon (Zakon 4375/2016) (16). Parlament je 22. lipnja 2016. odobrio izmjenu Zakona 4375/2016 kojom su, među ostalim, izmijenjeni sastav žalbenih odbora te pravo tražitelja azila na saslušanje pred njima (17). Grčki parlament donio je 31. kolovoza 2016. i Zakon o djeci izbjeglicama školskog uzrasta koja borave u Grčkoj (18).

| (9) | Kad je riječ o kapacitetima za prihvat, Grčka je prošle godine znatno povećala ukupne kapacitete za prihvat nezakonitih migranata i tražitelja međunarodne zaštite. Prema dnevnim podacima koje su grčka tijela objavila 6. prosinca 2016. za nezakonite migrante i za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji se nalaze u Grčkoj postoji 71 539 slobodnih mjesta, većinom u objektima za privremeni prihvat, uključujući smještaj koji osigurava UNHCR (vidjeti uvodnu izjavu 11.) (19). Međutim, postoje ozbiljni izazovi u pogledu kapaciteta na Egejskim otocima, koji su postali prenapučeni: maksimalan prihvatni kapacitet i dalje je otprilike 8 200, a 5. prosinca 2016. na otocima je bilo ukupno 16 295 registriranih migranata (20). |
| --- | --- |

(9)

Kad je riječ o kapacitetima za prihvat, Grčka je prošle godine znatno povećala ukupne kapacitete za prihvat nezakonitih migranata i tražitelja međunarodne zaštite. Prema dnevnim podacima koje su grčka tijela objavila 6. prosinca 2016. za nezakonite migrante i za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji se nalaze u Grčkoj postoji 71 539 slobodnih mjesta, većinom u objektima za privremeni prihvat, uključujući smještaj koji osigurava UNHCR (vidjeti uvodnu izjavu 11.) (19). Međutim, postoje ozbiljni izazovi u pogledu kapaciteta na Egejskim otocima, koji su postali prenapučeni: maksimalan prihvatni kapacitet i dalje je otprilike 8 200, a 5. prosinca 2016. na otocima je bilo ukupno 16 295 registriranih migranata (20).

| (10) | Grčka je povećala i smještajne kapacitete za ranjive podnositelje zahtjeva, posebno za maloljetnike bez pratnje. U skloništima za maloljetnike bez pratnje, neovisno o tome jesu li ili nisu podnositelji zahtjeva za azil, na raspolaganju je 17. studenoga 2016. bilo 1 191 mjesto. Predviđa se da će se do kraja 2016. omogućiti dodatnih 130 mjesta prikladnih za maloljetnike bez pratnje. Međutim, postojeći kapaciteti za ranjive podnositelje zahtjeva i dalje nisu dostatni jer su objekti trenutačno puni te je na listi čekanja 1 199 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte (21). Stoga je napredak u tom području spor te je jasno da Grčka treba uložiti više napora kako bi osigurala odgovarajući broj prihvatnih objekata za maloljetnike bez pratnje i odgovorila na potrebe za tom vrstom smještaja. |
| --- | --- |

(10)

Grčka je povećala i smještajne kapacitete za ranjive podnositelje zahtjeva, posebno za maloljetnike bez pratnje. U skloništima za maloljetnike bez pratnje, neovisno o tome jesu li ili nisu podnositelji zahtjeva za azil, na raspolaganju je 17. studenoga 2016. bilo 1 191 mjesto. Predviđa se da će se do kraja 2016. omogućiti dodatnih 130 mjesta prikladnih za maloljetnike bez pratnje. Međutim, postojeći kapaciteti za ranjive podnositelje zahtjeva i dalje nisu dostatni jer su objekti trenutačno puni te je na listi čekanja 1 199 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte (21). Stoga je napredak u tom području spor te je jasno da Grčka treba uložiti više napora kako bi osigurala odgovarajući broj prihvatnih objekata za maloljetnike bez pratnje i odgovorila na potrebe za tom vrstom smještaja.

| (11) | U siječnju 2016. Komisija i UNHCR sklopili su sporazum o delegiranju za iznos od ukupno 80 milijuna EUR kako bi se uspostavilo 20 000 mjesta u otvorenom smještaju (programi najma stanova, hotelski vaučeri i programi smještaja u obiteljima), u prvom redu u korist podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji ispunjavaju uvjete za premještanje. Taj sporazum o delegiranju revidiran je u srpnju 2016. kako bi se u program smještaja uključila i mogućnost otvaranja mjesta na lokacijama za premještanje kojima upravlja UNHCR te kako bi iz teksta bilo jasnije da ciljna skupina programa smještaja osim kandidata za premještanje uključuje i druge tražitelje azila, posebice kandidate za spajanje obitelji u skladu s Dublinskom uredbom i ranjive kategorije koje uključuju djecu bez pratnje i djecu odvojenu od roditelja, osobe s invaliditetom, starije osobe, samohrane roditelje, kronične bolesnike, trudnice itd. Broj slobodnih mjesta za smještaj znatno je porastao od rujna (za otprilike 8 100). U prosincu 2015. UNHCR se obvezao da će stvoriti 20 000 mjesta za podnositelje zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje u okviru programa najma, a 6. prosinca bilo je slobodno 20 145 mjesta, uključujući 6 344 mjesta u hotelima/zgradama, 11 711 mjesto u stanovima, 484 mjesta u obiteljima domaćinima, 960 na lokacijama za premještanje i 646 mjesta u namjenskim objektima za maloljetnike bez pratnje (22). Budući da trenutačni sporazum o delegiranju istječe 31. prosinca 2016., Komisija je započela raspravu s UNHCR-om o produljenju programa u 2017. na temelju ažurirane procjene potreba povezanih s prihvatom u Grčkoj. |
| --- | --- |

(11)

U siječnju 2016. Komisija i UNHCR sklopili su sporazum o delegiranju za iznos od ukupno 80 milijuna EUR kako bi se uspostavilo 20 000 mjesta u otvorenom smještaju (programi najma stanova, hotelski vaučeri i programi smještaja u obiteljima), u prvom redu u korist podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji ispunjavaju uvjete za premještanje. Taj sporazum o delegiranju revidiran je u srpnju 2016. kako bi se u program smještaja uključila i mogućnost otvaranja mjesta na lokacijama za premještanje kojima upravlja UNHCR te kako bi iz teksta bilo jasnije da ciljna skupina programa smještaja osim kandidata za premještanje uključuje i druge tražitelje azila, posebice kandidate za spajanje obitelji u skladu s Dublinskom uredbom i ranjive kategorije koje uključuju djecu bez pratnje i djecu odvojenu od roditelja, osobe s invaliditetom, starije osobe, samohrane roditelje, kronične bolesnike, trudnice itd. Broj slobodnih mjesta za smještaj znatno je porastao od rujna (za otprilike 8 100). U prosincu 2015. UNHCR se obvezao da će stvoriti 20 000 mjesta za podnositelje zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje u okviru programa najma, a 6. prosinca bilo je slobodno 20 145 mjesta, uključujući 6 344 mjesta u hotelima/zgradama, 11 711 mjesto u stanovima, 484 mjesta u obiteljima domaćinima, 960 na lokacijama za premještanje i 646 mjesta u namjenskim objektima za maloljetnike bez pratnje (22). Budući da trenutačni sporazum o delegiranju istječe 31. prosinca 2016., Komisija je započela raspravu s UNHCR-om o produljenju programa u 2017. na temelju ažurirane procjene potreba povezanih s prihvatom u Grčkoj.

| (12) | Kad je riječ o kvaliteti, brojni prihvatni objekti u Grčkoj i dalje ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice objekti na otocima i dio privremenih objekata na kopnu. Objekti u „žarišnim točkama” na otocima nisu samo prenapučeni, nego su ondje neprimjereni i materijalni uvjeti u smislu sanitarnih usluga i higijene te pristupa osnovnim uslugama kao što su zdravstvena skrb, posebice za ranjive skupine. Stanje u objektima nije sigurno, a među državljanima različitih zemalja i dalje postoji napetost. Iako se UNHCR-ovim programom smještaja osiguravaju primjereni uvjeti, velik su dio preostalih kapaciteta za prihvat kampovi (trenutačno se za to upotrebljavaju 53 lokacije) i hitni objekti, među kojima se materijalni uvjeti i razina sigurnosti razlikuju te su često neprimjereni. Prilagodba dijela tih objekata zimskim uvjetima počela je, ali napreduje sporo. Čak i uz poboljšanja bit će teško pretvoriti dio kampova u primjerene objekte za trajni prihvat te će neke biti potrebno zatvoriti, a druge pojačati. |
| --- | --- |

(12)

Kad je riječ o kvaliteti, brojni prihvatni objekti u Grčkoj i dalje ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice objekti na otocima i dio privremenih objekata na kopnu. Objekti u „žarišnim točkama” na otocima nisu samo prenapučeni, nego su ondje neprimjereni i materijalni uvjeti u smislu sanitarnih usluga i higijene te pristupa osnovnim uslugama kao što su zdravstvena skrb, posebice za ranjive skupine. Stanje u objektima nije sigurno, a među državljanima različitih zemalja i dalje postoji napetost. Iako se UNHCR-ovim programom smještaja osiguravaju primjereni uvjeti, velik su dio preostalih kapaciteta za prihvat kampovi (trenutačno se za to upotrebljavaju 53 lokacije) i hitni objekti, među kojima se materijalni uvjeti i razina sigurnosti razlikuju te su često neprimjereni. Prilagodba dijela tih objekata zimskim uvjetima počela je, ali napreduje sporo. Čak i uz poboljšanja bit će teško pretvoriti dio kampova u primjerene objekte za trajni prihvat te će neke biti potrebno zatvoriti, a druge pojačati.

| (13) | Nadalje, čini se da je općenita koordinacija organizacije prihvata u Grčkoj također manjkava zbog nedostatka jasnog pravnog okvira i sustava praćenja, pri čemu jednim dijelom kampova ad hoc upravlja ministarstvo za migracije, a drugim služba za prihvat i identificiranje. Dosad nije donesena odluka o tome koje bi objekte trebalo pretvoriti u trajne. Služba za prihvat i dalje radi na povećanju kapaciteta. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, čini se da je općenita koordinacija organizacije prihvata u Grčkoj također manjkava zbog nedostatka jasnog pravnog okvira i sustava praćenja, pri čemu jednim dijelom kampova ad hoc upravlja ministarstvo za migracije, a drugim služba za prihvat i identificiranje. Dosad nije donesena odluka o tome koje bi objekte trebalo pretvoriti u trajne. Služba za prihvat i dalje radi na povećanju kapaciteta.

| (14) | Iz navedenoga slijedi da Grčka još treba ostvariti napredak u uspostavi dovoljnih i odgovarajućih namjenskih trajnih kapaciteta za prihvat otvorenog tipa za tražitelje azila te bi svi ti kapaciteti trebali biti odgovarajućeg standarda u skladu s pravnom stečevinom EU-a. To bi trebalo uključivati i centralizirano upravljanje svim prihvatnim objektima te sustav za trajno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se ondje pružaju. Određeni bi se privremeni objekti trebali pretvoriti u trajne, ali bi se ipak trebali zadržati dostatni kapaciteti u smislu privremenih objekata kako bi se mogao omogućiti smještaj u slučaju nedostatka kapaciteta zbog neočekivanih priljeva. Nadalje, kako je već zatraženo u trećoj preporuci, iznimno je važno da grčka tijela dostave više konkretnih podataka o kapacitetima za prihvat te sveobuhvatnu i stalno ažuriranu procjenu potreba u pogledu ukupnih kapaciteta za prihvat i prirode tih kapaciteta. |
| --- | --- |

(14)

Iz navedenoga slijedi da Grčka još treba ostvariti napredak u uspostavi dovoljnih i odgovarajućih namjenskih trajnih kapaciteta za prihvat otvorenog tipa za tražitelje azila te bi svi ti kapaciteti trebali biti odgovarajućeg standarda u skladu s pravnom stečevinom EU-a. To bi trebalo uključivati i centralizirano upravljanje svim prihvatnim objektima te sustav za trajno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se ondje pružaju. Određeni bi se privremeni objekti trebali pretvoriti u trajne, ali bi se ipak trebali zadržati dostatni kapaciteti u smislu privremenih objekata kako bi se mogao omogućiti smještaj u slučaju nedostatka kapaciteta zbog neočekivanih priljeva. Nadalje, kako je već zatraženo u trećoj preporuci, iznimno je važno da grčka tijela dostave više konkretnih podataka o kapacitetima za prihvat te sveobuhvatnu i stalno ažuriranu procjenu potreba u pogledu ukupnih kapaciteta za prihvat i prirode tih kapaciteta.

| (15) | U prethodnim su preporukama primijećena znatna poboljšanja u pogledu uspostave regionalnih ureda za azil. Grčkim pravom predviđa se uspostava regionalnih ureda za azil u regijama Atici, Solunu, Traciji, Epiru, Tesaliji, Zapadnoj Grčkoj, Kreti, Lezbosu, Khiosu, Samosu, Lerosu i Rodosu (23). Odlukom direktora službe za azil moguće je uspostaviti i autonomne jedinice za azil kako bi se ispunile povećane potrebe službe za azil. Prema podacima koje je Grčka dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. dosad je s radom počelo sedam regionalnih ureda u regijama Atici, Traciji, Solunu, Lezbosu, Samosu, Rodosu i Patrasu. Uz to, s radom je počelo devet autonomnih jedinica za azil u regijama Pireju, Evrosu, Ksantiji, Lerosu, Kosu i Korintu te jedna jedinica za premještanje u Alimosu. Kako je utvrđeno zakonom, dodatna tri regionalna ureda za azil počet će s radom u regijama Kosu, Epiru (Janina), Kreti (Heraklion) i Tesaliji (Volos). |
| --- | --- |

(15)

U prethodnim su preporukama primijećena znatna poboljšanja u pogledu uspostave regionalnih ureda za azil. Grčkim pravom predviđa se uspostava regionalnih ureda za azil u regijama Atici, Solunu, Traciji, Epiru, Tesaliji, Zapadnoj Grčkoj, Kreti, Lezbosu, Khiosu, Samosu, Lerosu i Rodosu (23). Odlukom direktora službe za azil moguće je uspostaviti i autonomne jedinice za azil kako bi se ispunile povećane potrebe službe za azil. Prema podacima koje je Grčka dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. dosad je s radom počelo sedam regionalnih ureda u regijama Atici, Traciji, Solunu, Lezbosu, Samosu, Rodosu i Patrasu. Uz to, s radom je počelo devet autonomnih jedinica za azil u regijama Pireju, Evrosu, Ksantiji, Lerosu, Kosu i Korintu te jedna jedinica za premještanje u Alimosu. Kako je utvrđeno zakonom, dodatna tri regionalna ureda za azil počet će s radom u regijama Kosu, Epiru (Janina), Kreti (Heraklion) i Tesaliji (Volos).

| (16) | Grčka služba za azil radi na povećanju svojih kapaciteta. U službi za azil trenutačno radi 478 zaposlenika (24). Tom su brojkom obuhvaćena radna mjesta središnje službe te uspostavljenih regionalnih ureda i jedinica za azil. Iz državnog proračuna financira se 250 radnih mjesta, a ostatak se financira iz različitih izvora EU-a i EGP-a. Planira se porast broja zaposlenika na 659 do kraja godine. Ta brojka dodaje se broju zaposlenika koje je na određeno vrijeme zaposlio UNHCR, članova osoblja EASO-a i stručnjaka iz država članica koji su preko EASO-a raspoređeni u grčku službu za azil na određeno razdoblje. Grčka tijela namjeravaju sve ugovorno osoblje zamijeniti stalnim zaposlenicima do kraja 2017. i ne namjeravaju nastaviti povećavati taj kapacitet; grčka služba za azil obavijestila je službe Komisije da brže zapošljavanje nije izvedivo zbog nedostatka rukovodećeg osoblja koje bi organiziralo osposobljavanje te mentoriralo i nadziralo nove zaposlenike. Budući da će se njezin broj osoblja do kraja 2016. utrostručiti, služba za azil navela je da se treba hitno konsolidirati, posebice radi jačanja srednjeg rukovodstva i stručnosti osoblja. |
| --- | --- |

(16)

Grčka služba za azil radi na povećanju svojih kapaciteta. U službi za azil trenutačno radi 478 zaposlenika (24). Tom su brojkom obuhvaćena radna mjesta središnje službe te uspostavljenih regionalnih ureda i jedinica za azil. Iz državnog proračuna financira se 250 radnih mjesta, a ostatak se financira iz različitih izvora EU-a i EGP-a. Planira se porast broja zaposlenika na 659 do kraja godine. Ta brojka dodaje se broju zaposlenika koje je na određeno vrijeme zaposlio UNHCR, članova osoblja EASO-a i stručnjaka iz država članica koji su preko EASO-a raspoređeni u grčku službu za azil na određeno razdoblje. Grčka tijela namjeravaju sve ugovorno osoblje zamijeniti stalnim zaposlenicima do kraja 2017. i ne namjeravaju nastaviti povećavati taj kapacitet; grčka služba za azil obavijestila je službe Komisije da brže zapošljavanje nije izvedivo zbog nedostatka rukovodećeg osoblja koje bi organiziralo osposobljavanje te mentoriralo i nadziralo nove zaposlenike. Budući da će se njezin broj osoblja do kraja 2016. utrostručiti, služba za azil navela je da se treba hitno konsolidirati, posebice radi jačanja srednjeg rukovodstva i stručnosti osoblja.

| (17) | S obzirom na znatan porast broja podnesenih zahtjeva za azil u Grčkoj još nije jasno jesu li trenutačni i planirani broj osoblja službe za azil dostatni za pravovremenu i odgovarajuću obradu trenutačnog i očekivanog budućeg broja predmeta. Jedan od glavnih prioriteta službe za azil trebao bi biti skraćivanje vremena od sastavljanja do podnošenja zahtjeva; to je vrijeme često predugo, što utječe na prava uključenih osoba i stvara im frustracije. To bi se vrijeme trebalo skratiti u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive o postupcima azila kojim je određeno da osoba koja podnosi zahtjev za međunarodnu zaštitu ima učinkovitu mogućnost njegova „što ranijeg podnošenja”. Nužno je i da se zahtjev nakon podnošenja obradi u rokovima utvrđenima tom Direktivom, i to obično unutar 6 mjeseci. Obrada podnesenog zahtjeva za azil obično u najboljem slučaju traje nekoliko mjeseci, osim u predmetima koji se odnose na premještanje te se obrađuju nešto brže, a prisutna je i znatna neizvjesnost u pogledu vremena koje će biti potrebno za obradu trenutačno neriješenih zahtjeva. Međutim, Komisija uzima u obzir zabrinutosti koje je Grčka izrazila u dopisu od 22. studenoga 2016. u kojem se navodi da bi još brži porast broja zaposlenika službe za azil moglo negativno utjecati na usklađenost i kvalitetu odluka o azilu. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na znatan porast broja podnesenih zahtjeva za azil u Grčkoj još nije jasno jesu li trenutačni i planirani broj osoblja službe za azil dostatni za pravovremenu i odgovarajuću obradu trenutačnog i očekivanog budućeg broja predmeta. Jedan od glavnih prioriteta službe za azil trebao bi biti skraćivanje vremena od sastavljanja do podnošenja zahtjeva; to je vrijeme često predugo, što utječe na prava uključenih osoba i stvara im frustracije. To bi se vrijeme trebalo skratiti u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive o postupcima azila kojim je određeno da osoba koja podnosi zahtjev za međunarodnu zaštitu ima učinkovitu mogućnost njegova „što ranijeg podnošenja”. Nužno je i da se zahtjev nakon podnošenja obradi u rokovima utvrđenima tom Direktivom, i to obično unutar 6 mjeseci. Obrada podnesenog zahtjeva za azil obično u najboljem slučaju traje nekoliko mjeseci, osim u predmetima koji se odnose na premještanje te se obrađuju nešto brže, a prisutna je i znatna neizvjesnost u pogledu vremena koje će biti potrebno za obradu trenutačno neriješenih zahtjeva. Međutim, Komisija uzima u obzir zabrinutosti koje je Grčka izrazila u dopisu od 22. studenoga 2016. u kojem se navodi da bi još brži porast broja zaposlenika službe za azil moglo negativno utjecati na usklađenost i kvalitetu odluka o azilu.

| (18) | Potrebno je hitno procijeniti je li dosadašnje povećanje ljudskih resursa službe za azil dostatno te na koji način Komisija, relevantne agencije EU-a i države članice mogu na najbolji način pomoći Grčkoj u obradi tih zahtjeva u kraćem roku. Trebalo bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba koja će se stalno ažurirati, a kojom se uzima u obzir broj zahtjeva za azil koji se trenutačno obrađuju i koje će grčka služba za azil vjerojatno obrađivati u bilo kojem trenutku te broj dostupnog osoblja koje je potrebno ili će vjerojatno biti potrebno za njihovu obradu. To bi osoblje moglo uključivati dodatne ljudske resurse iz Grčke ili stručnjake raspoređene iz država članica u obliku tima EASO-a za potporu. Uz zadržavanje kvalitete trebalo bi istražiti kako se način rada može racionalizirati i postati učinkovitiji radi ubrzavanja razgovora i postupaka, prema potrebi uz potporu EASO-a. |
| --- | --- |

(18)

Potrebno je hitno procijeniti je li dosadašnje povećanje ljudskih resursa službe za azil dostatno te na koji način Komisija, relevantne agencije EU-a i države članice mogu na najbolji način pomoći Grčkoj u obradi tih zahtjeva u kraćem roku. Trebalo bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba koja će se stalno ažurirati, a kojom se uzima u obzir broj zahtjeva za azil koji se trenutačno obrađuju i koje će grčka služba za azil vjerojatno obrađivati u bilo kojem trenutku te broj dostupnog osoblja koje je potrebno ili će vjerojatno biti potrebno za njihovu obradu. To bi osoblje moglo uključivati dodatne ljudske resurse iz Grčke ili stručnjake raspoređene iz država članica u obliku tima EASO-a za potporu. Uz zadržavanje kvalitete trebalo bi istražiti kako se način rada može racionalizirati i postati učinkovitiji radi ubrzavanja razgovora i postupaka, prema potrebi uz potporu EASO-a.

| (19) | Tražiteljima azila mora se omogućiti stvaran pristup pravnom lijeku protiv negativne odluke o njihovim zahtjevima. U tom je pogledu postignut važan napredak. Zakonom 4375/2016 donesenim u travnju 2016. uspostavljeni su žalbeno tijelo i žalbeni odbori. Zakonom 4399/2016 donesenim u lipnju 2016. uspostavljeni su novi žalbeni odbori. Oni su odgovorni za razmatranje svih žalbi protiv odluka grčke službe za azil podnesenih od 20. srpnja 2016. Kao prioritet, žalbeni odbori su prvenstveno usredotočeni na zahtjeve podnesene na grčkim otocima kako bi pridonijeli provedbi Izjave EU-a i Turske. Trenutačno postoji šest takvih odbora. Jedan je žalbeni odbor uspostavljen 21. srpnja kao zamjena trajnim odborima (25). Radi uspješnog nošenja sa sve većim brojem predmeta i obrade neriješenih žalbi Grčka namjerava uspostaviti još sedam odbora, za koje se očekuje da će početi s radom do kraja prosinca 2016. te će ih do kraja veljače 2017. biti ukupno 20. |
| --- | --- |

(19)

Tražiteljima azila mora se omogućiti stvaran pristup pravnom lijeku protiv negativne odluke o njihovim zahtjevima. U tom je pogledu postignut važan napredak. Zakonom 4375/2016 donesenim u travnju 2016. uspostavljeni su žalbeno tijelo i žalbeni odbori. Zakonom 4399/2016 donesenim u lipnju 2016. uspostavljeni su novi žalbeni odbori. Oni su odgovorni za razmatranje svih žalbi protiv odluka grčke službe za azil podnesenih od 20. srpnja 2016. Kao prioritet, žalbeni odbori su prvenstveno usredotočeni na zahtjeve podnesene na grčkim otocima kako bi pridonijeli provedbi Izjave EU-a i Turske. Trenutačno postoji šest takvih odbora. Jedan je žalbeni odbor uspostavljen 21. srpnja kao zamjena trajnim odborima (25). Radi uspješnog nošenja sa sve većim brojem predmeta i obrade neriješenih žalbi Grčka namjerava uspostaviti još sedam odbora, za koje se očekuje da će početi s radom do kraja prosinca 2016. te će ih do kraja veljače 2017. biti ukupno 20.

| (20) | Zakonom 4399/2016 izmijenjena je i struktura tih odbora, koji se sada sastoje od triju članova: dvoje sudaca upravnog suda te jednog grčkog državljanina s relevantnim obrazovanjem i iskustvom kojeg predlaže UNHCR ili Nacionalni odbor za ljudska prava. |
| --- | --- |

(20)

Zakonom 4399/2016 izmijenjena je i struktura tih odbora, koji se sada sastoje od triju članova: dvoje sudaca upravnog suda te jednog grčkog državljanina s relevantnim obrazovanjem i iskustvom kojeg predlaže UNHCR ili Nacionalni odbor za ljudska prava.

| (21) | Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. žalbenim je odborima od 21. srpnja 2016. podneseno 2 347 žalbi, ali su donesene samo 573 odluke. |
| --- | --- |

(21)

Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. žalbenim je odborima od 21. srpnja 2016. podneseno 2 347 žalbi, ali su donesene samo 573 odluke.

| (22) | Stari žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” uspostavljeni radi razmatranja grčkih neriješenih žalbi u pogledu azila prvotno su, uz žalbe na prvostupanjske odluke, dobili dodatni mandat za razmatranje žalbi protiv odluka temeljenih na dopuštenosti u okviru Izjave EU-a i Turske. Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga žalbeni odbori zaprimili su više od 2 000 žalbi podnesenih od travnja do 20. srpnja 2016. Uspostavom dodatnih žalbenih odbora u 24. lipnja 2016. (26) smanjeno je opterećenje 20 žalbenih odbora „za smanjivanje broja neriješenih žalbi” i omogućeno ubrzano rješavanje neriješenih žalbi. |
| --- | --- |

(22)

Stari žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” uspostavljeni radi razmatranja grčkih neriješenih žalbi u pogledu azila prvotno su, uz žalbe na prvostupanjske odluke, dobili dodatni mandat za razmatranje žalbi protiv odluka temeljenih na dopuštenosti u okviru Izjave EU-a i Turske. Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga žalbeni odbori zaprimili su više od 2 000 žalbi podnesenih od travnja do 20. srpnja 2016. Uspostavom dodatnih žalbenih odbora u 24. lipnja 2016. (26) smanjeno je opterećenje 20 žalbenih odbora „za smanjivanje broja neriješenih žalbi” i omogućeno ubrzano rješavanje neriješenih žalbi.

| (23) | Veći je napredak ostvaren u pogledu dugo neriješenih žalbi iz „starog postupka” uređenog Predsjedničkom odlukom 114/2010. Trenutačni je broj neriješenih žalbi otprilike 6 589 od 22. studenoga 2016. (što je smanjenje u odnosu na otprilike 51 000 žalbi koje se smatralo neriješenima početkom 2013. i otprilike 8 075 žalbi u rujnu 2016.). Grčka tijela izdala su dozvole u humanitarne svrhe osobama čiji se zahtjevi za azil već dugo obrađuju i koje ispunjavaju uvjete za dobivanje boravišnih dozvola na temelju humanitarnih ili drugih iznimnih razloga u skladu s grčkim Zakonom 4375/2016. Boravišne dozvole izdaju se na razdoblje od dvije godine i mogu se obnavljati (27). One korisnicima omogućuju ista prava i pogodnosti kao osobama kojima je u Grčkoj odobren status supsidijarne zaštite (28) i te se osobe zatim više ne smatraju tražiteljima azila. Međutim, neke od neriješenih žalbi razmatraju se s obzirom na njihov sadržaj. Unatoč velikom napretku ostvarenome od prethodnih preporuka Grčka bi trebala i dalje nastojati smanjiti broj neriješenih žalbi i osigurati da podnositelji zahtjeva s neriješenom žalbom dobiju priliku ostvariti svoje pravo na djelotvoran pravni lijek. |
| --- | --- |

(23)

Veći je napredak ostvaren u pogledu dugo neriješenih žalbi iz „starog postupka” uređenog Predsjedničkom odlukom 114/2010. Trenutačni je broj neriješenih žalbi otprilike 6 589 od 22. studenoga 2016. (što je smanjenje u odnosu na otprilike 51 000 žalbi koje se smatralo neriješenima početkom 2013. i otprilike 8 075 žalbi u rujnu 2016.). Grčka tijela izdala su dozvole u humanitarne svrhe osobama čiji se zahtjevi za azil već dugo obrađuju i koje ispunjavaju uvjete za dobivanje boravišnih dozvola na temelju humanitarnih ili drugih iznimnih razloga u skladu s grčkim Zakonom 4375/2016. Boravišne dozvole izdaju se na razdoblje od dvije godine i mogu se obnavljati (27). One korisnicima omogućuju ista prava i pogodnosti kao osobama kojima je u Grčkoj odobren status supsidijarne zaštite (28) i te se osobe zatim više ne smatraju tražiteljima azila. Međutim, neke od neriješenih žalbi razmatraju se s obzirom na njihov sadržaj. Unatoč velikom napretku ostvarenome od prethodnih preporuka Grčka bi trebala i dalje nastojati smanjiti broj neriješenih žalbi i osigurati da podnositelji zahtjeva s neriješenom žalbom dobiju priliku ostvariti svoje pravo na djelotvoran pravni lijek.

| (24) | S obzirom na porast broja zahtjeva podnesenih u Grčkoj od provedbe Izjave EU-a i Turske iznimno je važno da žalbeno tijelo ima odgovarajući broj zaposlenika koji će moći obraditi znatno veći broj žalbi koji se očekuje. Uz zadržavanje kvalitete i ne dovodeći u pitanje neovisnost članova odbora trebala bi se povećati učinkovitost odbora. To bi posebice moglo uključivati češće sastanke odbora za žalbe, upotrebu pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizaciju odbora i puni angažman njihovih članova. Osim toga, trebalo bi uključiti više pomoćnog osoblja (29). Kako bi se procijenilo je li trenutačan broj odbora dostatan i je li njihov način rada prikladan trebala bi se provesti i stalna procjena potreba na temelju broja žalbi koje su trenutačno podnesene različitim žalbenim tijelima i koje će ta tijela vjerojatno rješavati. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na porast broja zahtjeva podnesenih u Grčkoj od provedbe Izjave EU-a i Turske iznimno je važno da žalbeno tijelo ima odgovarajući broj zaposlenika koji će moći obraditi znatno veći broj žalbi koji se očekuje. Uz zadržavanje kvalitete i ne dovodeći u pitanje neovisnost članova odbora trebala bi se povećati učinkovitost odbora. To bi posebice moglo uključivati češće sastanke odbora za žalbe, upotrebu pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizaciju odbora i puni angažman njihovih članova. Osim toga, trebalo bi uključiti više pomoćnog osoblja (29). Kako bi se procijenilo je li trenutačan broj odbora dostatan i je li njihov način rada prikladan trebala bi se provesti i stalna procjena potreba na temelju broja žalbi koje su trenutačno podnesene različitim žalbenim tijelima i koje će ta tijela vjerojatno rješavati.

| (25) | Pružanje besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe uključeno je u novi zakon (Zakon 4375/2016). Međutim, još nisu poduzete sve mjere potrebne za provedbu tog zakona u praksi. Ministarska odluka o provedbi odredbe za pravnu pomoć u skladu sa Zakonom 4375/2016 donesena je 9. rujna 2016. Financijska sredstva za provedbu besplatne pravne pomoći osigurana su nacionalnim programom u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI). Osim toga, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava dodijeljen je UNHCR-u na temelju sredstava za pomoć u hitnim slučajevima iz fonda FAMI u ukupnom iznosu od 30 milijuna EUR (30). Ta sredstva, među ostalim, upotrebljava UNHCR kako bi pružao besplatnu pravnu pomoć podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u fazi žalbe do početka 2017., kad se očekuje da će grčka tijela uspostaviti vlastiti sustav besplatne pravne pomoći. Dva se projekta provode u suradnji s nevladinim organizacijama (Metaction i Greek Council for Refugees (Grčko vijeće za izbjeglice)): jedan na otocima, koji potpuno obuhvaća sve žalbe, a drugi na kopnu, koji obuhvaća samo dio žalbi, odnosno samo one podnesene u Ateni i Solunu, a ne i za tražitelje azila koji su zadržani. Grčka je 19. rujna obavijestila Komisiju da će popis odvjetnika koji će voditi služba za azil biti sastavljen do početka 2017. Grčka bi trebala poduzeti nužne mjere kako bi se svim tražiteljima azila koji podnesu pritužbu bez odgode zajamčilo pravo na besplatnu pravnu pomoć. |
| --- | --- |

(25)

Pružanje besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe uključeno je u novi zakon (Zakon 4375/2016). Međutim, još nisu poduzete sve mjere potrebne za provedbu tog zakona u praksi. Ministarska odluka o provedbi odredbe za pravnu pomoć u skladu sa Zakonom 4375/2016 donesena je 9. rujna 2016. Financijska sredstva za provedbu besplatne pravne pomoći osigurana su nacionalnim programom u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI). Osim toga, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava dodijeljen je UNHCR-u na temelju sredstava za pomoć u hitnim slučajevima iz fonda FAMI u ukupnom iznosu od 30 milijuna EUR (30). Ta sredstva, među ostalim, upotrebljava UNHCR kako bi pružao besplatnu pravnu pomoć podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u fazi žalbe do početka 2017., kad se očekuje da će grčka tijela uspostaviti vlastiti sustav besplatne pravne pomoći. Dva se projekta provode u suradnji s nevladinim organizacijama (Metaction i Greek Council for Refugees (Grčko vijeće za izbjeglice)): jedan na otocima, koji potpuno obuhvaća sve žalbe, a drugi na kopnu, koji obuhvaća samo dio žalbi, odnosno samo one podnesene u Ateni i Solunu, a ne i za tražitelje azila koji su zadržani. Grčka je 19. rujna obavijestila Komisiju da će popis odvjetnika koji će voditi služba za azil biti sastavljen do početka 2017. Grčka bi trebala poduzeti nužne mjere kako bi se svim tražiteljima azila koji podnesu pritužbu bez odgode zajamčilo pravo na besplatnu pravnu pomoć.

| (26) | I dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu zaštite ranjivih tražitelja azila, uključujući maloljetnike bez pratnje, posebice zbog nepostojanja sustava skrbništva koji bi pravilno funkcionirao, nedostataka u pogledu prikladnog smještaja i općih problema u pogledu njihove sigurnosti. Novim Zakonom 4375/2016 u okviru Ministarstva unutarnjih poslova i upravne reforme predviđa se osnivanje novih uprava za prihvat odnosno za socijalnu integraciju, koje uključuju specijalizirane odjele za prihvat i integraciju maloljetnika bez pratnje, uključujući osiguravanje pravnog zastupnika. Unatoč tomu, grčka tijela još moraju donijeti provedbene mjere kako bi se maloljetnicima bez pratnje osigurala odgovarajuća postupovna jamstva i uvjeti prihvata u praksi. Treba još donijeti dodatni zakonodavni okvir koji bi uključivao odredbe za učinkovit sustav skrbništva. Grčka su tijela potvrdila da Ministarstvo rada i socijalne solidarnosti (MoL), koje je nadležno za maloljetnike bez pratnje, priprema novi zakon o skrbništvu koji bi trebao biti dovršen do kraja 2016. U okviru tog zakona bila bi uspostavljena specijalizirana služba, možda i odjel, za sustav skrbništva. Iako je grčka vlada već donijela Ministarsku odluku o procjeni dobi maloljetnika bez pratnje koji traže azil (31), i dalje se iskazuje zabrinutost u pogledu provedbe procjene u praksi zbog nedostatne identifikacije i nepostojanja pravnog sredstva u vezi s procjenom dobi koju provodi policija. |
| --- | --- |

(26)

I dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu zaštite ranjivih tražitelja azila, uključujući maloljetnike bez pratnje, posebice zbog nepostojanja sustava skrbništva koji bi pravilno funkcionirao, nedostataka u pogledu prikladnog smještaja i općih problema u pogledu njihove sigurnosti. Novim Zakonom 4375/2016 u okviru Ministarstva unutarnjih poslova i upravne reforme predviđa se osnivanje novih uprava za prihvat odnosno za socijalnu integraciju, koje uključuju specijalizirane odjele za prihvat i integraciju maloljetnika bez pratnje, uključujući osiguravanje pravnog zastupnika. Unatoč tomu, grčka tijela još moraju donijeti provedbene mjere kako bi se maloljetnicima bez pratnje osigurala odgovarajuća postupovna jamstva i uvjeti prihvata u praksi. Treba još donijeti dodatni zakonodavni okvir koji bi uključivao odredbe za učinkovit sustav skrbništva. Grčka su tijela potvrdila da Ministarstvo rada i socijalne solidarnosti (MoL), koje je nadležno za maloljetnike bez pratnje, priprema novi zakon o skrbništvu koji bi trebao biti dovršen do kraja 2016. U okviru tog zakona bila bi uspostavljena specijalizirana služba, možda i odjel, za sustav skrbništva. Iako je grčka vlada već donijela Ministarsku odluku o procjeni dobi maloljetnika bez pratnje koji traže azil (31), i dalje se iskazuje zabrinutost u pogledu provedbe procjene u praksi zbog nedostatne identifikacije i nepostojanja pravnog sredstva u vezi s procjenom dobi koju provodi policija.

| (27) | U području pristupa obrazovanju postignut je znatan napredak. Ciljevi su Zakona 4415/2016 od kolovoza 2016., među ostalim, osigurati psihosocijalnu potporu i obrazovanje za djecu tražitelja azila te neometanu integraciju djece koja će ostati u Grčkoj u grčki obrazovni sustav nakon pripremnog, prijelaznog razdoblja. Iako postoje otpori na lokalnoj razini, grčka tijela poduzimaju opsežne mjere za potpunu i djelotvornu provedbu tog pravnog okvira. |
| --- | --- |

(27)

U području pristupa obrazovanju postignut je znatan napredak. Ciljevi su Zakona 4415/2016 od kolovoza 2016., među ostalim, osigurati psihosocijalnu potporu i obrazovanje za djecu tražitelja azila te neometanu integraciju djece koja će ostati u Grčkoj u grčki obrazovni sustav nakon pripremnog, prijelaznog razdoblja. Iako postoje otpori na lokalnoj razini, grčka tijela poduzimaju opsežne mjere za potpunu i djelotvornu provedbu tog pravnog okvira.

| (28) | Po mišljenju raznih dionika položaj maloljetnika bez pratnje još je općenito neizvjestan jer postoje mnogi problemi u pogledu njihove sigurnosti u prihvatnim objektima na kopnu i na otocima, a neki navode da se djeca i dalje drže u pritvoru ili u „zaštićenim” područjima unutar prihvatnih objekata otvorenog tipa, tijekom dužih razdoblja u pretrpanim i nehigijenskim uvjetima, bez zastupnika ili pristupa pravnoj pomoći sve dok im se ne pronađe prikladan smještaj (32). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., nedostatak prikladnog smještaja za maloljetnike velik je problem koji treba hitno riješiti. |
| --- | --- |

(28)

Po mišljenju raznih dionika položaj maloljetnika bez pratnje još je općenito neizvjestan jer postoje mnogi problemi u pogledu njihove sigurnosti u prihvatnim objektima na kopnu i na otocima, a neki navode da se djeca i dalje drže u pritvoru ili u „zaštićenim” područjima unutar prihvatnih objekata otvorenog tipa, tijekom dužih razdoblja u pretrpanim i nehigijenskim uvjetima, bez zastupnika ili pristupa pravnoj pomoći sve dok im se ne pronađe prikladan smještaj (32). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., nedostatak prikladnog smještaja za maloljetnike velik je problem koji treba hitno riješiti.

| (29) | Europska komisija osigurala je znatna sredstva za Grčku kako bi je podržala u nastojanjima da svoj sustav upravljanja azilom prilagodi standardima EU-a. Od početka 2015. Grčkoj je dodijeljena pomoć za hitne slučajeve u iznosu od više od 352 milijuna EUR iz fondova za unutarnje poslove (FAMI i Fond za unutarnju sigurnost (ISF)), izravno grčkim tijelima ili preko agencija Unije i međunarodnih organizacija koje djeluju u Grčkoj. Od tog je iznosa približno 90 milijuna EUR izravno dodijeljeno grčkim tijelima u srpnju 2016. kako bi se ojačali njihovi kapaciteti za poboljšanje uvjeta života i omogućile usluge primarne zdravstvene skrbi u centrima za smještaj izbjeglica te osigurali prihvat i usluge zdravstvene skrbi za migrante. Znatna financijska sredstva (približno 198 milijuna EUR) namijenjena osnovnim humanitarnim potrebama migranata i izbjeglica osiguravaju se i partnerskim humanitarnim organizacijama putem nedavno uspostavljenog Instrumenta za hitnu potporu. Ta sredstva pridonose provedbi plana za odgovor na hitne slučajeve koji su zajedno razvili Komisija, grčka tijela i relevantni dionici radi rješavanja trenutačne humanitarne situacije na terenu i/ili potpore provedbi Izjave EU-a i Turske. |
| --- | --- |

(29)

Europska komisija osigurala je znatna sredstva za Grčku kako bi je podržala u nastojanjima da svoj sustav upravljanja azilom prilagodi standardima EU-a. Od početka 2015. Grčkoj je dodijeljena pomoć za hitne slučajeve u iznosu od više od 352 milijuna EUR iz fondova za unutarnje poslove (FAMI i Fond za unutarnju sigurnost (ISF)), izravno grčkim tijelima ili preko agencija Unije i međunarodnih organizacija koje djeluju u Grčkoj. Od tog je iznosa približno 90 milijuna EUR izravno dodijeljeno grčkim tijelima u srpnju 2016. kako bi se ojačali njihovi kapaciteti za poboljšanje uvjeta života i omogućile usluge primarne zdravstvene skrbi u centrima za smještaj izbjeglica te osigurali prihvat i usluge zdravstvene skrbi za migrante. Znatna financijska sredstva (približno 198 milijuna EUR) namijenjena osnovnim humanitarnim potrebama migranata i izbjeglica osiguravaju se i partnerskim humanitarnim organizacijama putem nedavno uspostavljenog Instrumenta za hitnu potporu. Ta sredstva pridonose provedbi plana za odgovor na hitne slučajeve koji su zajedno razvili Komisija, grčka tijela i relevantni dionici radi rješavanja trenutačne humanitarne situacije na terenu i/ili potpore provedbi Izjave EU-a i Turske.

| (30) | Ta pomoć za hitne slučajeve dodaje se iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenih Grčkoj za razdoblje 2014.–2020. u nacionalnim programima u okviru fondova FAMI i ISF, čime je Grčka postala prva korisnica fondova EU-a za unutarnje poslove među državama članicama. |
| --- | --- |

(30)

Ta pomoć za hitne slučajeve dodaje se iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenih Grčkoj za razdoblje 2014.–2020. u nacionalnim programima u okviru fondova FAMI i ISF, čime je Grčka postala prva korisnica fondova EU-a za unutarnje poslove među državama članicama.

| (31) | Grčka bi trebala osigurati da se ta financijska sredstva potpuno iskoriste na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način te bez dodatne odgode. U tu se svrhu revidiraju grčki nacionalni programi u okviru fondova za unutarnje poslove (FAMI, ISF) kako bi ih se prilagodilo novim potrebama. Završena je revizija nacionalnog programa FAMI-a, a revizija nacionalnog programa ISF-a u završnoj je fazi i trebala bi uskoro biti dovršena. Nadalje, iako je dovršeno službeno imenovanje novog odgovornog tijela u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravnoj osnovi, treba pojednostavniti procedure i operativne mjere kako bi se osiguralo da se grčka tijela počnu potpuno koristiti sredstvima koja su im na raspolaganju u nacionalnim programima za ispunjavanje hitnih potreba, posebice u području prihvata i ostalih usluga za migrante koji se nalaze u zemlji. |
| --- | --- |

(31)

Grčka bi trebala osigurati da se ta financijska sredstva potpuno iskoriste na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način te bez dodatne odgode. U tu se svrhu revidiraju grčki nacionalni programi u okviru fondova za unutarnje poslove (FAMI, ISF) kako bi ih se prilagodilo novim potrebama. Završena je revizija nacionalnog programa FAMI-a, a revizija nacionalnog programa ISF-a u završnoj je fazi i trebala bi uskoro biti dovršena. Nadalje, iako je dovršeno službeno imenovanje novog odgovornog tijela u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravnoj osnovi, treba pojednostavniti procedure i operativne mjere kako bi se osiguralo da se grčka tijela počnu potpuno koristiti sredstvima koja su im na raspolaganju u nacionalnim programima za ispunjavanje hitnih potreba, posebice u području prihvata i ostalih usluga za migrante koji se nalaze u zemlji.

| (32) | Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2016. o „povratku Schengenu” (33) osiguravanje potpuno funkcionalnog Dublinskog sustava ključan je dio opširnijih nastojanja potrebnih za stabilizaciju politike azila, migracija i granica. Tim nastojanjima da se normalizira funkcioniranje Dublinskog sustava trebalo bi se na kraju postići uobičajeno funkcioniranje schengenskog prostora. Poticaj za tražitelje azila koji nezakonito dolaze u Grčku da krenu dalje prema drugim državama članicama, koji je nastao zbog suspenzije transfera u Grčku prema Dublinskoj uredbi od 2011., jedan je od glavnih čimbenika koji su uzrokovali sekundarna kretanja, koja otežavaju pravilno funkcioniranje Schengenskog sustava. Stoga je važno da Grčka hitno provede neprovedene mjere utvrđene u ovoj Preporuci. Istodobno bi prioritet trebalo biti reformiranje Dublinskih pravila kako predlaže Komisija (34), na temelju cilja solidarnosti i pravedne podjele tereta među državama članicama. U tijeku su pregovori o tom prijedlogu. |
| --- | --- |

(32)

Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2016. o „povratku Schengenu” (33) osiguravanje potpuno funkcionalnog Dublinskog sustava ključan je dio opširnijih nastojanja potrebnih za stabilizaciju politike azila, migracija i granica. Tim nastojanjima da se normalizira funkcioniranje Dublinskog sustava trebalo bi se na kraju postići uobičajeno funkcioniranje schengenskog prostora. Poticaj za tražitelje azila koji nezakonito dolaze u Grčku da krenu dalje prema drugim državama članicama, koji je nastao zbog suspenzije transfera u Grčku prema Dublinskoj uredbi od 2011., jedan je od glavnih čimbenika koji su uzrokovali sekundarna kretanja, koja otežavaju pravilno funkcioniranje Schengenskog sustava. Stoga je važno da Grčka hitno provede neprovedene mjere utvrđene u ovoj Preporuci. Istodobno bi prioritet trebalo biti reformiranje Dublinskih pravila kako predlaže Komisija (34), na temelju cilja solidarnosti i pravedne podjele tereta među državama članicama. U tijeku su pregovori o tom prijedlogu.

| (33) | Komisija uvažava bitan napredak koji je Grčka postigla uz pomoć Komisije, Europskog potpornog ureda za azil (EASO), država članica i međunarodnih i nevladinih organizacija u cilju poboljšanja funkcioniranja grčkog sustava azila od presude u predmetu M.S.S 2011. Međutim, Grčka se još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka predregistracije i stalnih dolazaka nezakonitih migranata, iako su se oni znatno smanjili u odnosu na razdoblje prije ožujka 2016., te svojih obveza u okviru primjene izjave EU-a i Turske. Treba poduzeti dodatne važne korake za ispravljanje preostalih nedostataka u grčkom sustavu azila, posebice u pogledu kvalitete prihvatnih objekata, postupanja s ranjivim tražiteljima azila i brzine kojom se zahtjevi za azil registriraju, podnose i ispituju na obje razine. Kako bi se uzeo u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na ukupno funkcioniranje sustava azila i kako se Grčku ne bi neizdrživo opteretilo, još nije moguće preporučiti ponovno uspostavljanje transfera u Grčku u cijelosti u skladu s Dublinskom uredbom, iako to i dalje ostaje krajnji cilj. |
| --- | --- |

(33)

Komisija uvažava bitan napredak koji je Grčka postigla uz pomoć Komisije, Europskog potpornog ureda za azil (EASO), država članica i međunarodnih i nevladinih organizacija u cilju poboljšanja funkcioniranja grčkog sustava azila od presude u predmetu M.S.S 2011. Međutim, Grčka se još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka predregistracije i stalnih dolazaka nezakonitih migranata, iako su se oni znatno smanjili u odnosu na razdoblje prije ožujka 2016., te svojih obveza u okviru primjene izjave EU-a i Turske. Treba poduzeti dodatne važne korake za ispravljanje preostalih nedostataka u grčkom sustavu azila, posebice u pogledu kvalitete prihvatnih objekata, postupanja s ranjivim tražiteljima azila i brzine kojom se zahtjevi za azil registriraju, podnose i ispituju na obje razine. Kako bi se uzeo u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na ukupno funkcioniranje sustava azila i kako se Grčku ne bi neizdrživo opteretilo, još nije moguće preporučiti ponovno uspostavljanje transfera u Grčku u cijelosti u skladu s Dublinskom uredbom, iako to i dalje ostaje krajnji cilj.

| (34) | Međutim, Grčka je postigla znatan napredak u uspostavljanju ključnih institucijskih i pravnih struktura sustava azila koji pravilno funkcionira te postoje dobri izgledi za uspostavljanje potpuno funkcionalnog sustava u azila u bliskoj budućnosti, čim se otklone preostali nedostaci, posebice u pogledu uvjeta prihvata i postupanja s ranjivim osobama, uključujući maloljetnike bez pratnje. Stoga je primjereno preporučiti da se transferi ponovno uspostave postupno i na temelju pojedinačnih jamstava, uzimajući u obzir kapacitete za prihvat te za obradu zahtjeva u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a i uzimajući u obzir trenutačno nezadovoljavajuće postupanje s određenim kategorijama osoba, posebno s ranjivim tražiteljima azila, uključujući maloljetnike bez pratnje. Štoviše, ponovno se uspostavljanje ne bi trebalo primjenjivati retroaktivno nego samo na tražitelje azila za koje je Grčka odgovorna od određenog datuma, kako bi se izbjeglo neizdrživo opterećivanje Grčke. Trebalo bi preporučiti da taj datum bude 15. ožujka 2017. |
| --- | --- |

(34)

Međutim, Grčka je postigla znatan napredak u uspostavljanju ključnih institucijskih i pravnih struktura sustava azila koji pravilno funkcionira te postoje dobri izgledi za uspostavljanje potpuno funkcionalnog sustava u azila u bliskoj budućnosti, čim se otklone preostali nedostaci, posebice u pogledu uvjeta prihvata i postupanja s ranjivim osobama, uključujući maloljetnike bez pratnje. Stoga je primjereno preporučiti da se transferi ponovno uspostave postupno i na temelju pojedinačnih jamstava, uzimajući u obzir kapacitete za prihvat te za obradu zahtjeva u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a i uzimajući u obzir trenutačno nezadovoljavajuće postupanje s određenim kategorijama osoba, posebno s ranjivim tražiteljima azila, uključujući maloljetnike bez pratnje. Štoviše, ponovno se uspostavljanje ne bi trebalo primjenjivati retroaktivno nego samo na tražitelje azila za koje je Grčka odgovorna od određenog datuma, kako bi se izbjeglo neizdrživo opterećivanje Grčke. Trebalo bi preporučiti da taj datum bude 15. ožujka 2017.

| (35) | Na temelju prethodno navedenoga ovom se Preporukom utvrđuju mjere koje grčka tijela trebaju poduzeti ili i dalje provoditi kako bi se ponovno uspostavili transferi u skladu s Dublinskom uredbom tražitelja azila koji su u Grčku ušli nezakonito preko vanjske granice od 15. ožujka 2017. nadalje ili onih za koje je Grčka odgovorna od tog datuma prema kriterijima koji nisu u članku 13. poglavlja III. Uredbe (EU) br. 604/2013. U skladu s tim ciljem Grčka bi trebala hitno poduzeti sve mjere navedene u ovoj Preporuci. U skladu s načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti i druge bi države članice trebale pridonositi postizanju tog cilja, posebice raspoređivanjem stručnjaka u odgovoru na različite pozive EASO-a radi pružanja pomoći grčkim tijelima te potpunim ispunjavanjem svojih obveza u pogledu premještanja koje proizlaze iz odluka o premještanju. |
| --- | --- |

(35)

Na temelju prethodno navedenoga ovom se Preporukom utvrđuju mjere koje grčka tijela trebaju poduzeti ili i dalje provoditi kako bi se ponovno uspostavili transferi u skladu s Dublinskom uredbom tražitelja azila koji su u Grčku ušli nezakonito preko vanjske granice od 15. ožujka 2017. nadalje ili onih za koje je Grčka odgovorna od tog datuma prema kriterijima koji nisu u članku 13. poglavlja III. Uredbe (EU) br. 604/2013. U skladu s tim ciljem Grčka bi trebala hitno poduzeti sve mjere navedene u ovoj Preporuci. U skladu s načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti i druge bi države članice trebale pridonositi postizanju tog cilja, posebice raspoređivanjem stručnjaka u odgovoru na različite pozive EASO-a radi pružanja pomoći grčkim tijelima te potpunim ispunjavanjem svojih obveza u pogledu premještanja koje proizlaze iz odluka o premještanju.

| (36) | Ovom se Preporukom utvrđuju i modaliteti ponovne uspostave transfera koji uključuju blisku suradnju grčkih tijela i tijela države članice koja pokreće transfer u pojedinačnim slučajevima transfera, na temelju dužnosti lojalne suradnje država članica, uključujući i u pogledu osiguravanja da će osoba biti prikladno smještena u skladu sa standardima iz Direktive 2013/33/EU i da će zahtjev te osobe biti obrađen u skladu s Direktivom 2013/32/EU. Zbog toga će Grčka za svakog pojedinca uoči transfera trebati pružiti posebna jamstva u pogledu načina postupanja s njime. Nadalje, trebalo bi uspostaviti mehanizam potpore i izvješćivanja koji bi se sastojao od EASO-ova tima stručnjaka iz država članica kako bi se osigurala primjena tih standarda na praksi na osobe koje su predmet transfera. |
| --- | --- |

(36)

Ovom se Preporukom utvrđuju i modaliteti ponovne uspostave transfera koji uključuju blisku suradnju grčkih tijela i tijela države članice koja pokreće transfer u pojedinačnim slučajevima transfera, na temelju dužnosti lojalne suradnje država članica, uključujući i u pogledu osiguravanja da će osoba biti prikladno smještena u skladu sa standardima iz Direktive 2013/33/EU i da će zahtjev te osobe biti obrađen u skladu s Direktivom 2013/32/EU. Zbog toga će Grčka za svakog pojedinca uoči transfera trebati pružiti posebna jamstva u pogledu načina postupanja s njime. Nadalje, trebalo bi uspostaviti mehanizam potpore i izvješćivanja koji bi se sastojao od EASO-ova tima stručnjaka iz država članica kako bi se osigurala primjena tih standarda na praksi na osobe koje su predmet transfera.

| (37) | Za osiguravanje potpune provedbe ove Preporuke ključno je da Grčka redovito izvješćuje o provedbi tih mjera. Grčka bi u skladu s time trebala dostaviti prvo izvješće do 15. veljače 2017., kako je utvrđeno u ovoj Preporuci, koje bi trebalo sadržavati opis načina uspostave postupka za pružanje jamstva u pojedinačnim slučajevima transfera u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a. Nakon toga Grčka bi trebala izvješćivati o provedbi ove Preporuke svaka dva mjeseca. |
| --- | --- |

(37)

Za osiguravanje potpune provedbe ove Preporuke ključno je da Grčka redovito izvješćuje o provedbi tih mjera. Grčka bi u skladu s time trebala dostaviti prvo izvješće do 15. veljače 2017., kako je utvrđeno u ovoj Preporuci, koje bi trebalo sadržavati opis načina uspostave postupka za pružanje jamstva u pojedinačnim slučajevima transfera u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a. Nakon toga Grčka bi trebala izvješćivati o provedbi ove Preporuke svaka dva mjeseca.

| (38) | Na temelju tih izvješća i drugih relevantnih informacija koje su joj dostupne ili drugih događaja Komisija će redovito izvješćivati o napretku u provedbi ove Preporuke te prema potrebi ažurirati preporuke utvrđene u njoj. |
| --- | --- |

(38)

Na temelju tih izvješća i drugih relevantnih informacija koje su joj dostupne ili drugih događaja Komisija će redovito izvješćivati o napretku u provedbi ove Preporuke te prema potrebi ažurirati preporuke utvrđene u njoj.

| (39) | Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera u pojedinačnim slučajevima nadležna su isključivo tijela država članica pod nadzorom sudova, koji mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe, |
| --- | --- |

(39)

Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera u pojedinačnim slučajevima nadležna su isključivo tijela država članica pod nadzorom sudova, koji mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

I.   MJERE ZA JAČANJE GRČKOG SUSTAVA AZILA

Uvjeti prihvata i prihvatni objekti

| 1. | Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura da su prihvatni objekti dovoljni za smještaj svih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na njezinu državnom području i da su uvjeti prihvata u svim prihvatnim objektima u skladu sa standardima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. Grčka bi prije svega trebala:






  (a) | osigurati dovoljan broj trajnih prihvatnih objekata otvorenog tipa u kojima je moguće smjestiti sve podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje primi ili koje će vjerojatno primiti, kao i njihove uzdržavane članove obitelji, tijekom trajanja postupka azila; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

osigurati dovoljan broj trajnih prihvatnih objekata otvorenog tipa u kojima je moguće smjestiti sve podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje primi ili koje će vjerojatno primiti, kao i njihove uzdržavane članove obitelji, tijekom trajanja postupka azila;

| (b) | osigurati da svi ti objekti ispunjavaju barem minimalne standarde utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata, uključujući i za ranjive tražitelje azila i tijekom zimskog razdoblja; |
| --- | --- |

(b)

osigurati da svi ti objekti ispunjavaju barem minimalne standarde utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata, uključujući i za ranjive tražitelje azila i tijekom zimskog razdoblja;

| (c) | odmah odlučiti koje bi objekte na kopnu trebalo poboljšati, a koje zatvoriti; |
| --- | --- |

(c)

odmah odlučiti koje bi objekte na kopnu trebalo poboljšati, a koje zatvoriti;

| (d) | odmah odlučiti o načinu povećanja kapaciteta za prihvat na otocima; |
| --- | --- |

(d)

odmah odlučiti o načinu povećanja kapaciteta za prihvat na otocima;

| (e) | stvoriti potrebne dodatne smještajne kapacitete za maloljetnike bez pratnje kako bi se osiguralo da se sve maloljetnike bez pratnje koji su ujedno i tražitelji azila smjesti u prikladne objekte te da se ne zadržavaju u lošim uvjetima ili u centrima za zadržavanje i osigurati održavanje tih objekata; |
| --- | --- |

(e)

stvoriti potrebne dodatne smještajne kapacitete za maloljetnike bez pratnje kako bi se osiguralo da se sve maloljetnike bez pratnje koji su ujedno i tražitelji azila smjesti u prikladne objekte te da se ne zadržavaju u lošim uvjetima ili u centrima za zadržavanje i osigurati održavanje tih objekata;

| (f) | osigurati da podnositelji zahtjeva dobiju potrebnu zdravstvenu zaštitu koja uključuje barem hitnu zdravstvenu skrb i osnovno liječenje bolesti i teških psihičkih poremećaja; |
| --- | --- |

(f)

osigurati da podnositelji zahtjeva dobiju potrebnu zdravstvenu zaštitu koja uključuje barem hitnu zdravstvenu skrb i osnovno liječenje bolesti i teških psihičkih poremećaja;

| (g) | osigurati djelotvorno i trajno centralizirano upravljanje i koordinaciju svim prihvatnim objektima, zajedno sa sustavom za stalno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se u njima pružaju, uključujući žarišne točke, te osigurati da tijela odgovorna za njih imaju dovoljna sredstva za tu svrhu. |
| --- | --- |

(g)

osigurati djelotvorno i trajno centralizirano upravljanje i koordinaciju svim prihvatnim objektima, zajedno sa sustavom za stalno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se u njima pružaju, uključujući žarišne točke, te osigurati da tijela odgovorna za njih imaju dovoljna sredstva za tu svrhu.

Grčka bi trebala osigurati i da je, osim trajnih objekata, odgovarajući broj privremenih prihvatnih objekata otvorenog tipa dostupan, ili može biti dostupan u kratkom roku, kako bi se omogućio smještaj podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu i njihovim uzdržavanim članovima obitelji u odgovarajućim uvjetima u slučaju neočekivanog priljeva.

Grčka nadležna tijela trebala bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba s obzirom na ukupne potrebne kapacitete za prihvat i prirodu tih kapaciteta te stalno ažurirati tu procjenu s obzirom na nova događanja.

Pristup prvostupanjskom postupku azila i njegovi resursi

| 2. | Grčka bi trebala i dalje nastojati osigurati da svi podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu doista imaju pristup postupku azila, posebice na sljedeći način:






  (a) | procjenjivanjem je li broj zaposlenika službe za azil dovoljan za obradu podnesenih zahtjeva za azil u rokovima utvrđenima Direktivom o postupcima azila 2013/32/EU; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

procjenjivanjem je li broj zaposlenika službe za azil dovoljan za obradu podnesenih zahtjeva za azil u rokovima utvrđenima Direktivom o postupcima azila 2013/32/EU;

| (b) | na temelju te procjene, osiguravanjem zapošljavanja potrebnog dodatnog osoblja u službi za azil kako bi se čim prije mogli djelotvorno i pravodobno obrađivati svi zahtjevi za međunarodnu zaštitu te/ili određivanjem dodatnog osoblja, uključujući i službenike koje obrađuju zahtjeve i usmene prevoditelje, koje bi države članice mogle rasporediti u EASO-ovim timovima za potporu; |
| --- | --- |

(b)

na temelju te procjene, osiguravanjem zapošljavanja potrebnog dodatnog osoblja u službi za azil kako bi se čim prije mogli djelotvorno i pravodobno obrađivati svi zahtjevi za međunarodnu zaštitu te/ili određivanjem dodatnog osoblja, uključujući i službenike koje obrađuju zahtjeve i usmene prevoditelje, koje bi države članice mogle rasporediti u EASO-ovim timovima za potporu;

| (c) | uspostavljanjem dodatnih regionalnih ureda ili jedinica za azil u skladu s ukupnim potrebama na cijelom državnom području Grčke; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanjem dodatnih regionalnih ureda ili jedinica za azil u skladu s ukupnim potrebama na cijelom državnom području Grčke;

| (d) | ubrzavanjem razgovora i postupaka istodobno održavajući potrebne standarde, prema potrebi uz potporu EASO-a, uključujući i uvođenjem alata za razgovore i potporu; |
| --- | --- |

(d)

ubrzavanjem razgovora i postupaka istodobno održavajući potrebne standarde, prema potrebi uz potporu EASO-a, uključujući i uvođenjem alata za razgovore i potporu;

| (e) | skraćivanjem razdoblja od iskazivanja interesa za podnošenje zahtjeva za azil do stvarnog podnošenja tog zahtjeva, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 2013/32/EU o postupcima azila. |
| --- | --- |

(e)

skraćivanjem razdoblja od iskazivanja interesa za podnošenje zahtjeva za azil do stvarnog podnošenja tog zahtjeva, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 2013/32/EU o postupcima azila.

Procjena potreba iz točke (a) trebala bi se stalno ažurirati i sadržavati informacije o broju zaposlenog osoblja.

Žalbeno tijelo

| 3. | Grčka bi trebala i dalje nastojati osigurati dostupnost djelotvornog pravnog sredstva svim podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice osiguravanjem:






  (a) | potpune funkcionalnosti novog žalbenog tijela uspostavljanjem planiranih 20 žalbenih odbora do kraja veljače 2017. te povećavanja tog broja prema potrebi, na temelju procjene potreba navedene u nastavku; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

potpune funkcionalnosti novog žalbenog tijela uspostavljanjem planiranih 20 žalbenih odbora do kraja veljače 2017. te povećavanja tog broja prema potrebi, na temelju procjene potreba navedene u nastavku;

| (b) | odgovarajućeg broja osoblja u žalbenom tijelu i odborima, uključujući i potporno osoblje, radi rješavanja svih neriješenih i budućih žalbi, uključujući žalbe u okviru Izjave EU-a i Turske; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajućeg broja osoblja u žalbenom tijelu i odborima, uključujući i potporno osoblje, radi rješavanja svih neriješenih i budućih žalbi, uključujući žalbe u okviru Izjave EU-a i Turske;

| (c) | rješavanja svih neobrađenih zahtjeva za sudsko preispitivanje upravnih odluka što je prije moguće; |
| --- | --- |

(c)

rješavanja svih neobrađenih zahtjeva za sudsko preispitivanje upravnih odluka što je prije moguće;

| (d) | povećanja broja odluka po odboru, uključujući, prema potrebi, češćim zakazivanjem sjednica, upotrebom pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizacijom odbora i stalnim zapošljavanjem njihovih članova, ne dovodeći u pitanje njihovu neovisnost; |
| --- | --- |

(d)

povećanja broja odluka po odboru, uključujući, prema potrebi, češćim zakazivanjem sjednica, upotrebom pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizacijom odbora i stalnim zapošljavanjem njihovih članova, ne dovodeći u pitanje njihovu neovisnost;

| (e) | zadovoljavajućeg osposobljavanja članova žalbenih odbora, prema potrebi i uz potporu EASO-a. |
| --- | --- |

(e)

zadovoljavajućeg osposobljavanja članova žalbenih odbora, prema potrebi i uz potporu EASO-a.

Grčka bi tijela trebala na temelju potpune i stalne procjene potreba utvrditi koliko je žalbenih odbora potrebno u okviru novog žalbenog tijela za razmatranje svih žalbi podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, broj osoblja potrebnog za daljnji neometan rad tih odbora te sve druge mjere koje bi mogle biti potrebne, primjerice promjene načina rada. U to bi trebalo posebice uključiti procjenu je li 20 žalbenih odbora koje treba uspostaviti do veljače 2017. dovoljan broj.

Pravna pomoć

| 4. | Grčka bi trebala osigurati da je pravni okvir za pristup besplatnoj pravnoj pomoći djelotvoran u praksi i da se svim podnositeljima zahtjeva za azil pruži potrebna pravna pomoć u pogledu sudskog preispitivanja upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:






  (a) | djelotvorno i čim prije provesti ministarsku odluku o pružanju usluga besplatne pravne pomoći; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

djelotvorno i čim prije provesti ministarsku odluku o pružanju usluga besplatne pravne pomoći;

| (b) | brzo utvrditi ugovor za stalan registar odvjetnika koji mogu pružati te usluge svim podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj. Grčka bi u međuvremenu trebala osigurati da se putem dvaju projekata koji se provode na kopnu i na otocima pruža djelotvorna besplatna pravna pomoć svim tražiteljima azila koji su podnijeli žalbe. |
| --- | --- |

(b)

brzo utvrditi ugovor za stalan registar odvjetnika koji mogu pružati te usluge svim podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj. Grčka bi u međuvremenu trebala osigurati da se putem dvaju projekata koji se provode na kopnu i na otocima pruža djelotvorna besplatna pravna pomoć svim tražiteljima azila koji su podnijeli žalbe.

Postupanje s maloljetnicima bez pratnje i ranjivim osobama u postupku azila

| 5. | Grčka bi trebala osigurati uspostavu odgovarajućih struktura i poduzimanje odgovarajućih mjera za identifikaciju ranjivih podnositelja zahtjeva, uključujući maloljetnike bez pratnje, i postupanje s njima. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:






  (a) | hitno uspostaviti odgovarajući postupak skrbništva donošenjem potrebnog zakonodavnog okvira za provedbu relevantnih odredaba Zakona 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

hitno uspostaviti odgovarajući postupak skrbništva donošenjem potrebnog zakonodavnog okvira za provedbu relevantnih odredaba Zakona 4375/2016;

| (b) | uspostaviti upravu za prihvat i odjel za zaštitu maloljetnika bez pratnje te zaposliti potrebno osoblje radi hitnog omogućavanja nužnih jamstava na temelju zakona o azilu u pogledu traženja obitelji te pravnog zastupanja; |
| --- | --- |

(b)

uspostaviti upravu za prihvat i odjel za zaštitu maloljetnika bez pratnje te zaposliti potrebno osoblje radi hitnog omogućavanja nužnih jamstava na temelju zakona o azilu u pogledu traženja obitelji te pravnog zastupanja;

| (c) | osigurati da su postupci za utvrđivanje podnositelja zahtjeva s posebnim postupovnim i prihvatnim potrebama, uključujući maloljetnike bez pratnje, provedeni u praksi kako bi ti podnositelji zahtjeva dobili nužnu psihosocijalnu potporu, posebice ako su bili žrtve seksualnog nasilja, iskorištavanja ili trgovine ljudima, te da se uvijek uzima u obzir najbolji interes djeteta. |
| --- | --- |

(c)

osigurati da su postupci za utvrđivanje podnositelja zahtjeva s posebnim postupovnim i prihvatnim potrebama, uključujući maloljetnike bez pratnje, provedeni u praksi kako bi ti podnositelji zahtjeva dobili nužnu psihosocijalnu potporu, posebice ako su bili žrtve seksualnog nasilja, iskorištavanja ili trgovine ljudima, te da se uvijek uzima u obzir najbolji interes djeteta.

Upotreba sredstava EU-a u okviru nacionalnih programa

| 6. | Grčka bi trebala osigurati da se znatna osigurana sredstva EU-a potpuno iskorištavaju, posebno pokretanjem sredstava raspoloživih u okviru svojih nacionalnih programa FAMI-ja i ISF-a bez daljnje odgode i nalaženjem dopunskih sredstava iz strukturnih fondova. U tom bi kontekstu Grčka trebala poduzeti potrebne mjere za potpunu mobilizaciju sredstava raspoloživih u okviru nacionalnih programa kako bi se ispunile hitne potrebe, posebice u području prihvata i drugih usluga za migrante koji su u Grčkoj, ponajprije poboljšanjem koordinacije među relevantnim dionicima, jačanjem operativnog kapaciteta i poboljšavanjem mehanizama za postizanje rezultata. |
| --- | --- |

6.

Tehnička pomoć drugih država članica

| 7. | Od drugih se država članica traži da pruže dodatnu potporu Grčkoj imenovanjem stručnjaka u odgovoru na različite pozive EASO-a, osiguravanjem duljih mandata te iskusnijeg osoblja sa specijaliziranim profilima. |
| --- | --- |

7.

II.   MODALITETI PONOVNOG USPOSTAVLJANJA TRANSFERA

| 8. | Preporučuje se da se transfer tražitelja azila u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 ponovno uspostavi pod uvjetima i prema modalitetima utvrđenima u točkama 9. i 10. |
| --- | --- |

8.

Područje primjene

| 9. | Ponovno uspostavljanje transfera trebalo bi se odnositi na tražitelje azila koji su u Grčku ušli nezakonito preko vanjske granice od 15. ožujka 2017. nadalje te postupno na druge osobe za koje je Grčka odgovorna od tog datuma prema kriterijima koji nisu u članku 13. poglavlja III. Uredbe (EU) br. 604/2013, nakon usklađivanja kapaciteta za smještaj i postupanja s tražiteljima azila u Grčkoj s direktivama 2013/32/EU odnosno 2013/33/EU. Ranjivi tražitelji azila, uključujući maloljetnike bez pratnje, do daljnjega ne bi trebali biti predmet transfera u Grčku. |
| --- | --- |

9.

Suradnja i pojedinačna jamstva

| 10. | Pozivaju se tijela država članica da prije transfera tražitelja azila u Grčku blisko surađuju s grčkim tijelima kako bi se osiguralo ispunjavanje uvjeta iz točke 9., a posebice da će tražitelj azila biti prihvaćen u prihvatnom objektu u skladu sa standardima utvrđenima pravom EU-a, posebice Direktivom o uvjetima prihvata 2013/33/EU, da će njegov zahtjev biti ispitan u rokovima utvrđenima u Direktivi o postupcima azila 2013/32/EU te da će se s njim postupati u skladu s zakonodavstvom EU-a u svakom drugom relevantnom pogledu. Grčka se tijela pozivaju na punu suradnju u pružanju takvih jamstava drugim državama članicama. |
| --- | --- |

10.

III.   POTPORA I IZVJEŠĆIVANJE

EASO-va potpora i izvješćivanje

| 11. | EASO bi trebao uspostaviti tim stručnjaka iz država članica koje treba rasporediti u Grčku sa zadatkom da podupiru suradnju država članica i da izvješćuju postupa li se s osobama koje su predmet transfera natrag u Grčku na temelju Dublinske uredbe u skladu s jamstvima iz točke 10. koja je Grčka pružila. |
| --- | --- |

11.

Izvješća Grčke

| 12. | Od Grčke se traži da do 15. veljače 2017. dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Preporuke. To bi izvješće trebalo posebice sadržavati opis mjera poduzetih u cilju otklanjanja preostalih nedostataka utvrđenih u ovoj Preporuci, uključujući opis načina na koji grčka tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u točkama od 1. do 5. ove Preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti te opis stalnih procjena potreba iz točaka od 1. do 3. ove Preporuke. Trebalo bi sadržavati i detaljan opis načina na koji grčka tijela namjeravaju uspostaviti postupak za pružanje jamstava u pojedinačnim slučajevima iz točke 10. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije:






  (a) | ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta;

| (b) | ukupan broj zahtjeva za azil koji se vode kao prvostupanjski postupci; |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj zahtjeva za azil koji se vode kao prvostupanjski postupci;

| (c) | sveobuhvatne podatke o svim neriješenim žalbama te drugostupanjskim odlukama, uključujući slučajeve dopuštenosti, koje su izdali novi žalbeni odbori i žalbeni odbori za smanjivanje broja neriješenih žalbi; |
| --- | --- |

(c)

sveobuhvatne podatke o svim neriješenim žalbama te drugostupanjskim odlukama, uključujući slučajeve dopuštenosti, koje su izdali novi žalbeni odbori i žalbeni odbori za smanjivanje broja neriješenih žalbi;

| (d) | ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za upravu za prihvat; ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika te broj odbora čiji je rad postupno pokrenulo žalbeno tijelo. |
| --- | --- |

(d)

ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za upravu za prihvat; ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika te broj odbora čiji je rad postupno pokrenulo žalbeno tijelo.

| 14. | Nakon 15. veljače 2017. Grčka bi trebala izvješćivati o provedbi ove Preporuke svaka dva mjeseca. |
| --- | --- |

14.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2016.

Za Komisiju

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

1

(2)  
  M.S.S protiv Belgije i Grčke (br. 30696/09) i NS protiv Secretary of State for the Home Department, spojeni predmeti C-411/10 i C-493/10.

2

M.S.S protiv Belgije i Grčke

NS protiv Secretary of State for the Home Department, spojeni predmeti

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje (SL L 50, 25.2.2003., str. 1.). Zamijenjena Uredbom (EU) br. 604/2013.

3

(4)  Podaci Frontexa od 4. prosinca 2016.

4

(5)  Izjava EU-a i Turske, 18. ožujka 2016.

5

(6)  Vidjeti izvješća Komisije o napretku u provedbi Izjave EU-a i Turske, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

6

(7)  Prosječan broj dnevnih dolazaka u Grčku od 1. svibnja do 31. srpnja 2016. bio je 52, a od 1. kolovoza do 29. studenoga 2016. bio je 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, pristupljeno 6. prosinca 2016.

8

(9)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 239 od 15.9.2015., str. 146.) i Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 248 od 24.9.2015., str. 80.).

9

(10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, Osmo izvješće o premještanju i preseljenju, 7. prosinca 2016., COM(2016) 791 final.

10

(11)  Preporuka Komisije od 10. veljače 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća – C(2016) 871 final., Preporuka Komisije od 15. lipnja 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

11

(12)  Preporuka Komisije od 28. rujna 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C (2016) 6311 final.

12

(13)  Do kraja 2016. većina „predregistriranih” zahtjeva trebala bi biti u potpunosti registrirana/podnesena. Cilj je postupka „predregistracije”, koji je dovršen u kolovozu 2016., bila predregistracija svih državljana trećih zemalja koji su nezakonito došli u Grčku prije 20. ožujka 2016. i koji su željeli zatražiti međunarodnu zaštitu, ali koje grčka tijela još nisu bila uključila u postupak azila. Tijekom ljeta predregistrirano je otprilike 28 000 osoba.

13

(14)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

14

(15)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

15

(16)  
  „Zakon 4375/2016 o strukturi i poslovanju službe za azil, žalbenog tijela te službi za prihvat i identificiranje, uspostavi općeg tajništva za prihvat, prenošenju Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (preinaka) i drugih odredaba u grčko zakonodavstvo”, dostupan na: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Potrebno je donijeti provedbene akte u obliku ministarskih ili suministarskih odluka kako bi grčka tijela mogla u cijelosti provesti Zakon.

(17)  Zakon 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Zakon 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Ti privremeni i trajni objekti uspostavljeni su u žarišnim točkama na Egejskim otocima i na kopnu.

(20)  Grčki ministar Mouzalas izjavio je da se na otocima u stvarnosti nalazi niži broj migranata (između 10 i 12 tisuća).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016.

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

22

(23)  Članak 1. stavak 3. Zakona 4375/2016.

23

(24)  Podaci o osoblju koje je grčka služba za azil iznijela na sastanku sa službama Komisije 10. studenoga 2016.

24

(25)  Međutim, zbog sve većeg radnog opterećenja proizišlog iz provedbe Izjave EU-a i Turske taj zamjenski odbor mjesečno na razmatranje zaprima 100 predmeta.

25

(26)  Suministarska odluka (SL B 1862), 24. lipnja 2016.

26

(27)  Članak 22. stavak 3., Zakon 4375/2016.

27

(28)  Članak 28., Predsjednička odluka 114/2010.

28

(29)  Podaci dani službama Komisije na sastanku sa žalbenim tijelom u studenome 2016.

29

(30)  Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava potpisan je 15. srpnja 2016.

30

(31)  Ministarska odluka 1982/16.2.2016. (Službeni list, B' 335).

31

(32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?”, rujan 2016. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

(33)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, „Povratak Schengenu – Plan”, COM(2016) 120 final, 4. ožujka 2016.

33

(34)  COM(2016) 270 final.

34

---

Ispravci

| 15.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 340/72

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 оd 17. lipnja 2016. o izmjeni priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-naftilacetamid, 1-naftiloctenu kiselinu, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat i tralkoksidim u ili na određenim proizvodima

(
  Službeni list Europske unije L 172 od 29. lipnja 2016.
  )

Na stranici 21. u točki 2. Priloga:

umjesto:

| „2. | U Prilogu III. dijelu B stupci koji se odnose na 1-naftilacetamid, 1-naftiloctenu kiselinu, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat i tralkoksidim brišu se.” |
| --- | --- |

„2.

treba stajati:

| „2. | U Prilogu III. dijelu A stupci koji se odnose na 1-naftilacetamid, 1-naftiloctenu kiselinu, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat i tralkoksidim brišu se.” |
| --- | --- |

„2.

---