# Úradný vestník L 323/2016

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 323 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 5929. novembra 2016 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 323

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 5929. novembra 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2067 z 22. novembra 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 9 (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2067 z 22. novembra 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 9 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 29.11.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 323/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/2067

z 22. novembra 2016,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 9

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 24. júla 2014 medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 9 Finančné nástroje. Cieľom uvedeného štandardu je zlepšiť finančné vykazovanie finančných nástrojov reagovaním na obavy, ktoré v tejto oblasti vznikli počas finančnej krízy. Štandard IFRS 9 je najmä reakciou na výzvu skupiny G20 prejsť na model, ktorý je na účely vykazovania očakávaných strát z finančných aktív viac orientovaný na budúcnosť. |
| --- | --- |

(2)

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 24. júla 2014 medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 9 Finančné nástroje. Cieľom uvedeného štandardu je zlepšiť finančné vykazovanie finančných nástrojov reagovaním na obavy, ktoré v tejto oblasti vznikli počas finančnej krízy. Štandard IFRS 9 je najmä reakciou na výzvu skupiny G20 prejsť na model, ktorý je na účely vykazovania očakávaných strát z finančných aktív viac orientovaný na budúcnosť.

| (3) | Z prijatia štandardu IFRS 9 vyplývajú následné zmeny medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 1, IAS 2, IAS 8, IAS 10, IAS 12, IAS 20, IAS 21, IAS 23, IAS 28, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 37, IAS 39, IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 5, IFRS 7, IFRS 13, interpretácie Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) 2, IFRIC 5, IFRIC 10, IFRIC 12, IFRIC 16, IFRIC 19 a interpretácie Stáleho interpretačného výboru (SIC) 27 s cieľom zabezpečiť jednotnosť medzinárodných účtovných štandardov. Na zabezpečenie jednotnosti s právom Únie sa týmto nariadením nevykonala následná zmena štandardu IAS 39 týkajúca sa účtovania zabezpečenia reálnej hodnoty. Okrem toho sa štandardom IFRS 9 zrušuje IFRIC 9. |
| --- | --- |

(3)

Z prijatia štandardu IFRS 9 vyplývajú následné zmeny medzinárodného účtovného štandardu (IAS) 1, IAS 2, IAS 8, IAS 10, IAS 12, IAS 20, IAS 21, IAS 23, IAS 28, IAS 32, IAS 33, IAS 36, IAS 37, IAS 39, IFRS 1, IFRS 2, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 5, IFRS 7, IFRS 13, interpretácie Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) 2, IFRIC 5, IFRIC 10, IFRIC 12, IFRIC 16, IFRIC 19 a interpretácie Stáleho interpretačného výboru (SIC) 27 s cieľom zabezpečiť jednotnosť medzinárodných účtovných štandardov. Na zabezpečenie jednotnosti s právom Únie sa týmto nariadením nevykonala následná zmena štandardu IAS 39 týkajúca sa účtovania zabezpečenia reálnej hodnoty. Okrem toho sa štandardom IFRS 9 zrušuje IFRIC 9.

| (4) | V nadväznosti na konzultácie s Európskou poradnou skupinou pre finančné výkazníctvo a po zvážení skutočností vyplývajúcich z týchto konzultácií, najmä pokiaľ ide o vplyv uplatňovania štandardu IFRS 9 na sektor poisťovníctva, sa dospelo k záveru, že štandard IFRS 9 spĺňa kritéria na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

V nadväznosti na konzultácie s Európskou poradnou skupinou pre finančné výkazníctvo a po zvážení skutočností vyplývajúcich z týchto konzultácií, najmä pokiaľ ide o vplyv uplatňovania štandardu IFRS 9 na sektor poisťovníctva, sa dospelo k záveru, že štandard IFRS 9 spĺňa kritéria na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002.

| (5) | Komisia musí prijať medzinárodné účtovné štandardy včas, aby sa neoslabilo porozumenie a dôvera zo strany investorov. Pri schvaľovaní štandardu IFRS 9 je však zohľadnená potreba nepovinného odkladu jeho uplatňovania pre sektor poisťovníctva. Rada IASB sa z vlastnej iniciatívy začala zaoberať riešením tejto otázky a očakáva sa od nej, že predloží návrh, ktorým sa zabezpečí jednotné medzinárodne uznávané riešenie. V prípade, že sa ustanovenia, ktoré prijme IASB do 31. júla 2016, nebudú považovať za uspokojujúce, má Komisia v úmysle udeliť sektoru poisťovníctva možnosť neuplatňovať štandard IFRS 9 počas obmedzeného obdobia. |
| --- | --- |

(5)

Komisia musí prijať medzinárodné účtovné štandardy včas, aby sa neoslabilo porozumenie a dôvera zo strany investorov. Pri schvaľovaní štandardu IFRS 9 je však zohľadnená potreba nepovinného odkladu jeho uplatňovania pre sektor poisťovníctva. Rada IASB sa z vlastnej iniciatívy začala zaoberať riešením tejto otázky a očakáva sa od nej, že predloží návrh, ktorým sa zabezpečí jednotné medzinárodne uznávané riešenie. V prípade, že sa ustanovenia, ktoré prijme IASB do 31. júla 2016, nebudú považovať za uspokojujúce, má Komisia v úmysle udeliť sektoru poisťovníctva možnosť neuplatňovať štandard IFRS 9 počas obmedzeného obdobia.

| (6) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre účtovné predpisy, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre účtovné predpisy,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Príloha k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení takto:

| a) | Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 9 Finančné nástroje sa vkladá tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

a)

Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 9 Finančné nástroje sa vkladá tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu;

| b) | v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, sa menia tieto medzinárodné účtovné štandardy:






  i) | IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky; |
| --- | --- | --- |

b)

v súlade so štandardom IFRS 9 Finančné nástroje, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, sa menia tieto medzinárodné účtovné štandardy:

i)

IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky;

| ii) | IAS 2 Zásoby; |
| --- | --- |

ii)

IAS 2 Zásoby;

| iii) | IAS 8 Účtovná politika, zmeny v účtovných odhadoch a chyby; |
| --- | --- |

iii)

IAS 8 Účtovná politika, zmeny v účtovných odhadoch a chyby;

| iv) | IAS 10 Udalosti po období vykazovania; |
| --- | --- |

iv)

IAS 10 Udalosti po období vykazovania;

| v) | IAS 12 Dane z príjmov; |
| --- | --- |

v)

IAS 12 Dane z príjmov;

| vi) | IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci; |
| --- | --- |

vi)

IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci;

| vii) | IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien; |
| --- | --- |

vii)

IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien;

| viii) | IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pôžičky; |
| --- | --- |

viii)

IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pôžičky;

| ix) | IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov; |
| --- | --- |

ix)

IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov;

| x) | IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia; |
| --- | --- |

x)

IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia;

| xi) | IAS 33 Zisk na akciu; |
| --- | --- |

xi)

IAS 33 Zisk na akciu;

| xii) | IAS 36 Zníženie hodnoty majetku; |
| --- | --- |

xii)

IAS 36 Zníženie hodnoty majetku;

| xiii) | IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva; |
| --- | --- |

xiii)

IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva;

| xiv) | IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie; |
| --- | --- |

xiv)

IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie;

| xv) | IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva; |
| --- | --- |

xv)

IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva;

| xvi) | IFRS 2 Platby na základe podielov; |
| --- | --- |

xvi)

IFRS 2 Platby na základe podielov;

| xvii) | IFRS 3 Podnikové kombinácie; |
| --- | --- |

xvii)

IFRS 3 Podnikové kombinácie;

| xviii) | IFRS 4 Poistné zmluvy; |
| --- | --- |

xviii)

IFRS 4 Poistné zmluvy;

| xix) | IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činností; |
| --- | --- |

xix)

IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činností;

| xx) | IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie; |
| --- | --- |

xx)

IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie;

| xxi) | IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou; |
| --- | --- |

xxi)

IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou;

| xxii) | Interpretácie Výboru pre interpretácie medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) 2 Členské podiely v družstvách a podobné nástroje; |
| --- | --- |

xxii)

Interpretácie Výboru pre interpretácie medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) 2 Členské podiely v družstvách a podobné nástroje;

| xxiii) | IFRIC 5 Práva na podiely z fondov určených na ukončenie prevádzky, recykláciu a na obnovu živtného prostredia; |
| --- | --- |

xxiii)

IFRIC 5 Práva na podiely z fondov určených na ukončenie prevádzky, recykláciu a na obnovu živtného prostredia;

| xxiv) | IFRIC 10 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka a zníženie hodnoty majetku; |
| --- | --- |

xxiv)

IFRIC 10 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka a zníženie hodnoty majetku;

| xxv) | IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb; |
| --- | --- |

xxv)

IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb;

| xxvi) | IFRIC 16 Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky; |
| --- | --- |

xxvi)

IFRIC 16 Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky;

| xxvii) | IFRIC 19 Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania; |
| --- | --- |

xxvii)

IFRIC 19 Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania;

| xxviii) | Interpretácia Stáleho interpretačného výboru SIC 27 Posudzovanie podstaty transakcií zahŕňajúcich právnu formu lízingu. |
| --- | --- |

xxviii)

Interpretácia Stáleho interpretačného výboru SIC 27 Posudzovanie podstaty transakcií zahŕňajúcich právnu formu lízingu.

| c) | IFRIC 9 Prehodnocovanie vložených derivátov sa zrušuje v súlade s IFRS 9, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

c)

IFRIC 9 Prehodnocovanie vložených derivátov sa zrušuje v súlade s IFRS 9, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Každá spoločnosť prestane uplatňovať nasledujúce ustanovenia, pokiaľ ide o odkazy na štandard IFRS 9, od dátumu začiatku svojho prvého účtovného obdobia, ktoré sa začína 1. januára 2018 alebo neskôr:

| a) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1254/2012 (3); |
| --- | --- |

a)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1254/2012 (3);

| b) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1255/2012 (4); |
| --- | --- |

b)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1255/2012 (4);

| c) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 183/2013 (5); |
| --- | --- |

c)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 183/2013 (5);

| d) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 313/2013 (6); |
| --- | --- |

d)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 313/2013 (6);

| e) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1174/2013 (7); |
| --- | --- |

e)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1174/2013 (7);

| f) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1361/2014 (8); |
| --- | --- |

f)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1361/2014 (8);

| g) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/28 (9); |
| --- | --- |

g)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/28 (9);

| h) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2173 (10); |
| --- | --- |

h)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2173 (10);

| i) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2441 (11); |
| --- | --- |

i)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2441 (11);

| j) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1703 (12); |
| --- | --- |

j)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1703 (12);

| k) | článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1905 (13). |
| --- | --- |

k)

článok 1 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1905 (13).

3.   Ak sa spoločnosť rozhodne uplatňovať štandard IFRS 9 Finančné nástroje na účtovné obdobia začínajúce pred 1. januárom 2018, uplatňuje na tieto účtovné obdobia ustanovenia odseku 2.

Článok 2

Každá spoločnosť uplatňuje zmeny uvedené v článku 1 najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého účtovného obdobia, ktoré sa začína 1. januára 2018 alebo neskôr.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. novembra 2016

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy (Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 10, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 11, medzinárodný štandard finančného výkazníctva 12, medzinárodný účtovný štandard 27 (2011) a medzinárodný účtovný štandard 28 (2011) (Ú. v. EÚ L 360, 29.12.2012, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1255/2012 z 11. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy týkajúce sa medzinárodného účtovného štandardu 12, medzinárodných štandardov finančného výkazníctva 1 a 13 a interpretácie 20 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (Ú. v. EÚ L 360, 29.12.2012, s. 78).

4

(5)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 183/2013 zo 4. marca 2013, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 1 (Ú. v. EÚ L 61, 5.3.2013, s. 6).

5

(6)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 313/2013 zo 4. apríla 2013, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o konsolidované účtovné závierky, spoločné dohody a zverejňovanie podielov v iných účtovných jednotkách: prechodné usmernenia (zmeny a doplnenia medzinárodných štandardov finančného výkazníctva 10, 11 a 12) (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 9).

6

(7)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1174/2013 z 20. novembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodné štandardy finančného výkazníctva 10 a 12 a medzinárodný účtovný štandard 27 (Ú. v. EÚ L 312, 21.11.2013, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1361/2014 z 18. decembra 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodné štandardy finančného výkazníctva 3 a 13 a medzinárodný účtovný štandard 40 (Ú. v. EÚ L 365, 19.12.2014, s. 120).

8

(9)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/28 zo 17. decembra 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodné štandardy finančného výkazníctva 2, 3 a 8 a medzinárodné účtovné štandardy 16, 24 a 38 (Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2015, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2173 z 24. novembra 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 11 (Ú. v. EÚ L 307, 25.11.2015, s. 11).

10

(11)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2441 z 18. decembra 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný účtovný štandard 27 (Ú. v. EÚ L 336, 23.12.2015, s. 49).

11

(12)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1703 z 22. septembra 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodné štandardy finančného výkazníctva 10 a 12 a medzinárodný účtovný štandard 28 (Ú. v. EÚ L 257, 23.9.2016, s. 1).

12

(13)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1905 z 22. septembra 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 15 (Ú. v. EÚ L 295, 29.10.2016, s. 19).

13

---

PRÍLOHA

IFRS 9   Finančné nástroje

Medzinárodný štandard finančného výkazníctva 9

Finančné nástroje

KAPITOLA 1   Cieľ

1.1.   Cieľom tohto štandardu je stanoviť zásady finančného vykazovania finančných aktív a finančných záväzkov, prostredníctvom ktorých sa používateľom účtovnej závierky prezentujú relevantné a užitočné informácie, aby mohli posúdiť výšku, načasovanie a neistotu budúcich peňažných tokov určitej účtovnej jednotky.

KAPITOLA 2   Rozsah pôsobnosti

2.1.   
  Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:

| a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v súlade s niektorými alebo všetkými požiadavkami tohto štandardu. Účtovné jednotky tiež uplatňujú tento štandard na deriváty na podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku, pokiaľ derivát nespĺňa vymedzenie nástroja vlastného imania účtovnej jednotky podľa IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia. |
| --- | --- |

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch a spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoločnom podniku v súlade s niektorými alebo všetkými požiadavkami tohto štandardu. Účtovné jednotky tiež uplatňujú tento štandard na deriváty na podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku, pokiaľ derivát nespĺňa vymedzenie nástroja vlastného imania účtovnej jednotky podľa IAS 32 Finančné nástroje: Prezentácia.

| b) | práv a povinností vyplývajúcich z lízingov, na ktoré sa vzťahuje IAS 17 Lízingy. Avšak:








  i) | na lízingové pohľadávky vykazované prenajímateľom sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu týkajúce sa ukončenia vykazovania a zníženia hodnoty; |
| --- | --- | --- |

b)

práv a povinností vyplývajúcich z lízingov, na ktoré sa vzťahuje IAS 17 Lízingy. Avšak:

i)

na lízingové pohľadávky vykazované prenajímateľom sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu týkajúce sa ukončenia vykazovania a zníženia hodnoty;

| ii) | na záväzky finančného lízingu vykazované nájomcom sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu týkajúce sa ukončenia vykazovania a |
| --- | --- |

ii)

na záväzky finančného lízingu vykazované nájomcom sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu týkajúce sa ukončenia vykazovania a

| iii) | na deriváty, ktoré sú vložené do lízingov, sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu o vložených derivátoch. |
| --- | --- |

iii)

na deriváty, ktoré sú vložené do lízingov, sa vzťahujú požiadavky tohto štandardu o vložených derivátoch.

| c) | práv a povinností zamestnávateľov podľa programov zamestnaneckých požitkov, pre ktoré platí IAS 19 Zamestnanecké požitky. |
| --- | --- |

c)

práv a povinností zamestnávateľov podľa programov zamestnaneckých požitkov, pre ktoré platí IAS 19 Zamestnanecké požitky.

| d) | finančných nástrojov emitovaných účtovnou jednotkou, ktoré spĺňajú definíciu nástroja vlastného imania podľa IAS 32 (vrátane opcií a warrantov) alebo ktoré sa musia klasifikovať ako nástroj vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D štandardu IAS 32. Držiteľ takýchto nástrojov vlastného imania však na tieto nástroje tento štandard uplatňuje, pokiaľ nespĺňajú výnimku v písmene a). |
| --- | --- |

d)

finančných nástrojov emitovaných účtovnou jednotkou, ktoré spĺňajú definíciu nástroja vlastného imania podľa IAS 32 (vrátane opcií a warrantov) alebo ktoré sa musia klasifikovať ako nástroj vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D štandardu IAS 32. Držiteľ takýchto nástrojov vlastného imania však na tieto nástroje tento štandard uplatňuje, pokiaľ nespĺňajú výnimku v písmene a).

| e) | práv a povinností vyplývajúcich z i) poistnej zmluvy podľa vymedzenia v IFRS 4 Poistné zmluvy, ktoré sú iné než práva a povinnosti emitenta vyplývajúce z poistnej zmluvy, ktorá spĺňa definíciu zmluvy o finančnej záruke, alebo zo ii) zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pretože obsahuje prvok voliteľnosti plnenia. Tento štandard sa však vzťahuje na derivát vložený do zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, ak derivát nepredstavuje sám osebe zmluvu patriacu do rozsahu pôsobnosti IFRS 4. Ak navyše emitent zmlúv o finančných zárukách predtým vyslovene prehlásil, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy, a použil účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, tento emitent si môže vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančných zárukách uplatňovať tento štandard alebo IFRS 4 (pozri odseky B2.5 až B2.6). Tento výber môže emitent uskutočniť nezávisle pre každú zmluvu, no výber v prípade každej jednej zmluvy je následne neodvolateľný. |
| --- | --- |

e)

práv a povinností vyplývajúcich z i) poistnej zmluvy podľa vymedzenia v IFRS 4 Poistné zmluvy, ktoré sú iné než práva a povinnosti emitenta vyplývajúce z poistnej zmluvy, ktorá spĺňa definíciu zmluvy o finančnej záruke, alebo zo ii) zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pretože obsahuje prvok voliteľnosti plnenia. Tento štandard sa však vzťahuje na derivát vložený do zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, ak derivát nepredstavuje sám osebe zmluvu patriacu do rozsahu pôsobnosti IFRS 4. Ak navyše emitent zmlúv o finančných zárukách predtým vyslovene prehlásil, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy, a použil účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, tento emitent si môže vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančných zárukách uplatňovať tento štandard alebo IFRS 4 (pozri odseky B2.5 až B2.6). Tento výber môže emitent uskutočniť nezávisle pre každú zmluvu, no výber v prípade každej jednej zmluvy je následne neodvolateľný.

| f) | akejkoľvek forwardovej zmluvy medzi nadobúdateľom a predávajúcim akcionárom týkajúcej sa nákupu alebo predaja nadobúdaného subjektu, ktorého výsledkom bude podniková kombinácia v rozsahu pôsobnosti IFRS 3 Podnikové kombinácie k budúcemu dátumu nadobudnutia. Obdobie trvania forwardovej zmluvy by nemalo presahovať primerané obdobie, ktoré je zvyčajne potrebné na získanie akýchkoľvek potrebných schválení a na dokončenie transakcie. |
| --- | --- |

f)

akejkoľvek forwardovej zmluvy medzi nadobúdateľom a predávajúcim akcionárom týkajúcej sa nákupu alebo predaja nadobúdaného subjektu, ktorého výsledkom bude podniková kombinácia v rozsahu pôsobnosti IFRS 3 Podnikové kombinácie k budúcemu dátumu nadobudnutia. Obdobie trvania forwardovej zmluvy by nemalo presahovať primerané obdobie, ktoré je zvyčajne potrebné na získanie akýchkoľvek potrebných schválení a na dokončenie transakcie.

| g) | úverových prísľubov iných, než sú úverové prísľuby opísané v odseku 2.3. Na úverové prísľuby, ktoré inak nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, však emitent úverových prísľubov uplatňuje požiadavky tohto štandardu týkajúce sa zníženia hodnoty. Zároveň platí, že všetky úverové prísľuby podliehajú požiadavkám tohto štandardu týkajúcim sa ukončenia vykazovania. |
| --- | --- |

g)

úverových prísľubov iných, než sú úverové prísľuby opísané v odseku 2.3. Na úverové prísľuby, ktoré inak nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, však emitent úverových prísľubov uplatňuje požiadavky tohto štandardu týkajúce sa zníženia hodnoty. Zároveň platí, že všetky úverové prísľuby podliehajú požiadavkám tohto štandardu týkajúcim sa ukončenia vykazovania.

| h) | finančných nástrojov, zmlúv a povinností vyplývajúcich z platobných transakcií na základe podielov, na ktoré sa vzťahuje IFRS 2 Platby na základe podielov, s výnimkou zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti odsekov 2.4 až 2.7 tohto štandardu, na ktoré sa tento štandard vzťahuje. |
| --- | --- |

h)

finančných nástrojov, zmlúv a povinností vyplývajúcich z platobných transakcií na základe podielov, na ktoré sa vzťahuje IFRS 2 Platby na základe podielov, s výnimkou zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti odsekov 2.4 až 2.7 tohto štandardu, na ktoré sa tento štandard vzťahuje.

| i) | práv na refundáciu výdavkov, ktoré účtovná jednotka musí zaplatiť, aby vysporiadala záväzok, ktorý vykazuje ako rezervu v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva, alebo pre ktorý v určitom predchádzajúcom období vykázala rezervu v súlade s IAS 37. |
| --- | --- |

i)

práv na refundáciu výdavkov, ktoré účtovná jednotka musí zaplatiť, aby vysporiadala záväzok, ktorý vykazuje ako rezervu v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva, alebo pre ktorý v určitom predchádzajúcom období vykázala rezervu v súlade s IAS 37.

| j) | práv a povinností patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi, ktoré sú finančnými nástrojmi, s výnimkou tých, ktoré sú podľa špecifikácie IFRS 15 účtované v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

j)

práv a povinností patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi, ktoré sú finančnými nástrojmi, s výnimkou tých, ktoré sú podľa špecifikácie IFRS 15 účtované v súlade s týmto štandardom.

2.2.   
  Požiadavky tohto štandardu týkajúce sa zníženia hodnoty sa uplatňujú na tie práva, ktoré sú podľa špecifikácie IFRS 15 účtované v súlade s týmto štandardom na účely vykazovania ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty.

2.3.   
  Do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu patria tieto úverové prísľuby:

| a) | úverové prísľuby, ktoré účtovná jednotka určí za finančné záväzky oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (pozri odsek 42.2). Účtovná jednotka, ktorá v minulosti predávala aktíva vyplývajúce z jej úverových prísľubov krátko po ich vzniku, uplatňuje tento štandard na všetky svoje úverové prísľuby v rovnakej triede. |
| --- | --- |

a)

úverové prísľuby, ktoré účtovná jednotka určí za finančné záväzky oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (pozri odsek 42.2). Účtovná jednotka, ktorá v minulosti predávala aktíva vyplývajúce z jej úverových prísľubov krátko po ich vzniku, uplatňuje tento štandard na všetky svoje úverové prísľuby v rovnakej triede.

| b) | úverové prísľuby, ktoré možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo dodaním či emitovaním iného finančného nástroja. Tieto úverové prísľuby sú derivátmi. Úverový prísľub sa nepovažuje za vysporiadaný v čistom len preto, že úver sa vypláca v splátkach (napríklad hypotekárny stavebný úver, ktorý sa vypláca v splátkach v súlade s postupom stavebných prác). |
| --- | --- |

b)

úverové prísľuby, ktoré možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo dodaním či emitovaním iného finančného nástroja. Tieto úverové prísľuby sú derivátmi. Úverový prísľub sa nepovažuje za vysporiadaný v čistom len preto, že úver sa vypláca v splátkach (napríklad hypotekárny stavebný úver, ktorý sa vypláca v splátkach v súlade s postupom stavebných prác).

| c) | prísľuby poskytnúť úver s úrokovou mierou nižšou, než je trhová úroková miera [pozri odsek 42.1 písm. d)]. |
| --- | --- |

c)

prísľuby poskytnúť úver s úrokovou mierou nižšou, než je trhová úroková miera [pozri odsek 42.1 písm. d)].

2.4.   
  Tento štandard sa uplatňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji nefinančnej položky, ktoré možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov, ako keby tieto zmluvy boli finančnými nástrojmi, s výnimkou zmlúv, ktoré sa uzatvorili a naďalej sú v držbe na účely prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo používanie. Tento štandard sa však uplatňuje na tie zmluvy, ktoré účtovná jednotka určí za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 2.5.

2.5.   
  Zmluvu o nákupe alebo predaji nefinančnej položky, ktorú možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov, ako keby táto zmluva bola finančným nástrojom, možno neodvolateľne určiť za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia aj vtedy, keď bola uzatvorená na účely prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo používanie. Toto určenie je k dispozícii len pri vzniku zmluvy a výlučne v prípade, keď sa ním eliminuje alebo výrazne zníži nekonzistentnosť vykazovania (niekedy nazývaná „účtovný nesúlad“), ktorá by inak vyplynula z nevykázania tejto zmluvy z toho dôvodu, že je vylúčená z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (pozri odsek 24).

2.6.   Existujú rôzne spôsoby, ktorými možno zmluvu o nákupe alebo predaji nefinančnej položky vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov. Patria medzi ne:

| a) | stav, keď podmienky zmluvy umožňujú ktorejkoľvek strane vykonať vysporiadanie v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov; |
| --- | --- |

a)

stav, keď podmienky zmluvy umožňujú ktorejkoľvek strane vykonať vysporiadanie v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov;

| b) | stav, keď možnosť vysporiadania v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov nie je v podmienkach zmluvy výslovne stanovená, ale účtovná jednotka bežne vykonáva vysporiadanie podobných zmlúv v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov (či už s protistranou, uzatvorením zmlúv o vyrovnaní alebo predajom zmluvy pred jej realizáciou alebo uplynutím platnosti); |
| --- | --- |

b)

stav, keď možnosť vysporiadania v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov nie je v podmienkach zmluvy výslovne stanovená, ale účtovná jednotka bežne vykonáva vysporiadanie podobných zmlúv v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov (či už s protistranou, uzatvorením zmlúv o vyrovnaní alebo predajom zmluvy pred jej realizáciou alebo uplynutím platnosti);

| c) | stav, keď účtovná jednotka pri podobných zmluvách bežne postupuje tak, že prevezme dodávky podkladového aktíva a krátko po dodaní ho predá s cieľom vytvoriť zisk z krátkodobých fluktuácií cien alebo marže obchodníka a |
| --- | --- |

c)

stav, keď účtovná jednotka pri podobných zmluvách bežne postupuje tak, že prevezme dodávky podkladového aktíva a krátko po dodaní ho predá s cieľom vytvoriť zisk z krátkodobých fluktuácií cien alebo marže obchodníka a

| d) | stav, keď je nefinančná položka, ktorá je predmetom zmluvy, jednoducho konvertibilná na hotovosť. |
| --- | --- |

d)

stav, keď je nefinančná položka, ktorá je predmetom zmluvy, jednoducho konvertibilná na hotovosť.

Zmluva, na ktorú sa uplatňuje písmeno b) alebo c), sa neuzatvára na účely prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo používanie, a preto patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Ďalšie zmluvy, na ktoré sa vzťahuje odsek 24, sa posudzujú s cieľom zistiť, či boli uzatvorené a naďalej sú v držbe s cieľom prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo použitie, a teda či patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.

2.7.   Vypísaná opcia na nákup alebo predaj nefinančnej položky, ktorú možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov v súlade s odsekom 2.6 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Takúto zmluvu nemožno uzatvoriť za účelom prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo použitie.

KAPITOLA 3   Vykazovanie a ukončenie vykazovania

3.1   PRVOTNÉ VYKÁZANIE

| 3.1.1. | Účtovná jednotka vykazuje finančné aktívum alebo finančný záväzok vo svojom výkaze o finančnej situácii výlučne vtedy, ak sa účtovná jednotka stáva stranou zmluvných ustanovení týkajúcich sa daného nástroja (pozri odseky B3.1.1 a B3.1.2). Keď účtovná jednotka prvýkrát vykáže finančné aktívum, klasifikuje ho v súlade s odsekmi 4.1.1 až 4.1.5 a oceňuje ho v súlade s odsekmi 5.1.1 až 5.1.3. Keď účtovná jednotka prvýkrát vykáže finančný záväzok, klasifikuje ho v súlade s odsekmi 4.2.1 a 4.2.2 a oceňuje ho v súlade s odsekom 5.1.1. |
| --- | --- |

3.1.1.

Bežný nákup alebo predaj finančných aktív

| 3.1.2. | Bežný nákup alebo predaj finančných aktív sa vykazuje, alebo sa jeho vykazovanie ukončí, použitím účtovania k dátumu uskutočnenia obchodu alebo účtovania k dátumu vysporiadania (pozri odseky B3.1.3 až B3.1.6). |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2   UKONČENIE VYKAZOVANIA FINANČNÝCH AKTÍV

| 3.2.1. | V konsolidovanej účtovnej závierke sa odseky 3.2.2 až 3.2.9, B3.1.1, B3.1.2 a B3.2.1 až B3.2.17 uplatňujú na konsolidovanej úrovni. Preto účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych spoločností v súlade s IFRS 10 a na výslednú skupinu následne uplatní uvedené odseky. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pred posúdením toho, či a do akej miery je ukončenie vykazovania vhodné podľa odsekov 3.2.3 až 3.2.9, účtovná jednotka stanoví, či by sa uvedené odseky mali uplatňovať na časť finančného aktíva (alebo časť skupiny podobných finančných aktív) alebo na finančné aktívum (alebo skupinu podobných finančných aktív) ako celok nasledovným spôsobom.








  a) | Odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na časť finančného aktíva (alebo časť skupiny podobných finančných aktív) výlučne v prípade, ak tá časť, v súvislosti s ktorou sa uvažuje o ukončení vykazovania, spĺňa jednu z týchto troch podmienok:








  i) | daná časť zahŕňa len špecificky identifikované peňažné toky z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu so sériou úrokových platieb, čím protistrana získa právo na úrokové peňažné toky, no nie na peňažné toky istiny z dlhového nástroja, na úrokové peňažné toky sa uplatňujú odseky 3.2.3 až 3.2.9; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

a)

Odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na časť finančného aktíva (alebo časť skupiny podobných finančných aktív) výlučne v prípade, ak tá časť, v súvislosti s ktorou sa uvažuje o ukončení vykazovania, spĺňa jednu z týchto troch podmienok:

i)

daná časť zahŕňa len špecificky identifikované peňažné toky z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu so sériou úrokových platieb, čím protistrana získa právo na úrokové peňažné toky, no nie na peňažné toky istiny z dlhového nástroja, na úrokové peňažné toky sa uplatňujú odseky 3.2.3 až 3.2.9;

| ii) | daná časť zahŕňa len plne pomerný (pro rata) podiel na peňažných tokoch z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, v rámci ktorej protistrana získa právo na 90-percentný podiel na všetkých peňažných tokoch z dlhového nástroja, odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na 90 percent týchto peňažných tokov. Ak existuje viac než jedna protistrana, nemusí mať každá protistrana pomerný podiel na peňažných tokoch za predpokladu, že prevádzajúca účtovná jednotka disponuje plne pomerným podielom; |
| --- | --- |

ii)

daná časť zahŕňa len plne pomerný (pro rata) podiel na peňažných tokoch z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, v rámci ktorej protistrana získa právo na 90-percentný podiel na všetkých peňažných tokoch z dlhového nástroja, odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na 90 percent týchto peňažných tokov. Ak existuje viac než jedna protistrana, nemusí mať každá protistrana pomerný podiel na peňažných tokoch za predpokladu, že prevádzajúca účtovná jednotka disponuje plne pomerným podielom;

| iii) | daná časť zahŕňa len plne pomerný (pro rata) podiel na špecificky identifikovaných peňažných tokoch z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, na základe ktorej protistrana získa právo na 90-percentný podiel na úrokových peňažných tokoch z finančného aktíva, odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na 90 percent týchto úrokových peňažných tokov. Ak existuje viac než jedna protistrana, nemusí mať každá protistrana pomerný podiel na špecificky identifikovaných peňažných tokoch za predpokladu, že prevádzajúca účtovná jednotka disponuje plne pomerným podielom; |
| --- | --- |

iii)

daná časť zahŕňa len plne pomerný (pro rata) podiel na špecificky identifikovaných peňažných tokoch z finančného aktíva (alebo skupiny podobných finančných aktív). Ak účtovná jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, na základe ktorej protistrana získa právo na 90-percentný podiel na úrokových peňažných tokoch z finančného aktíva, odseky 3.2.3 až 3.2.9 sa uplatňujú na 90 percent týchto úrokových peňažných tokov. Ak existuje viac než jedna protistrana, nemusí mať každá protistrana pomerný podiel na špecificky identifikovaných peňažných tokoch za predpokladu, že prevádzajúca účtovná jednotka disponuje plne pomerným podielom;

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch sa odseky 3.2.3 až 3.2.9 uplatňujú na finančné aktívum ako celok (alebo na skupinu podobných finančných aktív ako celok). Ak účtovná jednotka napríklad prevedie i) práva na prvých alebo posledných 90 percent peňažných príjmov z finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív) alebo ii) práva na 90 percent peňažných tokov zo skupiny pohľadávok, no poskytne kupujúcemu záruku na kompenzáciu v prípade akýchkoľvek úverových strát do výšky 8 percent zo sumy istiny pohľadávok, uplatňujú sa odseky 3.2.3 až 3.2.9 na finančné aktívum (alebo skupinu podobných finančných aktív) ako celok. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch sa odseky 3.2.3 až 3.2.9 uplatňujú na finančné aktívum ako celok (alebo na skupinu podobných finančných aktív ako celok). Ak účtovná jednotka napríklad prevedie i) práva na prvých alebo posledných 90 percent peňažných príjmov z finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív) alebo ii) práva na 90 percent peňažných tokov zo skupiny pohľadávok, no poskytne kupujúcemu záruku na kompenzáciu v prípade akýchkoľvek úverových strát do výšky 8 percent zo sumy istiny pohľadávok, uplatňujú sa odseky 3.2.3 až 3.2.9 na finančné aktívum (alebo skupinu podobných finančných aktív) ako celok.

V odsekoch 3.2.3 až 3.2.12 odkazuje pojem „finančné aktívum“ buď na časť finančného aktíva (alebo časť skupiny podobných finančných aktív) tak, ako bolo uvedené v písmene a), alebo v ostatných prípadoch na finančné aktívum (alebo skupinu podobných finančných aktív) ako celok.

| 3.2.3. | Účtovná jednotka ukončí vykazovanie finančného aktíva výlučne vtedy, ak:








  a) | sa skončí platnosť zmluvných práv na peňažné toky z finančného aktíva alebo |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

a)

sa skončí platnosť zmluvných práv na peňažné toky z finančného aktíva alebo

| b) | prevedie finančné aktívum v súlade s odsekmi 3.2.4 a 3.2.5 a takýto prevod spĺňa podmienky ukončenia vykazovania v súlade s odsekom 3.2.6. |
| --- | --- |

b)

prevedie finančné aktívum v súlade s odsekmi 3.2.4 a 3.2.5 a takýto prevod spĺňa podmienky ukončenia vykazovania v súlade s odsekom 3.2.6.

(Pozri odsek 31.2, v ktorom sa nachádzajú informácie o bežnom predaji finančných aktív.)

| 3.2.4. | Účtovná jednotka prevedie finančné aktívum výlučne v prípade, ak buď:








  a) | prevedie zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, alebo |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

a)

prevedie zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, alebo

| b) | si ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, no prevezme zmluvnú povinnosť platiť peňažné toky jednému alebo viacerým príjemcom v rámci zmluvy, ktorá spĺňa podmienky odseku 3.2.5. |
| --- | --- |

b)

si ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, no prevezme zmluvnú povinnosť platiť peňažné toky jednému alebo viacerým príjemcom v rámci zmluvy, ktorá spĺňa podmienky odseku 3.2.5.

| 3.2.5. | Ak si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva („pôvodné aktívum“), avšak prevezme zmluvnú povinnosť platiť uvedené peňažné toky jednej alebo viacerým účtovným jednotkám („koneční príjemcovia“), považuje účtovná jednotka takúto transakciu za prevod finančného aktíva výlučne v prípade, ak sú splnené všetky tri tieto podmienky:








  a) | účtovná jednotka nemá žiadnu povinnosť platiť sumy konečným príjemcom, pokiaľ neinkasuje rovnaké sumy z pôvodného aktíva. Krátkodobé zálohy realizované účtovnou jednotkou s právom na spätné vrátenie plnej výšky požičanej sumy spolu s vzniknutým úrokom vypočítaným použitím trhovej úrokovej miery nie sú porušením tejto podmienky; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

a)

účtovná jednotka nemá žiadnu povinnosť platiť sumy konečným príjemcom, pokiaľ neinkasuje rovnaké sumy z pôvodného aktíva. Krátkodobé zálohy realizované účtovnou jednotkou s právom na spätné vrátenie plnej výšky požičanej sumy spolu s vzniknutým úrokom vypočítaným použitím trhovej úrokovej miery nie sú porušením tejto podmienky;

| b) | v súlade s podmienkami zmluvy o prevode účtovná jednotka nesmie predať alebo založiť pôvodné aktívum inak než vo forme záruky konečným príjemcom za povinnosť vyplácať im peňažné toky; |
| --- | --- |

b)

v súlade s podmienkami zmluvy o prevode účtovná jednotka nesmie predať alebo založiť pôvodné aktívum inak než vo forme záruky konečným príjemcom za povinnosť vyplácať im peňažné toky;

| c) | účtovná jednotka má povinnosť postupovať bez významného oneskorenia akékoľvek peňažné toky, ktoré inkasuje v mene konečných príjemcov. Účtovná jednotka okrem toho nie je oprávnená reinvestovať takéto peňažné toky, s výnimkou investícií do peňažných prostriedkov alebo peňažných ekvivalentov (podľa vymedzenia v IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch) počas krátkeho obdobia vysporiadania, a to počnúc dátumom inkasa až po dátum postúpenia v prospech konečných príjemcov, pričom úrok získaný v rámci takýchto investícií sa prevádza na konečných príjemcov. |
| --- | --- |

c)

účtovná jednotka má povinnosť postupovať bez významného oneskorenia akékoľvek peňažné toky, ktoré inkasuje v mene konečných príjemcov. Účtovná jednotka okrem toho nie je oprávnená reinvestovať takéto peňažné toky, s výnimkou investícií do peňažných prostriedkov alebo peňažných ekvivalentov (podľa vymedzenia v IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch) počas krátkeho obdobia vysporiadania, a to počnúc dátumom inkasa až po dátum postúpenia v prospech konečných príjemcov, pričom úrok získaný v rámci takýchto investícií sa prevádza na konečných príjemcov.

| 3.2.6. | Ak účtovná jednotka prevedie finančné aktívum (pozri odsek 32.4), posúdi, do akej miery si ponecháva riziká a odmeny z vlastníctva daného finančného aktíva. V takomto prípade:








  a) | ak účtovná jednotka prevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, ukončí vykazovanie finančného aktíva a vykáže samostatne ako aktíva alebo záväzky akékoľvek práva a povinnosti vzniknuté alebo ponechané v rámci prevodu; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

a)

ak účtovná jednotka prevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, ukončí vykazovanie finančného aktíva a vykáže samostatne ako aktíva alebo záväzky akékoľvek práva a povinnosti vzniknuté alebo ponechané v rámci prevodu;

| b) | ak si účtovná jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, účtovná jednotka pokračuje vo vykazovaní finančného aktíva; |
| --- | --- |

b)

ak si účtovná jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, účtovná jednotka pokračuje vo vykazovaní finančného aktíva;

| c) | ak účtovná jednotka neprevedie a ani si neponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, účtovná jednotka zistí, či si aj naďalej ponechala kontrolu nad finančným aktívom. V takomto prípade:








  i) | ak si účtovná jednotka neponechala kontrolu, ukončí vykazovanie finančného aktíva a vykáže samostatne ako aktíva alebo záväzky akékoľvek práva a povinnosti vzniknuté alebo ponechané v rámci prevodu; |
| --- | --- | --- |

c)

ak účtovná jednotka neprevedie a ani si neponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, účtovná jednotka zistí, či si aj naďalej ponechala kontrolu nad finančným aktívom. V takomto prípade:

i)

ak si účtovná jednotka neponechala kontrolu, ukončí vykazovanie finančného aktíva a vykáže samostatne ako aktíva alebo záväzky akékoľvek práva a povinnosti vzniknuté alebo ponechané v rámci prevodu;

| ii) | ak si účtovná jednotka ponechala kontrolu, pokračuje vo vykazovaní finančného aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej zainteresovanosti na finančnom aktíve (pozri odsek 32.16). |
| --- | --- |

ii)

ak si účtovná jednotka ponechala kontrolu, pokračuje vo vykazovaní finančného aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej zainteresovanosti na finančnom aktíve (pozri odsek 32.16).

| 3.2.7. | Prevod rizík a odmien (pozri odsek 32.6) sa posudzuje porovnaním angažovanosti účtovnej jednotky, pred a po uskutočnení prevodu, s premenlivosťou súm a načasovania čistých peňažných tokov prevedeného aktíva. Účtovná jednotka si ponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva v prípade, ak sa jej angažovanosť vzhľadom na premenlivosť súčasnej hodnoty budúcich čistých peňažných tokov z finančného aktíva v dôsledku prevodu výrazne nezmení (napríklad preto, že účtovná jednotka predala finančné aktívum na základe zmluvy o spätnej kúpe za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa). Účtovná jednotka previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finančného aktíva, ak jej angažovanosť vzhľadom na uvedenú premenlivosť už nie je významná vo vzťahu k celkovej premenlivosti súčasnej hodnoty budúcich čistých peňažných tokov spojených s finančným aktívom (napríklad preto, že účtovná jednotka predala finančné aktívum iba s opciou spätnej kúpy v jeho reálnej hodnote k dátumu spätného odkúpenia, alebo previedla plne pomerný podiel na peňažných tokoch z väčšieho finančného aktíva v rámci zmluvy, ktorá spĺňa podmienky odseku 3.2.5, napríklad spoluúčasť na úvere). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Často bude zrejmé, či účtovná jednotka previedla alebo si ponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, a nebude potrebné vykonávať žiadne výpočty. V ostatných prípadoch bude nevyhnutné vykonať výpočty a porovnať angažovanosť účtovnej jednotky na premenlivosti súčasnej hodnoty budúcich čistých peňažných tokov pred a po uskutočnení prevodu. Pri výpočte a porovnaní sa ako diskontná sadzba používa vhodná aktuálna trhová úroková miera. Do úvahy sa berú všetky primerane možné premenlivosti čistých peňažných tokov s tým, že vyššia váha sa prisudzuje tým výsledkom, ktorých výskyt je pravdepodobnejší. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Skutočnosť, či si účtovná jednotka ponechala kontrolu [pozri odsek 32.6 písm. c)] nad prevedeným aktívom, závisí od schopnosti nadobúdateľa aktívum predať. Ak má nadobúdateľ praktickú schopnosť predať aktívum ako celok nespriaznenej tretej strane a je schopný realizovať túto schopnosť jednostranne a bez nutnosti uvaliť na prevod dodatočné podmienky, účtovná jednotka si neponechala kontrolu. Vo všetkých ostatných prípadoch si účtovná jednotka kontrolu ponechala. |
| --- | --- |

3.2.9.

Prevody, ktoré spĺňajú podmienky na ukončenie vykazovania

| 3.2.10. | Ak účtovná jednotka prevedie finančné aktívum v rámci prevodu, ktorý spĺňa podmienky na ukončenie vykazovania ako celku, a ponechá si právo na obsluhu finančného aktíva za poplatok, vykazuje buď aktívum z obsluhy alebo záväzok z obsluhy týkajúci sa tejto zmluvy na obsluhu. Ak sa očakáva, že prijatý poplatok nebude pre účtovnú jednotku adekvátnou kompenzáciou za poskytovanie obsluhy, tak sa záväzok z obsluhy vyplývajúci z povinnosti vykonať obsluhu vykazuje v reálnej hodnote. Ak sa očakáva, že prijatý poplatok bude viac než adekvátne kompenzovať poskytovanú obsluhu, vykazuje sa aktívum z obsluhy vyplývajúce z práva na vykonanie obsluhy v sume stanovenej na základe alokácie účtovnej hodnoty väčšieho finančného aktíva v súlade s odsekom 3.2.13. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | Ak v dôsledku prevodu dôjde k ukončeniu vykazovania finančného aktíva ako celku, no prevod má za následok, že účtovná jednotka získa nové finančné aktívum alebo prevezme nový finančný záväzok alebo záväzok z obsluhy, účtovná jednotka vykazuje nové finančné aktívum, finančný záväzok alebo záväzok z obsluhy v reálnej hodnote. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | Pri ukončení vykazovania finančného aktíva ako celku sa rozdiel medzi:








  a) | účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) a |
| --- | --- | --- |

3.2.12.

a)

účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) a

| b) | prijatým plnením (vrátane akéhokoľvek prijatého nového aktíva zníženého o akýkoľvek prevzatý nový záväzok) |
| --- | --- |

b)

prijatým plnením (vrátane akéhokoľvek prijatého nového aktíva zníženého o akýkoľvek prevzatý nový záväzok)

vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 3.2.13. | Ak je prevedené aktívum časťou väčšieho finančného aktíva [ak účtovná jednotka napríklad prevádza úrokové peňažné toky, ktoré sú časťou dlhového nástroja, pozri odsek 32.2 písm. a)] a prevádzaná časť spĺňa podmienky na ukončenie vykazovania ako celok, alokuje sa predchádzajúca účtovná hodnota väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje, a časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, na základe pomerných reálnych hodnôt daných častí k dátumu prevodu. Na tento účel sa ponechané aktívum z obsluhy považuje za časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje. Rozdiel medzi:








  a) | účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) alokovanou na časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, a |
| --- | --- | --- |

3.2.13.

a)

účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) alokovanou na časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, a

| b) | plnením prijatým za časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje (vrátane akéhokoľvek prijatého nového aktíva zníženého o akýkoľvek prevzatý nový záväzok) |
| --- | --- |

b)

plnením prijatým za časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje (vrátane akéhokoľvek prijatého nového aktíva zníženého o akýkoľvek prevzatý nový záväzok)

sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 3.2.14. | Ak účtovná jednotka alokuje predchádzajúcu účtovnú hodnotu väčšieho finančného aktíva medzi časť, ktorá sa naďalej vykazuje, a časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, je potrebné reálnou hodnotou oceniť časť, ktorej vykazovanie pokračuje. Ak účtovná jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa naďalej vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlepší odhad jej reálnej hodnoty predstavujú posledné ceny zo skutočných transakcií. Ak neexistujú žiadne kótované ceny alebo posledné trhové transakcie, ktoré by potvrdzovali určenie reálnej hodnoty časti, ktorá sa naďalej vykazuje, najlepším odhadom reálnej hodnoty je rozdiel medzi reálnou hodnotou väčšieho finančného aktíva ako celku a plnením prijatým od nadobúdateľa za časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje. |
| --- | --- |

3.2.14.

Prevody, ktoré nespĺňajú podmienky na ukončenie vykazovania

| 3.2.15. | Ak prevod nemá za následok ukončenie vykazovania z dôvodu, že si účtovná jednotka ponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, účtovná jednotka naďalej vykazuje prevedené aktívum ako celok a vykazuje finančný záväzok z prijatého plnenia. V nasledujúcich obdobiach účtovná jednotka vykáže akýkoľvek výnos z prevedeného aktíva a akýkoľvek náklad vzniknutý vo vzťahu k finančnému záväzku. |
| --- | --- |

3.2.15.

Pokračujúca zainteresovanosť na prevedených aktívach

| 3.2.16. | Ak účtovná jednotka ani neprevedie a ani si neponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva a ponechá si kontrolu nad prevedeným aktívom, účtovná jednotka naďalej vykazuje prevedené aktívum v rozsahu svojej pokračujúcej zainteresovanosti. Rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky na prevedenom aktíve predstavuje rozsah, v akom je účtovná jednotka vystavená zmenám hodnoty prevedeného aktíva. Napríklad:








  a) | ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu ručenia za prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky predstavuje i) hodnotu aktíva, alebo, ak je nižšia, ii) maximálnu sumu prijatého plnenia, ktorej splatenie by sa od účtovnej jednotky mohlo požadovať („záručná suma“); |
| --- | --- | --- |

3.2.16.

a)

ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu ručenia za prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky predstavuje i) hodnotu aktíva, alebo, ak je nižšia, ii) maximálnu sumu prijatého plnenia, ktorej splatenie by sa od účtovnej jednotky mohlo požadovať („záručná suma“);

| b) | ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu vypísanej alebo nakúpenej opcie (alebo oboch) na prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky predstavuje hodnotu prevedeného aktíva, ktorý môže účtovná jednotka spätne odkúpiť. V prípade vypísanej predajnej opcie na aktívum oceňované reálnou hodnotou je však rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky obmedzený na reálnu hodnotu prevedeného aktíva alebo, ak je nižšia, realizačnú cenu opcie (pozri odsek B3.2.13); |
| --- | --- |

b)

ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu vypísanej alebo nakúpenej opcie (alebo oboch) na prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky predstavuje hodnotu prevedeného aktíva, ktorý môže účtovná jednotka spätne odkúpiť. V prípade vypísanej predajnej opcie na aktívum oceňované reálnou hodnotou je však rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky obmedzený na reálnu hodnotu prevedeného aktíva alebo, ak je nižšia, realizačnú cenu opcie (pozri odsek B3.2.13);

| c) | ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu opcie s peňažným vysporiadaním alebo podobného ustanovenia na prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky sa oceňuje tým istým spôsobom, ako vyplýva z opcií s nepeňažným vysporiadaním podľa písmena b). |
| --- | --- |

c)

ak má pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky formu opcie s peňažným vysporiadaním alebo podobného ustanovenia na prevedené aktívum, rozsah pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky sa oceňuje tým istým spôsobom, ako vyplýva z opcií s nepeňažným vysporiadaním podľa písmena b).

| 3.2.17. | Ak účtovná jednotka pokračuje vo vykazovaní aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej zainteresovanosti, vykazuje účtovná jednotka aj súvisiaci záväzok. Napriek ostatným požiadavkám na oceňovanie uvedeným v tomto štandarde sa prevedené aktívum a súvisiaci záväzok oceňujú na základe, ktorý odzrkadľuje práva a povinnosti, ktoré si účtovná jednotka ponechala. Súvisiaci záväzok sa oceňuje tak, aby čistá účtovná hodnota prevedeného aktíva a súvisiaceho záväzku:








  a) | bola amortizovanou hodnotou práv a povinností, ktoré si účtovná jednotka ponechala, ak sa prevedené aktívum oceňuje v amortizovanej hodnote, alebo |
| --- | --- | --- |

3.2.17.

a)

bola amortizovanou hodnotou práv a povinností, ktoré si účtovná jednotka ponechala, ak sa prevedené aktívum oceňuje v amortizovanej hodnote, alebo

| b) | sa rovnala reálnej hodnote práv a povinností, ktoré si účtovná jednotka ponechala, ocenených na samostatnom základe v prípade, ak sa prevedené aktívum oceňuje reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

b)

sa rovnala reálnej hodnote práv a povinností, ktoré si účtovná jednotka ponechala, ocenených na samostatnom základe v prípade, ak sa prevedené aktívum oceňuje reálnou hodnotou.

| 3.2.18. | Účtovná jednotka pokračuje vo vykazovaní akýchkoľvek výnosov vyplývajúcich z prevedeného aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej zainteresovanosti a vykazuje akýkoľvek vzniknutý náklad zo súvisiaceho záväzku. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Na účely následného oceňovania sa vykázané zmeny v reálnej hodnote prevedeného aktíva a súvisiaceho záväzku účtujú navzájom konzistentným spôsobom v súlade s odsekom 5.7.1 a vzájomne sa nekompenzujú. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Ak sa pokračujúca zainteresovanosť účtovnej jednotky týka len časti finančného aktíva (ak si účtovná jednotka napríklad ponechá opciu na spätné odkúpenie časti prevedeného aktíva, alebo si ponechá zostávajúci podiel, z ktorého nevyplýva ponechanie si v podstate všetkých rizík a odmien z vlastníctva, a súčasne si účtovná jednotka ponechá kontrolu), účtovná jednotka alokuje predchádzajúcu účtovnú hodnotu finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj naďalej vykazuje na základe pokračujúcej zainteresovanosti, a časť, ktorá sa už nevykazuje, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí k dátumu prevodu. Na tento účel sa uplatňujú požiadavky uvedené v odseku 3.2.14. Rozdiel medzi:








  a) | účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) alokovanou na časť, ktorá sa už nevykazuje, a |
| --- | --- | --- |

3.2.20.

a)

účtovnou hodnotou (oceňovanou k dátumu ukončenia vykazovania) alokovanou na časť, ktorá sa už nevykazuje, a

| b) | plnením prijatým za časť, ktorá sa už nevykazuje, |
| --- | --- |

b)

plnením prijatým za časť, ktorá sa už nevykazuje,

sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 3.2.21. | Ak sa prevedené aktívum oceňuje v amortizovanej hodnote, možnosť určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia podľa tohto štandardu sa na súvisiaci záväzok neuplatňuje. |
| --- | --- |

3.2.21.

Všetky prevody

| 3.2.22. | Ak sa prevedené aktívum aj naďalej vykazuje, aktívum a súvisiaci záväzok sa vzájomne nekompenzujú. Podobne účtovná jednotka vzájomne nekompenzuje žiadny výnos vyplývajúci z prevedeného aktíva so žiadnym vzniknutým nákladom zo súvisiaceho záväzku (pozri IAS 32 odsek 42). |
| --- | --- |

3.2.22.

| 3.2.23. | Ak prevodca poskytne nadobúdateľovi nepeňažný kolaterál (napríklad dlhový nástroj alebo nástroj vlastného imania), účtovanie kolaterálu u prevodcu a nadobúdateľa závisí od skutočnosti, či má nadobúdateľ právo na predaj alebo opätovné poskytnutie kolaterálu a od toho, či prevodca zlyhal. Prevodca a nadobúdateľ účtujú kolaterál takto:








  a) | ak má nadobúdateľ na základe zmluvy alebo zvyklosti právo na predaj alebo opätovné poskytnutie kolaterálu, potom prevodca reklasifikuje toto aktívum vo svojom výkaze o finančnej situácii (napríklad ako požičané aktívum, založené nástroje vlastného imania alebo pohľadávku na spätné odkúpenie) oddelene od iných aktív; |
| --- | --- | --- |

3.2.23.

a)

ak má nadobúdateľ na základe zmluvy alebo zvyklosti právo na predaj alebo opätovné poskytnutie kolaterálu, potom prevodca reklasifikuje toto aktívum vo svojom výkaze o finančnej situácii (napríklad ako požičané aktívum, založené nástroje vlastného imania alebo pohľadávku na spätné odkúpenie) oddelene od iných aktív;

| b) | ak nadobúdateľ predá jemu poskytnutý kolaterál, vykáže príjmy z predaja a záväzok ocenený reálnou hodnotou z titulu povinnosti vrátiť kolaterál; |
| --- | --- |

b)

ak nadobúdateľ predá jemu poskytnutý kolaterál, vykáže príjmy z predaja a záväzok ocenený reálnou hodnotou z titulu povinnosti vrátiť kolaterál;

| c) | ak prevodca nedodrží záväzok vyplývajúci z podmienok zmluvy a nie je ďalej oprávnený na opätovné získanie kolaterálu, ukončí vykazovanie kolaterálu, pričom nadobúdateľ vykáže kolaterál ako svoje aktívum prvotne ocenené reálnou hodnotou alebo, ak už kolaterál predal, ukončí vykazovanie svojej povinnosti vrátiť kolaterál; |
| --- | --- |

c)

ak prevodca nedodrží záväzok vyplývajúci z podmienok zmluvy a nie je ďalej oprávnený na opätovné získanie kolaterálu, ukončí vykazovanie kolaterálu, pričom nadobúdateľ vykáže kolaterál ako svoje aktívum prvotne ocenené reálnou hodnotou alebo, ak už kolaterál predal, ukončí vykazovanie svojej povinnosti vrátiť kolaterál;

| d) | s výnimkou ustanovení v písmene c) prevodca naďalej pokračuje vo vykazovaní kolaterálu ako svojho aktíva a nadobúdateľ nevykazuje kolaterál ako aktívum. |
| --- | --- |

d)

s výnimkou ustanovení v písmene c) prevodca naďalej pokračuje vo vykazovaní kolaterálu ako svojho aktíva a nadobúdateľ nevykazuje kolaterál ako aktívum.

3.3   UKONČENIE VYKAZOVANIA FINANČNÝCH ZÁVÄZKOV

| 3.3.1. | Účtovná jednotka vyradí finančný záväzok (alebo časť finančného záväzku) zo svojho výkazu o finančnej situácii výlučne vtedy, ak záväzok zanikne – t. j. ak je povinnosť špecifikovaná v zmluve splnená alebo zrušená alebo sa skončí jej platnosť. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Výmena dlhových nástrojov medzi existujúcim dlžníkom a veriteľom so zásadne rozdielnymi podmienkami sa účtuje ako zánik pôvodného finančného záväzku a vykázanie nového finančného záväzku. Podobne sa zásadná zmena podmienok existujúceho finančného záväzku alebo jeho časti (bez ohľadu na jeho súvis s finančnými ťažkosťami dlžníka) účtuje ako zánik pôvodného finančného záväzku a vykázanie nového finančného záväzku. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku (alebo časti finančného záväzku), ktorý zanikol alebo bol prevedený na inú stranu, a zaplateným plnením vrátane akýchkoľvek prevedených nepeňažných aktív alebo prevzatých záväzkov sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ak účtovná jednotka spätne odkúpi časť finančného záväzku, účtovná jednotka alokuje predchádzajúcu účtovnú hodnotu finančného záväzku medzi časť, ktorá sa naďalej vykazuje, a časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí k dátumu spätného odkúpenia. Rozdiel medzi a) účtovnou hodnotou alokovanou na časť, ktorej vykazovanie sa ukončuje, a b) zaplateným plnením vrátane akýchkoľvek prevedených nepeňažných aktív alebo prevzatých záväzkov vo vzťahu k časti, ktorej vykazovanie sa ukončuje, sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

3.3.4.

KAPITOLA 4   Klasifikácia

4.1   KLASIFIKÁCIA FINANČNÝCH AKTÍV

| 4.1.1. | Pokiaľ sa neuplatňuje odsek 41.5, účtovná jednotka klasifikuje finančné aktíva ako následne oceňované v amortizovanej hodnote, reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia na základe oboch týchto aspektov:








  a) | obchodného modelu účtovnej jednotky na riadenie finančných aktív a |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

a)

obchodného modelu účtovnej jednotky na riadenie finančných aktív a

| b) | zmluvných charakteristík daného finančného aktíva v oblasti peňažných tokov. |
| --- | --- |

b)

zmluvných charakteristík daného finančného aktíva v oblasti peňažných tokov.

| 4.1.2. | Finančné aktívum sa oceňuje v amortizovanej hodnote, ak sú splnené obe tieto podmienky:








  a) | finančné aktívum je držané v rámci obchodného modelu, ktorého zámerom je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a)

finančné aktívum je držané v rámci obchodného modelu, ktorého zámerom je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a

| b) | zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré predstavujú výhradne platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny. |
| --- | --- |

b)

zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré predstavujú výhradne platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny.

Odseky B4.1.1 až B4.1.26 poskytujú usmernenie o tom, ako uplatňovať tieto podmienky.

| 4.1.2A | Finančné aktívum sa oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, ak sú splnené obe tieto podmienky:








  a) | finančné aktívum je držané v rámci obchodného modelu, ktorého zámer sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančného aktíva, a |
| --- | --- | --- |

4.1.2A

a)

finančné aktívum je držané v rámci obchodného modelu, ktorého zámer sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančného aktíva, a

| b) | zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré predstavujú výhradne platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny. |
| --- | --- |

b)

zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré predstavujú výhradne platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny.

Odseky B4.1.1 až B4.1.26 poskytujú usmernenie o tom, ako uplatňovať tieto podmienky.

| 4.1.3. | Na účely uplatňovania odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b):








  a) | istina je reálna hodnota finančného aktíva pri prvotnom vykázaní. Odsek B4.1.7B poskytuje ďalšie usmernenie o význame pojmu istina. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

a)

istina je reálna hodnota finančného aktíva pri prvotnom vykázaní. Odsek B4.1.7B poskytuje ďalšie usmernenie o význame pojmu istina.

| b) | úrok pozostáva z plnenia za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nesplatenou sumou istiny počas príslušného časového obdobia a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj zo ziskovej marže. Odseky B4.1.7A a B4.1.9A až B4.1.9E poskytujú ďalšie usmernenie o význame pojmu úrok vrátane významu pojmu časová hodnota peňazí. |
| --- | --- |

b)

úrok pozostáva z plnenia za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nesplatenou sumou istiny počas príslušného časového obdobia a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj zo ziskovej marže. Odseky B4.1.7A a B4.1.9A až B4.1.9E poskytujú ďalšie usmernenie o význame pojmu úrok vrátane významu pojmu časová hodnota peňazí.

| 4.1.4. | Finančné aktívum sa oceňuje reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pokiaľ sa neoceňuje v amortizovanej hodnote v súlade s odsekom 4.1.2 alebo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A. Pri určitých investíciách do nástrojov vlastného imania, ktoré by sa inak oceňovali reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, sa však môže účtovná jednotka pri ich prvotnom vykázaní neodvolateľne rozhodnúť, že následné zmeny reálnej hodnoty bude prezentovať v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odseky 5.7.5 až 5.7.6). |
| --- | --- |

4.1.4.

Možnosť určiť finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 4.1.5. | Napriek ustanoveniam odsekov 4.1.1 až 4.1.4 môže účtovná jednotka pri prvotnom vykázaní neodvolateľne určiť finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak sa týmto určením eliminuje alebo výrazne zníži nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania (niekedy nazývaná „účtovný nesúlad“), ktorá by inak vyplynula z ocenenia aktív alebo záväzkov alebo vykázania ziskov alebo strát z nich na iných základoch (pozri odseky B4.1.29 až B4.1.32). |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2   KLASIFIKÁCIA FINANČNÝCH ZÁVÄZKOV

| 4.2.1. | Účtovná jednotka klasifikuje všetky finančné záväzky ako následne oceňované v amortizovanej hodnote s výnimkou:








  a) | finančných záväzkov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväzkami, sa následne oceňujú reálnou hodnotou. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

a)

finančných záväzkov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväzkami, sa následne oceňujú reálnou hodnotou.

| b) | finančných záväzkov, ktoré vzniknú, keď prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, alebo pri ktorých sa použije prístup pokračujúcej zainteresovanosti. Na oceňovanie takýchto finančných záväzkov sa vzťahujú odseky 3.2.15 a 3.2.17. |
| --- | --- |

b)

finančných záväzkov, ktoré vzniknú, keď prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, alebo pri ktorých sa použije prístup pokračujúcej zainteresovanosti. Na oceňovanie takýchto finančných záväzkov sa vzťahujú odseky 3.2.15 a 3.2.17.

| c) | zmlúv o finančnej záruke. Poskytovateľ finančnej záruky po prvotnom vykázaní [pokiaľ sa neuplatňuje odsek 42.1 písm. a) alebo b)] následne takúto zmluvu oceňuje vyššou spomedzi týchto hodnôt:








  i) | opravnou položkou na stratu určenou v súlade s oddielom 5.5; |
| --- | --- | --- |

c)

zmlúv o finančnej záruke. Poskytovateľ finančnej záruky po prvotnom vykázaní [pokiaľ sa neuplatňuje odsek 42.1 písm. a) alebo b)] následne takúto zmluvu oceňuje vyššou spomedzi týchto hodnôt:

i)

opravnou položkou na stratu určenou v súlade s oddielom 5.5;

| ii) | sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 51.1) zníženou (ak je to potrebné) o kumulovanú hodnotu príjmov vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15. |
| --- | --- |

ii)

sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 51.1) zníženou (ak je to potrebné) o kumulovanú hodnotu príjmov vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15.

| d) | prísľubov poskytnúť úver s úrokovou mierou nižšou, než je trhová úroková miera. Poskytovateľ takéhoto prísľubu [pokiaľ sa neuplatňuje odsek 42.1 písm. a)] následne takýto prísľub oceňuje vyššou spomedzi týchto hodnôt:








  i) | opravnou položkou na stratu určenou v súlade s oddielom 5.5; |
| --- | --- | --- |

d)

prísľubov poskytnúť úver s úrokovou mierou nižšou, než je trhová úroková miera. Poskytovateľ takéhoto prísľubu [pokiaľ sa neuplatňuje odsek 42.1 písm. a)] následne takýto prísľub oceňuje vyššou spomedzi týchto hodnôt:

i)

opravnou položkou na stratu určenou v súlade s oddielom 5.5;

| ii) | sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 51.1) zníženou (ak je to potrebné) o kumulovanú hodnotu príjmov vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15. |
| --- | --- |

ii)

sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 51.1) zníženou (ak je to potrebné) o kumulovanú hodnotu príjmov vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15.

| e) | podmieneného plnenia, ktoré nadobúdateľ vykazuje v rámci podnikovej kombinácie, na ktorú sa vzťahuje IFRS 3. Takéto podmienené plnenie sa následne oceňuje reálnou hodnotou, pričom zmeny sa vykazujú vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

e)

podmieneného plnenia, ktoré nadobúdateľ vykazuje v rámci podnikovej kombinácie, na ktorú sa vzťahuje IFRS 3. Takéto podmienené plnenie sa následne oceňuje reálnou hodnotou, pričom zmeny sa vykazujú vo výsledku hospodárenia.

Možnosť určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 4.2.2. | Účtovná jednotka môže pri prvotnom vykázaní neodvolateľne určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, keď to umožňuje odsek 43.5 alebo keď sú výsledkom takéhoto určenia relevantnejšie informácie, pretože sa nimi buď:








  a) | eliminuje alebo výrazne znižuje nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania (niekedy nazývaná „účtovný nesúlad“), ktorá by inak vyplynula z ocenenia aktív alebo záväzkov alebo vykázania ziskov alebo strát z nich na iných základoch (pozri odseky B4.1.29 až B4.1.32), alebo |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

a)

eliminuje alebo výrazne znižuje nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania (niekedy nazývaná „účtovný nesúlad“), ktorá by inak vyplynula z ocenenia aktív alebo záväzkov alebo vykázania ziskov alebo strát z nich na iných základoch (pozri odseky B4.1.29 až B4.1.32), alebo

| b) | skupina finančných záväzkov alebo finančných aktív a finančných záväzkov sa riadi a jej výkonnosť sa hodnotí na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumentovanou stratégiou riadenia rizika alebo investovania a informácie o skupine sa poskytujú na tomto základe interne kľúčovému riadiacemu personálu účtovnej jednotky (podľa vymedzenia v IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách), napríklad predstavenstvu účtovnej jednotky a výkonnému riaditeľovi (pozri odseky B4.1.33 až B4.1.36). |
| --- | --- |

b)

skupina finančných záväzkov alebo finančných aktív a finančných záväzkov sa riadi a jej výkonnosť sa hodnotí na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumentovanou stratégiou riadenia rizika alebo investovania a informácie o skupine sa poskytujú na tomto základe interne kľúčovému riadiacemu personálu účtovnej jednotky (podľa vymedzenia v IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách), napríklad predstavenstvu účtovnej jednotky a výkonnému riaditeľovi (pozri odseky B4.1.33 až B4.1.36).

4.3   VLOŽENÉ DERIVÁTY

| 4.3.1. | Vložený derivát je zložkou hybridnej zmluvy, ktorá obsahuje aj nederivátovú hostiteľskú zmluvu – pričom účinkom je, že niektoré peňažné toky kombinovaného nástroja sa menia podobným spôsobom ako pri samostatnom deriváte. Vložený derivát spôsobuje, že sa niektoré alebo všetky peňažné toky, ktoré by sa inak vyžadovali na základe zmluvy, menia podľa určenej úrokovej miery, ceny finančného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, indexu cien alebo sadzieb, úverového ratingu alebo úverového indexu alebo inej premennej za predpokladu, že v prípade nefinančnej premennej nie je daná premenná špecifická pre zmluvnú stranu. Derivát pripojený k finančnému nástroju, ktorý sa však dá zmluvne previesť nezávisle od uvedeného nástroja, alebo ktorý má inú protistranu, sa nepovažuje za vložený derivát, ale za samostatný finančný nástroj. |
| --- | --- |

4.3.1.

Hybridné zmluvy s hostiteľskými zmluvami s finančnými aktívami

| 4.3.2. | Ak hybridná zmluva obsahuje hostiteľskú zmluvu, ktorá je aktívom v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, účtovná jednotka uplatňuje požiadavky odsekov 4.1.1 až 4.1.5 na celú hybridnú zmluvu. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ostatné hybridné zmluvy

| 4.3.3. | Ak hybridná zmluva obsahuje hostiteľskú zmluvu, ktorá nie je aktívom v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, vložený derivát sa oddelí od hostiteľskej zmluvy a účtuje sa ako derivát podľa tohto štandardu výlučne v prípade, keď:








  a) | ekonomické charakteristiky a riziká vloženého derivátu nie sú úzko súvisiace s ekonomickými charakteristikami a rizikami hostiteľskej zmluvy (pozri odseky B4.3.5 a B4.3.8); |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

a)

ekonomické charakteristiky a riziká vloženého derivátu nie sú úzko súvisiace s ekonomickými charakteristikami a rizikami hostiteľskej zmluvy (pozri odseky B4.3.5 a B4.3.8);

| b) | samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vložený derivát by spĺňal definíciu derivátu a |
| --- | --- |

b)

samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vložený derivát by spĺňal definíciu derivátu a

| c) | hybridná zmluva sa neoceňuje reálnou hodnotou so zmenami reálnej hodnoty vykazovanými vo výsledku hospodárenia (t. j. derivát, ktorý je vložený do finančného záväzku oceňovaného reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, sa neoddeľuje). |
| --- | --- |

c)

hybridná zmluva sa neoceňuje reálnou hodnotou so zmenami reálnej hodnoty vykazovanými vo výsledku hospodárenia (t. j. derivát, ktorý je vložený do finančného záväzku oceňovaného reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, sa neoddeľuje).

| 4.3.4. | Ak sa vložený derivát oddelí, hostiteľská zmluva sa účtuje v súlade s príslušnými štandardmi. V tomto štandarde sa nestanovuje, či sa vložený derivát prezentuje samostatne vo výkaze o finančnej situácii. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Napriek ustanoveniam odsekov 4.3.3 a 4.3.4 platí, že ak zmluva obsahuje jeden alebo viac vložených derivátov a hostiteľská zmluva nie je aktívom v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, účtovná jednotka môže určiť celú hybridnú zmluvu za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia s výnimkou prípadu, keď:








  a) | vložený derivát (vložené deriváty) výrazne nemenia peňažné toky, ktoré by sa inak požadovali podľa zmluvy, alebo |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

a)

vložený derivát (vložené deriváty) výrazne nemenia peňažné toky, ktoré by sa inak požadovali podľa zmluvy, alebo

| b) | na základe stručnej analýzy alebo aj bez analýzy je jasné, že keď sa podobný hybridný nástroj posudzuje prvýkrát, oddelenie vloženého derivátu (vložených derivátov) je zakázané, napríklad opcia na predčasné splatenie vložená do úveru, ktorá povoľuje držiteľovi predčasne splatiť úver vo výške približne jeho amortizovanej hodnoty. |
| --- | --- |

b)

na základe stručnej analýzy alebo aj bez analýzy je jasné, že keď sa podobný hybridný nástroj posudzuje prvýkrát, oddelenie vloženého derivátu (vložených derivátov) je zakázané, napríklad opcia na predčasné splatenie vložená do úveru, ktorá povoľuje držiteľovi predčasne splatiť úver vo výške približne jeho amortizovanej hodnoty.

| 4.3.6. | Ak účtovná jednotka musí podľa tohto štandardu oddeliť vložený derivát od jeho hostiteľskej zmluvy, ale nedokáže samostatne oceniť vložený derivát buď pri jeho nadobudnutí, alebo na konci následného obdobia finančného vykazovania, určí celú hybridnú zmluvu za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Ak účtovná jednotka nie je schopná spoľahlivo oceniť vložený derivát reálnou hodnotou na základe jeho zmluvných podmienok, reálnou hodnotou vloženého derivátu je rozdiel medzi reálnou hodnotou hybridnej zmluvy a reálnou hodnotou hostiteľskej zmluvy. Ak účtovná jednotka nedokáže oceniť vložený derivát reálnou hodnotou pomocou tejto metódy, uplatní sa odsek 43.6 a hybridná zmluva sa určí za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4   REKLASIFIKÁCIA

| 4.4.1. | Účtovná jednotka reklasifikuje všetky dotknuté finančné aktíva v súlade s odsekmi 4.1.1 až 4.1.4 výlučne vtedy, keď zmení svoj obchodný model riadenia finančných aktív. Pozri odseky 5.6.1 až 5.6.7, B4.4.1 až B4.4.3 a B5.6.1 až B5.6.2, kde sa nachádza ďalšie usmernenie k reklasifikácii finančných aktív. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Finančné záväzky účtovná jednotka reklasifikovať nesmie. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Reklasifikáciou na účely odsekov 4.4.1 až 4.4.2 nie sú tieto zmeny okolností:






  a) | položka, ktorá bola predtým určeným a efektívnym zabezpečovacím nástrojom v zabezpečení peňažných tokov alebo zabezpečení čistej investície, už nespĺňa podmienky, aby sa považovala za takýto nástroj; |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

a)

položka, ktorá bola predtým určeným a efektívnym zabezpečovacím nástrojom v zabezpečení peňažných tokov alebo zabezpečení čistej investície, už nespĺňa podmienky, aby sa považovala za takýto nástroj;

| b) | položka sa stane určeným a efektívnym zabezpečovacím nástrojom v zabezpečení peňažných tokov alebo zabezpečení čistej investície a |
| --- | --- |

b)

položka sa stane určeným a efektívnym zabezpečovacím nástrojom v zabezpečení peňažných tokov alebo zabezpečení čistej investície a

| c) | zmeny ocenenia v súlade s oddielom 6.7. |
| --- | --- |

c)

zmeny ocenenia v súlade s oddielom 6.7.

KAPITOLA 5   Oceňovanie

5.1   PRVOTNÉ OCENENIE

| 5.1.1. | Okrem obchodných pohľadávok patriacich do rozsahu pôsobnosti odseku 5.1.3 oceňuje účtovná jednotka pri prvotnom vykázaní finančné aktívum alebo finančný záväzok jeho reálnou hodnotou plus alebo mínus (v prípade, že finančné aktívum alebo finančný záväzok nie sú oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia) transakčné náklady, ktoré pripadajú na nadobudnutie finančného aktíva alebo vydanie finančného záväzku. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1A | Ak sa však reálna hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, účtovná jednotka uplatní odsek B5.1.2A. |
| --- | --- |

5.1.1A

| 5.1.2. | Ak účtovná jednotka používa pre aktívum, ktoré sa následne oceňuje v amortizovanej hodnote, účtovanie k dátumu vysporiadania, takéto aktívum sa prvotne vykáže v jeho reálnej hodnote k dátumu uskutočnenia obchodu (pozri odseky B3.1.3 až B3.1.6). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Napriek požiadavke odseku 5.1.1 platí, že obchodné pohľadávky, ktoré neobsahujú významnú zložku financovania (stanovenú v súlade s IFRS 15), účtovná jednotka pri prvotnom vykázaní oceňuje ich transakčnou cenou (v zmysle vymedzia v IFRS 15). |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2   NÁSLEDNÉ OCEŇOVANIE FINANČNÝCH AKTÍV

| 5.2.1. | Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančné aktívum v súlade s odsekmi 4.1.1 až 4.1.5 takto:








  a) | v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

a)

v amortizovanej hodnote;

| b) | reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo |
| --- | --- |

b)

reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo

| c) | reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

c)

reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia.

| 5.2.2. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky oddielu 5.5 týkajúce sa zníženia hodnoty na finančné aktíva, ktoré sa oceňujú v amortizovanej hodnote v súlade s odsekom 4.1.2, a na finančné aktíva, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky účtovania zabezpečenia podľa odsekov 6.5.8 až 6.5.14 (a prípadne podľa odsekov 89 až 94 štandardu IAS 39 pri účtovaní zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika) na finančné aktívum, ktoré je určené za zabezpečenú položku (1). |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3   NÁSLEDNÉ OCEŇOVANIE FINANČNÝCH ZÁVÄZKOV

| 5.3.1. | Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka oceňuje finančný záväzok v súlade s odsekmi 4.2.1 až 4.2.2. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky účtovania zabezpečenia podľa odsekov 6.5.8 až 6.5.14 (a prípadne podľa odsekov 89 až 94 štandardu IAS 39 pri účtovaní zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika) na finančný záväzok, ktorý je určený za zabezpečenú položku. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4   OCEŇOVANIE V AMORTIZOVANEJ HODNOTE

Finančné aktíva

Metóda efektívnej úrokovej miery

| 5.4.1. | Úrokové výnosy sa vypočítavajú metódou efektívnej úrokovej miery (pozri dodatok A a odseky B5.4.1 až B5.4.7). Výpočet sa vykonáva tak, že na hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva sa uplatní efektívna úroková miera, pričom výnimku tvoria:








  a) | kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva. Pri týchto finančných aktívach účtovná jednotka použije úverovo upravenú efektívnu úrokovú mieru, ktorú uplatní na amortizovanú hodnotu finančného aktíva z prvotného vykázania. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

a)

kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva. Pri týchto finančných aktívach účtovná jednotka použije úverovo upravenú efektívnu úrokovú mieru, ktorú uplatní na amortizovanú hodnotu finančného aktíva z prvotného vykázania.

| b) | finančné aktíva, ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami, ale úverovo znehodnotenými finančnými aktívami sa následne stali. Pri týchto finančných aktívach účtovná jednotka použije efektívnu úrokovú mieru, ktorú v následných obdobiach vykazovania uplatní na amortizovanú hodnotu finančného aktíva. |
| --- | --- |

b)

finančné aktíva, ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami, ale úverovo znehodnotenými finančnými aktívami sa následne stali. Pri týchto finančných aktívach účtovná jednotka použije efektívnu úrokovú mieru, ktorú v následných obdobiach vykazovania uplatní na amortizovanú hodnotu finančného aktíva.

| 5.4.2. | Účtovná jednotka, ktorá v období vykazovania vypočítava úrokové výnosy tak, že na amortizovanú hodnotu finančného aktíva uplatňuje efektívnu úrokovú mieru v súlade s odsekom 5.4.1 písm. b), v následných obdobiach vykazovania vypočíta úrokové výnosy tak, že efektívnu úrokovú mieru uplatní na hrubú účtovnú hodnotu, ak sa úverové riziko súvisiace s finančným nástrojom zlepší do tej miery, že finančné aktívum už nie je úverovo znehodnotené a toto zlepšenie možno objektívne prisúdiť udalosti, ku ktorej došlo po tom, ako boli uplatnené požiadavky odseku 5.4.1 písm. b) (ako napríklad zlepšenie úverového ratingu dlžníka). |
| --- | --- |

5.4.2.

Zmena zmluvných peňažných tokov

| 5.4.3. | Keď dôjde k opätovnému prerokovaniu alebo inej zmene zmluvných peňažných tokov z finančného aktíva a opätovné prerokovanie alebo zmena nevedú k ukončeniu vykazovania uvedeného finančného aktíva v súlade s týmto štandardom, účtovná jednotka prepočíta hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva a vo výsledku hospodárenia vykáže zisk alebo stratu zo zmeny podmienok. Hrubá účtovná hodnota finančného aktíva sa prepočítava ako súčasná hodnota opätovne prerokovaných alebo zmenených zmluvných peňažných tokov, ktoré sú diskontované pôvodnou efektívnou úrokovou mierou finančného aktíva (alebo úverovo upravenou efektívnou úrokovou mierou pre kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva) alebo, keď je to vhodné, revidovanou efektívnou úrokovou mierou vypočítanou v súlade s odsekom 6.5.10. Akékoľvek vzniknuté náklady alebo poplatky upravujú účtovnú hodnotu zmeneného finančného aktíva a amortizujú sa počas zostávajúcej doby zmeneného finančného aktíva. |
| --- | --- |

5.4.3.

Odpisovanie

| 5.4.4. | Účtovná jednotka priamo zníži hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva, keď účtovná jednotka primerane neočakáva, že finančné aktívum spätne získa ako celok alebo čiastočne. Odpísanie predstavuje udalosť ukončenia vykazovania [pozri odsek B3.2.16 písm. r)]. |
| --- | --- |

5.4.4.

5.5   ZNÍŽENIE HODNOTY

Vykazovanie očakávaných úverových strát

Všeobecný prístup

| 5.5.1. | Účtovná jednotka vykazuje opravnú položku na stratu pre očakávané úverové straty z finančného aktíva, ktoré sa oceňuje v súlade s odsekmi 4.1.2 alebo 4.1.2A, lízingovej pohľadávky, zmluvného aktíva alebo úverového prísľubu a zmluvy o finančnej záruke, na ktoré sa uplatňujú požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty v súlade s odsekmi 2.1 písm. g), 4.2.1 písm. c) alebo 4.2.1 písm. d). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty na vykazovanie a oceňovanie opravnej položky na stratu pri finančných aktívach, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A. Opravná položka na stratu sa však vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku a neznižuje účtovnú hodnotu finančného aktíva vo výkaze o finančnej situácii. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Pod podmienkou odsekov 5.5.13 až 5.5.16 účtovná jednotka ku každému dátumu vykazovania oceňuje opravnú položku na stratu pri finančnom nástroji v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, ak sa úverové riziko vyplývajúce z daného finančného nástroja od prvotného vykázania výrazne zvýšilo. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Cieľom požiadaviek týkajúcich sa zníženia hodnoty je vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti pre všetky finančné nástroje, pri ktorých došlo od prvotného vykázania k výraznému zvýšeniu úverového rizika – či už posudzovaného jednotlivo alebo kolektívne – s ohľadom na všetky primerané a preukázateľné informácie vrátane tých, ktoré sú zamerané na budúcnosť. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Pod podmienkou odsekov 5.5.13 až 5.5.16, ak od prvotného vykázania nedošlo k dátumu vykazovania k výraznému zvýšeniu úverového rizika vyplývajúceho z finančného nástroja, účtovná jednotka oceňuje opravnú položku na stratu pre uvedený finančný nástroj v hodnote, ktorá sa rovná 12-mesačným očakávaným úverovým stratám. |
| --- | --- |

5.5.5.

| 5.5.6. | Pre úverové prísľuby a zmluvy o finančných zárukách sa za dátum, keď sa účtovná jednotka stane stranou neodvolateľného prísľubu, považuje dátum prvotného vykázania na účely uplatnenia požiadaviek týkajúcich sa zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

5.5.6.

| 5.5.7. | Ak účtovná jednotka ocenila opravnú položku na stratu pre finančný nástroj v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti v predchádzajúcom období vykazovania, no k súčasnému dátumu vykazovania určí, že ustanovenie odseku 5.5.3 už nie je splnené, účtovná jednotka oceňuje opravnú položku na stratu v hodnote, ktorá sa rovná 12-mesačným očakávaným úverovým stratám k súčasnému dátumu vykazovania. |
| --- | --- |

5.5.7.

| 5.5.8. | Účtovná jednotka vykazuje vo výsledku hospodárenia ako zisk alebo stratu zo zníženia hodnoty hodnotu očakávaných úverových strát (alebo zrušenie takýchto strát), ktorá je nutná na úpravu opravnej položky na stratu k dátumu vykazovania na výšku, ktorej vykázanie je povinné v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

5.5.8.

Stanovenie výrazných zvýšení úverového rizika

| 5.5.9. | Ku každému dátumu vykazovania účtovná jednotka posudzuje, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika vyplývajúceho z finančného nástroja. Pri uskutočňovaní toho posúdenia účtovná jednotka používa namiesto zmeny výšky očakávaných úverových strát zmenu rizika výskytu zlyhania počas očakávanej životnosti finančného nástroja. Keď účtovná jednotka uskutočňuje toto posúdenie, porovná riziko výskytu zlyhania pri finančnom nástroji k dátumu vykazovania s rizikom výskytu zlyhania pri finančnom nástroji k dátumu prvotného vykázania a zohľadní primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré svedčia o výrazných zvýšeniach úverového rizika od prvotného vykázania. |
| --- | --- |

5.5.9.

| 5.5.10. | Účtovná jednotka môže predpokladať, že úverové riziko vyplývajúce z finančného nástroja sa od prvotného vykázania výrazne nezvýšilo, ak bolo stanovené, že finančný nástroj má k dátumu vykazovania nízke úverové riziko (pozri odseky B5.5.22 až B5.5.24). |
| --- | --- |

5.5.10.

| 5.5.11. | Ak sú bez neprimeraných nákladov alebo úsilia k dispozícii na budúcnosť zamerané primerané a preukázateľné informácie, účtovná jednotka sa pri stanovovaní toho, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, nemôže spoliehať výlučne na informácie o stave po splatnosti. Ak však informácie, ktoré sú viac zamerané na budúcnosť než informácie o stave po splatnosti (buď jednotlivo alebo kolektívne), nie sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, účtovná jednotka môže použiť minulé informácie s cieľom stanoviť, či od prvotného vykázania došlo k výrazným zvýšeniam úverového rizika. Bez ohľadu na spôsob, akým účtovná jednotka posudzuje výrazné zvýšenia úverového rizika, existuje vyvrátiteľná domnienka, že úverové riziko vyplývajúce z finančného aktíva sa od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, keď sú zmluvné platby viac než 30 dní po splatnosti. Účtovná jednotka môže túto domnienku vyvrátiť, ak má primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré preukazujú, že úverové riziko sa od prvotného vykázania výrazne nezvýšilo aj napriek tomu, že zmluvné platby sú viac než 30 dní po splatnosti. Keď účtovná jednotka stanoví, že došlo k výrazným zvýšeniam úverového rizika pred tým, ako zmluvné platby prekročili 30 dní po splatnosti, vyvrátiteľná domnienka sa neuplatňuje. |
| --- | --- |

5.5.11.

Zmenené finančné aktíva

| 5.5.12. | Ak zmluvné peňažné toky z finančného aktíva boli opätovne prerokované alebo zmenené a vykazovanie finančného aktíva nebolo ukončené, účtovná jednotka posúdi, či došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika vyplývajúceho z finančného nástroja v súlade s odsekom 5.5.3 tak, že porovná:






  a) | riziko výskytu zlyhania k dátumu vykazovania (na základe zmenených zmluvných podmienok) a |
| --- | --- | --- |

5.5.12.

a)

riziko výskytu zlyhania k dátumu vykazovania (na základe zmenených zmluvných podmienok) a

| b) | riziko výskytu zlyhania k prvotnému vykázaniu (na základe pôvodných, nezmenených zmluvných podmienok). |
| --- | --- |

b)

riziko výskytu zlyhania k prvotnému vykázaniu (na základe pôvodných, nezmenených zmluvných podmienok).

Kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva

| 5.5.13. | Napriek ustanoveniam odsekov 5.5.3 a 5.5.5 účtovná jednotka k dátumu vykazovania vykazuje len kumulované zmeny očakávaných úverových strát počas celej životnosti od prvotného vykázania ako opravnú položku na stratu pre kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva. |
| --- | --- |

5.5.13.

| 5.5.14. | Ku každému dátumu vykazovania účtovná jednotka vykazuje vo výsledku hospodárenia výšku zmeny očakávaných úverových strát počas celej životnosti ako zisk alebo stratu zo zníženia hodnoty. Účtovná jednotka vykazuje priaznivé zmeny očakávaných úverových strát počas celej životnosti ako zisk zo zníženia hodnoty aj vtedy, keď sú očakávané úverové straty počas celej životnosti nižšie než výška očakávaných úverových strát, ktoré boli pri prvotnom vykázaní zahrnuté do odhadovaných peňažných tokov. |
| --- | --- |

5.5.14.

Zjednodušený prístup pre obchodné pohľadávky, zmluvné aktíva a lízingové pohľadávky

| 5.5.15. | Napriek ustanoveniam odsekov 5.5.3 a 5.5.5 účtovná jednotka vždy oceňuje opravnú položku na stratu v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti pre:








  a) | obchodné pohľadávky alebo zmluvné aktíva, ktoré sú výsledkom transakcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 15 a ktoré:








  i) | neobsahujú významnú zložku financovania (alebo keď účtovná jednotka uplatňuje praktickú pomôcku na zmluvy, ktoré sú na jeden rok alebo menej) v súlade s IFRS 15; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.15.

a)

obchodné pohľadávky alebo zmluvné aktíva, ktoré sú výsledkom transakcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 15 a ktoré:

i)

neobsahujú významnú zložku financovania (alebo keď účtovná jednotka uplatňuje praktickú pomôcku na zmluvy, ktoré sú na jeden rok alebo menej) v súlade s IFRS 15; alebo

| ii) | obsahujú významnú zložku financovania v súlade s IFRS 15, ak si účtovná jednotka za svoju účtovnú politiku zvolí oceňovanie opravnej položky na stratu v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. Táto účtovná politika sa uplatňuje na všetky takéto obchodné pohľadávky alebo zmluvné aktíva, no možno ju uplatniť oddelene na obchodné pohľadávky a zmluvné aktíva. |
| --- | --- |

ii)

obsahujú významnú zložku financovania v súlade s IFRS 15, ak si účtovná jednotka za svoju účtovnú politiku zvolí oceňovanie opravnej položky na stratu v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. Táto účtovná politika sa uplatňuje na všetky takéto obchodné pohľadávky alebo zmluvné aktíva, no možno ju uplatniť oddelene na obchodné pohľadávky a zmluvné aktíva.

| b) | lízingové pohľadávky, ktoré sú výsledkom transakcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IAS 17, ak si účtovná jednotka za svoju účtovnú politiku zvolí oceňovanie opravnej položky na stratu v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. Táto účtovná politika sa uplatňuje na všetky lízingové pohľadávky, no možno ju uplatniť oddelene na pohľadávky z finančného a operatívneho lízingu. |
| --- | --- |

b)

lízingové pohľadávky, ktoré sú výsledkom transakcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IAS 17, ak si účtovná jednotka za svoju účtovnú politiku zvolí oceňovanie opravnej položky na stratu v hodnote, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. Táto účtovná politika sa uplatňuje na všetky lízingové pohľadávky, no možno ju uplatniť oddelene na pohľadávky z finančného a operatívneho lízingu.

| 5.5.16. | Účtovná jednotka si účtovnú politiku môže zvoliť navzájom nezávisle pre obchodné pohľadávky, lízingové pohľadávky a zmluvné aktíva. |
| --- | --- |

5.5.16.

Oceňovanie očakávaných úverových strát

| 5.5.17. | Účtovná jednotka oceňuje očakávané úverové straty finančného nástroja spôsobom, v ktorom sa odzrkadľuje:








  a) | nezaujatá a pravdepodobnosťou vážená výška, ktorá sa stanovuje posúdením viacerých možných výsledkov; |
| --- | --- | --- |

5.5.17.

a)

nezaujatá a pravdepodobnosťou vážená výška, ktorá sa stanovuje posúdením viacerých možných výsledkov;

| b) | časová hodnota peňazí a |
| --- | --- |

b)

časová hodnota peňazí a

| c) | primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dátumu vykazovania k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia o minulých udalostiach, súčasných podmienkach a prognózach budúcich hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

c)

primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dátumu vykazovania k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia o minulých udalostiach, súčasných podmienkach a prognózach budúcich hospodárskych podmienok.

| 5.5.18. | Pri oceňovaní očakávaných úverových strát účtovná jednotka nemusí nevyhnutne identifikovať každý možný scenár. Musí však zohľadniť riziko alebo pravdepodobnosť toho, že dôjde k úverovej strate, a to tak, že zohľadní možnosť, že k úverovej strate dôjde, a možnosť, že k úverovej strate nedôjde, a to aj vtedy, ak je pravdepodobnosť výskytu úverovej straty veľmi nízka. |
| --- | --- |

5.5.18.

| 5.5.19. | Maximálnym obdobím, ktoré treba pri oceňovaní očakávaných úverových strát zohľadniť, je maximálne zmluvné obdobie (vrátane možností na jeho predĺženie), počas ktorého je účtovná jednotka vystavená úverovému riziku, a nie dlhšie obdobie, aj ak by toto dlhšie obdobie bolo v súlade s obchodnou praxou. |
| --- | --- |

5.5.19.

| 5.5.20. | Niektoré finančné nástroje však zahŕňajú tak úverovú zložku, ako aj zložku nevyčerpaného prísľubu, pričom zmluvná možnosť účtovnej jednotky požadovať splatenie a zrušiť nevyčerpaný prísľub neobmedzuje expozíciu účtovnej jednotky voči úverovým stratám do zmluvnej výpovednej lehoty. Pri takýchto finančných nástrojoch – a len pri takýchto finančných nástrojoch – účtovná jednotka oceňuje očakávané úverové straty počas obdobia, počas ktorého je účtovná jednotka vystavená úverovému riziku a očakávané úverové straty by sa nezmiernili opatreniami na riadenie úverového rizika ani vtedy, keď toto obdobie presahuje maximálne zmluvné obdobie. |
| --- | --- |

5.5.20.

5.6   REKLASIFIKÁCIA FINANČNÝCH AKTÍV

| 5.6.1. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktíva v súlade s odsekom 4.4.1, reklasifikáciu uplatňuje prospektívne od dátumu reklasifikácie. Účtovná jednotka neprehodnocuje žiadne predtým vykázané zisky, straty (vrátane ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty) ani úroky. V odsekoch 5.6.2 až 5.6.7 sú uvedené požiadavky na reklasifikácie. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, jeho reálna hodnota sa oceňuje k dátumu reklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúca z rozdielu medzi predchádzajúcou amortizovanou hodnotou finančného aktíva a reálnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia do kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote, jeho reálna hodnota k dátumu reklasifikácie sa stáva jeho novou hrubou účtovnou hodnotou. (Pozri odsek B5.6.2, kde sa nachádza usmernenie k spôsobu stanovovania efektívnej úrokovej miery a opravnej položky na stratu k dátumu reklasifikácie.) |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, jeho reálna hodnota sa oceňuje k dátumu reklasifikácie. Akýkoľvek zisk alebo strata vyplývajúca z rozdielu medzi predchádzajúcou amortizovanou hodnotou finančného aktíva a reálnou hodnotou sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Efektívna úroková miera a oceňovanie očakávaných úverových strát sa v dôsledku reklasifikácie neupravujú. (Pozri odsek B5.6.1.) |
| --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku do kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote, finančné aktívum sa reklasifikuje v jeho reálnej hodnote k dátumu reklasifikácie. Kumulovaný zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných súčastiach komplexného výsledku, sa však z vlastného imania odstránia a upravia s ohľadom na reálnu hodnotu finančného aktíva k dátumu reklasifikácie. V dôsledku toho sa finančné aktívum k dátumu reklasifikácie oceňuje tak, akoby bolo vždy oceňované v amortizovanej hodnote. Táto úprava má vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku, no nemá vplyv na výsledok hospodárenia, a preto nejde o reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky). Efektívna úroková miera a oceňovanie očakávaných úverových strát sa v dôsledku reklasifikácie neupravujú. (Pozri odsek B5.6.1.) |
| --- | --- |

5.6.5.

| 5.6.6. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, finančné aktívum sa naďalej oceňuje reálnou hodnotou. (Pozri odsek B5.6.2, kde sa nachádza usmernenie k spôsobu stanovovania efektívnej úrokovej miery a opravnej položky na stratu k dátumu reklasifikácie.) |
| --- | --- |

5.6.6.

| 5.6.7. | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, finančné aktívum sa naďalej oceňuje reálnou hodnotou. Kumulovaný zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných súčastiach komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) k dátumu reklasifikácie. |
| --- | --- |

5.6.7.

5.7   ZISKY A STRATY

| 5.7.1. | Zisk alebo strata z finančného aktíva alebo finančného záväzku, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou, sa vykazujú vo výsledku hospodárenia okrem prípadu, keď:








  a) | sú súčasťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odseky 6.5.8 až 6.5.14 a prípadne odseky 89 až 94 štandardu IAS 39 vo vzťahu k účtovaniu zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika); |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

a)

sú súčasťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odseky 6.5.8 až 6.5.14 a prípadne odseky 89 až 94 štandardu IAS 39 vo vzťahu k účtovaniu zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika);

| b) | sú investíciou do nástroja vlastného imania a účtovná jednotka sa rozhodla prezentovať zisky a straty z tejto investície v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5; |
| --- | --- |

b)

sú investíciou do nástroja vlastného imania a účtovná jednotka sa rozhodla prezentovať zisky a straty z tejto investície v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5;

| c) | sú finančným záväzkom určeným za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a účtovná jednotka musí prezentovať účinky zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7; alebo |
| --- | --- |

c)

sú finančným záväzkom určeným za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a účtovná jednotka musí prezentovať účinky zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7; alebo

| d) | sú finančným aktívom oceňovaným reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A a účtovná jednotka musí vykazovať niektoré zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.10. |
| --- | --- |

d)

sú finančným aktívom oceňovaným reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A a účtovná jednotka musí vykazovať niektoré zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.10.

| 5.7.1A | Dividendy sa vykazujú vo výsledku hospodárenia iba vtedy, keď:






  a) | sa stanoví právo účtovnej jednotky prijať platbu dividendy; |
| --- | --- | --- |

5.7.1A

a)

sa stanoví právo účtovnej jednotky prijať platbu dividendy;

| b) | je pravdepodobné, že do účtovnej jednotky budú plynúť ekonomické úžitky spojené s dividendou, a |
| --- | --- |

b)

je pravdepodobné, že do účtovnej jednotky budú plynúť ekonomické úžitky spojené s dividendou, a

| c) | výšku dividendy možno spoľahlivo oceniť. |
| --- | --- |

c)

výšku dividendy možno spoľahlivo oceniť.

| 5.7.2. | Zisk alebo strata z finančného aktíva, ktoré sa oceňuje v amortizovanej hodnote a nie je súčasťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odseky 6.5.8 až 6.5.14 a prípadne odseky 89 až 94 štandardu IAS 39 pre účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika), sa vykazuje vo výsledku hospodárenia, keď sa vykazovanie finančného aktíva ukončí, aktívum sa reklasifikuje v súlade s odsekom 5.6.2, počas procesu amortizácie alebo s cieľom vykázať zisky alebo straty zo zníženia hodnoty. Účtovná jednotka uplatňuje odseky 5.6.2 a 5.6.4, ak reklasifikuje finančné aktíva z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote. Zisk alebo strata z finančného záväzku, ktorý sa oceňuje v amortizovanej hodnote a nie je súčasťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odseky 6.5.8 až 6.5.14 a prípadne odseky 89 až 94 štandardu IAS 39 vo vzťahu k účtovaniu zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika), sa vykazuje vo výsledku hospodárenia, keď sa vykazovanie finančného záväzku ukončí a počas procesu amortizácie. (Pozri odsek B5.7.2, kde sa nachádza usmernenie ku kurzovým ziskom alebo stratám.) |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Zisk alebo strata z finančných aktív alebo finančných záväzkov, ktoré sú zabezpečenými položkami v zabezpečovacom vzťahu, sa vykazujú v súlade s odsekmi 6.5.8 až 6.5.14 a prípadne s odsekmi 89 až 94 štandardu IAS 39 vo vzťahu k účtovaniu zabezpečenia reálnej hodnoty v prípade zabezpečenia portfólia úrokového rizika. |
| --- | --- |

5.7.3.

| 5.7.4. | Ak účtovná jednotka vykazuje finančné aktíva používajúc účtovanie k dátumu vysporiadania (pozri odseky 3.1.2, B3.1.3 a B3.1.6), akákoľvek zmena v reálnej hodnote aktíva, ktoré má byť prijaté počas obdobia medzi dátumom uskutočnenia obchodu a dátumom vysporiadania, sa nevykazuje pre tie aktíva, ktoré sú oceňované v amortizovanej hodnote. Pokiaľ však ide o aktíva oceňované reálnou hodnotou, zmena v reálnej hodnote sa vykazuje vo výsledku hospodárenia alebo prípadne v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.1. Za dátum uskutočnenia obchodu sa považuje dátum prvotného vykázania na účely uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

5.7.4.

Investície do nástrojov vlastného imania

| 5.7.5. | Pri prvotnom vykázaní sa účtovná jednotka môže neodvolateľne rozhodnúť, že v ostatných súčastiach komplexného výsledku bude prezentovať následné zmeny reálnej hodnoty investície do nástroja vlastného imania v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, ktorý nie je ani držaný na obchodovanie, ani podmieneným plnením, ktoré nadobúdateľ vykazuje v podnikovej kombinácii, na ktorú sa vzťahuje IFRS 3. (Pozri odsek B5.7.3, kde sa nachádza usmernenie ku kurzovým ziskom alebo stratám.) |
| --- | --- |

5.7.5.

| 5.7.6. | Ak účtovná jednotka urobí rozhodnutie podľa odseku 5.7.5, vo výsledku hospodárenia vykazuje dividendy z uvedenej investície v súlade s odsekom 5.7.1A. |
| --- | --- |

5.7.6.

Záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 5.7.7. | Zisk alebo stratu z finančného záväzku, ktoré je určený za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 alebo odsekom 4.3.5, prezentuje účtovná jednotka takto:








  a) | Výška zmeny reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku, sa prezentuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20) a |
| --- | --- | --- |

5.7.7.

a)

Výška zmeny reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku, sa prezentuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20) a

| b) | zostávajúca výška zmeny reálnej hodnoty záväzku sa prezentuje vo výsledku hospodárenia, |
| --- | --- |

b)

zostávajúca výška zmeny reálnej hodnoty záväzku sa prezentuje vo výsledku hospodárenia,

s výnimkou prípadu, keď by zaobchádzanie s účinkami zmien úverového rizika daného záväzku opísanými v písmene a) viedlo k vytvoreniu alebo zväčšeniu účtovného nesúladu vo výsledku hospodárenia (pričom v takomto prípade sa uplatňuje odsek 57.8). Odseky B5.7.5 až B5.7.7 a B5.7.10 až B5.7.12 poskytujú usmernenie k stanovovaniu toho, či by došlo k vytvoreniu alebo zväčšeniu účtovného nesúladu.

| 5.7.8. | Ak by na základe požiadaviek odseku 5.7.7 došlo vo výsledku hospodárenia k vytvoreniu alebo zväčšeniu účtovného nesúladu, účtovná jednotka prezentuje všetky zisky alebo straty z daného záväzku (vrátane účinkov zmien úverového rizika daného záväzku) vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

5.7.8.

| 5.7.9. | Napriek požiadavkám odsekov 5.7.7 a 5.7.8 účtovná jednotka prezentuje vo výsledku hospodárenia všetky zisky a straty z úverových prísľubov a zmlúv o finančných zárukách, ktoré sú určené za oceňované cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

5.7.9.

Aktíva oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku

| 5.7.10. | Zisk alebo strata z finančného aktíva oceňovaného reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A sa vykazujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku, s výnimkou ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty (pozri oddiel 5.5) a kurzových ziskov a strát (pozri odseky B5.7.2 až B5.7.2A), a to až dovtedy, keď sa vykazovanie finančného aktíva neukončí alebo sa finančné aktívum nereklasifikuje. Keď dôjde k ukončeniu vykazovania finančného aktíva, kumulovaný zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných súčastiach komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). Ak sa finančné aktívum reklasifikuje z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, účtovná jednotka účtuje kumulovaný zisk alebo stratu, ktoré sa predtým vykazovali v ostatných súčastiach komplexného výsledku, v súlade s odsekmi 5.6.5 a 5.6.7. Úrok vypočítaný metódou efektívnej úrokovej miery sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

5.7.10.

| 5.7.11. | Ako je opísané v odseku 5.7.10, ak sa finančné aktívum oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A, sumy, ktoré sú vykázané vo výsledku hospodárenia, sú tie isté ako sumy, ktoré by sa boli vykázali vo výsledku hospodárenia, ak by sa finančné aktívum bolo ocenilo v amortizovanej hodnote. |
| --- | --- |

5.7.11.

KAPITOLA 6   Účtovanie zabezpečenia

6.1   CIEĽ A ROZSAH PÔSOBNOSTI ÚČTOVANIA ZABEZPEČENIA

| 6.1.1. | Cieľom účtovania zabezpečenia je uviesť v účtovnej závierke účinok tých činností riadenia rizík účtovnej jednotky, pri ktorých sa využívajú finančné nástroje na riadenie expozícií vyplývajúcich z osobitných rizík, ktoré by mohli mať vplyv na výsledok hospodárenia (alebo ostatné súčasti komplexného výsledku v prípade investícií do nástrojov vlastného imania, pri ktorých sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5). Tento prístup má za cieľ predstaviť kontext zabezpečovacích nástrojov, pri ktorých sa uplatňuje účtovanie zabezpečenia, s cieľom poskytnúť informácie o ich účele a účinku. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Účtovná jednotka sa môže rozhodnúť, že určí zabezpečovací vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou v súlade s odsekmi 6.2.1 až 6.3.7 a B6.2.1 až B6.3.25. Pri zabezpečovacích vzťahoch, ktoré spĺňajú kvalifikačné kritériá, účtovná jednotka účtuje zisk alebo stratu zo zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky v súlade s odsekmi 6.5.1 až 6.5.14 a B6.5.1 až B6.5.28. Keď je zabezpečená položka skupinou položiek, účtovná jednotka musí splniť dodatočné kritériá podľa odsekov 6.6.1 až 6.6.6 a B6.6.1 až B6.6.16. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Pri zabezpečení reálnej hodnoty úrokovej expozície portfólia finančných aktív alebo finančných záväzkov (a len pri takomto zabezpečení) môže účtovná jednotka namiesto požiadaviek tohto štandardu uplatniť požiadavky na účtovanie zabezpečenia štandardu IAS 39. V takom prípade musí účtovná jednotka zároveň uplatňovať osobitné požiadavky pre účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty pri zabezpečení portfólia úrokového rizika a za zabezpečenú položku určiť tú časť, ktorá je menovou sumou (pozri odseky 81A, 89A a AG114 až AG132 štandardu IAS 39). |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2   ZABEZPEČOVACIE NÁSTROJE

Nástroje spĺňajúce kritériá

| 6.2.1. | Derivát oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia možno určiť za zabezpečovací nástroj s výnimkou určitých vypísaných opcií (pozri odsek B6.2.4). |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Nederivátové finančné aktívum alebo nederivátový finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia možno určiť za zabezpečovací nástroj vtedy, keď nejde o finančný záväzok určený za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ktorého výška zmeny reálnej hodnoty, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku, je prezentovaná v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7. Pri zabezpečení kurzového rizika možno zložku kurzového rizika nederivátového finančného aktíva alebo nederivátového finančného záväzku určiť za zabezpečovací nástroj za predpokladu, že nejde o investíciu do nástroja vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla, že bude zmeny reálnej hodnoty prezentovať v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Na účely účtovania zabezpečenia sa za zabezpečovacie nástroje môžu určovať len zmluvy so stranou, ktorá je externá vo vzťahu k vykazujúcej účtovnej jednotke (t. j. externá vo vzťahu k skupine alebo individuálnej účtovnej jednotke, na ktoré sa vykazovanie vzťahuje). |
| --- | --- |

6.2.3.

Určovanie zabezpečovacích nástrojov

| 6.2.4. | Nástroj spĺňajúci kritériá sa za zabezpečovací nástroj musí určiť ako celok. Jediné povolené výnimky sú:






  a) | oddelenie vnútornej hodnoty a časovej hodnoty opčnej zmluvy, pričom za zabezpečovací nástroj sa určí iba zmena vnútornej hodnoty opcie a nie zmena jej časovej hodnoty (pozri odseky 6.5.15 a B6.5.29 až B6.5.33); |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

a)

oddelenie vnútornej hodnoty a časovej hodnoty opčnej zmluvy, pričom za zabezpečovací nástroj sa určí iba zmena vnútornej hodnoty opcie a nie zmena jej časovej hodnoty (pozri odseky 6.5.15 a B6.5.29 až B6.5.33);

| b) | oddelenie forwardového prvku a spotového prvku forwardovej zmluvy, pričom za zabezpečovací nástroj sa určí iba zmena hodnoty spotového prvku forwardovej zmluvy a nie forwardového prvku; podobne možno oddeliť a vylúčiť z určenia finančného nástroja za zabezpečovací nástroj kurzové bázické rozpätie (pozri odseky 6.5.16 a B6.5.34 až B6.5.39); a |
| --- | --- |

b)

oddelenie forwardového prvku a spotového prvku forwardovej zmluvy, pričom za zabezpečovací nástroj sa určí iba zmena hodnoty spotového prvku forwardovej zmluvy a nie forwardového prvku; podobne možno oddeliť a vylúčiť z určenia finančného nástroja za zabezpečovací nástroj kurzové bázické rozpätie (pozri odseky 6.5.16 a B6.5.34 až B6.5.39); a

| c) | časť celého zabezpečovacieho nástroja, ako napríklad 50 % nominálnej sumy, možno v rámci zabezpečovacieho vzťahu určiť za zabezpečovací nástroj. Za zabezpečovací nástroj však nemožno určiť časť jeho zmeny reálnej hodnoty, ktorá vyplýva iba z časti časového obdobia, počas ktorého nie je zabezpečovací nástroj nesplatený. |
| --- | --- |

c)

časť celého zabezpečovacieho nástroja, ako napríklad 50 % nominálnej sumy, možno v rámci zabezpečovacieho vzťahu určiť za zabezpečovací nástroj. Za zabezpečovací nástroj však nemožno určiť časť jeho zmeny reálnej hodnoty, ktorá vyplýva iba z časti časového obdobia, počas ktorého nie je zabezpečovací nástroj nesplatený.

| 6.2.5. | Účtovná jednotka môže spoločne posudzovať a spoločne určiť za zabezpečovací nástroj akúkoľvek kombináciu nasledovného (vrátane takých okolností, za ktorých sa riziko alebo riziká vyplývajúce z niektorých zabezpečovacích nástrojov kompenzujú rizikami vyplývajúcimi z iných):






  a) | deriváty alebo ich časť a |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

a)

deriváty alebo ich časť a

| b) | nederiváty alebo ich časť. |
| --- | --- |

b)

nederiváty alebo ich časť.

| 6.2.6. | Derivátový nástroj, ktorý v sebe kombinuje vypísanú opciu a nakúpenú opciu (napríklad úrokový collar), však nespĺňa kritérium zabezpečovacieho nástroja, ak je k dátumu určenia v skutočnosti čistou vypísanou opciou (okrem prípadu, keď spĺňa kritérium v súlade s odsekom B6.2.4). Podobne dva alebo viaceré nástroje (alebo ich časti) možno spoločne určiť za zabezpečovací nástroj výlučne vtedy, keď v kombinácii v skutočnosti nie sú k dátumu určenia čistou vypísanou opciou (okrem prípadu, keď spĺňa kritérium v súlade s odsekom B6.2.4). |
| --- | --- |

6.2.6.

6.3   ZABEZPEČENÉ POLOŽKY

Položky spĺňajúce kritériá

| 6.3.1. | Zabezpečenou položkou môže byť vykázané aktívum alebo záväzok, nevykázaná záväzná povinnosť, očakávaná transakcia alebo čistá investícia do zahraničnej prevádzky. Zabezpečenou položkou môže byť:








  a) | jediná položka alebo |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

a)

jediná položka alebo

| b) | skupina položiek (s výhradu odsekov 6.6.1 až 6.6.6 a B6.6.1 až B6.6.16). |
| --- | --- |

b)

skupina položiek (s výhradu odsekov 6.6.1 až 6.6.6 a B6.6.1 až B6.6.16).

Zabezpečenou položkou môže byť aj zložka takejto položky alebo skupiny položiek (pozri odseky 6.3.7 a B6.3.7 až B6.3.25).

| 6.3.2. | Zabezpečená položka musí byť spoľahlivo oceniteľná. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Ak je zabezpečenou položkou očakávaná transakcia (alebo jej zložka), uvedená transakcia musí byť vysoko pravdepodobná. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Agregovanú expozíciu, ktorá je kombináciou expozície, ktorá by mohla spĺňať kritériá zabezpečenej položky v súlade s odsekom 6.3.1, a derivátu, možno určiť za zabezpečenú položku (pozri odseky B6.3.3 až B6.3.4). Patrí sem očakávaná transakcia v rámci agregovanej expozície (t. j. nezáväzné, no očakávané budúce transakcie, ktoré by viedli k expozícii a derivátu), ak je uvedená agregovaná expozícia vysoko pravdepodobná a po jej výskyte, keď už teda nejde o očakávanú transakciu, je prípustná ako zabezpečená položka. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Na účely účtovania zabezpečenia možno za zabezpečené položky určiť len aktíva, záväzky, záväzné povinnosti alebo vysoko pravdepodobné očakávané transakcie s externou stranou vo vzťahu k vykazujúcej účtovnej jednotke. Účtovanie zabezpečenia možno uplatňovať na transakcie medzi účtovnými jednotkami v tej istej skupine len v rámci individuálnych alebo samostatných účtovných závierok týchto účtovných jednotiek, a nie v rámci konsolidovanej účtovnej závierky skupiny s výnimkou konsolidovanej účtovnej závierky investičnej spoločnosti v zmysle vymedzenia v IFRS 10, v prípade ktorej transakcie medzi investičnou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia nebudú eliminované v konsolidovanej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Výnimkou z odseku 6.3.5 je však kurzové riziko z vnútroskupinovej peňažnej položky (napríklad záväzok/pohľadávka medzi dvoma dcérskymi spoločnosťami), ktoré môže spĺňať kritériá zabezpečenej položky v konsolidovanej účtovnej závierke v prípade, ak je jeho výsledkom expozícia voči kurzovým ziskom alebo stratám, ktoré nie sú v rámci konsolidácie plne eliminované v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien. Podľa IAS 21 nie sú kurzové zisky a straty z vnútroskupinových peňažných položiek v rámci konsolidácie plne eliminované, ak vnútroskupinová peňažná položka vzniká medzi dvoma účtovnými jednotkami skupiny, ktoré majú rozdielne funkčné meny. Navyše kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej očakávanej vnútroskupinovej transakcie môže spĺňať kritériá zabezpečenej položky v konsolidovanej účtovnej závierke za predpokladu, že transakcia je denominovaná v inej mene, než je funkčná mena účtovnej jednotky vstupujúcej do tejto transakcie, a kurzové riziko bude mať vplyv na konsolidovaný výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

6.3.6.

Určenie zabezpečených položiek

| 6.3.7. | Účtovná jednotka môže v rámci zabezpečovacieho vzťahu za zabezpečenú položku určiť položku ako celok alebo jej zložku. Celá položka zahŕňa všetky zmeny v peňažných tokoch alebo reálnej hodnote položky. Zložka zahŕňa menej než celú zmenu reálnej hodnoty alebo menej než celú premenlivosť peňažných tokov položky. V tomto prípade môže účtovná jednotka za zabezpečené položky určiť iba tieto typy zložiek (vrátane ich kombinácií):






  a) | iba zmeny peňažných tokov alebo reálnej hodnoty položky, ktoré pripadajú na osobitné riziko alebo riziká (zložka rizika), a to za predpokladu, že na základe posúdenia v kontexte príslušnej trhovej štruktúry je zložka rizika samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná (pozri odseky B6.3.8 až B6.3.15). Medzi zložky rizika patrí určenie iba zmien peňažných tokov alebo reálnej hodnoty zabezpečenej položky nad alebo pod stanovenou cenou alebo inou premennou (jednostranné riziko). |
| --- | --- | --- |

6.3.7.

a)

iba zmeny peňažných tokov alebo reálnej hodnoty položky, ktoré pripadajú na osobitné riziko alebo riziká (zložka rizika), a to za predpokladu, že na základe posúdenia v kontexte príslušnej trhovej štruktúry je zložka rizika samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná (pozri odseky B6.3.8 až B6.3.15). Medzi zložky rizika patrí určenie iba zmien peňažných tokov alebo reálnej hodnoty zabezpečenej položky nad alebo pod stanovenou cenou alebo inou premennou (jednostranné riziko).

| b) | jedna alebo viac vybratých zmluvných peňažných tokov. |
| --- | --- |

b)

jedna alebo viac vybratých zmluvných peňažných tokov.

| c) | zložky nominálnej hodnoty, t. j. stanovená časť hodnoty položky (pozri odseky B6.3.16 až B6.3.20). |
| --- | --- |

c)

zložky nominálnej hodnoty, t. j. stanovená časť hodnoty položky (pozri odseky B6.3.16 až B6.3.20).

6.4   KVALIFIKAČNÉ KRITÉRIÁ PRE ÚČTOVANIE ZABEZPEČENIA

| 6.4.1. | Zabezpečovací vzťah spĺňa kritériá na účtovanie zabezpečenia výlučne vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:








  a) | zabezpečovací vzťah pozostáva len z prípustných zabezpečovacích nástrojov a prípustných zabezpečených položiek. |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

a)

zabezpečovací vzťah pozostáva len z prípustných zabezpečovacích nástrojov a prípustných zabezpečených položiek.

| b) | na začiatku zabezpečovacieho vzťahu dôjde k formálnemu určeniu a zdokumentovaniu zabezpečovacieho vzťahu a cieľa a stratégie účtovnej jednotky v oblasti riadenia rizika na uskutočňovanie zabezpečenia. Uvedená dokumentácia musí obsahovať identifikáciu zabezpečovacieho nástroja, zabezpečenej položky, povahy zabezpečovaného rizika a spôsob, akým bude účtovná jednotka posudzovať to, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia (vrátane jej analýzy zdrojov neefektívnosti zabezpečenia a spôsobu, akým stanovuje zabezpečovací pomer). |
| --- | --- |

b)

na začiatku zabezpečovacieho vzťahu dôjde k formálnemu určeniu a zdokumentovaniu zabezpečovacieho vzťahu a cieľa a stratégie účtovnej jednotky v oblasti riadenia rizika na uskutočňovanie zabezpečenia. Uvedená dokumentácia musí obsahovať identifikáciu zabezpečovacieho nástroja, zabezpečenej položky, povahy zabezpečovaného rizika a spôsob, akým bude účtovná jednotka posudzovať to, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia (vrátane jej analýzy zdrojov neefektívnosti zabezpečenia a spôsobu, akým stanovuje zabezpečovací pomer).

| c) | zabezpečovací vzťah spĺňa všetky tieto požiadavky efektívnosti zabezpečenia:








  i) | medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom existuje ekonomický vzťah (pozri odseky B6.4.4 až B6.4.6); |
| --- | --- | --- |

c)

zabezpečovací vzťah spĺňa všetky tieto požiadavky efektívnosti zabezpečenia:

i)

medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom existuje ekonomický vzťah (pozri odseky B6.4.4 až B6.4.6);

| ii) | účinok úverového rizika neprevláda nad zmenami hodnôt, ktoré sú výsledkom uvedeného ekonomického vzťahu (pozri odseky B6.4.7 až B6.4.8) a |
| --- | --- |

ii)

účinok úverového rizika neprevláda nad zmenami hodnôt, ktoré sú výsledkom uvedeného ekonomického vzťahu (pozri odseky B6.4.7 až B6.4.8) a

| iii) | zabezpečovací pomer zabezpečovacieho vzťahu je rovnaký ako pomer vyplývajúci z množstva zabezpečenej položky, ktorú účtovná jednotka v skutočnosti zabezpečuje, a z množstva zabezpečovacieho nástroja, ktorý účtovná jednotka v skutočnosti používa na zabezpečenie uvedeného množstva zabezpečenej položky. V uvedenom určení sa však nesmie odzrkadľovať nerovnováha medzi váhami zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, na základe ktorej by došlo k neefektívnosti zabezpečenia (bez ohľadu na to, či sa vykazuje alebo nie), ktorá by mohla viesť k účtovnému výsledku, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia (pozri odseky B6.4.9 až B6.4.11). |
| --- | --- |

iii)

zabezpečovací pomer zabezpečovacieho vzťahu je rovnaký ako pomer vyplývajúci z množstva zabezpečenej položky, ktorú účtovná jednotka v skutočnosti zabezpečuje, a z množstva zabezpečovacieho nástroja, ktorý účtovná jednotka v skutočnosti používa na zabezpečenie uvedeného množstva zabezpečenej položky. V uvedenom určení sa však nesmie odzrkadľovať nerovnováha medzi váhami zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, na základe ktorej by došlo k neefektívnosti zabezpečenia (bez ohľadu na to, či sa vykazuje alebo nie), ktorá by mohla viesť k účtovnému výsledku, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia (pozri odseky B6.4.9 až B6.4.11).

6.5   ÚČTOVANIE KVALIFIKOVANÝCH ZABEZPEČOVACÍCH VZŤAHOV

| 6.5.1. | Účtovná jednotka uplatňuje účtovanie zabezpečenia na zabezpečovacie vzťahy, ktoré spĺňajú kvalifikačné kritériá podľa odseku 6.4.1 (medzi ktoré patrí rozhodnutie účtovnej jednotky určiť zabezpečovací vzťah). |
| --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | Existujú tri druhy zabezpečovacieho vzťahu:








  a) | zabezpečenie reálnej hodnoty: zabezpečenie expozície voči zmenám reálnej hodnoty vykazovaného aktíva alebo záväzku alebo nevykazovanej záväznej povinnosti alebo zložky akejkoľvek takejto položky, ktoré pripadajú na konkrétne riziko a mohli by mať vplyv na výsledok hospodárenia. |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

a)

zabezpečenie reálnej hodnoty: zabezpečenie expozície voči zmenám reálnej hodnoty vykazovaného aktíva alebo záväzku alebo nevykazovanej záväznej povinnosti alebo zložky akejkoľvek takejto položky, ktoré pripadajú na konkrétne riziko a mohli by mať vplyv na výsledok hospodárenia.

| b) | zabezpečenie peňažných tokov: zabezpečenie expozície voči premenlivosti peňažných tokov, ktorá pripadá na konkrétne riziko spojené s celým vykazovaným aktívom alebo záväzkom alebo jeho zložkou (napríklad všetky alebo niektoré budúce platby úrokov z úveru s premenlivou úrokovou mierou) alebo s vysoko pravdepodobnou očakávanou transakciou a ktorá by mohla mať vplyv na výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie peňažných tokov: zabezpečenie expozície voči premenlivosti peňažných tokov, ktorá pripadá na konkrétne riziko spojené s celým vykazovaným aktívom alebo záväzkom alebo jeho zložkou (napríklad všetky alebo niektoré budúce platby úrokov z úveru s premenlivou úrokovou mierou) alebo s vysoko pravdepodobnou očakávanou transakciou a ktorá by mohla mať vplyv na výsledok hospodárenia.

| c) | zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky v zmysle vymedzenia v IAS 21. |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky v zmysle vymedzenia v IAS 21.

| 6.5.3. | Ak je zabezpečenou položkou nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5, zabezpečená expozícia uvedená v odseku 6.5.2 písm. a) musí byť taká, ktorá by mohla mať vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku. V takom prípade – a len v takom prípade – sa vykázaná neefektívnosť zabezpečenia prezentuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku. |
| --- | --- |

6.5.3.

| 6.5.4. | Zabezpečenie kurzového rizika záväznej povinnosti sa môže účtovať ako zabezpečenie reálnej hodnoty alebo zabezpečenie peňažných tokov. |
| --- | --- |

6.5.4.

| 6.5.5. | Ak zabezpečovací vplyv už nespĺňa požiadavku efektívnosti zabezpečenia v súvislosti so zabezpečovacím pomerom [pozri odsek 64.1 písm. c) bod iii)], no cieľ riadenia rizík pre daný určený zabezpečovací vzťah ostáva rovnaký, účtovná jednotka upraví zabezpečovací pomer zabezpečovacieho vzťahu tak, aby opäť spĺňal kvalifikačné kritériá (v tomto štandarde sa to označuje ako „opätovné vyváženie“ – pozri odseky B6.5.7 až B6.5.21). |
| --- | --- |

6.5.5.

| 6.5.6. | Účtovná jednotka prestane účtovať zabezpečenie prospektívne len vtedy, keď zabezpečovací vzťah (alebo časť zabezpečovacieho vzťahu) prestane spĺňať kvalifikačné kritériá (po tom, ako zohľadní prípadné opätovné vyváženie zabezpečovacieho vzťahu, ak je to vhodné). Sem patria prípady, keď uplynie platnosť zabezpečovacieho nástroja alebo sa nástroj predá, ukončí alebo realizuje. Na tento účel sa výmena alebo obnovenie zabezpečovacieho nástroja prostredníctvom iného zabezpečovacieho nástroja nepovažuje za uplynutie platnosti alebo ukončenie, ak je takáto výmena alebo obnovenie súčasťou zdokumentovaného cieľa účtovnej jednotky v oblasti riadenia rizík a v súlade s týmto cieľom. Na tento účel sa okrem toho nepovažuje za uplynutie platnosti alebo ukončenie zabezpečovacieho nástroja, ak:








  a) | v dôsledku právnych predpisov alebo nariadení alebo zavedenia právnych predpisov alebo nariadení strany zabezpečovacieho nástroja súhlasia s tým, aby ich pôvodnú protistranu nahradila jedna alebo viac zúčtovacích protistrán, ktoré sa stanú novou protistranou každej zo strán. Na tento účel je zúčtovacia protistrana centrálnou protistranou (niekedy nazývanou „zúčtovacia organizácia“ alebo „zúčtovacia agentúra“) alebo účtovnou jednotkou či účtovnými jednotkami, napríklad zúčtovacím členom zúčtovacej organizácie alebo klientom zúčtovacieho člena zúčtovacej organizácie, ktorí pôsobia ako protistrana s cieľom vykonať zúčtovanie centrálnou protistranou. Keď však strany zabezpečovacieho nástroja nahradia svoje pôvodné protistrany inými protistranami, požiadavka tohto pododseku je splnená iba vtedy, ak každá z uvedených strán vykonáva zúčtovanie s rovnakou centrálnou protistranou. |
| --- | --- | --- |

6.5.6.

a)

v dôsledku právnych predpisov alebo nariadení alebo zavedenia právnych predpisov alebo nariadení strany zabezpečovacieho nástroja súhlasia s tým, aby ich pôvodnú protistranu nahradila jedna alebo viac zúčtovacích protistrán, ktoré sa stanú novou protistranou každej zo strán. Na tento účel je zúčtovacia protistrana centrálnou protistranou (niekedy nazývanou „zúčtovacia organizácia“ alebo „zúčtovacia agentúra“) alebo účtovnou jednotkou či účtovnými jednotkami, napríklad zúčtovacím členom zúčtovacej organizácie alebo klientom zúčtovacieho člena zúčtovacej organizácie, ktorí pôsobia ako protistrana s cieľom vykonať zúčtovanie centrálnou protistranou. Keď však strany zabezpečovacieho nástroja nahradia svoje pôvodné protistrany inými protistranami, požiadavka tohto pododseku je splnená iba vtedy, ak každá z uvedených strán vykonáva zúčtovanie s rovnakou centrálnou protistranou.

| b) | ostatné zmeny zabezpečovacieho nástroja, ak sú nejaké, sa obmedzujú na tie, ktoré sú potrebné na uskutočnenie takéhoto nahradenia protistrany. Takéto zmeny sú obmedzené na tie, ktoré sú v súlade s podmienkami, ktoré by sa očakávali, keby bol zabezpečovací nástroj pôvodne zúčtovaný zúčtovacou protistranou. Tieto zmeny zahŕňajú zmeny požiadaviek na kolaterál, právo kompenzovať zostatky pohľadávok a záväzkov a účtované poplatky. |
| --- | --- |

b)

ostatné zmeny zabezpečovacieho nástroja, ak sú nejaké, sa obmedzujú na tie, ktoré sú potrebné na uskutočnenie takéhoto nahradenia protistrany. Takéto zmeny sú obmedzené na tie, ktoré sú v súlade s podmienkami, ktoré by sa očakávali, keby bol zabezpečovací nástroj pôvodne zúčtovaný zúčtovacou protistranou. Tieto zmeny zahŕňajú zmeny požiadaviek na kolaterál, právo kompenzovať zostatky pohľadávok a záväzkov a účtované poplatky.

Ak účtovná jednotka prestane účtovať zabezpečenie, môže to mať vplyv buď na zabezpečovací vzťah ako celok alebo na jeho časť (pričom v takomto prípade sa pokračuje v účtovaní zabezpečenia pri zvyšku zabezpečovacieho vzťahu).

| 6.5.7. | Účtovná jednotka uplatňuje:






  a) | odsek 65.10 vtedy, keď prestane účtovať zabezpečenie reálnej hodnoty, v rámci ktorého je zabezpečenou položkou (alebo jej zložkou) finančný nástroj oceňovaný v amortizovanej hodnote a |
| --- | --- | --- |

6.5.7.

a)

odsek 65.10 vtedy, keď prestane účtovať zabezpečenie reálnej hodnoty, v rámci ktorého je zabezpečenou položkou (alebo jej zložkou) finančný nástroj oceňovaný v amortizovanej hodnote a

| b) | odsek 65.12 vtedy, keď prestane účtovať zabezpečenie peňažných tokov. |
| --- | --- |

b)

odsek 65.12 vtedy, keď prestane účtovať zabezpečenie peňažných tokov.

Zabezpečenia reálnej hodnoty

| 6.5.8. | Kým zabezpečenie reálnej hodnoty spĺňa kvalifikačné kritériá odseku 6.4.1, zabezpečovací vzťah sa účtuje takto:








  a) | zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja sa vykazujú vo výsledku hospodárenia (alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ak sa zabezpečovacím nástrojom zabezpečuje nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5). |
| --- | --- | --- |

6.5.8.

a)

zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja sa vykazujú vo výsledku hospodárenia (alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ak sa zabezpečovacím nástrojom zabezpečuje nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5).

| b) | prostredníctvom zisku alebo straty zo zabezpečenia zabezpečenej položky sa upraví účtovná hodnota zabezpečenej položky (ak je to uplatniteľné) a tieto sa vykážu vo výsledku hospodárenia. Ak je zabezpečenou položkou finančné aktívum (alebo jeho zložka), ktoré sa oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A, zisk alebo strata zo zabezpečenia zabezpečenej položky sa vykazujú vo výsledku hospodárenia. Ak je však zabezpečenou položkou nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5, tieto sumy ostávajú v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Keď je zabezpečenou položkou nevykázaná záväzná povinnosť (alebo jej zložka), kumulovaná zmena reálnej hodnoty zabezpečenej položky sa po jej určení vykazuje ako aktívum alebo záväzok, pričom príslušný zisk alebo strata sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom zisku alebo straty zo zabezpečenia zabezpečenej položky sa upraví účtovná hodnota zabezpečenej položky (ak je to uplatniteľné) a tieto sa vykážu vo výsledku hospodárenia. Ak je zabezpečenou položkou finančné aktívum (alebo jeho zložka), ktoré sa oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A, zisk alebo strata zo zabezpečenia zabezpečenej položky sa vykazujú vo výsledku hospodárenia. Ak je však zabezpečenou položkou nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5, tieto sumy ostávajú v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Keď je zabezpečenou položkou nevykázaná záväzná povinnosť (alebo jej zložka), kumulovaná zmena reálnej hodnoty zabezpečenej položky sa po jej určení vykazuje ako aktívum alebo záväzok, pričom príslušný zisk alebo strata sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 6.5.9. | Keď je pri zabezpečení reálnej hodnoty zabezpečenou položkou záväzná povinnosť (alebo jej zložka) nadobudnúť aktívum alebo prebrať záväzok, počiatočná účtovná hodnota aktíva alebo záväzku vyplývajúca zo splnenia záväznej povinnosti účtovnou jednotkou sa upravuje tak, aby zahŕňala kumulovanú zmenu reálnej hodnoty zabezpečenej položky, ktorá bola vykázaná vo výkaze o finančnej situácii. |
| --- | --- |

6.5.9.

| 6.5.10. | Akákoľvek úprava vyplývajúca z odseku 6.5.8 písm. b) sa amortizuje vo výsledku hospodárenia, ak je zabezpečenou položkou finančný nástroj (alebo jeho zložka) oceňovaný v amortizovanej hodnote. Amortizácia môže začať ihneď po vzniku úpravy a nesmie začať neskôr, ako zabezpečená položka prestane byť upravovaná o zisky a straty zo zabezpečenia. Amortizácia vychádza z prepočítanej efektívnej úrokovej miery k dátumu začatia amortizácie. V prípade finančného aktíva (alebo jeho zložky), ktoré je zabezpečenou položkou a ktoré sa oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A, sa amortizácia uplatňuje rovnakým spôsobom, no do výšky, ktorá predstavuje kumulovaný zisk alebo stratu predtým vykázanú v súlade s odsekom 6.5.8 písm. b), a nie úpravou účtovnej hodnoty. |
| --- | --- |

6.5.10.

Zabezpečenia peňažných tokov

| 6.5.11. | Kým zabezpečenie peňažných tokov spĺňa kvalifikačné kritériá odseku 6.4.1, zabezpečovací vzťah sa účtuje takto:








  a) | samostatná zložka vlastného imania súvisiaca so zabezpečenou položkou (rezerva na zabezpečenie peňažných tokov) sa upravuje na nižšiu z týchto hodnôt (v absolútnych hodnotách):








  i) | kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja od začiatku zabezpečenia a |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.11.

a)

samostatná zložka vlastného imania súvisiaca so zabezpečenou položkou (rezerva na zabezpečenie peňažných tokov) sa upravuje na nižšiu z týchto hodnôt (v absolútnych hodnotách):

i)

kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja od začiatku zabezpečenia a

| ii) | kumulovaná zmena reálnej hodnoty (súčasnej hodnoty) zabezpečenej položky (t. j. súčasnej hodnoty kumulovanej zmeny zabezpečených očakávaných budúcich peňažných tokov) od začiatku zabezpečenia. |
| --- | --- |

ii)

kumulovaná zmena reálnej hodnoty (súčasnej hodnoty) zabezpečenej položky (t. j. súčasnej hodnoty kumulovanej zmeny zabezpečených očakávaných budúcich peňažných tokov) od začiatku zabezpečenia.

| b) | tá časť zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá sa stanoví ako efektívne zabezpečenie [t. j. tá časť, ktorá je kompenzovaná zmenou rezervy na zabezpečenie peňažných tokov vypočítanou v súlade s písmenom a)], sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku. |
| --- | --- |

b)

tá časť zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá sa stanoví ako efektívne zabezpečenie [t. j. tá časť, ktorá je kompenzovaná zmenou rezervy na zabezpečenie peňažných tokov vypočítanou v súlade s písmenom a)], sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku.

| c) | akýkoľvek zostávajúci zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja [alebo akýkoľvek zisk alebo strata potrebné na vyrovnanie zmeny v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov vypočítanej v súlade s písmenom a)] predstavuje neefektívnosť zabezpečenia, ktorá sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

c)

akýkoľvek zostávajúci zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja [alebo akýkoľvek zisk alebo strata potrebné na vyrovnanie zmeny v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov vypočítanej v súlade s písmenom a)] predstavuje neefektívnosť zabezpečenia, ktorá sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| d) | suma, ktorá sa naakumulovala v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov v súlade s písmenom a), sa účtuje takto:








  i) | ak zabezpečená očakávaná transakcia následne vedie k vykázaniu nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku alebo ak sa zo zabezpečenej očakávanej transakcie s nefinančným aktívom alebo nefinančným záväzkom stane záväzná povinnosť, na ktorú sa uplatňuje účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty, účtovná jednotka odstráni uvedenú sumu z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov a zahrnie ju priamo do prvotných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Nepredstavuje to reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a teda to nemá vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku. |
| --- | --- | --- |

d)

suma, ktorá sa naakumulovala v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov v súlade s písmenom a), sa účtuje takto:

i)

ak zabezpečená očakávaná transakcia následne vedie k vykázaniu nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku alebo ak sa zo zabezpečenej očakávanej transakcie s nefinančným aktívom alebo nefinančným záväzkom stane záväzná povinnosť, na ktorú sa uplatňuje účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty, účtovná jednotka odstráni uvedenú sumu z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov a zahrnie ju priamo do prvotných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Nepredstavuje to reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a teda to nemá vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku.

| ii) | pri zabezpečeniach peňažných tokov iných než tých, na ktoré sa vzťahuje bod i), sa uvedená suma reklasifikuje z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) v tom istom období alebo obdobiach, počas ktorých majú zabezpečené očakávané budúce peňažné toky vplyv na výsledok hospodárenia (napríklad v obdobiach, v ktorých sa vykazuje úrokový výnos alebo úrokový náklad, alebo keď dôjde k očakávanému predaju). |
| --- | --- |

ii)

pri zabezpečeniach peňažných tokov iných než tých, na ktoré sa vzťahuje bod i), sa uvedená suma reklasifikuje z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) v tom istom období alebo obdobiach, počas ktorých majú zabezpečené očakávané budúce peňažné toky vplyv na výsledok hospodárenia (napríklad v obdobiach, v ktorých sa vykazuje úrokový výnos alebo úrokový náklad, alebo keď dôjde k očakávanému predaju).

| iii) | ak však uvedená suma predstavuje stratu a účtovná jednotka očakáva, že k spätnému získaniu celej tejto straty alebo jej časti nedôjde v jednom alebo viacerých budúcich obdobiach, sumu, ktorej spätné získanie sa neočakáva, okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1). |
| --- | --- |

iii)

ak však uvedená suma predstavuje stratu a účtovná jednotka očakáva, že k spätnému získaniu celej tejto straty alebo jej časti nedôjde v jednom alebo viacerých budúcich obdobiach, sumu, ktorej spätné získanie sa neočakáva, okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1).

| 6.5.12. | Keď účtovná jednotka prestane účtovať zabezpečenie peňažných tokov [pozri odseky 6.5.6 a 6.5.7 písm. b)], sumu, ktorá sa naakumulovala v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov v súlade s odsekom 6.5.11 písm. a), účtuje takto:






  a) | ak sa očakáva, že k zabezpečeným budúcim peňažným tokom stále dôjde, uvedená suma ostáva v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov dovtedy, kým k budúcim peňažným tokom nedôjde alebo kým sa neuplatní odsek 65.11 písm. d) bod iii). Keď k budúcim peňažným tokom dôjde, uplatňuje sa odsek 65.11 písm. d). |
| --- | --- | --- |

6.5.12.

a)

ak sa očakáva, že k zabezpečeným budúcim peňažným tokom stále dôjde, uvedená suma ostáva v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov dovtedy, kým k budúcim peňažným tokom nedôjde alebo kým sa neuplatní odsek 65.11 písm. d) bod iii). Keď k budúcim peňažným tokom dôjde, uplatňuje sa odsek 65.11 písm. d).

| b) | ak sa už neočakáva, že k zabezpečeným budúcim peňažným tokom dôjde, uvedená suma sa okamžite reklasifikuje z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). Pri zabezpečenom budúcom peňažnom toku, ktorého výskyt už nie je vysoko pravdepodobný, sa stále môže očakávať, že k nemu dôjde. |
| --- | --- |

b)

ak sa už neočakáva, že k zabezpečeným budúcim peňažným tokom dôjde, uvedená suma sa okamžite reklasifikuje z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). Pri zabezpečenom budúcom peňažnom toku, ktorého výskyt už nie je vysoko pravdepodobný, sa stále môže očakávať, že k nemu dôjde.

Zabezpečenia čistej investície do zahraničnej prevádzky

| 6.5.13. | Zabezpečenia čistej investície do zahraničnej prevádzky vrátane zabezpečenia peňažnej položky, ktorá sa účtuje ako súčasť čistej investície (pozri IAS 21), sa účtujú podobne ako pri zabezpečení peňažných tokov:








  a) | časť zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá je stanovená ako efektívne zabezpečenie, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odsek 65.11) a |
| --- | --- | --- |

6.5.13.

a)

časť zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá je stanovená ako efektívne zabezpečenie, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odsek 65.11) a

| b) | neefektívna časť sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

b)

neefektívna časť sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 6.5.14. | Kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja týkajúce sa efektívnej časti zabezpečenia, ktoré sa naakumulovali v rezerve z prepočtu cudzej meny, sa reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) v súlade s odsekmi 48 až 49 štandardu IAS 21 pri vyradení alebo čiastočnom vyradení zahraničnej prevádzky. |
| --- | --- |

6.5.14.

Účtovanie časovej hodnoty opcií

| 6.5.15. | Keď účtovná jednotka oddelí vnútornú hodnotu a časovú hodnotu opčnej zmluvy a za zabezpečovací nástroj určí len zmenu vnútornej hodnoty opcie [pozri odsek 62.4 písm. a)], časovú hodnotu opcie účtuje takto (pozri odseky B6.5.29 až B6.5.33):






  a) | účtovná jednotka rozlišuje časovú hodnotu opcií podľa druhu zabezpečenej položky, ktorú opcia zabezpečuje (pozri odsek B6.5.29):






  i) | zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.15.

a)

účtovná jednotka rozlišuje časovú hodnotu opcií podľa druhu zabezpečenej položky, ktorú opcia zabezpečuje (pozri odsek B6.5.29):

i)

zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu; alebo

| ii) | zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie. |
| --- | --- |

ii)

zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie.

| b) | zmena reálnej hodnoty časovej hodnoty opcie, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, a akumuluje sa v samostatnej zložke vlastného imania. Kumulovaná zmena reálnej hodnoty vyplývajúca z časovej hodnoty opcie, ktorá sa naakumulovala v samostatnej zložke vlastného imania („suma“), sa účtuje takto:






  i) | ak zabezpečená položka následne vedie k vykázaniu nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku alebo k záväznej povinnosti týkajúcej sa nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku, na ktoré sa uplatňuje účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty, účtovná jednotka odstráni uvedenú sumu zo samostatnej zložky vlastného imania a zahrnie ju priamo do prvotných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Nepredstavuje to reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a teda to nemá vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku. |
| --- | --- | --- |

b)

zmena reálnej hodnoty časovej hodnoty opcie, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, a akumuluje sa v samostatnej zložke vlastného imania. Kumulovaná zmena reálnej hodnoty vyplývajúca z časovej hodnoty opcie, ktorá sa naakumulovala v samostatnej zložke vlastného imania („suma“), sa účtuje takto:

i)

ak zabezpečená položka následne vedie k vykázaniu nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku alebo k záväznej povinnosti týkajúcej sa nefinančného aktíva alebo nefinančného záväzku, na ktoré sa uplatňuje účtovanie zabezpečenia reálnej hodnoty, účtovná jednotka odstráni uvedenú sumu zo samostatnej zložky vlastného imania a zahrnie ju priamo do prvotných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Nepredstavuje to reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a teda to nemá vplyv na ostatné súčasti komplexného výsledku.

| ii) | pri zabezpečovacích vzťahoch iných než tých, na ktoré sa vzťahuje bod i), sa uvedená suma reklasifikuje zo samostatnej zložky vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) v tom istom období alebo obdobiach, počas ktorých majú zabezpečené očakávané budúce peňažné toky vplyv na výsledok hospodárenia (napríklad vtedy, keď dôjde k očakávanému predaju). |
| --- | --- |

ii)

pri zabezpečovacích vzťahoch iných než tých, na ktoré sa vzťahuje bod i), sa uvedená suma reklasifikuje zo samostatnej zložky vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) v tom istom období alebo obdobiach, počas ktorých majú zabezpečené očakávané budúce peňažné toky vplyv na výsledok hospodárenia (napríklad vtedy, keď dôjde k očakávanému predaju).

| iii) | ak sa však neočakáva, že celá uvedená suma alebo jej časť bude získaná späť v jednom alebo viacerých budúcich obdobiach, suma, ktorej spätné získanie sa neočakáva, sa okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). |
| --- | --- |

iii)

ak sa však neočakáva, že celá uvedená suma alebo jej časť bude získaná späť v jednom alebo viacerých budúcich obdobiach, suma, ktorej spätné získanie sa neočakáva, sa okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1).

| c) | zmena reálnej hodnoty časovej hodnoty opcie, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, a akumuluje sa v samostatnej zložke vlastného imania. Časová hodnota k dátumu určenia opcie za zabezpečovací nástroj v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, sa amortizuje na systematickom a racionálnom základe v priebehu obdobia, počas ktorého by úprava zabezpečenia o vnútornú hodnotu opcie mohla mať vplyv na výsledok hospodárenia (alebo ostatné súčasti komplexného výsledku, ak je zabezpečenou položkou nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5). Takže v každom období vykazovania sa výška amortizácie reklasifikuje zo samostatnej zložky vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). Ak sa však pri zabezpečovacom vzťahu, ktorý zahŕňa zmenu vnútornej hodnoty opcie ako zabezpečovacieho nástroja, prestane vykazovať zabezpečenie, čistá suma (t. j. vrátane kumulovanej amortizácie), ktorá sa naakumulovala v samostatnej zložke vlastného imania, sa okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). |
| --- | --- |

c)

zmena reálnej hodnoty časovej hodnoty opcie, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie, sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, a akumuluje sa v samostatnej zložke vlastného imania. Časová hodnota k dátumu určenia opcie za zabezpečovací nástroj v rozsahu, v akom sa týka zabezpečenej položky, sa amortizuje na systematickom a racionálnom základe v priebehu obdobia, počas ktorého by úprava zabezpečenia o vnútornú hodnotu opcie mohla mať vplyv na výsledok hospodárenia (alebo ostatné súčasti komplexného výsledku, ak je zabezpečenou položkou nástroj vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5). Takže v každom období vykazovania sa výška amortizácie reklasifikuje zo samostatnej zložky vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). Ak sa však pri zabezpečovacom vzťahu, ktorý zahŕňa zmenu vnútornej hodnoty opcie ako zabezpečovacieho nástroja, prestane vykazovať zabezpečenie, čistá suma (t. j. vrátane kumulovanej amortizácie), ktorá sa naakumulovala v samostatnej zložke vlastného imania, sa okamžite reklasifikuje do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1).

Účtovanie forwardového prvku forwardových zmlúv a kurzového bázického rozpätia finančných nástrojov

| 6.5.16. | Keď účtovná jednotka oddelí forwardový prvok a spotový prvok forwardovej zmluvy a za zabezpečovací nástroj určí len zmenu hodnoty spotového prvku forwardovej zmluvy, alebo keď účtovná jednotka oddelí kurzové bázické rozpätie od finančného nástroja a vylúči ho z určenia uvedeného finančného nástroja za zabezpečovací nástroj [pozri odsek 62.4 písm. b)], účtovná jednotka môže uplatniť odsek 65.15 na forwardový prvok forwardovej zmluvy alebo na kurzové bázické rozpätie rovnakým spôsobom, ako sa uplatňuje na časovú hodnotu opcie. V takom prípade účtovná jednotka použije návod na uplatňovanie podľa odsekov B6.5.34 až B6.5.39. |
| --- | --- |

6.5.16.

6.6   ZABEZPEČENIA SKUPÍN POLOŽIEK

Prípustnosť skupiny položiek ako zabezpečenej položky

| 6.6.1. | Skupina položiek (vrátane skupiny položiek, ktoré predstavujú čistú pozíciu; pozri odseky B6.6.1 až B6.6.8) je oprávnenou zabezpečenou položkou výlučne vtedy, keď:








  a) | pozostáva z položiek (vrátane zložiek položiek), ktoré sú jednotlivo prípustnými zabezpečenými položkami; |
| --- | --- | --- |

6.6.1.

a)

pozostáva z položiek (vrátane zložiek položiek), ktoré sú jednotlivo prípustnými zabezpečenými položkami;

| b) | položky v skupine sú na účely riadenia rizík spravované spoločne na skupinovom základe a |
| --- | --- |

b)

položky v skupine sú na účely riadenia rizík spravované spoločne na skupinovom základe a

| c) | v prípade zabezpečenia peňažných tokov skupiny položiek, pri ktorých sa neočakáva, že ich premenlivosť peňažných tokov bude približne zodpovedať celkovej premenlivosti peňažných tokov skupiny, takže dôjde k vzájomne kompenzovaným rizikovým pozíciám:








  i) | ide o zabezpečenie kurzového rizika a |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade zabezpečenia peňažných tokov skupiny položiek, pri ktorých sa neočakáva, že ich premenlivosť peňažných tokov bude približne zodpovedať celkovej premenlivosti peňažných tokov skupiny, takže dôjde k vzájomne kompenzovaným rizikovým pozíciám:

i)

ide o zabezpečenie kurzového rizika a

| ii) | určenie uvedenej čistej pozície obsahuje informáciu o období vykazovania, v ktorom sa očakáva, že očakávané transakcie budú mať vplyv na výsledok hospodárenia, ako aj stanovenie ich povahy a objemu (pozri odseky B6.6.7 až B6.6.8). |
| --- | --- |

ii)

určenie uvedenej čistej pozície obsahuje informáciu o období vykazovania, v ktorom sa očakáva, že očakávané transakcie budú mať vplyv na výsledok hospodárenia, ako aj stanovenie ich povahy a objemu (pozri odseky B6.6.7 až B6.6.8).

Určenie zložky nominálnej hodnoty

| 6.6.2. | Zložka, ktorá je časťou prípustnej skupiny položiek, je prípustnou zabezpečenou položkou za predpokladu, že takéto určenie je v súlade s cieľom účtovnej jednotky v oblasti riadenia rizika. |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Vrstvová zložka celkovej skupiny položiek (napríklad spodná vrstva) je prípustná na účtovanie zabezpečenia výlučne vtedy, keď:






  a) | je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná; |
| --- | --- | --- |

6.6.3.

a)

je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná;

| b) | cieľom riadenia rizík je zabezpečiť vrstvovú zložku; |
| --- | --- |

b)

cieľom riadenia rizík je zabezpečiť vrstvovú zložku;

| c) | položky v celkovej skupine, v ktorej bola vrstva identifikovaná, sú vystavené rovnakému zabezpečenému riziku (aby oceňovanie zabezpečenej vrstvy nebolo výrazne ovplyvnené tým, ktoré konkrétne položky z celkovej skupiny tvoria časť zabezpečenej vrstvy); |
| --- | --- |

c)

položky v celkovej skupine, v ktorej bola vrstva identifikovaná, sú vystavené rovnakému zabezpečenému riziku (aby oceňovanie zabezpečenej vrstvy nebolo výrazne ovplyvnené tým, ktoré konkrétne položky z celkovej skupiny tvoria časť zabezpečenej vrstvy);

| d) | pri zabezpečení existujúcich položiek (napríklad nevykázaná záväzná povinnosť alebo vykázané aktívum) môže účtovná jednotka identifikovať a sledovať celkovú skupinu položiek, z ktorej bola vymedzená zabezpečená vrstva (aby účtovná jednotka dokázala splniť požiadavky pre účtovanie kvalifikovaných zabezpečovacích vzťahov), a |
| --- | --- |

d)

pri zabezpečení existujúcich položiek (napríklad nevykázaná záväzná povinnosť alebo vykázané aktívum) môže účtovná jednotka identifikovať a sledovať celkovú skupinu položiek, z ktorej bola vymedzená zabezpečená vrstva (aby účtovná jednotka dokázala splniť požiadavky pre účtovanie kvalifikovaných zabezpečovacích vzťahov), a

| e) | akékoľvek položky v skupine, ktoré obsahujú opcie na predčasné splatenie, spĺňajú požiadavky na zložky nominálnej hodnoty (pozri odsek B6.3.20). |
| --- | --- |

e)

akékoľvek položky v skupine, ktoré obsahujú opcie na predčasné splatenie, spĺňajú požiadavky na zložky nominálnej hodnoty (pozri odsek B6.3.20).

Prezentácia

| 6.6.4. | Pri zabezpečení skupiny položiek so vzájomne kompenzovanými rizikovými pozíciami (t. j. pri zabezpečení čistej pozície), ktorej zabezpečené riziko má vplyv na rozličné riadkové položky vo výkaze ziskov a strát a ostatných súčastiach komplexného výsledku, sa akékoľvek zisky alebo straty zo zabezpečenia v uvedenom výkaze prezentujú v samostatnom riadku a nie v riadku ovplyvnenom zabezpečenými položkami. Takže v uvedenom výkaze suma v danej riadkovej položke, ktorá sa týka samotnej zabezpečenej položky (napríklad výnosy alebo náklady na predaj), zostáva neovplyvnená. |
| --- | --- |

6.6.4.

| 6.6.5. | Pri aktívach a záväzkoch, ktoré sa zabezpečujú spoločne ako skupina v rámci zabezpečenia reálnej hodnoty, sa zisk alebo strata vo výkaze o finančnej situácii pri jednotlivých aktívach a záväzkoch vykazuje ako úprava účtovnej hodnoty príslušných jednotlivých položiek tvoriacich skupinu v súlade s odsekom 6.5.8 písm. b). |
| --- | --- |

6.6.5.

Nulové čisté pozície

| 6.6.6. | Keď je zabezpečenou položkou skupina, ktorá je nulovou čistou pozíciou (t. j. zabezpečené položky medzi sebou plne kompenzujú riziko, ktoré sa riadi na skupinovom základe), účtovná jednotka ju smie určiť v rámci zabezpečovacieho vzťahu, ktorý neobsahuje zabezpečovací nástroj, za predpokladu, že:






  a) | zabezpečenie je súčasťou obnoviteľnej stratégie zabezpečenia čistých rizík, v rámci ktorej účtovná jednotka bežne zabezpečuje nové pozície rovnakého druhu v priebehu času (napríklad keď transakcie vstúpia do časového horizontu, na ktorý účtovná jednotka zabezpečuje); |
| --- | --- | --- |

6.6.6.

a)

zabezpečenie je súčasťou obnoviteľnej stratégie zabezpečenia čistých rizík, v rámci ktorej účtovná jednotka bežne zabezpečuje nové pozície rovnakého druhu v priebehu času (napríklad keď transakcie vstúpia do časového horizontu, na ktorý účtovná jednotka zabezpečuje);

| b) | veľkosť zabezpečenej čistej pozície sa počas životnosti obnoviteľnej stratégie zabezpečenia čistých rizík zmení a účtovná jednotka používa prípustné zabezpečovacie nástroje na zabezpečenie čistého rizika (t. j. keď čistá pozícia nie je nulová); |
| --- | --- |

b)

veľkosť zabezpečenej čistej pozície sa počas životnosti obnoviteľnej stratégie zabezpečenia čistých rizík zmení a účtovná jednotka používa prípustné zabezpečovacie nástroje na zabezpečenie čistého rizika (t. j. keď čistá pozícia nie je nulová);

| c) | účtovanie zabezpečenia sa obvykle používa na takéto čisté pozície, keď čistá pozícia nie je nulová a je zabezpečená prípustnými zabezpečovacími nástrojmi a |
| --- | --- |

c)

účtovanie zabezpečenia sa obvykle používa na takéto čisté pozície, keď čistá pozícia nie je nulová a je zabezpečená prípustnými zabezpečovacími nástrojmi a

| d) | ak by sa neuplatnilo účtovanie zabezpečenia na nulovú čistú pozíciu, znamenalo by to nekonzistentné účtovné výsledky, pretože by sa v účtovníctve nevykázali vzájomne kompenzované rizikové pozície, ktoré by sa inak vykázali pri zabezpečení čistej pozície. |
| --- | --- |

d)

ak by sa neuplatnilo účtovanie zabezpečenia na nulovú čistú pozíciu, znamenalo by to nekonzistentné účtovné výsledky, pretože by sa v účtovníctve nevykázali vzájomne kompenzované rizikové pozície, ktoré by sa inak vykázali pri zabezpečení čistej pozície.

6.7   MOŽNOSŤ URČIŤ ÚVEROVÚ EXPOZÍCIU ZA OCEŇOVANÚ REÁLNOU HODNOTOU CEZ VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA

Prípustnosť úverových expozícií na určenie za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 6.7.1. | Ak účtovná jednotka používa úverový derivát, ktorý je oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, na riadenie úverového rizika celého finančného nástroja alebo jeho časti (úverová expozícia), môže uvedený finančný nástroj určiť v rozsahu, v akom je takto riadený (t. j. celý alebo jeho časť), za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak:








  a) | názov úverovej expozície (napríklad veriteľ alebo držiteľ úverového prísľubu) sa zhoduje s referenčnou účtovnou jednotkou úverového derivátu („zhoda mien“) a |
| --- | --- | --- |

6.7.1.

a)

názov úverovej expozície (napríklad veriteľ alebo držiteľ úverového prísľubu) sa zhoduje s referenčnou účtovnou jednotkou úverového derivátu („zhoda mien“) a

| b) | nadriadenosť finančného nástroja sa zhoduje s nadriadenosťou nástrojov, ktoré môžu byť podľa úverového derivátu dodané. |
| --- | --- |

b)

nadriadenosť finančného nástroja sa zhoduje s nadriadenosťou nástrojov, ktoré môžu byť podľa úverového derivátu dodané.

Účtovná jednotka môže dospieť k takémuto určeniu bez ohľadu na to, či finančný nástroj, ktorého úverové riziko sa riadi, je v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (napríklad účtovná jednotka môže určiť úverové prísľuby, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu). Účtovná jednotka môže daný finančný nástroj určiť pri jeho prvotnom vykázaní, po ňom alebo v dobe, keď sa nevykazuje. Účtovná jednotka toto určenie súčasne zdokumentuje.

Účtovanie úverových expozícií určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 6.7.2. | Ak je finančný nástroj určený podľa odseku 6.7.1 za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia po jeho prvotnom vykázaní, alebo ak predtým nebol vykazovaný, rozdiel v čase určenia medzi účtovnou hodnotou, ak existuje, a reálnou hodnotou sa okamžite vykáže vo výsledku hospodárenia. Pri finančných aktívach oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A sa kumulovaný zisk alebo strata, ktoré boli predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, okamžite reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1). |
| --- | --- |

6.7.2.

| 6.7.3. | Účtovná jednotka prestane oceňovať finančný nástroj, ktorý spôsobil úverové riziko, alebo časť uvedeného finančného nástroja reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak:






  a) | už nie sú splnené kvalifikačné kritériá podľa odseku 6.7.1, napríklad:






  i) | platnosť úverového derivátu alebo súvisiaceho finančného nástroja, ktorý spôsobuje úverové riziko, sa skončí alebo tento úverový derivát či finančný nástroj sa predá, ukončí alebo vysporiada; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.3.

a)

už nie sú splnené kvalifikačné kritériá podľa odseku 6.7.1, napríklad:

i)

platnosť úverového derivátu alebo súvisiaceho finančného nástroja, ktorý spôsobuje úverové riziko, sa skončí alebo tento úverový derivát či finančný nástroj sa predá, ukončí alebo vysporiada; alebo

| ii) | úverové riziko finančného nástroja sa už neriadi pomocou úverových derivátov. K tejto situácii by mohlo napríklad dôjsť v dôsledku zlepšení úverovej kvality veriteľa alebo držiteľa úverového prísľubu alebo v dôsledku zmien kapitálových požiadaviek, ktoré sú uložené účtovnej jednotke a |
| --- | --- |

ii)

úverové riziko finančného nástroja sa už neriadi pomocou úverových derivátov. K tejto situácii by mohlo napríklad dôjsť v dôsledku zlepšení úverovej kvality veriteľa alebo držiteľa úverového prísľubu alebo v dôsledku zmien kapitálových požiadaviek, ktoré sú uložené účtovnej jednotke a

| b) | inak sa nevyžaduje, aby finančný nástroj, ktorý spôsobuje úverové riziko, bol oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (t. j. obchodný model účtovnej jednotky sa medzitým nezmenil, takže bola nutná reklasifikácia v súlade s odsekom 4.4.1). |
| --- | --- |

b)

inak sa nevyžaduje, aby finančný nástroj, ktorý spôsobuje úverové riziko, bol oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (t. j. obchodný model účtovnej jednotky sa medzitým nezmenil, takže bola nutná reklasifikácia v súlade s odsekom 4.4.1).

| 6.7.4. | Keď účtovná jednotka prestane oceňovať finančný nástroj, ktorý spôsobuje úverové riziko, alebo časť uvedeného finančného nástroja, reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, reálna hodnota uvedeného finančného nástroja k dátumu prestania takéhoto oceňovania sa stáva jeho novou účtovnou hodnotou. Následne sa uplatní to isté ocenenie, ktoré sa použilo pred určením finančného nástroja za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (vrátane amortizácie, ktorá vyplynie z novej účtovnej hodnoty). Napríklad finančné aktívum, ktoré bolo pôvodne klasifikované ako oceňované v amortizovanej hodnote, by sa vrátilo k tomuto oceneniu a jeho efektívna úroková miera by sa prepočítala na základe jeho novej hrubej účtovnej hodnoty k dátumu prestania oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

6.7.4.

KAPITOLA 7   Dátum účinnosti a prechodné ustanovenia

7.1   DÁTUM ÚČINNOSTI

| 7.1.1. | Účtovná jednotka uplatňuje tento štandard na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2018 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak sa účtovná jednotka rozhodne uplatňovať tento štandard skôr, musí túto skutočnosť zverejniť a uplatňovať všetky požiadavky tohto štandardu súčasne (pozri však aj odseky 7.1.2, 7.2.21 a 7.3.2). Súčasne uplatňuje aj zmeny v dodatku C. |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Napriek požiadavkám uvedeným v odseku 7.1.1 platí, že pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa môže účtovná jednotka rozhodnúť, že predčasne uplatní iba požiadavky týkajúce sa prezentácie ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia podľa odsekov 5.7.1 písm. c), 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.14 a B5.7.5 až B5.7.20 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky tohto štandardu. Ak sa účtovná jednotka rozhodne uplatňovať iba uvedené odseky, túto skutočnosť zverejní a priebežne poskytuje súvisiace zverejnenia uvedené v odsekoch 10 až 11 štandardu IFRS 7 [v znení zmien štandardu IFRS 9 (z roku 2010)]. (Pozri aj odseky 7.2.2 a 7.2.15.) |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Na základe dokumentu Cyklus ročných zlepšení IFRS 2010 – 2012 z decembra 2013 sa zmenili odseky 4.2.1 a 5.7.5, pričom táto zmena sa uskutočnila ako následná zmena vyplývajúca zo zmeny IFRS 3. Účtovná jednotka uplatňuje túto zmenu prospektívne na podnikové kombinácie, na ktoré sa vzťahuje zmena IFRS 3. |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Štandardom IFRS 15, vydaným v máji 2014, sa zmenili odseky 3.1.1, 4.2.1, 5.1.1, 5.2.1, 5.7.6, B3.2.13, B5.7.1, C5 a C42 a vypustil odsek C16 a jeho príslušný nadpis. Doplnili sa odseky 5.1.3 a 5.7.1A a definícia v dodatku A. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 15. |
| --- | --- |

7.1.4.

7.2   PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 7.2.1. | Účtovná jednotka uplatní tento štandard retrospektívne v súlade s IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby okrem prípadov uvedených v odsekoch 7.2.4 až 7.2.26 a 7.2.28. Tento štandard sa neuplatňuje na položky, ktorých vykazovanie sa k dátumu prvotného uplatnenia už ukončilo. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Na účely prechodných ustanovení podľa odsekov 7.2.1, 7.2.3 až 7.2.28 a 7.3.2 je dátumom prvotného uplatnenia dátum, keď účtovná jednotka po prvýkrát uplatní uvedené požiadavky tohto štandardu a musí ním byť začiatok obdobia vykazovania po vydaní tohto štandardu. V závislosti prístupu, ktorý si na uplatňovanie IFRS 9 zvolí účtovná jednotka, môže prechodné obdobie zahŕňať jeden alebo viac než jeden dátum prvotného uplatnenia rozličných požiadaviek. |
| --- | --- |

7.2.2.

Prechodné ustanovenia pri klasifikácii a oceňovaní (kapitoly 4 a 5)

| 7.2.3. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka posúdi, či finančné aktívum spĺňa podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. a), resp. odseku 4.1.2A písm. a), a to na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k danému dátumu. Výsledná klasifikácia sa uplatní retrospektívne bez ohľadu na obchodný model účtovnej jednotky v predchádzajúcich obdobiach vykazovania. |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Ak je k dátumu prvotného uplatnenia pre účtovnú jednotku nevykonateľné (v zmysle IAS 8) posúdiť zmenenú časovú hodnotu peňažného prvku v súlade s odsekmi B4.1.9B až B4.1.9D na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, účtovná jednotka posúdi charakteristiky zmluvných peňažných tokov uvedeného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva bez toho, aby zohľadnila požiadavky súvisiace so zmenou časovej hodnoty peňažného prvku podľa odsekov B4.1.9B až B4.1.9D. (Pozri aj odsek 42R štandardu IFRS 7.) |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Ak je k dátumu prvotného uplatnenia pre účtovnú jednotku nevykonateľné (v zmysle IAS 8) posúdiť, či reálna hodnota prvku predčasného splatenia bola nevýznamná v súlade s odsekom B4.1.12 písm. c) na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, účtovná jednotka posúdi charakteristiky zmluvných peňažných tokov uvedeného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva bez toho, aby zohľadnila výnimku týkajúcu sa prvkov predčasného splatenia podľa odseku B4.1.12. (Pozri aj odsek 42S štandardu IFRS 7.) |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.2.6. | Ak účtovná jednotka oceňuje hybridnú zmluvu reálnou hodnotou v súlade s odsekmi 4.1.2A, 4.1.4 alebo 4.1.5, ale reálna hodnota hybridnej zmluvy nebola oceňovaná v porovnávacích obdobiach vykazovania, reálna hodnota hybridnej zmluvy v porovnávacích obdobiach vykazovania je súčtom reálnych hodnôt zložiek (t. j. nederivátovej hostiteľskej zmluvy a vloženého derivátu) ku koncu každého porovnávacieho obdobia vykazovania, ak účtovná jednotka predchádzajúce obdobia prehodnocuje (pozri odsek 72.15). |
| --- | --- |

7.2.6.

| 7.2.7. | Ak účtovná jednotka uplatnila odsek 72.6, tak k dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka vykazuje akýkoľvek rozdiel medzi reálnou hodnotou celej hybridnej zmluvy k dátumu prvotného uplatnenia a súčtom reálnych hodnôt zložiek hybridnej zmluvy k dátumu prvotného uplatnenia v počiatočných nerozdelených ziskoch (alebo inej zložke vlastného imania, podľa prípadu) toho obdobia vykazovania, do ktorého spadá dátum prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

7.2.7.

| 7.2.8. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka môže určiť:






  a) | finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.1.5; alebo |
| --- | --- | --- |

7.2.8.

a)

finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.1.5; alebo

| b) | investíciu do nástroja vlastného imania za oceňovanú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5. |
| --- | --- |

b)

investíciu do nástroja vlastného imania za oceňovanú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5.

Takéto určenie sa uskutočňuje na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prvotného uplatnenia. Uvedená klasifikácia sa uplatňuje retrospektívne.

| 7.2.9. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka:






  a) | zruší svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak uvedené finančné aktívum nespĺňa podmienku podľa odseku 4.1.5. |
| --- | --- | --- |

7.2.9.

a)

zruší svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak uvedené finančné aktívum nespĺňa podmienku podľa odseku 4.1.5.

| b) | môže zrušiť svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak uvedené finančné aktívum spĺňa podmienku podľa odseku 4.1.5. |
| --- | --- |

b)

môže zrušiť svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak uvedené finančné aktívum spĺňa podmienku podľa odseku 4.1.5.

Takéto zrušenie sa uskutočňuje na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prvotného uplatnenia. Uvedená klasifikácia sa uplatňuje retrospektívne.

| 7.2.10. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka:






  a) | môže určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 písm. a). |
| --- | --- | --- |

7.2.10.

a)

môže určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 písm. a).

| b) | zruší svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie uskutočnené pri prvotnom vykázaní v súlade s podmienkou, ktorá sa teraz nachádza v odseku 4.2.2 písm. a), a takéto určenie k dátumu prvotného uplatnenia uvedenú podmienku nespĺňa. |
| --- | --- |

b)

zruší svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie uskutočnené pri prvotnom vykázaní v súlade s podmienkou, ktorá sa teraz nachádza v odseku 4.2.2 písm. a), a takéto určenie k dátumu prvotného uplatnenia uvedenú podmienku nespĺňa.

| c) | môže zrušiť svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie uskutočnené pri prvotnom vykázaní v súlade s podmienkou, ktorá sa teraz nachádza v odseku 4.2.2 písm. a), a takéto určenie k dátumu prvotného uplatnenia uvedenú podmienku spĺňa. |
| --- | --- |

c)

môže zrušiť svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie uskutočnené pri prvotnom vykázaní v súlade s podmienkou, ktorá sa teraz nachádza v odseku 4.2.2 písm. a), a takéto určenie k dátumu prvotného uplatnenia uvedenú podmienku spĺňa.

Takéto určenie a zrušenie sa uskutočňujú na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prvotného uplatnenia. Uvedená klasifikácia sa uplatňuje retrospektívne.

| 7.2.11. | Ak je pre účtovnú jednotku nevykonateľné (v zmysle IAS 8) retrospektívne uplatniť metódu efektívnej úrokovej miery, účtovná jednotka považuje:






  a) | reálnu hodnotu finančného aktíva alebo finančného záväzku ku koncu každého prezentovaného porovnávacieho obdobia za hrubú účtovnú hodnotu daného finančného aktíva alebo amortizovanú hodnotu daného finančného záväzku, ak účtovná jednotka predchádzajúce obdobia prehodnocuje a |
| --- | --- | --- |

7.2.11.

a)

reálnu hodnotu finančného aktíva alebo finančného záväzku ku koncu každého prezentovaného porovnávacieho obdobia za hrubú účtovnú hodnotu daného finančného aktíva alebo amortizovanú hodnotu daného finančného záväzku, ak účtovná jednotka predchádzajúce obdobia prehodnocuje a

| b) | reálnu hodnotu finančného aktíva alebo finančného záväzku k dátumu prvotného uplatnenia za novú hrubú účtovnú hodnotu daného finančného aktíva alebo novú amortizovanú hodnotu daného finančného záväzku k dátumu prvotného uplatnenia tohto štandardu. |
| --- | --- |

b)

reálnu hodnotu finančného aktíva alebo finančného záväzku k dátumu prvotného uplatnenia za novú hrubú účtovnú hodnotu daného finančného aktíva alebo novú amortizovanú hodnotu daného finančného záväzku k dátumu prvotného uplatnenia tohto štandardu.

| 7.2.12. | Ak účtovná jednotka predtým v obstarávacej hodnote (v súlade s IAS 39) účtovala investíciu do nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1) (alebo derivátové aktívum, ktoré je naviazané na takýto nástroj vlastného imania a ktoré sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania), uvedený nástroj oceňuje reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. Akýkoľvek rozdiel medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa vykazuje v počiatočných nerozdelených ziskoch (alebo inej zložke vlastného imania, podľa prípadu) toho obdobia vykazovania, do ktorého spadá dátum prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

7.2.12.

| 7.2.13. | Ak účtovná jednotka predtým v obstarávacej cene v súlade so štandardom IAS 39 účtovala derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nástroj vlastného imania a ktorý sa musí vysporiadať dodaním takéhoto nástroja vlastného imania, ktorý nemá kótovanú cenu na aktívnom trhu pre identický nástroj (t. j. vstup úrovne 1), uvedený derivátový záväzok oceňuje reálnou hodnotou k dátumu prvotného uplatnenia. Akýkoľvek rozdiel medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa vykazuje v počiatočných nerozdelených ziskoch toho obdobia vykazovania, do ktorého spadá dátum prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

7.2.13.

| 7.2.14. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prvotného uplatnenia, stanoví, či by sa postupom podľa odseku 5.7.7 vytvoril alebo zväčšil účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia. Tento štandard sa uplatňuje retrospektívne na základe uvedeného stanovenia. |
| --- | --- |

7.2.14.

| 7.2.15. | Napriek požiadavke odseku 7.2.1 účtovná jednotka, ktorá prijme požiadavky na klasifikáciu a oceňovanie tohto štandardu (medzi ktoré patria požiadavky súvisiace s oceňovaním v amortizovanej hodnote pri finančných aktívach a znížení hodnoty v oddieloch 5.4 a 5.5), poskytuje zverejnenia uvedené v odsekoch 42L až 42O štandardu IFRS 7, no nemusí prehodnocovať predchádzajúce obdobia. Účtovná jednotka môže prehodnotiť predchádzajúce obdobia výlučne v prípade, ak je to možné bez využitia spätného pohľadu. Ak účtovná jednotka predchádzajúce obdobia neprehodnocuje, vykazuje akýkoľvek rozdiel medzi predchádzajúcou účtovnou hodnotou a účtovnou hodnotou k začiatku toho ročného obdobia vykazovania, do ktorého spadá dátum prvotného uplatnenia, v počiatočných nerozdelených ziskoch (alebo inej zložke vlastného imania, podľa prípadu) toho ročného obdobia vykazovania, do ktorého spadá dátum prvotného uplatnenia. Ak však účtovná jednotka predchádzajúce obdobia prehodnocuje, prehodnotená účtovná závierka musí odzrkadľovať všetky požiadavky tohto štandardu. Ak prístup, ktorý si na uplatňovanie IFRS 9 zvolí účtovná jednotka, vedie pri rozličných požiadavkách k viac než jednému dátumu prvotného uplatnenia, tento odsek sa uplatňuje pri každom dátume prvotného uplatnenia (pozri odsek 72.2). K tejto situácii by došlo napríklad vtedy, keď sa účtovná jednotka rozhodne predčasne uplatniť len požiadavky týkajúce sa prezentácie ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 7.1.2 pred tým, než uplatní ostatné požiadavky tohto štandardu. |
| --- | --- |

7.2.15.

| 7.2.16. | Ak účtovná jednotka zostavuje finančné výkazy v priebehu účtovného roka v súlade s IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka, účtovná jednotka nemusí uplatňovať požiadavky tohto štandardu na časové intervaly v priebehu účtovného roka pred dátumom prvotného uplatnenia, ak je to nevykonateľné (v zmysle IAS 8). |
| --- | --- |

7.2.16.

Zníženie hodnoty (oddiel 5.5)

| 7.2.17. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty podľa oddielu 5.5 retrospektívne v súlade s IAS 8 s výhradou odsekov 7.2.15 a 7.2.18 až 7.2.20. |
| --- | --- |

7.2.17.

| 7.2.18. | K dátumu prvotného uplatnenia účtovná jednotka používa primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, na stanovenie úverového rizika k dátumu, keď bol finančný nástroj prvotne vykázaný (alebo pri úverových prísľuboch a zmluvách o finančnej záruke k dátumu, keď sa účtovná jednotka stala zmluvnou stranou neodvolateľného prísľubu v súlade s odsekom 5.5.6), a porovnáva ho s úverovým rizikom k dátumu prvotného uplatnenia tohto štandardu. |
| --- | --- |

7.2.18.

| 7.2.19. | Pri stanovaní toho, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, účtovná jednotka môže uplatniť:






  a) | požiadavky odsekov 5.5.10 a B5.5.22 až B5.5.24 a |
| --- | --- | --- |

7.2.19.

a)

požiadavky odsekov 5.5.10 a B5.5.22 až B5.5.24 a

| b) | vyvrátiteľnú domnienku podľa odseku 5.5.11 pri zmluvných platbách, ktoré sú viac než 30 dní po splatnosti, ak účtovná jednotka bude uplatňovať požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty tak, že pri uvedených finančných nástrojoch identifikuje výrazné zvýšenia úverového rizika od prvotného vykázania na základe informácií o ich stave po splatnosti. |
| --- | --- |

b)

vyvrátiteľnú domnienku podľa odseku 5.5.11 pri zmluvných platbách, ktoré sú viac než 30 dní po splatnosti, ak účtovná jednotka bude uplatňovať požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty tak, že pri uvedených finančných nástrojoch identifikuje výrazné zvýšenia úverového rizika od prvotného vykázania na základe informácií o ich stave po splatnosti.

| 7.2.20. | Ak by si k dátumu prvotného uplatnenia stanovenie, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, vyžadovalo neprimerané náklady alebo úsilie, účtovná jednotka vykáže opravnú položku na stratu vo výške, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti ku každému dátumu vykazovania až dovtedy, kým nedôjde k ukončeniu vykazovania uvedeného finančného nástroja [pokiaľ uvedený finančný nástroj nie je k dátumu vykazovania nástrojom s nízkym úverovým rizikom, pričom v takom prípade sa použije odsek 72.19 písm. a)]. |
| --- | --- |

7.2.20.

Prechodné ustanovenia pre účtovanie zabezpečenia (kapitola 6)

| 7.2.21. | Keď účtovná jednotka po prvýkrát uplatní tento štandard, môže si ako svoju účtovnú politiku namiesto požiadaviek kapitoly 6 tohto štandardu zvoliť to, že bude pokračovať v uplatňovaní požiadaviek účtovania zabezpečenia podľa IAS 39. Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú politiku na všetky svoje zabezpečovacie vzťahy. Účtovná jednotka, ktorá si zvolí uvedenú politiku, zároveň uplatňuje IFRIC 16 Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky bezo zmien, ktorými sa uvedená interpretácia dostáva do súladu s požiadavkami kapitoly 6 tohto štandardu. |
| --- | --- |

7.2.21.

| 7.2.22. | S výnimkou ustanovení odseku 7.2.26 uplatňuje účtovná jednotka požiadavky účtovania zabezpečenia podľa tohto štandardu prospektívne. |
| --- | --- |

7.2.22.

| 7.2.23. | Aby sa mohlo od dátumu prvotného uplatnenia požiadaviek účtovania zabezpečenia podľa tohto štandardu uplatňovať účtovanie zabezpečenia, musia k uvedenému dátumu byť splnené všetky kvalifikačné kritériá. |
| --- | --- |

7.2.23.

| 7.2.24. | Zabezpečovacie vzťahy, ktoré splnili kvalifikačné kritériá na účtovanie zabezpečenia v súlade s IAS 39 a ktoré takisto spĺňajú kvalifikačné kritériá na účtovanie zabezpečenia v súlade s kritériami tohto štandardu (pozri odsek 64.1), po zohľadnení akéhokoľvek opätovného vyváženia zabezpečovacieho vzťahu počas prechodného obdobia [pozri odsek 72.25 písm. b)], sa považujú za pokračujúce zabezpečovacie vzťahy. |
| --- | --- |

7.2.24.

| 7.2.25. | Pri prvotnom uplatnení požiadaviek účtovania zabezpečenia podľa tohto štandardu účtovná jednotka:






  a) | môže začať uplatňovať uvedené požiadavky od rovnakého momentu v čase, ako prestane uplatňovať požiadavky účtovania zabezpečenia štandardu IAS 39 a |
| --- | --- | --- |

7.2.25.

a)

môže začať uplatňovať uvedené požiadavky od rovnakého momentu v čase, ako prestane uplatňovať požiadavky účtovania zabezpečenia štandardu IAS 39 a

| b) | za východiskový bod pre opätovné vyváženie zabezpečovacieho pomeru pokračujúceho zabezpečovacieho vzťahu, ak je to vhodné, považuje zabezpečovací pomer podľa IAS 39. Akýkoľvek zisk alebo strata z takéhoto opätovného vyváženia sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

b)

za východiskový bod pre opätovné vyváženie zabezpečovacieho pomeru pokračujúceho zabezpečovacieho vzťahu, ak je to vhodné, považuje zabezpečovací pomer podľa IAS 39. Akýkoľvek zisk alebo strata z takéhoto opätovného vyváženia sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| 7.2.26. | Platí výnimka z prospektívneho uplatňovania požiadaviek účtovania zabezpečenia podľa tohto štandardu, keď účtovná jednotka:






  a) | uplatňuje účtovanie časovej hodnoty opcií v súlade s odsekom 6.5.15 retrospektívne, ak v súlade s IAS 39 bola za zabezpečovací nástroja v rámci zabezpečovacieho vzťahu určená len zmena vnútornej hodnoty opcie. Toto retrospektívne uplatňovanie sa vzťahuje len na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr. |
| --- | --- | --- |

7.2.26.

a)

uplatňuje účtovanie časovej hodnoty opcií v súlade s odsekom 6.5.15 retrospektívne, ak v súlade s IAS 39 bola za zabezpečovací nástroja v rámci zabezpečovacieho vzťahu určená len zmena vnútornej hodnoty opcie. Toto retrospektívne uplatňovanie sa vzťahuje len na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr.

| b) | môže uplatniť účtovanie forwardového prvku forwardových zmlúv v súlade s odsekom 6.5.16 retrospektívne, ak v súlade s IAS 39 bola za zabezpečovací nástroja v rámci zabezpečovacieho vzťahu určená len zmena spotového prvku forwardovej zmluvy. Toto retrospektívne uplatňovanie sa vzťahuje len na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr. Ak sa okrem toho účtovná jednotka rozhodne pre retrospektívne uplatňovanie tohto účtovania, takéto účtovanie sa uplatňuje na všetky zabezpečovacie vzťahy, ktoré spĺňajú kritériá tejto voľby (t. j. v prechodnom období túto voľbu nie je možné uplatňovať pre individuálne zvolené zabezpečovacie vzťahy). Účtovanie kurzových bázických rozpätí (pozri odsek 65.16) sa môže uplatňovať retrospektívne na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr. |
| --- | --- |

b)

môže uplatniť účtovanie forwardového prvku forwardových zmlúv v súlade s odsekom 6.5.16 retrospektívne, ak v súlade s IAS 39 bola za zabezpečovací nástroja v rámci zabezpečovacieho vzťahu určená len zmena spotového prvku forwardovej zmluvy. Toto retrospektívne uplatňovanie sa vzťahuje len na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr. Ak sa okrem toho účtovná jednotka rozhodne pre retrospektívne uplatňovanie tohto účtovania, takéto účtovanie sa uplatňuje na všetky zabezpečovacie vzťahy, ktoré spĺňajú kritériá tejto voľby (t. j. v prechodnom období túto voľbu nie je možné uplatňovať pre individuálne zvolené zabezpečovacie vzťahy). Účtovanie kurzových bázických rozpätí (pozri odsek 65.16) sa môže uplatňovať retrospektívne na tie zabezpečovacie vzťahy, ktoré existovali na začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia alebo boli určené neskôr.

| c) | uplatňuje retrospektívne požiadavku odseku 6.5.6, aby neexistovalo uplynutie platnosti alebo ukončenie zabezpečovacieho nástroja, ak:






  i) | v dôsledku právnych predpisov alebo nariadení alebo zavedenia právnych predpisov alebo nariadení strany zabezpečovacieho nástroja súhlasia s tým, aby ich pôvodnú protistranu nahradila jedna alebo viac zúčtovacích protistrán, ktoré sa stanú novou protistranou každej zo strán, a |
| --- | --- | --- |

c)

uplatňuje retrospektívne požiadavku odseku 6.5.6, aby neexistovalo uplynutie platnosti alebo ukončenie zabezpečovacieho nástroja, ak:

i)

v dôsledku právnych predpisov alebo nariadení alebo zavedenia právnych predpisov alebo nariadení strany zabezpečovacieho nástroja súhlasia s tým, aby ich pôvodnú protistranu nahradila jedna alebo viac zúčtovacích protistrán, ktoré sa stanú novou protistranou každej zo strán, a

| ii) | ostatné zmeny zabezpečovacieho nástroja, ak sú nejaké, sa obmedzujú na tie, ktoré sú potrebné na uskutočnenie takéhoto nahradenia protistrany. |
| --- | --- |

ii)

ostatné zmeny zabezpečovacieho nástroja, ak sú nejaké, sa obmedzujú na tie, ktoré sú potrebné na uskutočnenie takéhoto nahradenia protistrany.

Účtovné jednotky, ktoré uplatnili IFRS 9 (z roku 2009), IFRS 9 (z roku 2010) alebo IFRS 9 (z roku 2013) predčasne

| 7.2.27. | Účtovná jednotka uplatňuje prechodné požiadavky podľa odsekov 7.2.1 až 7.2.26 k relevantnému dátumu prvotného uplatnenia. Účtovná jednotka uplatňuje každé z prechodných ustanovení odsekov 7.2.3 až 7.2.14 a 7.2.17 až 7.2.26 len raz (t. j. ak si účtovná jednotka zvolí prístup, v rámci ktorého uplatňuje IFRS 9 a ktorý zahŕňa viac než jeden dátum prvotného uplatnenia, nemôže uplatniť žiadne z uvedených ustanovení opätovne, ak už boli uplatnené k skoršiemu dátumu). (Pozri odseky 7.2.2 a 7.3.2.) |
| --- | --- |

7.2.27.

| 7.2.28. | Účtovná jednotka, ktorá uplatnila IFRS 9 (z roku 2009), IFRS 9 (z roku 2010) alebo IFRS 9 (z roku 2013) a následne uplatňuje tento štandard:






  a) | zruší svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie predtým uskutočnené v súlade s podmienkou odseku 4.1.5, ale uvedená podmienka už v dôsledku uplatňovania tohto štandardu nie je splnená; |
| --- | --- | --- |

7.2.28.

a)

zruší svoje predchádzajúce určenie finančného aktíva za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie predtým uskutočnené v súlade s podmienkou odseku 4.1.5, ale uvedená podmienka už v dôsledku uplatňovania tohto štandardu nie je splnená;

| b) | môže určiť finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak by takéto určenie predtým nespĺňalo podmienku odseku 4.1.5, ale uvedená podmienka v dôsledku uplatňovania tohto štandardu už splnená je; |
| --- | --- |

b)

môže určiť finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak by takéto určenie predtým nespĺňalo podmienku odseku 4.1.5, ale uvedená podmienka v dôsledku uplatňovania tohto štandardu už splnená je;

| c) | zruší svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie predtým uskutočnené v súlade s podmienkou odseku 4.2.2 písm. a), ale uvedená podmienka už v dôsledku uplatňovania tohto štandardu nie je splnená, a |
| --- | --- |

c)

zruší svoje predchádzajúce určenie finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak bolo takéto určenie predtým uskutočnené v súlade s podmienkou odseku 4.2.2 písm. a), ale uvedená podmienka už v dôsledku uplatňovania tohto štandardu nie je splnená, a

| d) | môže určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak by takéto určenie predtým nespĺňalo podmienku odseku 4.2.2 písm. a), ale uvedená podmienka v dôsledku uplatňovania tohto štandardu už splnená je. |
| --- | --- |

d)

môže určiť finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak by takéto určenie predtým nespĺňalo podmienku odseku 4.2.2 písm. a), ale uvedená podmienka v dôsledku uplatňovania tohto štandardu už splnená je.

Takéto určenie a zrušenie sa uskutočňujú na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prvotného uplatnenia tohto štandardu. Uvedená klasifikácia sa uplatňuje retrospektívne.

7.3   ZRUŠENIE IFRIC 9, IFRS 9 (Z ROKU 2009), IFRS 9 (Z ROKU 2010) A IFRS 9 (Z ROKU 2013)

| 7.3.1. | Týmto štandardom sa nahrádza IFRIC 9 Prehodnocovanie vložených derivátov. Požiadavky doplnené do IFRS 9 v októbri 2010 zahŕňali požiadavky predtým uvedené v odsekoch 5 a 7 interpretácie IFRIC 9. Ako následnú zmenu zahŕňal štandard IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva požiadavky predtým uvedené v odseku 8 interpretácie IFRIC 9. |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Týmto štandardom sa nahrádza IFRS 9 (z roku 2009), IFRS 9 (z roku 2010) a IFRS 9 (z roku 2013). Pri ročných obdobiach začínajúcich sa pred 1. januárom 2018 sa však účtovná jednotka môže rozhodnúť, že namiesto uplatňovania tohto štandardu bude uplatňovať uvedené skoršie verzie štandardu IFRS 9, a to výlučne v prípade, keď relevantný dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky je pred 1. februárom 2015. |
| --- | --- |

7.3.2.

Dodatok A

Definícia pojmov

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto štandardu.

| 12-mesačné očakávané úverové straty | Tá časť očakávaných úverových strát počas celej životnosti, ktorá predstavuje očakávané úverové straty vyplývajúce z prípadov zlyhania finančného nástroja, ku ktorým môže potenciálne dôjsť v období 12 mesiacov po dátume vykazovania. |
| --- | --- |
| amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku | Hodnota, ktorou sa finančné aktívum alebo finančný záväzok oceňuje pri prvotnom vykázaní, znížená o platby istiny a zvýšená alebo znížená o kumulovanú amortizáciu akéhokoľvek rozdielu medzi touto prvotnou hodnotou a hodnotou pri splatnosti za použitia metódy efektívnej úrokovej miery, a pri finančných aktívach upravená o prípadnú opravnú položku na stratu. |
| zmluvné aktíva | Tie práva, ktoré sa podľa IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi účtujú v súlade s týmto štandardom na účely vykazovania a oceňovania ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty. |
| úverovo znehodnotené finančné aktívum | Finančné aktívum je úverovo znehodnotené, keď došlo k jednej alebo viacerým udalostiam, ktoré majú škodlivý vplyv na odhadované budúce peňažné toky tohto finančného aktíva. Medzi dôkazy toho, že finančné aktívum je úverovo znehodnotené, patria pozorovateľné údaje o týchto udalostiach:






  a) | výrazné finančné ťažkosti emitenta alebo dlžníka; |

12-mesačné očakávané úverové straty

Tá časť očakávaných úverových strát počas celej životnosti, ktorá predstavuje očakávané úverové straty vyplývajúce z prípadov zlyhania finančného nástroja, ku ktorým môže potenciálne dôjsť v období 12 mesiacov po dátume vykazovania.

amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku

Hodnota, ktorou sa finančné aktívum alebo finančný záväzok oceňuje pri prvotnom vykázaní, znížená o platby istiny a zvýšená alebo znížená o kumulovanú amortizáciu akéhokoľvek rozdielu medzi touto prvotnou hodnotou a hodnotou pri splatnosti za použitia metódy efektívnej úrokovej miery, a pri finančných aktívach upravená o prípadnú opravnú položku na stratu.

zmluvné aktíva

Tie práva, ktoré sa podľa IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi účtujú v súlade s týmto štandardom na účely vykazovania a oceňovania ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty.

úverovo znehodnotené finančné aktívum

Finančné aktívum je úverovo znehodnotené, keď došlo k jednej alebo viacerým udalostiam, ktoré majú škodlivý vplyv na odhadované budúce peňažné toky tohto finančného aktíva. Medzi dôkazy toho, že finančné aktívum je úverovo znehodnotené, patria pozorovateľné údaje o týchto udalostiach:

a)

výrazné finančné ťažkosti emitenta alebo dlžníka;

| b) | porušenie zmluvy, ako napríklad zlyhanie alebo nedodržanie splatnosti; |
| --- | --- |

b)

porušenie zmluvy, ako napríklad zlyhanie alebo nedodržanie splatnosti;

| c) | veriteľ (veritelia) dlžníka poskytol (poskytli) dlžníkovi z ekonomických alebo zmluvných dôvodov, ktoré súvisia s finančnými ťažkosťami dlžníka, úľavy, o ktorých by veriteľ (veritelia) za iných okolností neuvažoval (neuvažovali); |
| --- | --- |

c)

veriteľ (veritelia) dlžníka poskytol (poskytli) dlžníkovi z ekonomických alebo zmluvných dôvodov, ktoré súvisia s finančnými ťažkosťami dlžníka, úľavy, o ktorých by veriteľ (veritelia) za iných okolností neuvažoval (neuvažovali);

| d) | začína byť pravdepodobné, že dlžník vyhlási bankrot alebo inú formu finančnej reorganizácie; |
| --- | --- |

d)

začína byť pravdepodobné, že dlžník vyhlási bankrot alebo inú formu finančnej reorganizácie;

| e) | zánik aktívneho trhu pre dané finančné aktívum v dôsledku finančných ťažkostí alebo |
| --- | --- |

e)

zánik aktívneho trhu pre dané finančné aktívum v dôsledku finančných ťažkostí alebo

| f) | nákup alebo vznik finančného aktíva s veľkou zľavou, v ktorej sa odzrkadľujú vzniknuté úverové straty. |
| --- | --- |

f)

nákup alebo vznik finančného aktíva s veľkou zľavou, v ktorej sa odzrkadľujú vzniknuté úverové straty.

Individuálnu diskrétnu udalosť nemusí byť možné identifikovať – namiesto toho to mohol byť kombinovaný účinok niekoľkých udalostí, ktorý spôsobil úverové znehodnotenie finančných aktív.

úverová strata

Rozdiel medzi všetkými zmluvnými peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke podľa zmluvy splatné, a všetkými peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane (t. j. všetky nedostatky hotovosti), diskontované pôvodnou efektívnou úrokovou mierou (alebo úverovo upravenou efektívnou úrokovou mierou pri kúpených alebo vzniknutých úverovo znehodnotených finančných aktívach). Účtovná jednotka odhaduje peňažné toky tak, že zohľadní všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napríklad predčasné splatenie, rozšírenie, kúpne a podobné opcie) počas očakávanej životnosti daného finančného nástroja. Peňažné toky, ktoré sa zohľadňujú, zahŕňajú peňažné toky z predaja držaného kolaterálu alebo iných prostriedkov zvýšenia kreditnej kvality, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou zmluvných podmienok. Existuje predpoklad, že očakávanú životnosť finančného nástroja možno spoľahlivo odhadnúť. V tých ojedinelých prípadoch, keď nie je možné spoľahlivo odhadnúť očakávanú životnosť finančného nástroja, však účtovná jednotka použije zostávajúce zmluvné trvanie finančného nástroja.

úverovo upravená efektívna úroková miera

Miera, ktorou sa presne diskontujú odhadované budúce peňažné platby alebo príjmy počas očakávanej životnosti finančného aktíva na amortizovanú hodnotu finančného aktíva, ktoré je kúpeným alebo vzniknutým úverovo znehodnoteným finančným aktívom. Pri výpočte úverovo upravenej efektívnej úrokovej miery účtovná jednotka odhaduje očakávané peňažné toky tak, že zohľadní všetky zmluvné podmienky finančného aktíva (napríklad predčasné splatenie, rozšírenie, kúpne a podobné opcie) a očakávané úverové straty. Tento výpočet zahŕňa všetky poplatky a body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery (pozri odseky B5.4.1 až B5.4.3), transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo zľavy. Existuje predpoklad, že peňažné toky a očakávanú životnosť skupiny podobných finančných nástrojov možno spoľahlivo odhadnúť. V tých ojedinelých prípadoch, keď nie je možné spoľahlivo odhadnúť peňažné toky alebo zostávajúcu životnosť finančného nástroja (alebo skupiny finančných nástrojov), však účtovná jednotka použije zmluvné peňažné toky počas celého zmluvného trvania finančného nástroja (alebo skupiny finančných nástrojov).

ukončenie vykazovania

Vyradenie predtým vykazovaného finančného aktíva alebo finančného záväzku z výkazu o finančnej situácii účtovnej jednotky.

derivát

Finančný nástroj alebo iná zmluva v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, ktoré spĺňajú všetky tri tieto charakteristiky:

| a) | ich hodnota sa mení v závislosti od zmeny určenej úrokovej miery, ceny finančného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, indexu cien alebo sadzieb, úverového ratingu alebo úverového indexu alebo inej premennej, a to za predpokladu – v prípade nefinančnej premennej – že daná premenná nie je špecifická pre zmluvnú stranu (niekedy sa označuje ako „podkladová premenná“); |
| --- | --- |

a)

ich hodnota sa mení v závislosti od zmeny určenej úrokovej miery, ceny finančného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, indexu cien alebo sadzieb, úverového ratingu alebo úverového indexu alebo inej premennej, a to za predpokladu – v prípade nefinančnej premennej – že daná premenná nie je špecifická pre zmluvnú stranu (niekedy sa označuje ako „podkladová premenná“);

| b) | nevyžadujú počiatočnú čistú investíciu alebo vyžadujú počiatočnú čistú investíciu, ktorá je nižšia, než by sa vyžadovalo pri iných druhoch zmlúv, od ktorých by sa očakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov; |
| --- | --- |

b)

nevyžadujú počiatočnú čistú investíciu alebo vyžadujú počiatočnú čistú investíciu, ktorá je nižšia, než by sa vyžadovalo pri iných druhoch zmlúv, od ktorých by sa očakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov;

| c) | ich vysporiadanie nastane k budúcemu dátumu. |
| --- | --- |

c)

ich vysporiadanie nastane k budúcemu dátumu.

dividendy

Rozdelenia ziskov držiteľom nástrojov vlastného imania v pomere, v akom sa podieľajú na vlastníctve určitej triedy kapitálu.

metóda efektívnej úrokovej miery

Metóda, ktorá sa používa pri výpočte amortizovanej hodnoty finančného aktíva alebo finančného záväzku a pri alokovaní a vykazovaní úrokových výnosov alebo úrokových nákladov vo výsledku hospodárenia počas príslušného obdobia.

efektívna úroková miera

Miera, ktorou sa presne diskontujú odhadované budúce peňažné platby alebo príjmy počas očakávanej životnosti finančného aktíva alebo finančného záväzku na hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva alebo na amortizovanú hodnotu finančného záväzku. Pri výpočte efektívnej úrokovej miery účtovná jednotka odhaduje očakávané peňažné toky tak, že zohľadní všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napríklad predčasné splatenie, rozšírenie, kúpne a podobné opcie), no nezohľadní očakávané úverové straty. Tento výpočet zahŕňa všetky poplatky a body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery (pozri odseky B5.4.1 až B5.4.3), transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo zľavy. Existuje predpoklad, že peňažné toky a očakávanú životnosť skupiny podobných finančných nástrojov možno spoľahlivo odhadnúť. V tých ojedinelých prípadoch, keď nie je možné spoľahlivo odhadnúť peňažné toky alebo očakávanú životnosť finančného nástroja (alebo skupiny finančných nástrojov), však účtovná jednotka použije zmluvné peňažné toky počas celého zmluvného trvania finančného nástroja (alebo skupiny finančných nástrojov).

očakávané úverové straty

Vážený priemer úverových strát, pričom váhami sú príslušné riziká výskytu zlyhania.

zmluva o finančnej záruke

Zmluva, na základe ktorej sa od emitenta vyžaduje, aby vykonal konkrétne platby na splatenie straty, ktorá vznikne držiteľovi z dôvodu, že konkrétny dlžník nevykonal platbu v čase splatnosti v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja.

finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

Finančný záväzok, ktorý spĺňa jednu z týchto podmienok:

| a) | spĺňa vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie; |
| --- | --- |

a)

spĺňa vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie;

| b) | pri prvotnom vykázaní ho účtovná jednotka určí za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 alebo 4.3.5; |
| --- | --- |

b)

pri prvotnom vykázaní ho účtovná jednotka určí za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 alebo 4.3.5;

| c) | buď pri prvotnom vykázaní alebo následne po ňom sa určí za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1. |
| --- | --- |

c)

buď pri prvotnom vykázaní alebo následne po ňom sa určí za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1.

záväzná povinnosť

Záväzná dohoda o výmene stanoveného množstva zdrojov v stanovenej cene k stanovenému budúcemu dátumu alebo dátumom.

očakávaná transakcia

Nezáväzná, no očakávaná budúca transakcia.

hrubá účtovná hodnota finančného aktíva

Amortizovaná hodnota finančného aktíva pred úpravou o prípadnú opravnú položku na stratu.

zabezpečovací pomer

Vzťah medzi kvantitou zabezpečovacieho nástroja a kvantitou zabezpečenej položky, pokiaľ ide o ich relatívnu váhu.

držaný na obchodovanie

Finančný nástroj alebo finančný záväzok, ktorý:

| a) | bol nadobudnutý alebo vznikol najmä za účelom jeho predaja alebo spätného odkúpenia v krátkom čase; |
| --- | --- |

a)

bol nadobudnutý alebo vznikol najmä za účelom jeho predaja alebo spätného odkúpenia v krátkom čase;

| b) | pri prvotnom vykázaní tvorí súčasť portfólia identifikovaných finančných nástrojov riadených spolu, pre ktoré v poslednom čase existujú dôkazy o krátkodobej tvorbe zisku; alebo |
| --- | --- |

b)

pri prvotnom vykázaní tvorí súčasť portfólia identifikovaných finančných nástrojov riadených spolu, pre ktoré v poslednom čase existujú dôkazy o krátkodobej tvorbe zisku; alebo

| c) | je derivátom (s výnimkou derivátu, ktorý predstavuje zmluvu o finančnej záruke alebo ktorý je určený a efektívny zabezpečovací nástroj). |
| --- | --- |

c)

je derivátom (s výnimkou derivátu, ktorý predstavuje zmluvu o finančnej záruke alebo ktorý je určený a efektívny zabezpečovací nástroj).

zisk alebo strata zo zníženia hodnoty

Zisky alebo straty, ktoré sa vykazujú vo výsledku hospodárenia v súlade s odsekom 5.5.8 a ktoré vyplývajú z uplatňovania požiadaviek oddielu 5.5 týkajúcich sa zníženia hodnoty.

očakávané úverové straty počas celej životnosti

Očakávané úverové straty, ktoré sú výsledkom všetkých možných prípadov zlyhania počas očakávanej životnosti finančného nástroja.

opravná položka na stratu

Opravná položka na očakávané úverové straty z finančných aktív oceňovaných v súlade s odsekom 4.1.2, lízingových pohľadávok a zmluvných aktív, akumulovaná výška zníženia hodnoty finančných aktív oceňovaných v súlade s odsekom 4.1.2A a rezerva na očakávané úverové straty z úverových prísľubov a zmlúv o finančných zárukách.

zisk alebo strata zo zmeny podmienok

Hodnota vyplývajúca z úpravy hrubej účtovnej hodnoty finančného aktíva s cieľom zachytiť opätovne prerokované alebo zmenené zmluvné peňažné toky. Účtovná jednotka prepočíta hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva ako súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných platieb alebo príjmov počas očakávanej životnosti opätovne prerokovaného alebo zmeneného finančného aktíva, ktoré sú diskontované pôvodnou efektívnou úrokovou mierou finančného aktíva (alebo pôvodnou úverovo upravenou efektívnou úrokovou mierou pri kúpených alebo vzniknutých úverovo znehodnotených finančných aktívach) alebo, keď je to vhodné, revidovanou efektívnou úrokovou mierou vypočítanou v súlade s odsekom 6.5.10. Pri odhadovaní očakávaných peňažných tokov finančného aktíva účtovná jednotka zohľadňuje všetky zmluvné podmienky finančného aktíva (napríklad predčasné splatenie, kúpne a podobné opcie), no nezohľadňuje očakávané úverové straty, pokiaľ finančné aktívum nie je kúpeným alebo vzniknutým úverovo znehodnoteným finančným aktívom, pričom v takomto prípade účtovná jednotka zohľadňuje aj prvotné očakávané úverové straty, ktoré boli zohľadnené pri výpočte pôvodnej úverovo upravenej efektívnej úrokovej miery.

po splatnosti

Finančné aktívum je po splatnosti vtedy, keď protistrana neuskutočnila platbu v zmluvne dohodnutom čase.

kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktívum

Kúpené alebo vzniknuté finančné aktívum (aktíva), ktoré sú úverovo znehodnotené pri prvotnom vykázaní.

dátum reklasifikácie

Prvý deň prvého obdobia vykazovania nasledujúceho po zmene obchodného modelu, ktorá vedie k tomu, že účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktíva.

bežný nákup alebo predaj

Nákup alebo predaj finančného aktíva podľa zmluvy, ktorej podmienky vyžadujú dodanie aktíva v rámci časového obdobia stanoveného spravidla predpisom alebo konvenciami daného trhu.

transakčné náklady

Prírastkové náklady, ktoré priamo pripadajú na nadobudnutie, emisiu alebo vyradenie finančného aktíva alebo finančného záväzku (pozri odsek B5.4.8). Prírastkový náklad je náklad, ktorý by nebol vznikol v prípade, ak by účtovná jednotka nenadobudla, neemitovala alebo nevyradila finančný nástroj.

Nasledujúce pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32, v dodatku A k štandardu IFRS 7, v dodatku A k štandardu IFRS 13 alebo v dodatku A k štandardu IFRS 15 a v tomto štandarde sa používajú v zmysle, ktorý je uvedený v IAS 32, IFRS 7, IFRS 13 alebo IFRS 15:

| a) | úverové riziko (2); |
| --- | --- |

a)

úverové riziko (2);

| b) | nástroj vlastného imania; |
| --- | --- |

b)

nástroj vlastného imania;

| c) | reálna hodnota; |
| --- | --- |

c)

reálna hodnota;

| d) | finančné aktívum; |
| --- | --- |

d)

finančné aktívum;

| e) | finančný nástroj; |
| --- | --- |

e)

finančný nástroj;

| f) | finančný záväzok; |
| --- | --- |

f)

finančný záväzok;

| g) | transakčná cena. |
| --- | --- |

g)

transakčná cena.

Dodatok B

Návod na uplatňovanie

Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou tohto štandardu.

ROZSAH PÔSOBNOSTI (KAPITOLA 2)

| B2.1 | Niektoré zmluvy vyžadujú platbu, ktorá je založená na klimatických, geologických alebo iných fyzikálnych premenných. (Platby založené na klimatických premenných sa niekedy označujú ako „deriváty na počasie“.) Ak uvedené zmluvy nepatria do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. |
| --- | --- |

B2.1

| B2.2 | Týmto štandardom sa nemenia požiadavky týkajúce sa programov zamestnaneckých požitkov, ktoré spĺňajú ustanovenia IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných programov, a ani zmlúv o poplatkoch za autorské práva vychádzajúcich z objemu výnosov predaja alebo služieb, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 15 Výnosy so zmlúv zo zákazníkmi. |
| --- | --- |

B2.2

| B2.3 | Niekedy účtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania vydaných inou účtovnou jednotkou, ktoré vníma ako „strategickú investíciu“, so zámerom vybudovať alebo udržiavať si dlhodobý prevádzkový vzťah s účtovnou jednotkou, do ktorej investuje. Na zistenie toho, či sa na takúto investíciu uplatní účtovanie metódou vlastného imania, použije investor alebo spoločník štandard IAS 28. |
| --- | --- |

B2.3

| B2.4 | Tento štandard sa vzťahuje na finančné aktíva a finančné záväzky poisťovateľov iné než práva a povinnosti, ktoré vylučuje odsek 21 písm. e) z dôvodu, že vznikajú v rámci zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné zmluvy. |
| --- | --- |

B2.4

| B2.5 | Zmluvy o finančnej záruke môžu mať rôzne právne formy, ako napríklad záruka, niektoré druhy akreditívu, zmluva viazaná na zlyhanie dlžníka alebo poistná zmluva. Ich spôsob účtovania nezávisí od ich právnej formy. Ďalej sú uvedené príklady vhodného spôsobu účtovania [pozri odsek 21 písm. e)]:






  a) | Hoci zmluva o finančnej záruke spĺňa definíciu poistnej zmluvy podľa IFRS 4, ak je prevádzané riziko významné, potom subjekt poskytujúci finančnú záruku uplatňuje tento štandard. Ak však subjekt, ktorý poskytuje finančnú záruku, predtým vyslovene určil, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy a použil účtovanie uplatniteľné na poistné zmluvy, môže si vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančnej záruke uplatňovať tento štandard alebo IFRS 4. Ak sa uplatňuje tento štandard, v odseku 5.1.1 sa od subjektu poskytujúceho finančnú záruku požaduje, aby zmluvu o finančnej záruke prvotne vykázal v reálnej hodnote. Ak bola zmluva o finančnej záruke uzavretá s nespriaznenou osobou v samostatnej nezávislej transakcii, tak jej reálna hodnota na začiatku sa pravdepodobne rovná prijatému poplatku, ak neexistuje dôkaz o opaku. Následne, ak nie je zmluva o finančnej záruke určená na začiatku za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia alebo ak sa na ňu nevzťahujú odseky 3.2.15 až 3.2.23 a B3.2.12 až B3.2.17 (keď prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania alebo sa uplatňuje princíp pokračujúcej zainteresovanosti), ocení subjekt, ktorý poskytuje finančnú záruku, takúto zmluvu vyššou z týchto súm:






  i) | sumou stanovenou v súlade s oddielom 5.5 a |
| --- | --- | --- | --- |

B2.5

a)

Hoci zmluva o finančnej záruke spĺňa definíciu poistnej zmluvy podľa IFRS 4, ak je prevádzané riziko významné, potom subjekt poskytujúci finančnú záruku uplatňuje tento štandard. Ak však subjekt, ktorý poskytuje finančnú záruku, predtým vyslovene určil, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy a použil účtovanie uplatniteľné na poistné zmluvy, môže si vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančnej záruke uplatňovať tento štandard alebo IFRS 4. Ak sa uplatňuje tento štandard, v odseku 5.1.1 sa od subjektu poskytujúceho finančnú záruku požaduje, aby zmluvu o finančnej záruke prvotne vykázal v reálnej hodnote. Ak bola zmluva o finančnej záruke uzavretá s nespriaznenou osobou v samostatnej nezávislej transakcii, tak jej reálna hodnota na začiatku sa pravdepodobne rovná prijatému poplatku, ak neexistuje dôkaz o opaku. Následne, ak nie je zmluva o finančnej záruke určená na začiatku za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia alebo ak sa na ňu nevzťahujú odseky 3.2.15 až 3.2.23 a B3.2.12 až B3.2.17 (keď prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania alebo sa uplatňuje princíp pokračujúcej zainteresovanosti), ocení subjekt, ktorý poskytuje finančnú záruku, takúto zmluvu vyššou z týchto súm:

i)

sumou stanovenou v súlade s oddielom 5.5 a

| ii) | prvotne vykázanou sumou, prípadne zníženou o kumulovanú sumu príjmov vykázaných v súlade so zásadami IFRS 15 [pozri odsek 42.1 písm. c)]. |
| --- | --- |

ii)

prvotne vykázanou sumou, prípadne zníženou o kumulovanú sumu príjmov vykázaných v súlade so zásadami IFRS 15 [pozri odsek 42.1 písm. c)].

| b) | Niektoré záruky vzťahujúce sa na úverové riziko ako podmienku platby nepožadujú, aby bol držiteľ záruky vystavený (a vznikla mu z toho strata) zlyhaniu dlžníka realizovať platby za zaručené aktívum v čase splatnosti. Príkladom takejto záruky je záruka, ktorá požaduje platby ako reakciu na zmeny v konkrétnom úverovom ratingu alebo úverovom indexe. Takéto záruky nie sú zmluvami o finančnej záruke v zmysle vymedzenia tohto štandardu a nie sú poistnými zmluvami v zmysle vymedzenia v IFRS 4. Takéto záruky sú deriváty a subjekt, ktorý poskytuje záruku, na ne uplatňuje tento štandard. |
| --- | --- |

b)

Niektoré záruky vzťahujúce sa na úverové riziko ako podmienku platby nepožadujú, aby bol držiteľ záruky vystavený (a vznikla mu z toho strata) zlyhaniu dlžníka realizovať platby za zaručené aktívum v čase splatnosti. Príkladom takejto záruky je záruka, ktorá požaduje platby ako reakciu na zmeny v konkrétnom úverovom ratingu alebo úverovom indexe. Takéto záruky nie sú zmluvami o finančnej záruke v zmysle vymedzenia tohto štandardu a nie sú poistnými zmluvami v zmysle vymedzenia v IFRS 4. Takéto záruky sú deriváty a subjekt, ktorý poskytuje záruku, na ne uplatňuje tento štandard.

| c) | Ak bola zmluva o finančnej záruke uzatvorená v súvislosti s predajom tovaru, subjekt, ktorý poskytuje záruku, uplatňuje IFRS 15 na stanovenie toho, kedy sa vykazujú výnosy zo záruky a z predaja tovaru. |
| --- | --- |

c)

Ak bola zmluva o finančnej záruke uzatvorená v súvislosti s predajom tovaru, subjekt, ktorý poskytuje záruku, uplatňuje IFRS 15 na stanovenie toho, kedy sa vykazujú výnosy zo záruky a z predaja tovaru.

| B2.6 | Tvrdenia, že subjekt, ktorý poskytuje záruku, považuje zmluvy za poistné zmluvy, sa spravidla nachádzajú na mnohých miestach komunikácie tohto subjektu so zákazníkmi a regulačnými orgánmi, v zmluvách, obchodnej dokumentácii a účtovných závierkach. Poistné zmluvy navyše často podliehajú požiadavkám účtovania, ktoré sa odlišujú od požiadaviek platiacich pre iné druhy transakcií, akými sú napríklad zmluvy vystavené bankami alebo obchodnými spoločnosťami. V takýchto prípadoch účtovná závierka subjektu, ktorý poskytuje záruku, spravidla obsahuje vyhlásenie, že subjekt poskytujúci záruku použil uvedené požiadavky účtovania. |
| --- | --- |

B2.6

VYKAZOVANIE A UKONČENIE VYKAZOVANIA (KAPITOLA 3)

Prvotné vykázanie (oddiel 3.1)

| B3.1.1 | V dôsledku zásady uvedenej v odseku 3.1.1 vykazuje účtovná jednotka všetky svoje zmluvné práva a povinnosti z derivátov vo svojom výkaze o finančnej situácii ako aktíva, resp. záväzky, s výnimkou derivátov, ktoré zabraňujú, aby sa prevod finančných aktív účtoval ako predaj (pozri odsek B3.2.14). Ak prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, nadobúdateľ nevykazuje prevedené aktívum ako svoje aktívum (pozri odsek B3.2.15). |
| --- | --- |

B3.1.1

| B3.1.2 | Ďalej sú uvedené príklady uplatňovania zásady z odseku 3.1.1:






  a) | Nepodmienené pohľadávky a záväzky sa vykazujú ako aktíva alebo záväzky vtedy, keď sa účtovná jednotka stáva zmluvnou stranou zmluvy a následkom toho má zákonné právo prijímať alebo zákonnú povinnosť platiť peňažné prostriedky. |
| --- | --- | --- |

B3.1.2

a)

Nepodmienené pohľadávky a záväzky sa vykazujú ako aktíva alebo záväzky vtedy, keď sa účtovná jednotka stáva zmluvnou stranou zmluvy a následkom toho má zákonné právo prijímať alebo zákonnú povinnosť platiť peňažné prostriedky.

| b) | Aktíva, ktoré sa majú nadobudnúť, a záväzky, ktoré majú vzniknúť, v dôsledku záväznej povinnosti kúpiť alebo predať tovar alebo služby sa vo všeobecnosti nevykazujú dovtedy, kým aspoň jedna zo strán neuskutočnila plnenie v rámci zmluvy. Napríklad účtovná jednotka, ktorá prijíma záväznú objednávku, vo všeobecnosti nevykazuje aktívum (a účtovná jednotka, ktorá zadáva objednávku, nevykazuje záväzok) v čase vzniku záväzku, ale namiesto toho odkladá vykázanie dovtedy, kým objednaný tovar alebo služby nie sú zaslané, dodané alebo poskytnuté. Ak záväzná povinnosť na nákup alebo predaj nefinančných položiek patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu v súlade s odsekmi 2.4 až 2.7, vykáže sa jeho čistá reálna hodnota ako aktívum alebo záväzok k dátumu vzniku povinnosti [pozri odsek B4.1.30 písm. c)]. Ak sa okrem toho predtým nevykázaná záväzná povinnosť určí za zabezpečenú položku pri zabezpečení reálnej hodnoty, vykáže sa akákoľvek zmena čistej reálnej hodnoty, ktorá pripadá na zabezpečené riziko, ako aktívum alebo záväzok po začiatku zabezpečenia [pozri odseky 6.5.8 písm. b) a 6.5.9]. |
| --- | --- |

b)

Aktíva, ktoré sa majú nadobudnúť, a záväzky, ktoré majú vzniknúť, v dôsledku záväznej povinnosti kúpiť alebo predať tovar alebo služby sa vo všeobecnosti nevykazujú dovtedy, kým aspoň jedna zo strán neuskutočnila plnenie v rámci zmluvy. Napríklad účtovná jednotka, ktorá prijíma záväznú objednávku, vo všeobecnosti nevykazuje aktívum (a účtovná jednotka, ktorá zadáva objednávku, nevykazuje záväzok) v čase vzniku záväzku, ale namiesto toho odkladá vykázanie dovtedy, kým objednaný tovar alebo služby nie sú zaslané, dodané alebo poskytnuté. Ak záväzná povinnosť na nákup alebo predaj nefinančných položiek patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu v súlade s odsekmi 2.4 až 2.7, vykáže sa jeho čistá reálna hodnota ako aktívum alebo záväzok k dátumu vzniku povinnosti [pozri odsek B4.1.30 písm. c)]. Ak sa okrem toho predtým nevykázaná záväzná povinnosť určí za zabezpečenú položku pri zabezpečení reálnej hodnoty, vykáže sa akákoľvek zmena čistej reálnej hodnoty, ktorá pripadá na zabezpečené riziko, ako aktívum alebo záväzok po začiatku zabezpečenia [pozri odseky 6.5.8 písm. b) a 6.5.9].

| c) | Forwardová zmluva, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (pozri odsek 21), sa k dátumu vzniku povinnosti, a nie k dátumu vysporiadania, vykáže ako aktívum alebo záväzok. Keď sa účtovná jednotka stane zmluvnou stranou forwardovej zmluvy, sú reálne hodnoty práva a povinnosti často rovnaké, a teda čistá reálna hodnota forwardu je nulová. Ak čistá reálna hodnota práva a povinnosti nie je nulová, zmluva sa vykáže ako aktívum alebo záväzok. |
| --- | --- |

c)

Forwardová zmluva, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (pozri odsek 21), sa k dátumu vzniku povinnosti, a nie k dátumu vysporiadania, vykáže ako aktívum alebo záväzok. Keď sa účtovná jednotka stane zmluvnou stranou forwardovej zmluvy, sú reálne hodnoty práva a povinnosti často rovnaké, a teda čistá reálna hodnota forwardu je nulová. Ak čistá reálna hodnota práva a povinnosti nie je nulová, zmluva sa vykáže ako aktívum alebo záväzok.

| d) | Opčné zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (pozri odsek 21), sa vykážu ako aktíva alebo záväzky vtedy, keď sa držiteľ alebo vypisovateľ stane zmluvnou stranou. |
| --- | --- |

d)

Opčné zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (pozri odsek 21), sa vykážu ako aktíva alebo záväzky vtedy, keď sa držiteľ alebo vypisovateľ stane zmluvnou stranou.

| e) | Plánované budúce transakcie, bez ohľadu na ich pravdepodobnosť, sa nepovažujú za aktíva a záväzky, pretože sa účtovná jednotka nestala zmluvnou stranou. |
| --- | --- |

e)

Plánované budúce transakcie, bez ohľadu na ich pravdepodobnosť, sa nepovažujú za aktíva a záväzky, pretože sa účtovná jednotka nestala zmluvnou stranou.

Bežný nákup alebo predaj finančných aktív

| B3.1.3 | Bežný nákup alebo predaj finančných aktív sa vykazuje buď použitím účtovania k dátumu uskutočnenia obchodu, alebo účtovania k dátumu vysporiadania v súlade s ustanoveniami odsekov B3.1.5 a B3.1.6. Účtovná jednotka uplatňuje rovnakú metódu konzistentne na všetky nákupy a predaje finančných aktív, ktoré sa klasifikujú rovnakým spôsobom v súlade s týmto štandardom. Na tento účel aktíva, ktoré sa povinne oceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, tvoria samostatnú klasifikáciu odlišnú od aktív určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Samostatnú klasifikáciu okrem toho tvoria aj investície do nástrojov vlastného imania, ktoré sa účtujú pomocou možnosti uvedenej v odseku 5.7.5. |
| --- | --- |

B3.1.3

| B3.1.4 | Zmluva, ktorá požaduje alebo povoľuje čisté vysporiadanie zmeny hodnoty zmluvy, sa nepovažuje za bežnú zmluvu. Namiesto toho sa takáto zmluva účtuje ako derivát v období medzi dátumom uskutočnenia obchodu a dátumom vysporiadania. |
| --- | --- |

B3.1.4

| B3.1.5 | Dátumom uskutočnenia obchodu je dátum, ku ktorému sa účtovná jednotka zaväzuje kúpiť alebo predať aktívum. Účtovanie k dátumu uskutočnenia obchodu znamená a) vykázanie aktíva, ktoré sa má prijať, a záväzku, ktorým sa má zaň zaplatiť, k dátumu uskutočnenia obchodu a b) ukončenie vykazovania aktíva, ktoré bolo predané, vykázanie akéhokoľvek zisku alebo straty z vyradenia a vykázanie pohľadávky voči kupujúcemu za platbu k dátumu uskutočnenia obchodu. Úrok z aktíva a zodpovedajúceho záväzku vo všeobecnosti nezačína narastať až do dátumu vysporiadania, keď dôjde k zmene vlastníctva. |
| --- | --- |

B3.1.5

| B3.1.6 | Dátumom vysporiadania je dátum, ku ktorému sa aktívum dodá účtovnej jednotke, alebo ku ktorému je aktívum dodané účtovnou jednotkou. Účtovanie k dátumu vysporiadania znamená a) vykázanie aktíva k dátumu jeho prijatia účtovnou jednotkou a b) ukončenie vykazovania aktíva a vykázanie akéhokoľvek zisku alebo straty z vyradenia ku dňu, keď došlo k jeho dodaniu účtovnou jednotkou. Ak sa používa účtovanie k dátumu vysporiadania, účtovná jednotka účtuje akúkoľvek zmenu reálnej hodnoty aktíva, ktoré sa má prijať, v období od dátumu uskutočnenia obchodu do dátumu vysporiadania rovnakým spôsobom, ako sa účtuje pri nadobudnutom aktíve. Inými slovami, zmena hodnoty sa nevykazuje pri aktívach oceňovaných v amortizovanej hodnote; pri aktívach klasifikovaných ako finančné aktíva oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia sa zmena hodnoty vykazuje vo výsledku hospodárenia; pri finančných aktívach oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku sa vykazuje v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A a pri investíciách do nástrojov vlastného imania sa účtuje v súlade s odsekom 5.7.5. |
| --- | --- |

B3.1.6

Ukončenie vykazovania finančných aktív (oddiel 3.2)

| B3.2.1 | Ďalej uvedený diagram zobrazuje, ako sa postupuje pri posudzovaní toho, či a do akej miery sa ukončí vykazovanie finančného aktíva.



  Previedla účtovná jednotka svoje práva na prijatie peňažných tokov z aktíva? [odsek 3.2.4 písm. a)]
  áno
  Stanoviť, či sa nižšie uvedené zásady ukončenia vykazovania uplatňujú na časť aktíva alebo celé aktívum (alebo skupinu podobných aktív) [odsek 3.2.2]
  Ukončiť vykazovanie aktíva
  Ponechala si účtovná jednotka kontrolu nad aktívom? [odsek 3.2.6 písm. c)]
  Ponechala si účtovná jednotka v podstate všetky riziká a odmeny? [odsek 3.2.6 písm. b)]]
  Previedla účtovná jednotka v podstate všetky riziká a odmeny? [odsek 3.2.6 písm. a)]
  Prevzala účtovná jednotka povinnosť zaplatiť peňažné toky z aktíva, ktorá spĺňa podmienky odseku 3.2.5? [odsek 3.2.4 písm. b)]
  Skončila sa platnosť práv na peňažné toky z aktíva? [odsek 3.2.3 písm. a)]
  Ukončiť vykazovanie aktíva
  Pokračovať vo vykazovaní aktíva do rozsahu pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky
  Konsolidovať všetky dcérske spoločnosti [odsek 3.2.1]
  Pokračovať vo vykazovaní aktíva
  Ukončiť vykazovanie aktíva
  Pokračovať vo vykazovaní aktíva
  nie
  nie
  nie
  nie
  áno
  nie
  nie
  áno
  nie
  áno
  áno |
| --- | --- |

B3.2.1

Previedla účtovná jednotka svoje práva na prijatie peňažných tokov z aktíva? [odsek 3.2.4 písm. a)]

áno

Stanoviť, či sa nižšie uvedené zásady ukončenia vykazovania uplatňujú na časť aktíva alebo celé aktívum (alebo skupinu podobných aktív) [odsek 3.2.2]

Ukončiť vykazovanie aktíva

Ponechala si účtovná jednotka kontrolu nad aktívom? [odsek 3.2.6 písm. c)]

Ponechala si účtovná jednotka v podstate všetky riziká a odmeny? [odsek 3.2.6 písm. b)]]

Previedla účtovná jednotka v podstate všetky riziká a odmeny? [odsek 3.2.6 písm. a)]

Prevzala účtovná jednotka povinnosť zaplatiť peňažné toky z aktíva, ktorá spĺňa podmienky odseku 3.2.5? [odsek 3.2.4 písm. b)]

Skončila sa platnosť práv na peňažné toky z aktíva? [odsek 3.2.3 písm. a)]

Ukončiť vykazovanie aktíva

Pokračovať vo vykazovaní aktíva do rozsahu pokračujúcej zainteresovanosti účtovnej jednotky

Konsolidovať všetky dcérske spoločnosti [odsek 3.2.1]

Pokračovať vo vykazovaní aktíva

Ukončiť vykazovanie aktíva

Pokračovať vo vykazovaní aktíva

nie

nie

nie

nie

áno

nie

nie

áno

nie

áno

áno

Zmluvy, v rámci ktorých si účtovná jednotka ponecháva zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, no preberá zmluvnú povinnosť zaplatiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov [odsek 32.4 písm. b)]

| B3.2.2 | K situácii opísanej v odseku 3.2.4 písm. b) (keď si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, no prevezme zmluvnú povinnosť zaplatiť peňažné toky v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad vtedy, ak účtovná jednotka je trust a vydáva investorom podiely na úžitkoch z podkladových finančných aktív, ktoré vlastní, a poskytuje obsluhu pre uvedené finančné aktíva. V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 3.2.5 a 3.2.6, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukončenie vykazovania. |
| --- | --- |

B3.2.2

| B3.2.3 | V rámci uplatňovania odseku 3.2.5 by účtovná jednotka mohla napríklad byť pôvodcom vzniku finančného aktíva alebo by mohla byť skupinou, ktorá zahŕňa dcérsku spoločnosť, ktorá nadobudla finančné aktívum a prevádza peňažné toky na nespriaznených investorov, ktorí sú treťou stranou. |
| --- | --- |

B3.2.3

Posúdenie prevodu rizík a odmien z vlastníctva (odsek 32.6)

| B3.2.4 | Príkladmi toho, keď účtovná jednotka previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, sú:






  a) | nepodmienený predaj finančného aktíva; |
| --- | --- | --- |

B3.2.4

a)

nepodmienený predaj finančného aktíva;

| b) | predaj finančného aktíva spolu s opciou na spätný nákup finančného aktíva za jeho reálnu hodnotu v čase spätného nákupu a |
| --- | --- |

b)

predaj finančného aktíva spolu s opciou na spätný nákup finančného aktíva za jeho reálnu hodnotu v čase spätného nákupu a

| c) | predaj finančného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, ktorá je hlboko mimo peňazí (deeply out of money) [t. j. opcia, ktorá je do takej miery mimo peňazí, že je vysoko nepravdepodobné, že pred skončením jej platnosti bude v peniazoch (in the money)]. |
| --- | --- |

c)

predaj finančného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, ktorá je hlboko mimo peňazí (deeply out of money) [t. j. opcia, ktorá je do takej miery mimo peňazí, že je vysoko nepravdepodobné, že pred skončením jej platnosti bude v peniazoch (in the money)].

| B3.2.5 | Príkladmi toho, keď si účtovná jednotka ponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, sú:






  a) | transakcia predaja a spätného nákupu, kde cena za spätný nákup je pevne stanovená cena alebo predajná cena plus výnos veriteľa; |
| --- | --- | --- |

B3.2.5

a)

transakcia predaja a spätného nákupu, kde cena za spätný nákup je pevne stanovená cena alebo predajná cena plus výnos veriteľa;

| b) | zmluva o požičiavaní cenných papierov; |
| --- | --- |

b)

zmluva o požičiavaní cenných papierov;

| c) | predaj finančného aktíva spolu so swapom celkových výnosov, ktorým sa presúva expozícia voči trhovému riziku späť na účtovnú jednotku; |
| --- | --- |

c)

predaj finančného aktíva spolu so swapom celkových výnosov, ktorým sa presúva expozícia voči trhovému riziku späť na účtovnú jednotku;

| d) | predaj finančného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, ktoré sú hlboko v peniazoch (deep in the money) [t. j. opcia, ktorá je do takej miery v peniazoch (in the money), že je vysoko nepravdepodobné, že pred skončením jej platnosti bude mimo peňazí (out of the money)] a |
| --- | --- |

d)

predaj finančného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, ktoré sú hlboko v peniazoch (deep in the money) [t. j. opcia, ktorá je do takej miery v peniazoch (in the money), že je vysoko nepravdepodobné, že pred skončením jej platnosti bude mimo peňazí (out of the money)] a

| e) | predaj krátkodobých pohľadávok, ktorými účtovná jednotka ručí nadobúdateľovi, že mu vykompenzuje úverové straty, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú. |
| --- | --- |

e)

predaj krátkodobých pohľadávok, ktorými účtovná jednotka ručí nadobúdateľovi, že mu vykompenzuje úverové straty, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú.

| B3.2.6 | Ak účtovná jednotka stanoví, že v dôsledku prevodu previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, nevykazuje opäť prevedené aktívum v budúcom období s výnimkou situácie, ak takéto prevedené aktívum znovu nadobudne v rámci novej transakcie. |
| --- | --- |

B3.2.6

Hodnotenie prevodu kontroly

| B3.2.7 | Účtovná jednotka si neponechala kontrolu nad prevedeným aktívom, ak má nadobúdateľ reálnu schopnosť predať prevedené aktívum. Účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom, ak nadobúdateľ nemá reálnu schopnosť predať prevedené aktívum. Nadobúdateľ má reálnu schopnosť predať prevedené aktívum v prípade, ak sa s takýmto aktívom obchoduje na aktívnom trhu, pretože nadobúdateľ by v prípade, že by musel aktívum účtovnej jednotke vrátiť, mohol prevedené aktívum znovu kúpiť na trhu. Napríklad nadobúdateľ môže mať reálnu schopnosť predať prevedené aktívum, ak sa na prevedené aktívum vzťahuje opcia, ktorá umožňuje účtovnej jednotke jeho spätný nákup, ale nadobúdateľ môže v prípade uplatnenia opcie ľahko získať prevedené aktívum na trhu. Nadobúdateľ nemá reálnu schopnosťou predať prevedené aktívum v prípade, ak si účtovná jednotka takúto opciu ponechá a nadobúdateľ nemôže ľahko získať prevedené aktívum na trhu v prípade, ak si účtovná jednotka opciu uplatní. |
| --- | --- |

B3.2.7

| B3.2.8 | Nadobúdateľ má reálnu schopnosť predať prevedené aktívum len vtedy, ak môže prevedené aktívum predať ako celok nespriaznenej tretej osobe a je schopný zrealizovať túto možnosť jednostranne a bez uvalenia ďalších obmedzení na prevod. Zásadnou otázkou ostáva, čo je nadobúdateľ schopný urobiť v skutočnosti, nie aké zmluvné práva má vo vzťahu k tomu, čo môže vykonať s prevedeným aktívom, alebo aké zmluvné obmedzenia existujú. Konkrétne:






  a) | zmluvné právo disponovať s prevedeným aktívom má len malý praktický význam, ak pre prevedené aktívum neexistuje žiadny trh, a |
| --- | --- | --- |

B3.2.8

a)

zmluvné právo disponovať s prevedeným aktívom má len malý praktický význam, ak pre prevedené aktívum neexistuje žiadny trh, a

| b) | schopnosť disponovať s prevedeným aktívom má len malý praktický význam, ak sa takéto disponovanie nemôže uskutočniť bez obmedzení. Z tohto dôvodu:






  i) | schopnosť nadobúdateľa disponovať s prevedeným aktívom nesmie závisieť od činností iných (t. j. musí ísť o jednostrannú schopnosť) a |
| --- | --- | --- |

b)

schopnosť disponovať s prevedeným aktívom má len malý praktický význam, ak sa takéto disponovanie nemôže uskutočniť bez obmedzení. Z tohto dôvodu:

i)

schopnosť nadobúdateľa disponovať s prevedeným aktívom nesmie závisieť od činností iných (t. j. musí ísť o jednostrannú schopnosť) a

| ii) | nadobúdateľ musí byť schopný disponovať s prevedeným aktívom bez potreby pridať k prevodu akékoľvek reštriktívne podmienky alebo obmedzenia (napríklad podmienky o tom, ako sa má úverové aktívum obsluhovať alebo opcia, ktorá dáva nadobúdateľovi právo na spätné odkúpenie aktíva). |
| --- | --- |

ii)

nadobúdateľ musí byť schopný disponovať s prevedeným aktívom bez potreby pridať k prevodu akékoľvek reštriktívne podmienky alebo obmedzenia (napríklad podmienky o tom, ako sa má úverové aktívum obsluhovať alebo opcia, ktorá dáva nadobúdateľovi právo na spätné odkúpenie aktíva).

| B3.2.9 | To, že je nepravdepodobné, že by nadobúdateľ prevedené aktívum predal, samo osebe neznamená, že si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. Ak sa však predajnou opciou alebo zárukou obmedzuje možnosť nadobúdateľa predať prevedené aktívum, potom si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. Ak je napríklad predajná opcia alebo záruka dostatočne hodnotná, obmedzuje sa ňou možnosť nadobúdateľa predať prevedené aktívum, pretože v praxi by nadobúdateľ nepredal tretej strane prevedené aktívum bez pridania podobnej opcie alebo iných obmedzujúcich podmienok. Namiesto toho by si nadobúdateľ prevedené aktívum v držbe ponechal, aby získal platby v rámci záruky alebo predajnej opcie. Za týchto okolností si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. |
| --- | --- |

B3.2.9

Prevody, ktoré spĺňajú podmienky na ukončenie vykazovania

| B3.2.10 | Účtovná jednotka si môže ponechať právo na časť úrokových platieb z prevedeného aktíva ako kompenzáciu za obsluhu uvedených aktív. Časť úrokových platieb, ktorých by sa účtovná jednotka pri ukončení alebo prevode zmluvy na obsluhu vzdala, sa priradí aktívu z obsluhy alebo záväzku z obsluhy. Časť úrokových platieb, ktorých by sa účtovná jednotka nevzdala, predstavuje pohľadávku zo série úrokových platieb (interest-only strip). Ak by sa účtovná jednotka napríklad nevzdala žiadneho úroku pri ukončení alebo prevode zmluvy na obsluhu, potom celé úrokové rozpätie je pohľadávkou zo série úrokových platieb. Na účely uplatňovania odseku 3.2.13 sa reálne hodnoty aktíva z obsluhy a pohľadávky zo série úrokových platieb používajú pri rozvrhnutí účtovnej hodnoty pohľadávky medzi časť aktíva, ktorej vykazovanie sa ukončilo, a časť, ktorej vykazovanie naďalej pokračuje. Ak poplatok z obsluhy nie je stanovený alebo sa očakáva, že poplatok, ktorý sa prijme, nebude pre účtovnú jednotkou primeranou kompenzáciou za poskytovanie obsluhy, záväzok z povinnosti obsluhy sa vykáže v reálnej hodnote. |
| --- | --- |

B3.2.10

| B3.2.11 | Pri oceňovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa naďalej vykazuje, a časti, ktorej vykazovanie sa ukončilo na účely uplatňovania odseku 3.2.13, uplatní účtovná jednotka popri odseku 3.2.14 aj požiadavky oceňovania reálnou hodnotou uvedené v IFRS 13. |
| --- | --- |

B3.2.11

Prevody, ktoré nespĺňajú podmienky na ukončenie vykazovania

| B3.2.12 | Ďalej uvedené riadky sa týkajú uplatňovania zásady uvedenej v odseku 3.2.15. Ak záruka poskytnutá účtovnou jednotkou na straty zo zlyhania prevedeného aktíva bráni ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva, pretože účtovná jednotka si ponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, prevedené aktívum sa naďalej vykazuje ako celok a prijaté plnenie sa vykáže ako záväzok. |
| --- | --- |

B3.2.12

Pokračujúca zainteresovanosť na prevedených aktívach

| B3.2.13 | Ďalej sú uvedené príklady toho, ako účtovná jednotka oceňuje prevedené aktívum a súvisiaci záväzok podľa odseku 3.2.16. |
| --- | --- |

B3.2.13

Všetky aktíva

| a) | Ak záruka poskytnutá účtovnou jednotkou zaplatiť za straty zo zlyhania prevedeného aktíva bráni ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva v rozsahu pokračujúcej zainteresovanosti, prevedené aktívum sa k dátumu prevodu ocení nižšou z týchto súm: i) účtovnou hodnotou aktíva, alebo ii) maximálnou hodnotou plnenia prijatého v rámci prevodu, ktorej platba by sa od účtovnej jednotky mohla požadovať („záručná hodnota“). Súvisiaci záväzok sa prvotne ocení záručnou hodnotou zvýšenou o reálnu hodnotu záruky (ktorá obvykle predstavuje plnenie prijaté za záruku). Následne sa prvotná reálna hodnota záruky vykáže vo výsledku hospodárenia po tom, ako sa splní (alebo v priebehu toho, ako sa plní) povinnosť (v súlade so zásadami IFRS 15) a účtovná hodnota aktíva sa zníži o prípadnú opravnú položku na stratu. |
| --- | --- |

a)

Aktíva oceňované v amortizovanej hodnote

| b) | Ak záväzok z predajnej opcie vypísanej účtovnou jednotkou alebo právo z kúpnej opcie držanej účtovnou jednotkou bránia ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva a účtovná jednotka oceňuje prevedené aktívum v amortizovanej hodnote, súvisiaci záväzok sa oceňuje v jeho obstarávacej hodnote (t. j. vo výške prijatého plnenia) upravenej o amortizáciu prípadného rozdielu medzi obstarávacou hodnotou a hrubou účtovnou hodnotou prevedeného aktíva k dátumu skončenia platnosti opcie. Predpokladajme napríklad, že hrubá účtovná hodnota aktíva k dátumu prevodu je 98 CU a výška prijatého plnenia je 95 CU. Hrubá účtovná hodnota aktíva k dátumu uplatnenia opcie bude 100 CU. Prvotná účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 95 CU a rozdiel medzi 95 CU a 100 CU sa vykazuje vo výsledku hospodárenia použitím metódy efektívnej úrokovej miery. Ak dôjde k uplatneniu opcie, rozdiel medzi účtovnou hodnotou súvisiaceho záväzku a realizačnou cenou sa vykáže vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

b)

Aktíva oceňované reálnou hodnotou

| c) | Ak právo z kúpnej opcie, ktoré si účtovná jednotka ponechala, bráni ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva a účtovná jednotka oceňuje prevedené aktívum reálnou hodnotou, aktívum sa naďalej oceňuje jeho reálnou hodnotou. Súvisiaci záväzok sa oceňuje i) realizačnou cenou opcie zníženou o časovú hodnotu opcie v prípade, ak je opcia v peniazoch (in the money) alebo na peniazoch (at the money), alebo ii) reálnou hodnotou prevedeného aktíva zníženou o časovú hodnotu opcie v prípade, ak je opcia mimo peňazí (out of the money). Úpravou ocenenia súvisiaceho záväzku sa zabezpečí, aby čistá účtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavovala reálnu hodnotu práva z kúpnej opcie. Ak je napríklad reálna hodnota podkladového aktíva 80 CU, realizačná cena opcie je 95 CU a časová hodnota opcie je 5 CU, účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 75 CU (80 CU – 5 CU) a účtovná hodnota prevedeného aktíva je 80 CU (t. j. jeho reálna hodnota). |
| --- | --- |

c)

| d) | Ak predajná opcia vypísaná účtovnou jednotkou bráni ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva a účtovná jednotka oceňuje prevedené aktívum jeho reálnou hodnotou, súvisiaci záväzok sa oceňuje realizačnou cenou opcie zvýšenou o časovú hodnotu opcie. Ocenenie aktíva reálnou hodnotou sa obmedzuje na nižšiu hodnotu spomedzi jeho reálnej hodnoty a realizačnej ceny opcie, pretože účtovná jednotka nemá nárok na nárast reálnej hodnoty prevedeného aktíva nad realizačnú cenu opcie. Týmto sa zabezpečí, aby čistá účtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavovala reálnu hodnotu záväzku z predajnej opcie. Ak je napríklad reálna hodnota podkladového aktíva 120 CU, realizačná cena opcie je 100 CU a časová hodnota opcie je 5 CU, účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 105 CU (100 CU + 5 CU) a účtovná hodnota aktíva je 100 CU (v tomto prípade realizačná cena opcie). |
| --- | --- |

d)

| e) | Ak collar vo forme kúpenej kúpnej opcie a vypísanej predajnej opcie bráni ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva a účtovná jednotka oceňuje aktívum reálnou hodnotou, potom aj naďalej oceňuje toto aktívum reálnou hodnotou. Súvisiaci záväzok sa oceňuje i) sčítaním realizačnej ceny kúpnej opcie a reálnej hodnoty predajnej opcie a odpočítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je kúpna opcia v peniazoch alebo na peniazoch, alebo ii) sčítaním reálnej hodnoty aktíva a reálnej hodnoty predajnej opcie a odpočítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je kúpna opcia mimo peňazí. Úpravou súvisiaceho záväzku sa zabezpečí, aby čistá účtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavovala reálnu hodnotu opcií držaných a vypísaných účtovnou jednotkou. Predpokladajme napríklad, že účtovná jednotka prevedie finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou a súčasne kúpi kúpnu opciu s realizačnou cenou 120 CU a vypíše predajnú opciu s realizačnou cenou 80 CU. Takisto predpokladajme, že reálna hodnota aktíva k dátumu prevodu je 100 CU. Časová hodnota predajnej opcie je 1 CU a kúpnej opcie 5 CU. V takomto prípade účtovná jednotka vykáže aktívum v hodnote 100 CU (reálna hodnota aktíva) a záväzok v hodnote 96 CU [(100 CU + 1 CU) – 5 CU]. Týmto výpočtom sa dosiahne čistá hodnota aktíva vo výške 4 CU, ktorá predstavuje reálnu hodnotu účtovnou jednotkou držaných a vypísaných opcií. |
| --- | --- |

e)

Všetky prevody

| B3.2.14 | Ak prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, sa zmluvné práva alebo povinnosti prevodcu týkajúce sa prevodu neúčtujú oddelene ako deriváty v prípade, ak by vykazovanie derivátu a buď prevedeného aktíva alebo záväzku vyplývajúceho z prevodu vyústilo do dvojnásobného vykázania tých istých práv alebo povinností. Napríklad kúpna opcia, ktorú si prevodca ponechal, môže zabrániť účtovaniu prevodu finančných aktív ako predaja. V takom prípade sa kúpna opcia nevykazuje samostatne ako derivátové aktívum. |
| --- | --- |

B3.2.14

| B3.2.15 | Ak prevod finančného aktíva nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, nadobúdateľ nevykazuje prevedené aktívum ako svoje aktívum. Nadobúdateľ ukončí vykazovanie peňažných prostriedkov alebo iných zaplatených plnení a vykáže pohľadávku voči prevodcovi. Ak má prevodca aj právo aj povinnosť opätovne získať kontrolu nad celým prevedeným aktívom za pevne stanovenú sumu (ako napríklad v rámci zmluvy o spätnom odkúpení), môže nadobúdateľ svoju pohľadávku oceňovať v amortizovanej hodnote, ak spĺňa kritériá uvedené v odseku 4.1.2. |
| --- | --- |

B3.2.15

Príklady

| B3.2.16 | Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou uplatňovania zásad ukončenia vykazovania uvedených v tomto štandarde.






  a) | Zmluvy o spätnom odkúpení a požičiavanie cenných papierov. Ak dôjde k predaju finančného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, alebo ak dôjde k jeho požičaniu v rámci zmluvy o jeho navrátení prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak nadobúdateľ získa právo aktívum predať alebo ho založiť, prevodca reklasifikuje aktívum vo svojom výkaze o finančnej situácii, napríklad ako požičané aktívum alebo pohľadávku zo spätného odkúpenia. |
| --- | --- | --- |

B3.2.16

a)

Zmluvy o spätnom odkúpení a požičiavanie cenných papierov. Ak dôjde k predaju finančného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, alebo ak dôjde k jeho požičaniu v rámci zmluvy o jeho navrátení prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak nadobúdateľ získa právo aktívum predať alebo ho založiť, prevodca reklasifikuje aktívum vo svojom výkaze o finančnej situácii, napríklad ako požičané aktívum alebo pohľadávku zo spätného odkúpenia.

| b) | Zmluvy o spätnom odkúpení a požičiavanie cenných papierov – aktíva, ktoré sú v podstate rovnaké. Ak dôjde k predaju finančného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, alebo ak dôjde k požičaniu alebo zapožičaniu finančného aktíva na základe zmluvy o navrátení rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. |
| --- | --- |

b)

Zmluvy o spätnom odkúpení a požičiavanie cenných papierov – aktíva, ktoré sú v podstate rovnaké. Ak dôjde k predaju finančného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, alebo ak dôjde k požičaniu alebo zapožičaniu finančného aktíva na základe zmluvy o navrátení rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva.

| c) | Zmluvy o spätnom odkúpení a zapožičanie cenných papierov – právo substitúcie. Ak zmluva o spätnom nákupe za pevne stanovenú cenu spätného nákupu alebo za cenu rovnajúcu sa predajnej cene plus výnos veriteľa alebo podobná transakcia týkajúca sa zapožičania cenných papierov dáva nadobúdateľovi právo nahradiť aktíva, ktoré sú podobné a majú k dátumu spätného odkúpenia rovnakú reálnu hodnotu ako prevedené aktívum, potom sa vykazovanie aktíva predaného alebo požičaného v rámci spätného odkúpenia alebo transakcie o požičaní cenných papierov neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. |
| --- | --- |

c)

Zmluvy o spätnom odkúpení a zapožičanie cenných papierov – právo substitúcie. Ak zmluva o spätnom nákupe za pevne stanovenú cenu spätného nákupu alebo za cenu rovnajúcu sa predajnej cene plus výnos veriteľa alebo podobná transakcia týkajúca sa zapožičania cenných papierov dáva nadobúdateľovi právo nahradiť aktíva, ktoré sú podobné a majú k dátumu spätného odkúpenia rovnakú reálnu hodnotu ako prevedené aktívum, potom sa vykazovanie aktíva predaného alebo požičaného v rámci spätného odkúpenia alebo transakcie o požičaní cenných papierov neukončí, pretože prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva.

| d) | Právo prvého odmietnutia pri spätnom odkúpení za reálnu hodnotu. Ak účtovná jednotka predá finančné aktívum a ponechá si len právo prvého odmietnutia spätného odkúpenia prevedeného aktíva za reálnu hodnotu, ak ho nadobúdateľ následne predá, účtovná jednotka ukončí vykazovanie aktíva, pretože previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. |
| --- | --- |

d)

Právo prvého odmietnutia pri spätnom odkúpení za reálnu hodnotu. Ak účtovná jednotka predá finančné aktívum a ponechá si len právo prvého odmietnutia spätného odkúpenia prevedeného aktíva za reálnu hodnotu, ak ho nadobúdateľ následne predá, účtovná jednotka ukončí vykazovanie aktíva, pretože previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva.

| e) | Transakcia fingovaného predaja. Spätný nákup finančného aktíva krátko po jeho predaji sa niekedy označuje ako fingovaný predaj (wash sale). Takýto spätný nákup nevylučuje ukončenie vykazovania za predpokladu, že pôvodná transakcia splnila požiadavky týkajúce sa ukončenia vykazovania. Ak je však zmluva o predaji finančného aktíva uzatvorená súčasne so zmluvou o spätnom nákupe toho istého aktíva za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, potom sa vykazovanie aktíva neukončuje. |
| --- | --- |

e)

Transakcia fingovaného predaja. Spätný nákup finančného aktíva krátko po jeho predaji sa niekedy označuje ako fingovaný predaj (wash sale). Takýto spätný nákup nevylučuje ukončenie vykazovania za predpokladu, že pôvodná transakcia splnila požiadavky týkajúce sa ukončenia vykazovania. Ak je však zmluva o predaji finančného aktíva uzatvorená súčasne so zmluvou o spätnom nákupe toho istého aktíva za pevne stanovenú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veriteľa, potom sa vykazovanie aktíva neukončuje.

| f) | Predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko v peniazoch (deeply in the money). Ak prevodca môže spätne odkúpiť prevedené finančné aktívum a kúpna opcia je hlboko v peniazoch, prevod nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, pretože prevodca si ponechal v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Podobne, ak nadobúdateľ môže spätne predať finančné aktívum a predajná opcia je hlboko v peniazoch, prevod nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, pretože prevodca si ponechal v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. |
| --- | --- |

f)

Predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko v peniazoch (deeply in the money). Ak prevodca môže spätne odkúpiť prevedené finančné aktívum a kúpna opcia je hlboko v peniazoch, prevod nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, pretože prevodca si ponechal v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Podobne, ak nadobúdateľ môže spätne predať finančné aktívum a predajná opcia je hlboko v peniazoch, prevod nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, pretože prevodca si ponechal v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva.

| g) | Predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko mimo peňazí (deeply out of the money). Vykazovanie finančného aktíva, ktoré sa prevádza a na prevod sa vzťahuje iba predajná opcia hlboko mimo peňazí držaná nadobúdateľom alebo kúpna opcia hlboko mimo peňazí držaná prevodcom, sa ukončí. Je to tak preto, lebo prevodca previedol v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. |
| --- | --- |

g)

Predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko mimo peňazí (deeply out of the money). Vykazovanie finančného aktíva, ktoré sa prevádza a na prevod sa vzťahuje iba predajná opcia hlboko mimo peňazí držaná nadobúdateľom alebo kúpna opcia hlboko mimo peňazí držaná prevodcom, sa ukončí. Je to tak preto, lebo prevodca previedol v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva.

| h) | Aktíva ľahko dostupné, ktoré sú predmetom kúpnej opcie, ktorá nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí. Ak má účtovná jednotka v držbe kúpnu opciu na aktívum, ktoré je na trhu ľahko dostupné a opcia nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí, vykazovanie aktíva sa ukončí. Dôvodom je skutočnosť, že účtovná jednotka i) si neponechala a ani nepreviedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ii) neponechala si kontrolu. Ak však nie je aktívum na trhu ľahko dostupné, ukončenie vykazovania je vylúčené v rozsahu hodnoty aktíva, ktorá je predmetom kúpnej opcie, pretože účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad aktívom. |
| --- | --- |

h)

Aktíva ľahko dostupné, ktoré sú predmetom kúpnej opcie, ktorá nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí. Ak má účtovná jednotka v držbe kúpnu opciu na aktívum, ktoré je na trhu ľahko dostupné a opcia nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí, vykazovanie aktíva sa ukončí. Dôvodom je skutočnosť, že účtovná jednotka i) si neponechala a ani nepreviedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ii) neponechala si kontrolu. Ak však nie je aktívum na trhu ľahko dostupné, ukončenie vykazovania je vylúčené v rozsahu hodnoty aktíva, ktorá je predmetom kúpnej opcie, pretože účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad aktívom.

| i) | Aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a je predmetom predajnej opcie vypísanej účtovnou jednotkou, ktorá nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí. Ak účtovná jednotka prevedie finančné aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a vypíše predajnú opciu, ktorá nie je hlboko mimo peňazí, znamená to, že účtovná jednotka si v dôsledku vypísanej predajnej opcie ani neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Účtovná jednotka si ponechá kontrolu nad aktívom v prípade, ak je predajná opcia dostatočne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdateľovi predať aktívum, pričom v takomto prípade sa vo vykazovaní aktíva pokračuje v rozsahu pokračujúcej zainteresovanosti prevodcu (pozri odsek B3.2.9). Účtovná jednotka prevedie kontrolu nad aktívom v prípade, ak predajná opcia nie je dostatočne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdateľovi predať aktívum, pričom v takomto prípade sa vykazovanie aktíva ukončí. |
| --- | --- |

i)

Aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a je predmetom predajnej opcie vypísanej účtovnou jednotkou, ktorá nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo peňazí. Ak účtovná jednotka prevedie finančné aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a vypíše predajnú opciu, ktorá nie je hlboko mimo peňazí, znamená to, že účtovná jednotka si v dôsledku vypísanej predajnej opcie ani neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Účtovná jednotka si ponechá kontrolu nad aktívom v prípade, ak je predajná opcia dostatočne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdateľovi predať aktívum, pričom v takomto prípade sa vo vykazovaní aktíva pokračuje v rozsahu pokračujúcej zainteresovanosti prevodcu (pozri odsek B3.2.9). Účtovná jednotka prevedie kontrolu nad aktívom v prípade, ak predajná opcia nie je dostatočne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdateľovi predať aktívum, pričom v takomto prípade sa vykazovanie aktíva ukončí.

| j) | Aktíva, ktoré sú predmetom predajnej alebo kúpnej opcie v reálnej hodnote alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe. Prevod finančného aktíva, na ktorý sa vzťahuje len predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, pričom realizačná cena alebo cena spätného odkúpenia sa rovná reálnej hodnote finančného aktíva v čase spätného odkúpenia, má za následok ukončenie vykazovania, pretože došlo k prevodu v podstate všetkých rizík a odmien z vlastníctva. |
| --- | --- |

j)

Aktíva, ktoré sú predmetom predajnej alebo kúpnej opcie v reálnej hodnote alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe. Prevod finančného aktíva, na ktorý sa vzťahuje len predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, pričom realizačná cena alebo cena spätného odkúpenia sa rovná reálnej hodnote finančného aktíva v čase spätného odkúpenia, má za následok ukončenie vykazovania, pretože došlo k prevodu v podstate všetkých rizík a odmien z vlastníctva.

| k) | Kúpne alebo predajné opcie s peňažným vysporiadaním. Účtovná jednotka posúdi prevod finančného aktíva, na ktorý sa vzťahuje predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, ktoré budú vysporiadané v čistom peňažnými prostriedkami, aby stanovila, či si ponechala alebo previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak si účtovná jednotka neponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, stanoví, či si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom. To, že k vysporiadaniu predajnej alebo kúpnej opcie alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe dôjde v čistom peňažnými prostriedkami automaticky neznamená, že účtovná jednotka previedla kontrolu [pozri vyššie uvedený odsek B3.2.9 a písmená g), h) a i)]. |
| --- | --- |

k)

Kúpne alebo predajné opcie s peňažným vysporiadaním. Účtovná jednotka posúdi prevod finančného aktíva, na ktorý sa vzťahuje predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, ktoré budú vysporiadané v čistom peňažnými prostriedkami, aby stanovila, či si ponechala alebo previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak si účtovná jednotka neponechala v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, stanoví, či si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom. To, že k vysporiadaniu predajnej alebo kúpnej opcie alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe dôjde v čistom peňažnými prostriedkami automaticky neznamená, že účtovná jednotka previedla kontrolu [pozri vyššie uvedený odsek B3.2.9 a písmená g), h) a i)].

| l) | Právo spätnej kúpy (removal of accounts provisions). Právo spätnej kúpy predstavuje opciu na nepodmienené spätné odkúpenie (kúpna opcia), ktorá dáva účtovnej jednotke právo požadovať vrátenie prevedeného aktíva, na ktoré sa vzťahujú určité obmedzenia. Za predpokladu, že takáto opcia vyúsťuje do situácie, keď si účtovná jednotka ani neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, vylučuje ukončenie vykazovania len do výšky hodnoty, ktorá je predmetom spätného odkúpenia (za predpokladu, že nadobúdateľ nemôže aktíva predať). Ak je napríklad účtovná hodnota a príjmy z prevodu úverových aktív 100 000 CU a ktorýkoľvek individuálny úver by mohol byť spätne odkúpený, avšak celková suma úverov, ktoré by mohli byť spätne odkúpené, by nemohla presiahnuť 10 000 CU, potom objem úverov vo výške 90 000 CU by spĺňal požiadavky na ukončenie vykazovania. |
| --- | --- |

l)

Právo spätnej kúpy (removal of accounts provisions). Právo spätnej kúpy predstavuje opciu na nepodmienené spätné odkúpenie (kúpna opcia), ktorá dáva účtovnej jednotke právo požadovať vrátenie prevedeného aktíva, na ktoré sa vzťahujú určité obmedzenia. Za predpokladu, že takáto opcia vyúsťuje do situácie, keď si účtovná jednotka ani neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, vylučuje ukončenie vykazovania len do výšky hodnoty, ktorá je predmetom spätného odkúpenia (za predpokladu, že nadobúdateľ nemôže aktíva predať). Ak je napríklad účtovná hodnota a príjmy z prevodu úverových aktív 100 000 CU a ktorýkoľvek individuálny úver by mohol byť spätne odkúpený, avšak celková suma úverov, ktoré by mohli byť spätne odkúpené, by nemohla presiahnuť 10 000 CU, potom objem úverov vo výške 90 000 CU by spĺňal požiadavky na ukončenie vykazovania.

| m) | Clean-up kúpne opcie (clean-up calls). Účtovná jednotka, ktorá môže byť prevodcom, ktorá poskytuje obsluhu prevedených aktív, môže mať v držbe clean-up kúpnu opciu na nákup zvyšných prevedených aktív v prípade, ak suma nesplatených aktív klesne na určitú úroveň, pri ktorej sú náklady na obsluhu uvedených aktív vyššie v porovnaní s úžitkami plynúcimi z obsluhy. Za predpokladu, že takáto clean-up kúpna opcia spôsobí, že účtovná jednotka si neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a nadobúdateľ nemôže aktíva predať, zabraňuje táto opcia ukončeniu vykazovania len do tej výšky hodnoty aktív, na ktorú sa vzťahuje táto kúpna opcia. |
| --- | --- |

m)

Clean-up kúpne opcie (clean-up calls). Účtovná jednotka, ktorá môže byť prevodcom, ktorá poskytuje obsluhu prevedených aktív, môže mať v držbe clean-up kúpnu opciu na nákup zvyšných prevedených aktív v prípade, ak suma nesplatených aktív klesne na určitú úroveň, pri ktorej sú náklady na obsluhu uvedených aktív vyššie v porovnaní s úžitkami plynúcimi z obsluhy. Za predpokladu, že takáto clean-up kúpna opcia spôsobí, že účtovná jednotka si neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a nadobúdateľ nemôže aktíva predať, zabraňuje táto opcia ukončeniu vykazovania len do tej výšky hodnoty aktív, na ktorú sa vzťahuje táto kúpna opcia.

| n) | Podriadené ponechané podiely a úverové záruky. Účtovná jednotka môže nadobúdateľovi poskytnúť zvýšenie kreditnej kvality (credit enhancement) prostredníctvom podriadenia časti alebo celého podielu, ktorý si ponechala na prevedenom aktíve. Alternatívne môže účtovná jednotka poskytnúť nadobúdateľovi zvýšenie kreditnej kvality formou úverovej záruky, ktorá môže byť neobmedzená alebo obmedzená na určitú hodnotu. Ak si účtovná jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, pokračuje vo vykazovaní aktíva ako celku. Ak si účtovná jednotka ponechá niektoré, ale nie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ponechá si kontrolu, ukončenie vykazovania je vylúčené vo výške sumy peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorých platba by sa od účtovnej jednotky mohla vyžadovať. |
| --- | --- |

n)

Podriadené ponechané podiely a úverové záruky. Účtovná jednotka môže nadobúdateľovi poskytnúť zvýšenie kreditnej kvality (credit enhancement) prostredníctvom podriadenia časti alebo celého podielu, ktorý si ponechala na prevedenom aktíve. Alternatívne môže účtovná jednotka poskytnúť nadobúdateľovi zvýšenie kreditnej kvality formou úverovej záruky, ktorá môže byť neobmedzená alebo obmedzená na určitú hodnotu. Ak si účtovná jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, pokračuje vo vykazovaní aktíva ako celku. Ak si účtovná jednotka ponechá niektoré, ale nie v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ponechá si kontrolu, ukončenie vykazovania je vylúčené vo výške sumy peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorých platba by sa od účtovnej jednotky mohla vyžadovať.

| o) | Swapy celkových výnosov. Účtovná jednotka môže predať finančné aktívum nadobúdateľovi a uzatvoriť s ním swap celkových výnosov, prostredníctvom čoho sa všetky peňažné toky platieb úrokov z podkladového aktíva postupujú účtovnej jednotke výmenou za pevne stanovenú platbu alebo platbu s premenlivou sadzbou a účtovná jednotka znáša všetky zvýšenia alebo zníženia reálnej hodnoty podkladového aktíva. V takomto prípade je ukončenie vykazovania všetkých aktív zakázané. |
| --- | --- |

o)

Swapy celkových výnosov. Účtovná jednotka môže predať finančné aktívum nadobúdateľovi a uzatvoriť s ním swap celkových výnosov, prostredníctvom čoho sa všetky peňažné toky platieb úrokov z podkladového aktíva postupujú účtovnej jednotke výmenou za pevne stanovenú platbu alebo platbu s premenlivou sadzbou a účtovná jednotka znáša všetky zvýšenia alebo zníženia reálnej hodnoty podkladového aktíva. V takomto prípade je ukončenie vykazovania všetkých aktív zakázané.

| p) | Úrokové swapy. Účtovná jednotka môže previesť na nadobúdateľa finančné aktívum s pevne stanovenou sadzbou a uzatvoriť s ním úrokový swap na účely prijatia pevne stanovenej úrokovej sadzby a platenia premenlivej úrokovej sadzby vychádzajúcej z pomyselnej hodnoty, ktorá sa rovná sume istiny prevedeného finančného aktíva. Úrokový swap nebráni ukončeniu vykazovania prevedeného aktíva pod podmienkou, že platby v rámci swapu nie sú podmienené uskutočnením platieb v súvislosti s prevedeným aktívom. |
| --- | --- |

p)

Úrokové swapy. Účtovná jednotka môže previesť na nadobúdateľa finančné aktívum s pevne stanovenou sadzbou a uzatvoriť s ním úrokový swap na účely prijatia pevne stanovenej úrokovej sadzby a platenia premenlivej úrokovej sadzby vychádzajúcej z pomyselnej hodnoty, ktorá sa rovná sume istiny prevedeného finančného aktíva. Úrokový swap nebráni ukončeniu vykazovania prevedeného aktíva pod podmienkou, že platby v rámci swapu nie sú podmienené uskutočnením platieb v súvislosti s prevedeným aktívom.

| q) | Amortizované úrokové swapy. Účtovná jednotka môže previesť na nadobúdateľa finančné aktívum s pevne stanovenou sadzbou, ktoré sa spláca v priebehu času, a uzatvoriť s ním amortizovaný úrokový swap s cieľom prijať pevne stanovenú úrokovú sadzbu a platiť premenlivú úrokovú sadzbu na základe pomyselnej hodnoty. Ak sa pomyselná hodnota swapu amortizuje tak, že sa v akomkoľvek časovom okamihu rovná sume istiny nesplateného prevedeného finančného aktíva, takýto swap by obvykle vyústil do situácie, keď si účtovná jednotka ponecháva podstatné riziko predčasného splatenia, pričom v takomto prípade účtovná jednotka buď pokračuje vo vykazovaní celého prevedeného aktíva, alebo pokračuje vo vykazovaní prevedeného aktíva v rozsahu jej pokračujúcej zainteresovanosti. Naopak, ak amortizácia pomyselnej hodnoty swapu nesúvisí s nesplatenou sumou istiny prevedeného aktíva, takýto swap by nevyústil do situácie, keď si účtovná jednotka ponechá riziko predčasného splatenia aktíva. Takáto situácia by teda nevylučovala ukončenie vykazovania prevedeného aktíva za predpokladu, že platby zo swapu nie sú podmienené úrokovými platbami z prevedeného aktíva a že swap nevyúsťuje do situácie, keď si účtovná jednotka ponecháva akékoľvek iné významné riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva. |
| --- | --- |

q)

Amortizované úrokové swapy. Účtovná jednotka môže previesť na nadobúdateľa finančné aktívum s pevne stanovenou sadzbou, ktoré sa spláca v priebehu času, a uzatvoriť s ním amortizovaný úrokový swap s cieľom prijať pevne stanovenú úrokovú sadzbu a platiť premenlivú úrokovú sadzbu na základe pomyselnej hodnoty. Ak sa pomyselná hodnota swapu amortizuje tak, že sa v akomkoľvek časovom okamihu rovná sume istiny nesplateného prevedeného finančného aktíva, takýto swap by obvykle vyústil do situácie, keď si účtovná jednotka ponecháva podstatné riziko predčasného splatenia, pričom v takomto prípade účtovná jednotka buď pokračuje vo vykazovaní celého prevedeného aktíva, alebo pokračuje vo vykazovaní prevedeného aktíva v rozsahu jej pokračujúcej zainteresovanosti. Naopak, ak amortizácia pomyselnej hodnoty swapu nesúvisí s nesplatenou sumou istiny prevedeného aktíva, takýto swap by nevyústil do situácie, keď si účtovná jednotka ponechá riziko predčasného splatenia aktíva. Takáto situácia by teda nevylučovala ukončenie vykazovania prevedeného aktíva za predpokladu, že platby zo swapu nie sú podmienené úrokovými platbami z prevedeného aktíva a že swap nevyúsťuje do situácie, keď si účtovná jednotka ponecháva akékoľvek iné významné riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva.

| r) | Odpisovanie. Účtovná jednotka primerane neočakáva, že späť získa zmluvné peňažné toky z finančného aktíva ako celok alebo ich časť. |
| --- | --- |

r)

Odpisovanie. Účtovná jednotka primerane neočakáva, že späť získa zmluvné peňažné toky z finančného aktíva ako celok alebo ich časť.

| B3.2.17 | Tento odsek ilustruje uplatňovanie prístupu pokračujúcej zainteresovanosti v prípade, ak má účtovná jednotka pokračujúcu zainteresovanosť v časti finančného aktíva.





  Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť, ktorých kupón a efektívna úroková miera je 10 percent a ktorých suma istiny a amortizovaná hodnota je 10 000 CU. Účtovná jednotka uzavrie transakciu, v rámci ktorej nadobúdateľ získa výmenou za platbu vo výške 9 115 CU právo na 9 000 CU zo všetkých inkás istiny plus úroky vo výške 9,5 percenta. Účtovná jednotka si ponechá práva na 1 000 CU všetkých inkás istiny plus na súvisiaci úrok vo výške 10 percent, ako aj na zostávajúce rozpätie vo výške 0,5 percenta zo zvyšnej istiny v hodnote 9 000 CU. Inkasá z predčasných platieb sa proporcionálne rozdeľujú medzi účtovnú jednotku a nadobúdateľa v pomere 1:9, avšak všetky nezaplatené platby sa odpočítavajú z podielu účtovnej jednotky vo výške 1 000 CU až dovtedy, kým sa tento podiel nevyčerpá. Reálna hodnota úverov k dátumu transakcie je 10 100 CU a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 CU.
  Účtovná jednotka stanoví, že previedla niektoré významné riziká a odmeny z vlastníctva (napríklad významné riziko predčasného splatenia), avšak takisto si ponechala niektoré významné riziká a odmeny z vlastníctva (z dôvodu podriadeného ponechaného podielu) a ponechala si aj kontrolu. Preto účtovná jednotka uplatňuje prístup pokračujúcej zainteresovanosti.
  Na účely uplatnenia tohto štandardu účtovná jednotka analyzuje transakciu ako a) ponechanie si plne pomerného ponechaného podielu vo výške 1 000 CU, plus b) podriadenie takéhoto ponechaného podielu s cieľom poskytovať zvýšenie kreditnej kvality nadobúdateľovi za úverové straty.
  Účtovná jednotka vypočíta, že suma 9 090 CU (90 % × 10 100 CU) z prijatého plnenia vo výške 9 115 CU predstavuje plnenie za plne pomerný 90-percentný podiel. Zvyšok prijatého plnenia (25 CU) predstavuje prijaté plnenie za podriadenie jej ponechaného podielu poskytnutím zvýšenia kreditnej kvality nadobúdateľovi za úverové straty. Okrem toho zostávajúce rozpätie vo výške 0,5 percenta predstavuje prijaté plnenie za zvýšenie kreditnej kvality. Na základe vyššie uvedeného predstavuje celková suma prijatého plnenia za zvýšenie kreditnej kvality hodnotu 65 CU (25 CU + 40 CU).
  Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja 90-percentného podielu peňažných tokov. Ak predpokladáme, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej 90-percentnej časti a ponechanej 10-percentnej časti, účtovná jednotka pridelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 3.2.14 štandardu IFRS 9 takto: | Reálna hodnota | Percentuálny podiel | Pridelená účtovná hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevedená časť | 9 090 | 90 % | 9 000 |
| Ponechaná časť | 1 010 | 10 % | 1 000 |
| Spolu | 10 100 | | 10 000 |

B3.2.17

Predpokladajme, že účtovná jednotka má portfólio úverov, ktoré možno predčasne splatiť, ktorých kupón a efektívna úroková miera je 10 percent a ktorých suma istiny a amortizovaná hodnota je 10 000 CU. Účtovná jednotka uzavrie transakciu, v rámci ktorej nadobúdateľ získa výmenou za platbu vo výške 9 115 CU právo na 9 000 CU zo všetkých inkás istiny plus úroky vo výške 9,5 percenta. Účtovná jednotka si ponechá práva na 1 000 CU všetkých inkás istiny plus na súvisiaci úrok vo výške 10 percent, ako aj na zostávajúce rozpätie vo výške 0,5 percenta zo zvyšnej istiny v hodnote 9 000 CU. Inkasá z predčasných platieb sa proporcionálne rozdeľujú medzi účtovnú jednotku a nadobúdateľa v pomere 1:9, avšak všetky nezaplatené platby sa odpočítavajú z podielu účtovnej jednotky vo výške 1 000 CU až dovtedy, kým sa tento podiel nevyčerpá. Reálna hodnota úverov k dátumu transakcie je 10 100 CU a reálna hodnota zostávajúceho rozpätia 0,5 percenta je 40 CU.

Účtovná jednotka stanoví, že previedla niektoré významné riziká a odmeny z vlastníctva (napríklad významné riziko predčasného splatenia), avšak takisto si ponechala niektoré významné riziká a odmeny z vlastníctva (z dôvodu podriadeného ponechaného podielu) a ponechala si aj kontrolu. Preto účtovná jednotka uplatňuje prístup pokračujúcej zainteresovanosti.

Na účely uplatnenia tohto štandardu účtovná jednotka analyzuje transakciu ako a) ponechanie si plne pomerného ponechaného podielu vo výške 1 000 CU, plus b) podriadenie takéhoto ponechaného podielu s cieľom poskytovať zvýšenie kreditnej kvality nadobúdateľovi za úverové straty.

Účtovná jednotka vypočíta, že suma 9 090 CU (90 % × 10 100 CU) z prijatého plnenia vo výške 9 115 CU predstavuje plnenie za plne pomerný 90-percentný podiel. Zvyšok prijatého plnenia (25 CU) predstavuje prijaté plnenie za podriadenie jej ponechaného podielu poskytnutím zvýšenia kreditnej kvality nadobúdateľovi za úverové straty. Okrem toho zostávajúce rozpätie vo výške 0,5 percenta predstavuje prijaté plnenie za zvýšenie kreditnej kvality. Na základe vyššie uvedeného predstavuje celková suma prijatého plnenia za zvýšenie kreditnej kvality hodnotu 65 CU (25 CU + 40 CU).

Účtovná jednotka vypočíta zisk alebo stratu z predaja 90-percentného podielu peňažných tokov. Ak predpokladáme, že k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty prevedenej 90-percentnej časti a ponechanej 10-percentnej časti, účtovná jednotka pridelí účtovnú hodnotu aktíva v súlade s odsekom 3.2.14 štandardu IFRS 9 takto:

Reálna hodnota

Percentuálny podiel

Pridelená účtovná hodnota

Prevedená časť

9 090

90 %

9 000

Ponechaná časť

1 010

10 %

1 000

Spolu

10 100

10 000

Účtovná jednotka vypočíta svoj zisk alebo stratu z predaja 90-percentného podielu peňažných tokov odpočítaním pridelenej účtovnej hodnoty prevedenej časti od prijatého plnenia, t. j. 90 CU (9 090 CU – 9 000 CU). Účtovná hodnota časti, ktorú si účtovná jednotka ponechala, predstavuje 1 000 CU.

Navyše účtovná jednotka vykazuje pokračujúcu zainteresovanosť, ktorá vyplýva z podriadenia jej ponechaného podielu na úverových stratách. Takže účtovná jednotka vykazuje aktívum v hodnote 1 000 CU (maximálna suma peňažných tokov, ktorú by účtovná jednotka v rámci podriadenosti nezískala) a súvisiaci záväzok v hodnote 1 065 CU (ktorý predstavuje maximálnu hodnotu peňažných tokov, ktorú by účtovná jednotka nezískala v rámci podriadenosti, t. j. 1 000 CU plus reálna hodnota podriadenia 65 CU).

Všetky uvedené informácie použije účtovná jednotka na účtovanie transakcie takto:

| | Debet | Kredit |
| --- | --- | --- |
| Pôvodné aktívum | — | 9 000 |
| Aktívum vykázané z titulu podriadenia zostatkového podielu | 1 000 | — |
| Aktívum za prijaté plnenie vo forme zostávajúceho rozpätia | 40 | — |
| Zisk alebo strata (zisk z prevodu) | — | 90 |
| Záväzok | — | 1 065 |
| Prijaté peňažné prostriedky | 9 115 | — |
| Spolu | 10 155 | 10 155 |

Debet

Kredit

Pôvodné aktívum

—

9 000

Aktívum vykázané z titulu podriadenia zostatkového podielu

1 000

—

Aktívum za prijaté plnenie vo forme zostávajúceho rozpätia

40

—

Zisk alebo strata (zisk z prevodu)

—

90

Záväzok

—

1 065

Prijaté peňažné prostriedky

9 115

—

Spolu

10 155

10 155

Ihneď po uskutočnení transakcie predstavuje účtovná hodnota aktíva sumu 2 040 CU, pozostávajúc z 1 000 CU, čo predstavuje alokovanú obstarávaciu hodnotu ponechaného podielu, a 1 040 CU, čo predstavuje dodatočnú pokračujúcu zainteresovanosť účtovnej jednotky vyplývajúcu z podriadenia ponechaného podielu na úverových stratách (čo zahŕňa zostávajúce rozpätie vo výške 40 CU).

V nasledujúcich obdobiach účtovná jednotka vykazuje prijaté plnenie za zvýšenie kreditnej kvality (65 CU) postupne počas obdobia, časovo rozlišuje úrok z vykázaného aktíva pomocou metódy efektívnej úrokovej miery a vykazuje akékoľvek straty zo zníženia hodnoty vykazovaných aktív. Ako príklad straty zo zníženia hodnoty predpokladajme, že v priebehu budúceho roka dôjde k strate zo zníženia hodnoty podkladových úverov vo výške 300 CU. Účtovná jednotka zníži sumu vykazovaného aktíva o 600 CU (300 CU sa týka ponechaného podielu a 300 CU sa týka dodatočnej pokračujúcej zainteresovanosti, ktorá vyplýva z podriadenia ponechaného podielu vo vzťahu k stratám zo zníženia hodnoty) a zníži svoj vykazovaný záväzok o 300 CU. Čistým výsledkom je účtovanie strát zo zníženia hodnoty vo výške 300 CU vo výsledku hospodárenia.

Ukončenie vykazovania finančných záväzkov (oddiel 3.3)

| B3.3.1 | Finančný záväzok (alebo jeho časť) zaniká, ak dlžník buď:






  a) | vyrovná záväzok (alebo jeho časť) zaplatením veriteľovi, obvykle peňažnými prostriedkami, inými finančnými aktívami, tovarom alebo službami, alebo |
| --- | --- | --- |

B3.3.1

a)

vyrovná záväzok (alebo jeho časť) zaplatením veriteľovi, obvykle peňažnými prostriedkami, inými finančnými aktívami, tovarom alebo službami, alebo

| b) | sa právne zbaví primárnej zodpovednosti za záväzok (alebo jeho časť), a to buď súdnym postupom alebo veriteľom. (Táto podmienka môže byť splnená aj vtedy, keď dlžník vystavil záruku.) |
| --- | --- |

b)

sa právne zbaví primárnej zodpovednosti za záväzok (alebo jeho časť), a to buď súdnym postupom alebo veriteľom. (Táto podmienka môže byť splnená aj vtedy, keď dlžník vystavil záruku.)

| B3.3.2 | Ak emitent dlhového nástroja spätne odkúpi tento nástroj, dlh zaniká, aj keď je emitent tvorcom trhu (market maker) pre daný nástroj alebo ho mieni v krátkom čase opätovne predať. |
| --- | --- |

B3.3.2

| B3.3.3 | V prípade, že dlžník nebol právne zbavený svojho záväzku, platba tretej strane vrátane trustu (niekedy nazývaná „in-substance defeasance“) sama osebe nezbavuje dlžníka jeho primárnej povinnosti voči veriteľovi. |
| --- | --- |

B3.3.3

| B3.3.4 | Ak dlžník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok, a oznámi svojmu veriteľovi, že jeho dlhový záväzok prevzala tretia strana, dlžník neukončí vykazovanie dlhového záväzku dovtedy, kým nie je splnená podmienka uvedená v odseku B3.3.1 písm. b). Ak dlžník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok, a je veriteľom právne zbavený svojho záväzku, potom mu tento dlh zanikol. Ak však dlžník súhlasí s tým, že bude splácať dlh tretej strane alebo priamo pôvodnému veriteľovi, vykazuje dlžník nový dlhový záväzok voči tretej strane. |
| --- | --- |

B3.3.4

| B3.3.5 | Hoci právne zbavenie záväzku, či už súdom alebo veriteľom, vedie k ukončeniu vykazovania záväzku, účtovná jednotka môže vykázať nový záväzok, ak nie sú splnené podmienky podľa odsekov 3.2.1 až 3.2.23 na ukončenie vykazovania prevedených finančných aktív. Ak tieto kritériá splnené nie sú, vykazovanie prevedených aktív sa neukončí a účtovná jednotka vykazuje nový záväzok súvisiaci s prevedenými aktívami. |
| --- | --- |

B3.3.5

| B3.3.6 | Na účely odseku 3.3.2 sú podmienky podstatne odlišné, ak je diskontovaná súčasná hodnota peňažných tokov podľa nových podmienok vrátane všetkých platených poplatkov po odpočítaní akýchkoľvek prijatých poplatkov diskontovaná pomocou pôvodnej efektívnej úrokovej miery, minimálne o 10 % odlišná od diskontovanej súčasnej hodnoty zostávajúcich peňažných tokov pôvodného finančného záväzku. Ak sa výmena dlhových nástrojov alebo zmena podmienok účtuje ako zánik záväzku, všetky vzniknuté náklady alebo poplatky sa vykazujú ako súčasť zisku alebo straty súvisiacej so zánikom. Ak sa takáto výmena alebo zmena neúčtuje ako zánik záväzku, potom všetky vzniknuté náklady alebo poplatky upravujú účtovnú hodnotu záväzku a amortizujú sa počas zostávajúceho obdobia zmeneného záväzku. |
| --- | --- |

B3.3.6

| B3.3.7 | V niektorých prípadoch veriteľ zbaví dlžníka jeho súčasného záväzku realizovať platby, no dlžník na seba preberá ručiteľskú povinnosť zaplatiť v prípade, ak dôjde k zlyhaniu strany, ktorá na seba prevzala primárnu zodpovednosť. Za takýchto okolností dlžník:






  a) | vykazuje nový finančný záväzok na základe reálnej hodnoty jeho záväzku zo záruky a |
| --- | --- | --- |

B3.3.7

a)

vykazuje nový finančný záväzok na základe reálnej hodnoty jeho záväzku zo záruky a

| b) | vykazuje zisk alebo stratu na základe rozdielu medzi i) všetkými zaplatenými príjmami a ii) účtovnou hodnotou pôvodného finančného záväzku zníženou o reálnu hodnotu nového finančného záväzku. |
| --- | --- |

b)

vykazuje zisk alebo stratu na základe rozdielu medzi i) všetkými zaplatenými príjmami a ii) účtovnou hodnotou pôvodného finančného záväzku zníženou o reálnu hodnotu nového finančného záväzku.

KLASIFIKÁCIA (KAPITOLA 4)

Klasifikácia finančných aktív (oddiel 4.1)

Obchodný model účtovnej jednotky na riadenie finančných aktív

| B4.1.1 | Odsek 4.1.1 písm. a) od účtovnej jednotky vyžaduje, aby finančné aktíva klasifikovala na základe obchodného modelu účtovnej jednotky na správu finančných aktív s výnimkou prípadu, keď sa uplatňuje odsek 41.5. Účtovná jednotka posudzuje, či jej finančné aktíva spĺňajú podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. a) alebo podmienku podľa odseku 4.1.2A písm. a) na základe obchodného modelu, ktorý stanovuje kľúčový riadiaci personál účtovnej jednotky (v zmysle vymedzenia v IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách). |
| --- | --- |

B4.1.1

| B4.1.2 | Obchodný model účtovnej jednotky sa stanovuje na úrovni, ktorá odzrkadľuje spôsob, akým sa skupiny finančných aktív spoločne spravujú s cieľom dosiahnuť konkrétny obchodný cieľ. Obchodný model účtovnej jednotky nezávisí od zámerov manažmentu týkajúcich sa individuálneho nástroja. Preto táto podmienka nepredstavuje prístup ku klasifikácii, ktorý by sa uskutočňoval podľa jednotlivých nástrojov, a mala by sa stanoviť na vyššej úrovni agregácie. Jediná účtovná jednotka však môže mať na spravovanie svojich finančných nástrojov viac než jeden obchodný model. Klasifikácia následne nemusí byť stanovená na úrovni vykazujúcej účtovnej jednotky. Účtovná jednotka môže mať napríklad v držbe portfólio investícií, ktoré spravuje s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, a iné portfólio investícií, ktoré spravuje s cieľom obchodovať s ním, aby realizovala zmeny reálnej hodnoty. Podobne môže byť za určitých okolností vhodné rozdeliť portfólio finančných aktív do subportfólií s cieľom zohľadniť úroveň, na ktorej účtovná jednotka spravuje uvedené finančné aktíva. Môže to tak byť napríklad v prípade, keď účtovná jednotka vytvorí alebo kúpi portfólio hypotekárnych úverov a spravuje niektoré z úverov s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, pričom ostatné úvery spravuje s cieľom predať ich. |
| --- | --- |

B4.1.2

| B4.1.2A | Obchodný model účtovnej jednotky znamená spôsob, akým účtovná jednotka spravuje svoje finančné aktíva s cieľom vygenerovať peňažné toky. To znamená, že obchodný model účtovnej jednotky stanovuje, či budú peňažné toky výsledkom inkasa zmluvných peňažných tokov, predaja finančných aktív alebo oboch. Následne platí, že toto posúdenie sa nevykonáva na základe scenárov, ktorých výskyt účtovná jednotka primerane neočakáva, ako napríklad takzvané „najhoršie“ alebo „stresové“ scenáre. Ak napríklad účtovná jednotka očakáva, že určité portfólio finančných aktív predá iba v prípade stresového scenára, uvedený scenár by nemalo vplyv na posúdenie obchodného modelu účtovnej jednotky pre uvedené aktíva, ak účtovná jednotka primerane očakáva, že k takémuto scenáru nedôjde. Ak sa peňažné toky realizujú spôsobom, ktorý je odlišný od očakávaní účtovnej jednotky k dátumu, kedy účtovná jednotka posudzovala obchodný model (napríklad ak účtovná jednotka predá viac alebo menej finančných aktív, než očakávala, keď aktíva klasifikovala), nespôsobuje to v účtovnej závierke účtovnej jednotky chybu za prechádzajúce obdobie (pozri IAS 8) a ani to nemení klasifikáciu ostávajúcich finančných aktív v držbe v rámci daného obchodného modelu (t. j. tie aktíva, ktoré účtovná jednotka vykázala v predchádzajúcich obdobiach a stále ich má v držbe) za predpokladu, že účtovná jednotka zohľadnila všetky relevantné informácie, ktoré boli k dispozícii v čase, keď uskutočňovala posúdenie obchodného modelu. Keď však účtovná jednotka posudzuje obchodný model pri novo vytvorených alebo novo kúpených finančných aktívach, musí zohľadniť informácie o tom, ako boli peňažné toky realizované v minulosti, ako aj všetky ostatné relevantné informácie. |
| --- | --- |

B4.1.2A

| B4.1.2B | Obchodný model účtovnej jednotky na spravovanie finančných aktív je skutočnosťou, a nie len tvrdením. Obvykle sa dá pozorovať prostredníctvom činností, ktoré účtovná jednotka podniká na dosiahnutie cieľa obchodného modelu. Účtovná jednotka bude musieť pri posudzovaní svojho obchodného modelu pre správu finančných aktív uplatniť úsudok a toto posúdenie nezávisí len od jedného faktora alebo činnosti. Namiesto toho musí účtovná jednotka zohľadniť všetky relevantné dôkazy, ktoré sú k dispozícii k dátumu posúdenia. Medzi takéto relevantné dôkazy okrem iného patrí:






  a) | ako je hodnotená výkonnosť obchodného modelu a finančných aktív v držbe v rámci daného obchodného modelu a ako sú vykazované kľúčovému riadiacemu personálu účtovnej jednotky; |
| --- | --- | --- |

B4.1.2B

a)

ako je hodnotená výkonnosť obchodného modelu a finančných aktív v držbe v rámci daného obchodného modelu a ako sú vykazované kľúčovému riadiacemu personálu účtovnej jednotky;

| b) | riziká, ktoré majú vplyv na výkonnosť obchodného modelu (a finančných aktív v držbe v rámci daného obchodného modelu), a najmä spôsob, akým sa uvedené riziká riadia a |
| --- | --- |

b)

riziká, ktoré majú vplyv na výkonnosť obchodného modelu (a finančných aktív v držbe v rámci daného obchodného modelu), a najmä spôsob, akým sa uvedené riziká riadia a

| c) | ako sú odmeňovaní manažéri podniku (napríklad či je odmeňovanie založené na reálnej hodnote spravovaných aktív alebo na inkasovaných zmluvných peňažných tokoch). |
| --- | --- |

c)

ako sú odmeňovaní manažéri podniku (napríklad či je odmeňovanie založené na reálnej hodnote spravovaných aktív alebo na inkasovaných zmluvných peňažných tokoch).

Obchodný model, ktorého zámerom je držať aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky

| B4.1.2C | Finančné aktíva, ktoré sú v držbe v rámci určitého obchodného modelu a ktorých cieľom je držať aktíva v snahe inkasovať zmluvné peňažné toky, sú spravované s cieľom realizovať peňažné toky inkasovaním zmluvných platieb počas životnosti nástroja. To znamená, že účtovná jednotka spravuje aktíva v držbe v rámci portfólia s cieľom inkasovať uvedené konkrétne zmluvné peňažné toky (namiesto toho, aby celkové výnosy portfólia spravovala tak, že by aktíva aj držala aj predávala). Pri stanovovaní, či sa peňažné toky budú realizovať inkasom zmluvných peňažných tokov z finančných aktív, je nevyhnutné zohľadniť frekvenciu, hodnotu a načasovanie predajov v predchádzajúcich obdobiach, dôvody týchto predajov a očakávania týkajúce sa budúcej predajnej činnosti. Obchodný model sa však nestanovuje len na základe samotných predajov, a predaje sa preto nemôžu posudzovať izolovane. Namiesto toho sa zohľadňujú informácie o minulých predajoch a očakávania týkajúce sa budúcich predajov, ktoré poskytujú dôkazy o tom, ako sa dosiahne deklarovaný cieľ účtovnej jednotky v oblasti spravovania finančných aktív a, konkrétnejšie, ako sa realizujú peňažné toky. Účtovná jednotka musí v kontexte dôvodov týchto predajov zohľadniť informácie o minulých predajoch a podmienky, ktoré existovali v tom čase, a porovnať ich so súčasnými podmienkami. |
| --- | --- |

B4.1.2C

| B4.1.3 | Hoci cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky môže byť držba finančných aktív s cieľom inkasovania zmluvných peňažných tokov, účtovná jednotka nemusí držať všetky uvedené nástroje až do ich splatnosti. Takže obchodným modelom účtovnej jednotky môže byť držba finančných aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky aj vtedy, keď ku predajom finančných aktív dochádza alebo podľa očakávaní dôjde v budúcnosti. |
| --- | --- |

B4.1.3

| B4.1.3A | Obchodným modelom môže byť držba aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky aj vtedy, keď účtovná jednotka finančné aktíva predá v situácii, keď došlo k zvýšeniu úverového rizika aktív. Pri stanovovaní toho, či došlo k zvýšeniu úverového rizika aktív, účtovná jednotka posudzuje primerané a preukázateľné informácie vrátane informácií orientovaných na budúcnosť. Bez ohľadu na ich frekvenciu a hodnotu predaje z dôvodu zvýšenia úverového rizika aktív nie sú nekonzistentné s obchodným modelom, ktorého cieľom je držba finančných aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, pretože úverová kvalita finančných aktív je relevantná pre schopnosť účtovnej jednotky inkasovať zmluvné peňažné toky. Činnosti riadenia úverových rizík, ktoré sú zamerané na minimalizáciu potenciálnych úverových strát z dôvodu zhoršenia úverovej kvality, sú neoddeliteľnou súčasťou takéhoto obchodného modelu. Predaj finančného aktíva z dôvodu, že už nespĺňa úverové kritériá uvedené v zdokumentovanej investičnej politike účtovnej jednotky, je príkladom predaja, ku ktorému došlo v dôsledku zvýšenia úverového rizika. Pri neexistencii takejto politiky však účtovná jednotka môže inými spôsobmi preukázať, že k predaju došlo z dôvodu zvýšenia úverového rizika. |
| --- | --- |

B4.1.3A

| B4.1.3B | Predaje, ku ktorým dôjde z iných dôvodov, ako napríklad predaj uskutočnený s cieľom riadiť riziko koncentrácie úverov (bez nárastu úverového rizika aktív), môžu byť takisto konzistentné s obchodným modelom, ktorého cieľom je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Takéto predaje môžu byť najmä konzistentné s obchodným modelom, ktorého cieľom je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, ak k uvedeným predajom nedochádza často (aj keď ide o významné hodnoty) alebo ak ide o nevýznamné hodnoty tak individuálne, ako aj v súhrne (aj keď k nim dochádza často). Ak v rámci portfólia dôjde k takýmto predajom častejšie než len sporadicky a v rámci uvedených predajov ide o viac než nevýznamné hodnoty (buď individuálne alebo v súhrne), účtovná jednotka musí posúdiť, či a ako takéto predaje sú konzistentné s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Či už požiadavku predať finančné aktíva uložila tretia strana, alebo je táto činnosť na vlastnom uvážení účtovnej jednotky, nie je pri tomto posudzovaní relevantné. Zvýšenie frekvencie alebo hodnoty predajov v príslušnom období nemusí byť nevyhnutne nekonzistentné s cieľom držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, ak účtovná jednotka dokáže vysvetliť dôvody uvedených predajov a dokáže preukázať, prečo uvedené predaje nie sú prejavom zmeny obchodného modelu účtovnej jednotky. Predaje môžu byť okrem toho konzistentné s cieľom držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky vtedy, ak k daným predajom dôjde v časovej blízkosti k termínu splatnosti finančných aktív a výnosy z predajov sú približne rovnakej výšky ako inkasované ostávajúce zmluvné peňažné toky. |
| --- | --- |

B4.1.3B

| B4.1.4 | Ďalej sú uvedené príklady toho, keď cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky môže byť držba finančných aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Tento zoznam príkladov nie je úplný. Zároveň treba pripomenúť, že príklady nemajú za cieľ uviesť všetky faktory, ktoré môžu byť relevantné pri posudzovaní obchodného modelu účtovnej jednotky, ani špecifikovať relatívnu dôležitosť týchto faktorov. |
| --- | --- |

B4.1.4

| Príklad | Analýza |
| --- | --- |
| Príklad 1

  Účtovná jednotka má v držbe investície s cieľom inkasovať ich zmluvné peňažné toky. Potreby účtovnej jednotky v oblasti financovania sú predvídateľné a splatnosť jej finančných aktív je spárovaná s odhadovanými potrebami financovania účtovnej jednotky.
  Účtovná jednotka vykonáva činnosti riadenia úverových rizík s cieľom minimalizovať úverové straty. V minulosti k predajom obvykle dochádzalo vtedy, keď úverové riziko finančných aktív vzrástlo takým spôsobom, že dané aktíva už nespĺňali úverové kritériá uvedené v zdokumentovanej investičnej politike účtovnej jednotky. V dôsledku neočakávaných potrieb financovania okrem toho dochádzalo k občasnému predaju.
  Vykazovanie kľúčovému riadiacemu personálu sa zameriava na úverovú kvalitu finančných aktív a zmluvné výnosy. Účtovná jednotka zároveň popri iných informáciách monitoruje aj reálne hodnoty daných finančných aktív. | Hoci účtovná jednotka popri iných informáciách zohľadňuje aj reálne hodnoty finančných aktív z pohľadu likvidity (t. j. peňažná suma, ktorá by bola realizovaná, ak by účtovná jednotka potrebovala aktíva predať), cieľom účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Predaje by tento cieľ neporušovali vtedy, keby k nim dochádzalo v reakcii na zvýšenie úverového rizika aktív, napríklad ak by aktíva už nespĺňali úverové kritériá uvedené v zdokumentovanej investičnej politike účtovnej jednotky. Ani občasné predaje vyplývajúce z neočakávaných potrieb financovania (napríklad v rámci stresového scenára) by neboli v rozpore s uvedeným cieľom, a to ani v prípade, keby takéto predaje boli svojou hodnotou významné. |
| Príklad 2

  Obchodným modelom účtovnej jednotky je kupovať portfóliá finančných aktív, ako napríklad úverov. Uvedené portfóliá môžu, ale nemusia obsahovať finančné aktíva, ktorých úverová kvalita je znehodnotená.
  Ak k platbe v rámci úverov nedochádza včas, účtovná jednotka sa pokúsi zmluvné peňažné toky realizovať rozličnými spôsobmi – napríklad tak, že dlžníka kontaktuje poštou, telefonicky alebo inými spôsobmi. Cieľom účtovnej jednotky je inkasovať zmluvné peňažné toky a účtovná jednotka nespravuje žiadny z úverov v tomto portfóliu s cieľom realizovať peňažné toky ich predajom.
  V niektorých prípadoch účtovná jednotka uzatvorí úrokové swapy s cieľom zmeniť úrokovú sadzbu príslušných finančných aktív v portfóliu z pohyblivej úrokovej sadzby na pevne stanovenú úrokovú sadzbu. | Cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.
  Rovnaká analýza by sa uplatňovala aj vtedy, ak účtovná jednotka neočakáva, že dostane všetky zmluvné peňažné toky (napríklad niektoré z finančných aktív sú pri prvotnom vykázaní znehodnotenej úverovej kvality).
  Navyše skutočnosť, že účtovná jednotka uzavrie derivátové zmluvy s cieľom upraviť peňažné toky v rámci portfólia, sama osebe nemení obchodný model účtovnej jednotky. |
| Príklad 3

  Účtovná jednotka má obchodný model s cieľom vytvárať úvery pre zákazníkov a následne ich predávať sekuritizačnému subjektu. Sekuritizačný subjekt emituje pre investorov nástroje.
  Vytvárajúca účtovná jednotka kontroluje sekuritizačný subjekt, a teda ho aj konsoliduje.
  Sekuritizačný subjekt inkasuje zmluvné peňažné toky z úverov a posúva ich ďalej svojim investorom.
  Na účely tohto príkladu sa predpokladá, že úvery sa naďalej vykazujú v konsolidovanom výkaze o finančnej situácii, pretože sekuritizačný subjekt ich vykazovanie neukončil. | Konsolidovaná skupina vytvorila úvery s cieľom držať ich a inkasovať zmluvné peňažné toky.
  Vytvárajúca účtovná jednotka však má za cieľ realizovať peňažné toky z portfólia úverov tak, že úvery predá sekuritizačnému subjektu, takže na účely jej samostatnej účtovnej závierky by sa nepovažovala za jednotku, ktorá spravuje toto portfólio s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. |
| Príklad 4

  Finančná inštitúcia má v držbe finančné aktíva s cieľom splniť potreby likvidity v prípade „stresového“ scenára (napríklad hromadné vyberanie bankových vkladov). S výnimkou takýchto scenárov účtovná jednotka neočakáva, že by tieto aktíva predala.
  Účtovná jednotka monitoruje úverovú kvalitu daných finančných aktív a jej cieľom pri správe finančných aktív je inkasovať zmluvné peňažné toky. Účtovná jednotka vyhodnocuje výkonnosť daných aktív na základe vygenerovaných úrokových výnosov a realizovaných úverových strát.
  Účtovná jednotka však zároveň monitoruje reálnu hodnotu daných finančných aktív z pohľadu likvidity, aby zabezpečila, že peňažná suma, ktorá by sa realizovala, ak by účtovná jednotka potrebovala v prípade stresového scenára aktíva predať, by postačovala na splnenie likviditných potrieb účtovnej jednotky. Účtovná jednotka pravidelne uskutočňuje predaje, ktoré sú svojou hodnotou nevýznamné na preukázanie likvidity. | Cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.
  Táto analýza by sa nemenila ani v prípade, keby počas predchádzajúceho stresového scenára účtovná jednotka uskutočňovala predaje, ktoré boli svojou hodnotou významné, s cieľom splniť si likviditné potreby. Podobne opakovaná predajná činnosť, ktorá je svojou hodnotou nevýznamná, nie je nekonzistentná s držbou finančných aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.
  Ak má však na druhej strane účtovná jednotka v držbe finančné aktíva s cieľom splniť si každodenné likviditné potreby a plnenie uvedeného cieľa zahŕňa časté predaje, ktoré sú svojou hodnotou významné, cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky nie je držať finančné aktíva v snahe inkasovať zmluvné peňažné toky.
  Podobne platí, že ak od účtovnej jednotky jej regulačný orgán vyžaduje, aby pravidelne predávala finančné aktíva, aby preukázala, že dané aktíva sú likvidné, a hodnota predávaných aktív je významná, obchodným modelom účtovnej jednotky nie je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Či už požiadavku predať finančné aktíva uložila tretia strana, alebo je táto činnosť na vlastnom uvážení účtovnej jednotky, nie je pri tejto analýze relevantné. |

Príklad

Analýza

Príklad 1

Účtovná jednotka má v držbe investície s cieľom inkasovať ich zmluvné peňažné toky. Potreby účtovnej jednotky v oblasti financovania sú predvídateľné a splatnosť jej finančných aktív je spárovaná s odhadovanými potrebami financovania účtovnej jednotky.

Účtovná jednotka vykonáva činnosti riadenia úverových rizík s cieľom minimalizovať úverové straty. V minulosti k predajom obvykle dochádzalo vtedy, keď úverové riziko finančných aktív vzrástlo takým spôsobom, že dané aktíva už nespĺňali úverové kritériá uvedené v zdokumentovanej investičnej politike účtovnej jednotky. V dôsledku neočakávaných potrieb financovania okrem toho dochádzalo k občasnému predaju.

Vykazovanie kľúčovému riadiacemu personálu sa zameriava na úverovú kvalitu finančných aktív a zmluvné výnosy. Účtovná jednotka zároveň popri iných informáciách monitoruje aj reálne hodnoty daných finančných aktív.

Hoci účtovná jednotka popri iných informáciách zohľadňuje aj reálne hodnoty finančných aktív z pohľadu likvidity (t. j. peňažná suma, ktorá by bola realizovaná, ak by účtovná jednotka potrebovala aktíva predať), cieľom účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Predaje by tento cieľ neporušovali vtedy, keby k nim dochádzalo v reakcii na zvýšenie úverového rizika aktív, napríklad ak by aktíva už nespĺňali úverové kritériá uvedené v zdokumentovanej investičnej politike účtovnej jednotky. Ani občasné predaje vyplývajúce z neočakávaných potrieb financovania (napríklad v rámci stresového scenára) by neboli v rozpore s uvedeným cieľom, a to ani v prípade, keby takéto predaje boli svojou hodnotou významné.

Príklad 2

Obchodným modelom účtovnej jednotky je kupovať portfóliá finančných aktív, ako napríklad úverov. Uvedené portfóliá môžu, ale nemusia obsahovať finančné aktíva, ktorých úverová kvalita je znehodnotená.

Ak k platbe v rámci úverov nedochádza včas, účtovná jednotka sa pokúsi zmluvné peňažné toky realizovať rozličnými spôsobmi – napríklad tak, že dlžníka kontaktuje poštou, telefonicky alebo inými spôsobmi. Cieľom účtovnej jednotky je inkasovať zmluvné peňažné toky a účtovná jednotka nespravuje žiadny z úverov v tomto portfóliu s cieľom realizovať peňažné toky ich predajom.

V niektorých prípadoch účtovná jednotka uzatvorí úrokové swapy s cieľom zmeniť úrokovú sadzbu príslušných finančných aktív v portfóliu z pohyblivej úrokovej sadzby na pevne stanovenú úrokovú sadzbu.

Cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

Rovnaká analýza by sa uplatňovala aj vtedy, ak účtovná jednotka neočakáva, že dostane všetky zmluvné peňažné toky (napríklad niektoré z finančných aktív sú pri prvotnom vykázaní znehodnotenej úverovej kvality).

Navyše skutočnosť, že účtovná jednotka uzavrie derivátové zmluvy s cieľom upraviť peňažné toky v rámci portfólia, sama osebe nemení obchodný model účtovnej jednotky.

Príklad 3

Účtovná jednotka má obchodný model s cieľom vytvárať úvery pre zákazníkov a následne ich predávať sekuritizačnému subjektu. Sekuritizačný subjekt emituje pre investorov nástroje.

Vytvárajúca účtovná jednotka kontroluje sekuritizačný subjekt, a teda ho aj konsoliduje.

Sekuritizačný subjekt inkasuje zmluvné peňažné toky z úverov a posúva ich ďalej svojim investorom.

Na účely tohto príkladu sa predpokladá, že úvery sa naďalej vykazujú v konsolidovanom výkaze o finančnej situácii, pretože sekuritizačný subjekt ich vykazovanie neukončil.

Konsolidovaná skupina vytvorila úvery s cieľom držať ich a inkasovať zmluvné peňažné toky.

Vytvárajúca účtovná jednotka však má za cieľ realizovať peňažné toky z portfólia úverov tak, že úvery predá sekuritizačnému subjektu, takže na účely jej samostatnej účtovnej závierky by sa nepovažovala za jednotku, ktorá spravuje toto portfólio s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

Príklad 4

Finančná inštitúcia má v držbe finančné aktíva s cieľom splniť potreby likvidity v prípade „stresového“ scenára (napríklad hromadné vyberanie bankových vkladov). S výnimkou takýchto scenárov účtovná jednotka neočakáva, že by tieto aktíva predala.

Účtovná jednotka monitoruje úverovú kvalitu daných finančných aktív a jej cieľom pri správe finančných aktív je inkasovať zmluvné peňažné toky. Účtovná jednotka vyhodnocuje výkonnosť daných aktív na základe vygenerovaných úrokových výnosov a realizovaných úverových strát.

Účtovná jednotka však zároveň monitoruje reálnu hodnotu daných finančných aktív z pohľadu likvidity, aby zabezpečila, že peňažná suma, ktorá by sa realizovala, ak by účtovná jednotka potrebovala v prípade stresového scenára aktíva predať, by postačovala na splnenie likviditných potrieb účtovnej jednotky. Účtovná jednotka pravidelne uskutočňuje predaje, ktoré sú svojou hodnotou nevýznamné na preukázanie likvidity.

Cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

Táto analýza by sa nemenila ani v prípade, keby počas predchádzajúceho stresového scenára účtovná jednotka uskutočňovala predaje, ktoré boli svojou hodnotou významné, s cieľom splniť si likviditné potreby. Podobne opakovaná predajná činnosť, ktorá je svojou hodnotou nevýznamná, nie je nekonzistentná s držbou finančných aktív s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

Ak má však na druhej strane účtovná jednotka v držbe finančné aktíva s cieľom splniť si každodenné likviditné potreby a plnenie uvedeného cieľa zahŕňa časté predaje, ktoré sú svojou hodnotou významné, cieľom obchodného modelu účtovnej jednotky nie je držať finančné aktíva v snahe inkasovať zmluvné peňažné toky.

Podobne platí, že ak od účtovnej jednotky jej regulačný orgán vyžaduje, aby pravidelne predávala finančné aktíva, aby preukázala, že dané aktíva sú likvidné, a hodnota predávaných aktív je významná, obchodným modelom účtovnej jednotky nie je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Či už požiadavku predať finančné aktíva uložila tretia strana, alebo je táto činnosť na vlastnom uvážení účtovnej jednotky, nie je pri tejto analýze relevantné.

Obchodný model, ktorého zámer sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív

| B4.1.4A | Účtovná jednotka môže mať v držbe finančné aktíva v rámci obchodného modelu, ktorého zámer sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív Pri tomto druhu obchodného modelu kľúčový riadiaci personál účtovnej jednotky prijal rozhodnutie, že neoddeliteľnou súčasťou dosahovania cieľa obchodného modelu je tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív. Existujú rozličné ciele, ktoré môžu byť v súlade s týmto druhom obchodného modelu. Cieľom obchodného modelu môže byť napríklad spravovanie každodenných likviditných potrieb, zachovávanie určitého profilu úrokových výnosov alebo párovanie durácie finančných aktív s duráciou záväzkov, ktoré sa prostredníctvom uvedených aktív financujú. V snahe dosiahnuť takýto cieľ bude účtovná jednotka inkasovať zmluvné peňažné toky i predávať finančné aktíva. |
| --- | --- |

B4.1.4A

| B4.1.4B | V porovnaní s obchodným modelom, ktorého cieľom je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, bude v rámci tohto obchodného modelu obvykle dochádzať k častejším predajom a vo vyššej hodnote. Je to tak preto, lebo predaj finančných aktív je neoddeliteľným prvkom dosahovania cieľa tohto obchodného modelu a nie len prvkom vyplývajúcim z neho. Pre frekvenciu alebo hodnotu predajov však neexistuje prahová hodnota, ktorá by musela byť v rámci tohto obchodného modelu dosiahnutá, pretože pre dosiahnutie daného cieľa je nevyhnutné tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív. |
| --- | --- |

B4.1.4B

| B4.1.4C | Ďalej sú uvedené príklady toho, keď cieľ obchodného modelu účtovnej jednotky možno dosiahnuť tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Tento zoznam príkladov nie je úplný. Zároveň treba pripomenúť, že príklady nemajú za cieľ opísať všetky faktory, ktoré môžu byť relevantné pri posudzovaní obchodného modelu účtovnej jednotky, ani špecifikovať relatívnu dôležitosť týchto faktorov. |
| --- | --- |

B4.1.4C

| Príklad | Analýza |
| --- | --- |
| Príklad 5

  Účtovná jednotka očakáva o niekoľko rokov kapitálové výdavky. Účtovná jednotka investuje svoje prebytočné peňažné prostriedky do krátkodobých a dlhodobých finančných aktív, aby mohla financovať výdavky, keď to bude potrebné. Mnohé z finančných aktív majú zmluvnú životnosť, ktorá presahuje očakávané investičné obdobie účtovnej jednotky.
  Účtovná jednotka bude držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a keď sa vyskytne príležitosť, finančné aktíva predá, aby mohla peňažné prostriedky reinvestovať do finančných aktív s vyššou výnosnosťou.
  Manažéri zodpovední za dané portfólio sú odmeňovaní na základe celkovej výnosnosti, ktorú generuje portfólio. | Cieľ obchodného modelu sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Rozhodnutia o tom, či sa maximalizácia výnosov z portfólia dosiahne inkasom zmluvných peňažných tokov alebo predajom finančných aktív, bude účtovná jednotka prijímať priebežne až dovtedy, kým investované peňažné prostriedky nebudú potrebné.
  Na druhej strane sa však zamyslime nad účtovnou jednotkou, ktorá o päť rokov očakáva odliv peňažných prostriedkov na financovanie kapitálových výdavkov a investuje prebytočné peňažné prostriedky do krátkodobých finančných aktív. Keď investície dosiahnu splatnosť, účtovná jednotka reinvestuje peňažné prostriedky do nových krátkodobých finančných aktív. Účtovná jednotka zachováva túto stratégiu až dovtedy, kým nedôjde k potrebe financovania, kedy účtovná jednotka použije výnosy zo splatných finančných aktív na financovanie kapitálových výdavkov. Pred splatnosťou dôjde iba k predajom, ktorých hodnota je nevýznamná (s výnimkou prípadu, keď došlo k zvýšeniu úverového rizika). Cieľom tohto odlišného obchodného modelu je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. |
| Príklad 6

  Finančná inštitúcia má v držbe finančné aktíva s cieľom plniť si každodenné likviditné potreby. Účtovná jednotka sa snaží minimalizovať náklady na správu uvedených likviditných potrieb, a preto aktívne spravuje výnosy z portfólia. Tieto výnosy pozostávajú z inkasa zmluvných platieb, ako aj zo ziskov a strát z predaja finančných aktív.
  V dôsledku toho účtovná jednotka drží finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a predá finančné aktíva, aby ich reinvestovala do finančných aktív s vyššou výnosnosťou alebo aby lepšie spárovala duráciu svojich záväzkov. V minulosti táto stratégia vyústila do častej predajnej činnosti a hodnota takýchto predajov bola významná. Táto činnosť bude podľa očakávaní v budúcnosti pokračovať. | Cieľom obchodného modelu je maximalizovať výnosy z portfólia, aby sa splnili každodenné likviditné potreby a účtovná jednotka tento cieľ dosahuje tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Inými slovami tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív sú pre dosiahnutie cieľa obchodného modelu nevyhnutné. |
| Príklad 7

  Poisťovateľ má v držbe finančné aktíva s cieľom financovať záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv. Poisťovateľ používa výnosy zo zmluvných peňažných tokov z finančných aktív na vysporiadanie záväzkov vyplývajúcich z poistných zmlúv priebežne, ako dosahujú splatnosť. S cieľom zabezpečiť, aby zmluvné peňažné toky z finančných aktív postačovali na vysporiadanie uvedených záväzkov, poisťovateľ pravidelne uskutočňuje významnú kúpnu a predajnú činnosť s cieľom opätovne vyvážiť svoje portfólio aktív a splniť si potreby peňažných tokov priebežne, ako k nim dochádza. | Cieľom tohto obchodného modelu je financovať záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv. Ak sa má tento cieľ dosiahnuť, účtovná jednotka inkasuje zmluvné peňažné toky priebežne, ako dosahujú splatnosť, a predáva finančné aktíva s cieľom zachovať požadovaný profil portfólia aktív. Preto platí, že tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív sú pre dosiahnutie cieľa obchodného modelu nevyhnutné. |

Príklad

Analýza

Príklad 5

Účtovná jednotka očakáva o niekoľko rokov kapitálové výdavky. Účtovná jednotka investuje svoje prebytočné peňažné prostriedky do krátkodobých a dlhodobých finančných aktív, aby mohla financovať výdavky, keď to bude potrebné. Mnohé z finančných aktív majú zmluvnú životnosť, ktorá presahuje očakávané investičné obdobie účtovnej jednotky.

Účtovná jednotka bude držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a keď sa vyskytne príležitosť, finančné aktíva predá, aby mohla peňažné prostriedky reinvestovať do finančných aktív s vyššou výnosnosťou.

Manažéri zodpovední za dané portfólio sú odmeňovaní na základe celkovej výnosnosti, ktorú generuje portfólio.

Cieľ obchodného modelu sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Rozhodnutia o tom, či sa maximalizácia výnosov z portfólia dosiahne inkasom zmluvných peňažných tokov alebo predajom finančných aktív, bude účtovná jednotka prijímať priebežne až dovtedy, kým investované peňažné prostriedky nebudú potrebné.

Na druhej strane sa však zamyslime nad účtovnou jednotkou, ktorá o päť rokov očakáva odliv peňažných prostriedkov na financovanie kapitálových výdavkov a investuje prebytočné peňažné prostriedky do krátkodobých finančných aktív. Keď investície dosiahnu splatnosť, účtovná jednotka reinvestuje peňažné prostriedky do nových krátkodobých finančných aktív. Účtovná jednotka zachováva túto stratégiu až dovtedy, kým nedôjde k potrebe financovania, kedy účtovná jednotka použije výnosy zo splatných finančných aktív na financovanie kapitálových výdavkov. Pred splatnosťou dôjde iba k predajom, ktorých hodnota je nevýznamná (s výnimkou prípadu, keď došlo k zvýšeniu úverového rizika). Cieľom tohto odlišného obchodného modelu je držať finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

Príklad 6

Finančná inštitúcia má v držbe finančné aktíva s cieľom plniť si každodenné likviditné potreby. Účtovná jednotka sa snaží minimalizovať náklady na správu uvedených likviditných potrieb, a preto aktívne spravuje výnosy z portfólia. Tieto výnosy pozostávajú z inkasa zmluvných platieb, ako aj zo ziskov a strát z predaja finančných aktív.

V dôsledku toho účtovná jednotka drží finančné aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky a predá finančné aktíva, aby ich reinvestovala do finančných aktív s vyššou výnosnosťou alebo aby lepšie spárovala duráciu svojich záväzkov. V minulosti táto stratégia vyústila do častej predajnej činnosti a hodnota takýchto predajov bola významná. Táto činnosť bude podľa očakávaní v budúcnosti pokračovať.

Cieľom obchodného modelu je maximalizovať výnosy z portfólia, aby sa splnili každodenné likviditné potreby a účtovná jednotka tento cieľ dosahuje tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Inými slovami tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív sú pre dosiahnutie cieľa obchodného modelu nevyhnutné.

Príklad 7

Poisťovateľ má v držbe finančné aktíva s cieľom financovať záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv. Poisťovateľ používa výnosy zo zmluvných peňažných tokov z finančných aktív na vysporiadanie záväzkov vyplývajúcich z poistných zmlúv priebežne, ako dosahujú splatnosť. S cieľom zabezpečiť, aby zmluvné peňažné toky z finančných aktív postačovali na vysporiadanie uvedených záväzkov, poisťovateľ pravidelne uskutočňuje významnú kúpnu a predajnú činnosť s cieľom opätovne vyvážiť svoje portfólio aktív a splniť si potreby peňažných tokov priebežne, ako k nim dochádza.

Cieľom tohto obchodného modelu je financovať záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv. Ak sa má tento cieľ dosiahnuť, účtovná jednotka inkasuje zmluvné peňažné toky priebežne, ako dosahujú splatnosť, a predáva finančné aktíva s cieľom zachovať požadovaný profil portfólia aktív. Preto platí, že tak inkaso zmluvných peňažných tokov, ako aj predaj finančných aktív sú pre dosiahnutie cieľa obchodného modelu nevyhnutné.

Iné obchodné modely

| B4.1.5 | Finančné aktíva sa oceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak nie sú v držbe v rámci obchodného modelu, ktorého cieľom je držať aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, alebo v rámci obchodného modelu, ktorého cieľ sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív (pozri však aj odsek 57.5). Jedným z obchodných modelov, ktorého výsledkom je oceňovanie reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, je model, pri ktorom účtovná jednotka spravuje finančné aktíva s cieľom realizovať peňažné toky predajom aktív. Účtovná jednotka prijíma rozhodnutia na základe reálnych hodnôt aktív a spravuje aktíva s cieľom realizovať uvedené reálne hodnoty. V tomto prípade cieľ účtovnej jednotky obvykle povedie k aktívnemu kupovaniu a predávaniu. Hoci bude účtovná jednotka počas držby finančných aktív inkasovať zmluvné peňažné toky, cieľ takéhoto obchodného modelu sa nedosahuje aj inkasom zmluvných peňažných tokov aj predajom finančných aktív. Je to tak preto, lebo inkaso zmluvných peňažných tokov nie je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa obchodného modelu; namiesto toho ide o prvok vyplývajúci z modelu. |
| --- | --- |

B4.1.5

| B4.1.6 | Portfólio finančných aktív, ktoré je spravované a ktorého výkonnosť sa hodnotí na základe reálnej hodnoty [ako je opísané v odseku 4.2.2 písm. b)], nie je ani v držbe s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, ani v držbe s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky aj predať finančné aktíva. Účtovná jednotka sa primárne zameriava na informácie o reálnej hodnote a používa tieto informácie na posudzovanie výkonnosti daných aktív a prijímanie rozhodnutí. Okrem toho portfólio finančných aktív, ktoré spĺňa definíciu „držaného na obchodovanie“, nie je držané na inkasovanie zmluvných peňažných tokov alebo držané aj na inkasovanie zmluvných peňažných tokov aj na predaj finančných aktív. Pri takýchto portfóliách inkaso zmluvných peňažných tokov len vyplýva z dosahovania cieľa obchodného modelu. Takéto portfóliá finančných aktív sa následne musia oceňovať reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B4.1.6

Zmluvné peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny

| B4.1.7 | V odseku 4.1.1 písm. b) sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby finančné aktívum klasifikovala na základe jeho zmluvných charakteristík peňažných tokov, ak je finančné aktívum držané v rámci obchodného modelu, ktorého cieľom je držať aktíva s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky, alebo v rámci obchodného modelu, ktorého cieľ sa dosahuje tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív, pokiaľ sa neuplatňuje odsek 41.5. Aby tak účtovná jednotka mohla urobiť, na základe podmienky v odseku 4.1.2 písm. b) a v odseku 4.1.2A písm. b) sa od nej vyžaduje, aby stanovila, či sú zmluvné peňažné toky z aktíva výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. |
| --- | --- |

B4.1.7

| B4.1.7A | Zmluvné peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, sú v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov. V rámci základnej dohody o poskytovaní úverov sú plnenie za časovú hodnotu peňazí (pozri odseky B4.1.9A až B4.1.9E) a úverové riziko obvykle najvýznamnejšími prvkami úroku. V takejto dohode však úrok môže zahŕňať aj plnenie za iné základné riziká požičiavania (napríklad riziko likvidity) a náklady (napríklad administratívne náklady) súvisiace s držbou finančného nástroja počas určitého časového obdobia. Úrok môže okrem toho zahŕňať aj ziskové rozpätie, ktoré je v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov. Za krajných hospodárskych okolností môže byť úrok záporný, ak napríklad držiteľ finančného aktíva buď explicitne alebo implicitne platí za vklad svojich peňazí na určité časové obdobie (a uvedený poplatok presahuje plnenie, ktorú držiteľ dostane za časovú hodnotu peňazí, úverové riziko a iné základné riziká a náklady požičiavania). Zmluvné podmienky, ktoré zavádzajú do zmluvných peňažných tokov expozíciu voči rizikám alebo volatilite, ktoré nesúvisia so základnou dohodou o poskytovaní úverov, ako napríklad expozíciu voči zmenám cien vlastného imania alebo cien komodít, však nevedú k zmluvným peňažným tokom, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Vytvorené alebo kúpené finančné aktívum môže byť základnou dohodou o poskytovaní úverov bez ohľadu na to, či je svojou právnou formou úverom. |
| --- | --- |

B4.1.7A

| B4.1.7B | V súlade s odsekom 4.1.3 písm. a) je istina reálnou hodnotou finančného aktíva pri prvotnom vykázaní. Uvedená suma istiny sa však môže počas životnosti finančného aktíva meniť (napríklad ak dôjde k platbám istiny). |
| --- | --- |

B4.1.7B

| B4.1.8 | Účtovná jednotka posudzuje, či sú zmluvné peňažné toky výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pre tú menu, v ktorej je dané finančné aktívum denominované. |
| --- | --- |

B4.1.8

| B4.1.9 | Pákový efekt je charakteristická vlastnosť zmluvných peňažných tokov niektorých finančných aktív. Pákový efekt zvyšuje premenlivosť zmluvných peňažných tokov s tým výsledkom, že nedisponujú ekonomickými charakteristikami úroku. Samostatné opčné, forwardové a swapové zmluvy sú príkladmi finančných aktív, ktoré zahŕňajú takýto pákový efekt. Takéto zmluvy preto nespĺňajú podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b), a následne ich nemožno oceňovať v amortizovanej hodnote alebo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku. |
| --- | --- |

B4.1.9

Plnenie za časovú hodnotu peňazí

| B4.1.9A | Časová hodnota peňazí je ten prvok úroku, ktorý poskytuje plnenie len za plynutie času. Znamená to, že prvok časovej hodnoty peňazí neposkytuje plnenie za ostatné riziká alebo náklady súvisiace s držbou finančného aktíva. Aby účtovná jednotka mohla posúdiť, či tento prvok poskytuje plnenie iba za plynutie času, uplatňuje úsudok a zvažuje relevantné faktory, ako napríklad mena, v ktorej je finančné aktívum denominované, a obdobie, na ktoré bola úroková sadzba stanovená. |
| --- | --- |

B4.1.9A

| B4.1.9B | V určitých prípadoch však prvok časovej hodnoty peňazí môže byť zmenený (t. j. nedokonalý). Bolo by to tak napríklad vtedy, keď sa úroková sadzba finančného aktíva pravidelne prestavuje, no frekvencia takýchto prestavení nekorešponduje so splatnosťou úrokovej sadzby (napríklad k prestaveniu úrokovej sadzby dochádza každý mesiac na jednoročnú sadzbu), alebo keď sa úroková sadzba finančného aktíva pravidelne prestavuje na priemer konkrétnych krátkodobých a dlhodobých úrokových sadzieb. V takýchto prípadoch účtovná jednotka musí zmenu posúdiť s cieľom stanoviť, či zmluvné peňažné toky predstavujú výhradne platby istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Za určitých okolností môže byť pre účtovnú jednotku možné uskutočniť toto stanovenie tak, že vykoná kvalitatívne posúdenie prvku časovej hodnoty peňazí, pričom za iných okolností môže byť nevyhnutné vykonať kvantitatívne posúdenie. |
| --- | --- |

B4.1.9B

| B4.1.9C | Pri posudzovaní upraveného prvku časovej hodnoty peňazí je cieľom stanoviť, ako by sa zmluvné (nediskontované) peňažné toky mohli odlišovať od (nediskontovaných) peňažných tokov, ku ktorým by došlo, ak by prvok časovej hodnoty peňazí nebol upravený (referenčné peňažné toky). Ak napríklad posudzované finančné aktívum obsahuje premenlivú úrokovú sadzbu, ktorá sa prestavuje každý mesiac na jednoročnú úrokovú sadzbu, účtovná jednotka by uvedené finančné aktívum porovnala s finančným nástrojom s identickými zmluvnými podmienkami a identickým úverovým rizikom s výnimkou premenlivej úrokovej sadzby, ktorá by sa každý mesiac prestavila na jednomesačnú úrokovú sadzbu. Ak by upravený prvok časovej hodnoty peňazí mohol viesť k zmluvným (nediskontovaným) peňažným tokom, ktoré sú výrazne odlišné od (nediskontovaných) referenčných peňažných tokov, finančné aktívum nespĺňa podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b). Aby účtovná jednotka mohla dospieť k tomuto stanoveniu, musí zvážiť účinok upraveného prvku časovej hodnoty peňazí v každom období vykazovania a kumulovane počas celej životnosti finančného nástroja. Dôvod, prečo sa úroková sadzba stanovuje týmto spôsobom, nie je pre túto analýzu relevantný. Ak je pri minimálnej analýze alebo bez nej jasné, či by sa zmluvné (nediskontované) peňažné toky z posudzovaného finančného aktíva mohli (alebo nemohli) výrazne líšiť od (nediskontovaných) referenčných peňažných tokov, účtovná jednotka nemusí vykonávať podrobné posúdenie. |
| --- | --- |

B4.1.9C

| B4.1.9D | Pri posudzovaní upraveného prvku časovej hodnoty peňazí musí účtovná jednotka zvažovať faktory, ktoré by mohli mať vplyv na budúce zmluvné peňažné toky. Ak účtovná jednotka napríklad posudzuje dlhopis s päťročným trvaním a premenlivá úroková sadzba sa každých šesť mesiacov prestavuje na päťročnú sadzbu, účtovná jednotka nemôže konštatovať, že zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, jednoducho preto, že úroková krivka v čase posudzovania je taká, že rozdiel medzi päťročnou úrokovou sadzbou a šesťmesačnou úrokovou sadzbou nie je významný. Namiesto toho účtovná jednotka musí takisto zvážiť, či by sa vzťah medzi päťročnou úrokovou sadzbou a šesťmesačnou úrokovou sadzbou mohol počas životnosti nástroja zmeniť tak, aby sa zmluvné (nediskontované) peňažné toky počas životnosti nástroja mohli výrazne líšiť od (nediskontovaných) referenčných peňažných tokov. Účtovná jednotka však musí zvažovať iba primerane možné scenáre a nie všetky možné scenáre. Ak účtovná jednotka konštatuje, že zmluvné (nediskontované) peňažné toky by sa mohli výrazne líšiť od (nediskontovaných) referenčných peňažných tokov, finančné aktívum nespĺňa podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b), a preto sa nemôže oceňovať v amortizovanej hodnote alebo reálnou cenou cez ostatné súčasti komplexného výsledku. |
| --- | --- |

B4.1.9D

| B4.1.9E | V niektorých jurisdikciách stanovuje úrokové sadzby vláda alebo regulačný orgán. Takáto vládna regulácia úrokových sadzieb môže byť napríklad súčasťou rozsiahlej makroekonomickej politiky alebo môže byť zavedená s cieľom povzbudiť účtovné jednotky, aby investovali do určitého odvetvia hospodárstva. V niektorých z týchto prípadov cieľom prvku časovej hodnoty peňazí nie je poskytovať plnenie iba za plynutie času. Napriek ustanoveniam odsekov B4.1.9A až B4.1.9D sa však regulované úrokové sadzby považujú za proxy za prvok časovej hodnoty peňazí na účely uplatňovania podmienky odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b), ak uvedená regulovaná úroková sadzba poskytuje plnenie, ktoré je vo všeobecnosti v súlade s plynutím času a nespôsobuje expozíciu voči rizikám alebo volatilite zmluvných peňažných tokov, ktoré by neboli v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov. |
| --- | --- |

B4.1.9E

Zmluvné podmienky, ktoré menia načasovanie alebo výšku zmluvných peňažných tokov

| B4.1.10 | Ak finančné aktívum obsahuje zmluvnú podmienku, ktorá by mohla zmeniť načasovanie alebo výšku zmluvných peňažných tokov (napríklad ak aktívum môže byť predčasne splatené pred dosiahnutím splatnosti alebo ak jeho trvanie môže byť predĺžené), účtovná jednotka musí stanoviť, či zmluvné peňažné toky, ku ktorým by mohlo dôjsť počas životnosti nástroja v dôsledku uvedenej zmluvnej podmienky, sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Aby účtovná jednotka mohla dospieť k tomuto stanoveniu, musí posúdiť zmluvné peňažné toky, ku ktorým by mohlo dôjsť tak pred zmenou zmluvných peňažných tokov, ako aj po nej. Účtovná jednotka možno bude musieť posúdiť aj povahu prípadnej podmienenej udalosti (t. j. spúšťacej udalosti), ktorá by zmenila načasovanie alebo výšku zmluvných peňažných tokov. Hoci povaha podmienenej udalosti sama osebe nepredstavuje rozhodujúci faktor pri posudzovaní toho, či sú zmluvné peňažné toky výhradne platbami istiny a úroku, môže byť určitým ukazovateľom. Porovnajme napríklad finančný nástroj s úrokovou sadzbou, ktorá sa prestaví na vyššiu sadzbu, ak dlžník zmešká určitý počet platieb, s finančným nástrojom s úrokovou sadzbou, ktorá sa prestaví na vyššiu sadzbu, ak určitý kapitálový index dosiahne konkrétnu úroveň. V prvom spomínanom prípade je pravdepodobnejšie, že zmluvné peňažné toky počas životnosti nástroja budú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, a to vzhľadom na vzťah medzi zmeškanými platbami a zvýšením úverového rizika. (Pozri aj odsek B4.1.18.) |
| --- | --- |

B4.1.10

| B4.1.11 | Ďalej sú uvedené príklady zmluvných podmienok, ktorých výsledkom sú zmluvné peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny:






  a) | premenlivá úroková sadzba, ktorá pozostáva z plnenia za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nesplatenou sumou istiny počas príslušného časového obdobia (plnenie za úverové riziko sa môže stanoviť len pri prvotnom vykázaní, a môže tak byť pevne stanovené) a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj zo ziskovej marže; |
| --- | --- | --- |

B4.1.11

a)

premenlivá úroková sadzba, ktorá pozostáva z plnenia za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nesplatenou sumou istiny počas príslušného časového obdobia (plnenie za úverové riziko sa môže stanoviť len pri prvotnom vykázaní, a môže tak byť pevne stanovené) a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj zo ziskovej marže;

| b) | zmluvná podmienka, ktorá umožňuje emitentovi (t. j. dlžníkovi) predčasne splatiť dlhový nástroj alebo ktorá umožňuje držiteľovi (t. j. veriteľovi) vrátiť dlhový nástroj emitentovi pred splatnosťou a predčasne splatená suma v podstate predstavuje nezaplatené sumy istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predčasné odstúpenie od zmluvy a |
| --- | --- |

b)

zmluvná podmienka, ktorá umožňuje emitentovi (t. j. dlžníkovi) predčasne splatiť dlhový nástroj alebo ktorá umožňuje držiteľovi (t. j. veriteľovi) vrátiť dlhový nástroj emitentovi pred splatnosťou a predčasne splatená suma v podstate predstavuje nezaplatené sumy istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predčasné odstúpenie od zmluvy a

| c) | zmluvná podmienka, ktorá umožňuje emitentovi alebo držiteľovi predĺžiť zmluvné trvanie dlhového nástroja (t. j. možnosť predĺženia) a podmienky možnosti predĺženia vedú počas obdobia predĺženia k zmluvným peňažným tokom, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predĺženie trvania zmluvy. |
| --- | --- |

c)

zmluvná podmienka, ktorá umožňuje emitentovi alebo držiteľovi predĺžiť zmluvné trvanie dlhového nástroja (t. j. možnosť predĺženia) a podmienky možnosti predĺženia vedú počas obdobia predĺženia k zmluvným peňažným tokom, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predĺženie trvania zmluvy.

| B4.1.12 | Napriek ustanoveniam odseku B4.1.10 finančné aktívum, ktoré by inak spĺňalo podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b), no nespĺňa ju len z dôvodu zmluvnej podmienky, ktorá umožňuje emitentovi predčasne splatiť dlhový nástroj (alebo to od neho vyžaduje) alebo ktorá umožňuje držiteľovi vrátiť dlhový nástroj emitentovi pred splatnosťou (alebo to od neho vyžaduje), je prípustné na oceňovanie v amortizovanej hodnote alebo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku [za predpokladu, že spĺňa podmienku odseku 4.1.2 písm. a) alebo podmienku odseku 4.1.2A písm. a)], ak:






  a) | účtovná jednotka finančné aktívum nadobudne alebo vytvorí s prémiou alebo diskontom oproti zmluvnej nominálnej hodnote; |
| --- | --- | --- |

B4.1.12

a)

účtovná jednotka finančné aktívum nadobudne alebo vytvorí s prémiou alebo diskontom oproti zmluvnej nominálnej hodnote;

| b) | výška predčasného splatenia v podstate predstavuje zmluvnú nominálnu hodnotu a vzniknutý (ale nezaplatený) zmluvný úrok, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predčasné odstúpenie od zmluvy a |
| --- | --- |

b)

výška predčasného splatenia v podstate predstavuje zmluvnú nominálnu hodnotu a vzniknutý (ale nezaplatený) zmluvný úrok, čo môže zahŕňať primeranú dodatočnú kompenzáciu za predčasné odstúpenie od zmluvy a

| c) | keď účtovná jednotka prvotne vykazuje finančné aktívum, reálna hodnota prvku predčasného splatenia je nevýznamná. |
| --- | --- |

c)

keď účtovná jednotka prvotne vykazuje finančné aktívum, reálna hodnota prvku predčasného splatenia je nevýznamná.

| B4.1.13 | Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou zmluvných peňažných tokov, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Tento zoznam príkladov nie je úplný. |
| --- | --- |

B4.1.13

| Nástroj | Analýza |
| --- | --- |
| Nástroj A

  Nástroj A je dlhopisom so stanoveným dátumom splatnosti. Platby istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny sú naviazané na inflačný index meny, v ktorej je nástroj emitovaný. Inflačná väzba nie je predmetom pákového efektu a istina je zabezpečená. | Zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Naviazaním platieb istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny na inflačný index, ktorý nie je predmetom pákového efektu, sa časová hodnota peňazí prestaví na súčasnú úroveň. Inými slovami úroková sadzba nástroja odzrkadľuje „skutočný“ úrok. Sumy úroku sú preto plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny.
  Ak však boli úrokové platby indexované pomocou inej premennej, akou je napríklad výkonnosť dlžníka (napríklad čistý príjem dlžníka), alebo pomocou kapitálového indexu, zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (okrem prípadu, keď indexácia pomocou výkonnostných výsledkov dlžníka vedie k úprave, ktorá držiteľa kompenzuje len za zmeny úverového rizika nástroja tak, že zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku). Je to tak preto, lebo zmluvné peňažné toky odzrkadľujú výnosnosť, ktorá nie je v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov (pozri odsek B4.1.7A). |
| Nástroj B

  Nástroj B je nástrojom s premenlivou úrokovou sadzbou so stanoveným dátumom splatnosti, ktorý umožňuje dlžníkovi priebežne si voliť trhovú úrokovú sadzbu. Napríklad ku každému dátumu prestavenia úrokovej sadzby sa dlžník môže rozhodnúť, že zaplatí trojmesačnú sadzbu LIBOR na trojmesačné obdobie alebo jednomesačnú sadzbu LIBOR na jednomesačné obdobie. | Zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny dovtedy, kým úrok zaplatený počas životnosti nástroja odzrkadľuje plnenie za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nástrojom a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj ziskovú maržu (pozri odsek B4.1.7A). Skutočnosť, že úroková sadzba LIBOR je počas životnosti nástroja prestavovaná, sama osebe nástroj nediskvalifikuje.
  Ak si však dlžník môže zvoliť, že zaplatí jednomesačnú úrokovú sadzbu, ktorá sa každé tri mesiace prestavuje, úroková sadzba sa prestavuje s frekvenciou, ktorá nekorešponduje so splatnosťou úrokovej sadzby. Prvok časovej hodnoty peňazí je následne upravený. Podobne platí, že ak má nástroj zmluvnú úrokovú sadzbu, ktorá je založená na trvaní, ktoré môže presiahnuť zostávajúcu životnosť nástroja (napríklad ak sa z nástroja s päťročnou splatnosťou platí premenlivá sadzba, ktorá sa pravidelne prestavuje, no vždy odzrkadľuje päťročnú splatnosť), prvok časovej hodnoty peňazí je upravený. Je to tak preto, lebo úrok splatný v každom období nie je naviazaný na úrokové obdobie.
  V takýchto prípadoch účtovná jednotka musí kvalitatívne alebo kvantitatívne posúdiť zmluvné peňažné toky a porovnať ich s tokmi vyplývajúcimi z nástroja, ktorý je identický vo všetkých aspektoch s výnimkou toho, že splatnosť úrokovej sadzby korešponduje s úrokovým obdobím, na základe čoho stanoví, či sú peňažné toky výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. (Pozri však aj odsek B4.1.9E, v ktorom sa nachádza usmernenie k regulovaným úrokovým sadzbám.)
  Napríklad pri posudzovaní dlhopisu s päťročným trvaním, z ktorého sa platí premenlivá sadzba, ktorá sa prestavuje každých šesť mesiacov, no ktorý vždy odzrkadľuje päťročnú splatnosť, účtovná jednotka zvažuje zmluvné peňažné toky z nástroja, ktorý sa každých šesť mesiacov prestavuje na šesťmesačnú úrokovú sadzbu, no inak je identický.
  Rovnaká analýza by sa uplatňovala vtedy, ak by si dlžník mohol voliť medzi rozličnými uverejnenými úrokovými sadzbami veriteľa (napríklad dlžník si môže zvoliť spomedzi uverejnenej jednomesačnej premenlivej úrokovej sadzby veriteľa a uverejnenej trojmesačnej premenlivej úrokovej sadzby veriteľa). |
| Nástroj C

  Nástroj C je dlhopisom so stanoveným dátumom splatnosti a platí sa z neho premenlivá trhová úroková sadzba. Uvedená premenlivá úroková sadzba je zhora ohraničená. | Zmluvné peňažné toky tak z:






  a) | nástroja, ktorý má pevne stanovenú úrokovú sadzbu, ako aj z |

Nástroj

Analýza

Nástroj A

Nástroj A je dlhopisom so stanoveným dátumom splatnosti. Platby istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny sú naviazané na inflačný index meny, v ktorej je nástroj emitovaný. Inflačná väzba nie je predmetom pákového efektu a istina je zabezpečená.

Zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Naviazaním platieb istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny na inflačný index, ktorý nie je predmetom pákového efektu, sa časová hodnota peňazí prestaví na súčasnú úroveň. Inými slovami úroková sadzba nástroja odzrkadľuje „skutočný“ úrok. Sumy úroku sú preto plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny.

Ak však boli úrokové platby indexované pomocou inej premennej, akou je napríklad výkonnosť dlžníka (napríklad čistý príjem dlžníka), alebo pomocou kapitálového indexu, zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (okrem prípadu, keď indexácia pomocou výkonnostných výsledkov dlžníka vedie k úprave, ktorá držiteľa kompenzuje len za zmeny úverového rizika nástroja tak, že zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku). Je to tak preto, lebo zmluvné peňažné toky odzrkadľujú výnosnosť, ktorá nie je v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov (pozri odsek B4.1.7A).

Nástroj B

Nástroj B je nástrojom s premenlivou úrokovou sadzbou so stanoveným dátumom splatnosti, ktorý umožňuje dlžníkovi priebežne si voliť trhovú úrokovú sadzbu. Napríklad ku každému dátumu prestavenia úrokovej sadzby sa dlžník môže rozhodnúť, že zaplatí trojmesačnú sadzbu LIBOR na trojmesačné obdobie alebo jednomesačnú sadzbu LIBOR na jednomesačné obdobie.

Zmluvné peňažné toky sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny dovtedy, kým úrok zaplatený počas životnosti nástroja odzrkadľuje plnenie za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nástrojom a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj ziskovú maržu (pozri odsek B4.1.7A). Skutočnosť, že úroková sadzba LIBOR je počas životnosti nástroja prestavovaná, sama osebe nástroj nediskvalifikuje.

Ak si však dlžník môže zvoliť, že zaplatí jednomesačnú úrokovú sadzbu, ktorá sa každé tri mesiace prestavuje, úroková sadzba sa prestavuje s frekvenciou, ktorá nekorešponduje so splatnosťou úrokovej sadzby. Prvok časovej hodnoty peňazí je následne upravený. Podobne platí, že ak má nástroj zmluvnú úrokovú sadzbu, ktorá je založená na trvaní, ktoré môže presiahnuť zostávajúcu životnosť nástroja (napríklad ak sa z nástroja s päťročnou splatnosťou platí premenlivá sadzba, ktorá sa pravidelne prestavuje, no vždy odzrkadľuje päťročnú splatnosť), prvok časovej hodnoty peňazí je upravený. Je to tak preto, lebo úrok splatný v každom období nie je naviazaný na úrokové obdobie.

V takýchto prípadoch účtovná jednotka musí kvalitatívne alebo kvantitatívne posúdiť zmluvné peňažné toky a porovnať ich s tokmi vyplývajúcimi z nástroja, ktorý je identický vo všetkých aspektoch s výnimkou toho, že splatnosť úrokovej sadzby korešponduje s úrokovým obdobím, na základe čoho stanoví, či sú peňažné toky výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. (Pozri však aj odsek B4.1.9E, v ktorom sa nachádza usmernenie k regulovaným úrokovým sadzbám.)

Napríklad pri posudzovaní dlhopisu s päťročným trvaním, z ktorého sa platí premenlivá sadzba, ktorá sa prestavuje každých šesť mesiacov, no ktorý vždy odzrkadľuje päťročnú splatnosť, účtovná jednotka zvažuje zmluvné peňažné toky z nástroja, ktorý sa každých šesť mesiacov prestavuje na šesťmesačnú úrokovú sadzbu, no inak je identický.

Rovnaká analýza by sa uplatňovala vtedy, ak by si dlžník mohol voliť medzi rozličnými uverejnenými úrokovými sadzbami veriteľa (napríklad dlžník si môže zvoliť spomedzi uverejnenej jednomesačnej premenlivej úrokovej sadzby veriteľa a uverejnenej trojmesačnej premenlivej úrokovej sadzby veriteľa).

Nástroj C

Nástroj C je dlhopisom so stanoveným dátumom splatnosti a platí sa z neho premenlivá trhová úroková sadzba. Uvedená premenlivá úroková sadzba je zhora ohraničená.

Zmluvné peňažné toky tak z:

a)

nástroja, ktorý má pevne stanovenú úrokovú sadzbu, ako aj z

| b) | nástroja, ktorý má premenlivú úrokovú sadzbu, |
| --- | --- |

b)

nástroja, ktorý má premenlivú úrokovú sadzbu,

sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pokiaľ úrok odzrkadľuje plnenie za časovú hodnotu peňazí, za úverové riziko súvisiace s nástrojom počas trvania nástroja a za iné základné riziká a náklady požičiavania, ako aj ziskovú maržu. (Pozri odsek B4.1.7A)

Následne platí, že z nástroja, ktorý je kombináciou písmen a) a b) (napríklad dlhopis so zhora ohraničenou úrokovou sadzbou), môžu plynúť peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Takáto zmluvná podmienka môže znížiť premenlivosť peňažných tokov tak, že stanoví limit pre premenlivú úrokovú sadzbu (napríklad zhora alebo zdola ohraničená úroková sadzba), alebo zvýšiť premenlivosť peňažných tokov, pretože pevne stanovená sadzba sa stane premenlivou.

Nástroj D

Nástroj D je úver s plným regresom a je zabezpečený kolaterálom.

Skutočnosť, že úver s plným regresom je zabezpečený kolaterálom, sama osebe nemá vplyv na analýzu toho, či sú zmluvné peňažné toky výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny.

Nástroj E

Nástroj E emituje regulovaná banka a má stanovený dátum splatnosti. Z nástroja sa platí pevne stanovená úroková sadzba a všetky zmluvné peňažné toky sú povinné.

Emitent však podlieha právnym predpisom, ktoré vnútroštátnemu orgánu na riešenie krízových situácií umožňujú alebo od neho vyžadujú, aby za osobitných okolností uložil držiteľom konkrétnych nástrojov vrátane nástroja E straty. Vnútroštátny orgán na riešenie krízových situácií má napríklad právomoc znížiť nominálnu hodnotu nástroja E alebo konvertovať ho na pevne stanovený počet kmeňových akcií emitenta, ak vnútroštátny orgán na riešenie krízových situácií stanoví, že emitent prechádza závažnými finančnými ťažkosťami, potrebuje dodatočný regulatórny kapitál alebo „zlyháva“.

Držiteľ by analyzoval zmluvné podmienky finančného nástroja s cieľom stanoviť, či z nich vyplývajú peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, a teda sú v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov.

V uvedenej analýze by sa nezohľadňovali platby, ku ktorým dochádza len v dôsledku právomoci vnútroštátneho orgánu na riešenie krízových situácií uložiť straty držiteľom nástroja E. Je to tak preto, lebo uvedená právomoc a výsledné platby nie sú zmluvnými podmienkami daného finančného nástroja.

Na druhej strane zmluvné peňažné toky by neboli výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, ak zmluvné podmienky daného finančného nástroja emitentovi alebo inej účtovnej jednotke umožňujú alebo od nich vyžadujú, aby na držiteľa uložila straty (napríklad znížením nominálnej hodnoty alebo konverziou nástroja na pevne stanovený počet kmeňových akcií emitenta), pokiaľ sú uvedené zmluvné podmienky reálne, aj keď pravdepodobnosť, že takáto strata bude uložená, je nízka.

| B4.1.14 | Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou zmluvných peňažných tokov, ktoré nie sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Tento zoznam príkladov nie je úplný. |
| --- | --- |

B4.1.14

| Nástroj | Analýza |
| --- | --- |
| Nástroj F

  Nástroj F je dlhopisom, ktorý je konvertibilný na pevne stanovený počet nástrojov vlastného imania emitenta. | Držiteľ by konvertibilný dlhopis analyzoval ako celok.
  Zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pretože odzrkadľujú výnosnosť, ktorá nie je v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov (pozri odsek B4.1.7A); t. j. výnosnosť je viazaná na hodnotu vlastného imania emitenta. |
| Nástroj G

  Nástroj G je úverom, z ktorého sa platí inverzná pohyblivá úroková sadzba (t. j. úroková sadzba má s trhovými úrokovými sadzbami inverzný vzťah). | Zmluvné peňažné toky nie sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny.
  Sumy úroku nie sú plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny. |
| Nástroj H

  Nástroj H je večným nástrojom, no emitent môže tento nástroj kedykoľvek kúpiť a vyplatiť držiteľovi nominálnu hodnotu plus vzniknutý splatný úrok.
  Z nástroja H sa platí trhová úroková sadzba, no platbu úroku nemožno uskutočniť, pokiaľ emitent nedokáže bezprostredne po tom zotrvať solventný.
  Z odloženého úroku nevzniká ďalší úrok. | Zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Je to tak preto, lebo od emitenta sa môže vyžadovať, aby odložil platby úroku a z týchto odložených súm úroku nevzniká ďalší úrok. V dôsledku toho sumy úroku nie sú plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny.
  Ak by z odložených súm vznikal úrok, zmluvné peňažné toky by mohli byť platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny.
  Skutočnosť, že nástroj H je večný, sama osebe neznamená, že zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. V skutočnosti platí, že večný nástroj má trvalé (mnohonásobné) možnosti predĺženia. Takéto možnosti môžu viesť k zmluvným peňažným tokom, ktoré sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, ak sú úrokové platby povinné a musia byť večne uhrádzané.
  Zároveň ani skutočnosť, že na nástroj H možno uplatniť kúpnu opciu, neznamená, že zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pokiaľ na neho možno uplatniť kúpnu opciu v hodnote, ktorá v podstate neodzrkadľuje platbu nesplatenej istiny a úroku z tejto nesplatenej sumy istiny. Aj keby suma, na ktorú možno uplatniť kúpnu opciu, zahŕňala sumu, ktorá držiteľa primerane kompenzuje za predčasné ukončenie nástroja, zmluvné peňažné toky by mohli byť platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. (Pozri aj odsek B4.1.12.) |

Nástroj

Analýza

Nástroj F

Nástroj F je dlhopisom, ktorý je konvertibilný na pevne stanovený počet nástrojov vlastného imania emitenta.

Držiteľ by konvertibilný dlhopis analyzoval ako celok.

Zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pretože odzrkadľujú výnosnosť, ktorá nie je v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov (pozri odsek B4.1.7A); t. j. výnosnosť je viazaná na hodnotu vlastného imania emitenta.

Nástroj G

Nástroj G je úverom, z ktorého sa platí inverzná pohyblivá úroková sadzba (t. j. úroková sadzba má s trhovými úrokovými sadzbami inverzný vzťah).

Zmluvné peňažné toky nie sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny.

Sumy úroku nie sú plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny.

Nástroj H

Nástroj H je večným nástrojom, no emitent môže tento nástroj kedykoľvek kúpiť a vyplatiť držiteľovi nominálnu hodnotu plus vzniknutý splatný úrok.

Z nástroja H sa platí trhová úroková sadzba, no platbu úroku nemožno uskutočniť, pokiaľ emitent nedokáže bezprostredne po tom zotrvať solventný.

Z odloženého úroku nevzniká ďalší úrok.

Zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Je to tak preto, lebo od emitenta sa môže vyžadovať, aby odložil platby úroku a z týchto odložených súm úroku nevzniká ďalší úrok. V dôsledku toho sumy úroku nie sú plnením za časovú hodnotu peňazí z nesplatenej sumy istiny.

Ak by z odložených súm vznikal úrok, zmluvné peňažné toky by mohli byť platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny.

Skutočnosť, že nástroj H je večný, sama osebe neznamená, že zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. V skutočnosti platí, že večný nástroj má trvalé (mnohonásobné) možnosti predĺženia. Takéto možnosti môžu viesť k zmluvným peňažným tokom, ktoré sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, ak sú úrokové platby povinné a musia byť večne uhrádzané.

Zároveň ani skutočnosť, že na nástroj H možno uplatniť kúpnu opciu, neznamená, že zmluvné peňažné toky nie sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, pokiaľ na neho možno uplatniť kúpnu opciu v hodnote, ktorá v podstate neodzrkadľuje platbu nesplatenej istiny a úroku z tejto nesplatenej sumy istiny. Aj keby suma, na ktorú možno uplatniť kúpnu opciu, zahŕňala sumu, ktorá držiteľa primerane kompenzuje za predčasné ukončenie nástroja, zmluvné peňažné toky by mohli byť platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. (Pozri aj odsek B4.1.12.)

| B4.1.15 | V niektorých prípadoch sa môžu s finančným aktívom spájať zmluvné peňažné toky, ktoré sú opísané ako istina a úrok, no uvedené peňažné toky nepredstavujú platbu istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, ako je opísané v odseku 4.1.2 písm. b), odseku 4.1.2A písm. b) a odseku 4.1.3 tohto štandardu. |
| --- | --- |

B4.1.15

| B4.1.16 | Môže to tak byť vtedy, keď finančné aktívum predstavuje investíciu do osobitných aktív alebo peňažných tokov, a zmluvné peňažné toky teda nie sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Ak sa napríklad v zmluvných podmienkach uvádza, že peňažné toky z finančného aktíva narastajú v dôsledku toho, že určitú spoplatnenú cestnú komunikáciu využíva viac automobilov, uvedené zmluvné peňažné toky nie sú v súlade so základnou dohodou o poskytovaní úverov. V dôsledku toho by nástroj nespĺňal podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b). Mohlo by to tak byť vtedy, keď je pohľadávka veriteľa obmedzená na konkrétne aktíva dlžníka alebo peňažné toky z konkrétnych aktív (napríklad finančné aktívum „bez regresu“). |
| --- | --- |

B4.1.16

| B4.1.17 | Skutočnosť, že finančné aktívum je bez regresu, však sama osebe nevyhnutne nebráni finančnému aktívu v tom, aby spĺňalo podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b). V takýchto situáciách musí veriteľ posúdiť (podľa prístupu založeného na prezretí podkladových expozícií, „look through“) príslušné podkladové aktíva alebo peňažné toky s cieľom stanoviť, či sú zmluvné peňažné toky z klasifikovaného finančného aktíva platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. Ak z podmienok finančného aktíva vyplývajú akékoľvek iné peňažné toky alebo ak sa nimi obmedzujú peňažné toky spôsobom, ktorý nie je v súlade s platbami predstavujúcimi istinu a úrok, finančné aktívum nespĺňa podmienku podľa odseku 4.1.2 písm. b) a odseku 4.1.2A písm. b). Či sú podkladové aktíva finančnými aktívami alebo nefinančnými aktívami, to samo osebe nemá vplyv na toto posúdenie. |
| --- | --- |

B4.1.17

| B4.1.18 | Prvok zmluvných peňažných tokov nemá vplyv na klasifikáciu finančného aktíva, ak by mohol mať len de minimis vplyv na zmluvné peňažné toky z finančného aktíva. Aby účtovná jednotka mohla dospieť k tomuto stanoveniu, musí zvážiť možný vplyv prvku zmluvných peňažných tokov v každom období vykazovania a kumulovane počas celej životnosti finančného nástroja. Ak by okrem toho prvok zmluvných peňažných tokov mohol mať vplyv na zmluvné peňažné toky, ktorý je viac než len de minimis (buď v jednom období vykazovania alebo kumulovane), no uvedený prvok peňažných tokov nie je reálny, nemá vplyv na klasifikáciu finančného aktíva. Prvok peňažných tokov nie je reálny, ak má vplyv na zmluvné peňažné toky z nástroja len pri výskyte udalosti, ktorá je mimoriadne zriedkavá, vysoko abnormálna a veľmi nepravdepodobná. |
| --- | --- |

B4.1.18

| B4.1.19 | Takmer pri každej úverovej transakcii sa nástroj veriteľa hodnotí vo vzťahu k nástrojom ostatných veriteľov dlžníka. S nástrojom, ktorý je podriadený iným nástrojom, môžu byť spojené zmluvné peňažné toky, ktoré sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny, ak nezaplatenie zo strany dlžníka je porušením zmluvy a držiteľ má zmluvné právo na nezaplatené sumy istiny a úroku z nezaplatenej sumy istiny, a to aj v prípade bankrotu dlžníka. Napríklad obchodná pohľadávka, na základe ktorej sa veriteľ hodnotí ako všeobecný veriteľ, by spĺňala podmienku platieb istiny a úroku z nezaplatenej sumy istiny. Je to tak aj vtedy, keď dlžník emitoval úvery, ktoré sú zabezpečené kolaterálom, ktorý by v prípade bankrotu poskytol držiteľovi uvedeného úveru prednosť pred pohľadávkami všeobecného veriteľa, pokiaľ ide o kolaterál, no nemá vplyv na zmluvné právo všeobecného veriteľa na nezaplatenú istinu a iné splatné sumy. |
| --- | --- |

B4.1.19

Zmluvne naviazané nástroje

| B4.1.20 | Pri niektorých druhoch transakcií môže emitent uprednostniť platby držiteľom finančných aktív prostredníctvom viacerých zmluvne prepojených nástrojov, ktoré vytvárajú koncentrácie úverového rizika (tranže). Každá tranža má ranking podriadenosti, ktorým sa stanovuje poradie, v ktorom sa akékoľvek peňažné toky generované emitentom alokujú do danej tranže. V takýchto situáciách majú držitelia tranže právo na platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny iba vtedy, keď emitent vygeneruje dostatočné peňažné toky na to, aby uspokojil tranže s vyšším rankingom. |
| --- | --- |

B4.1.20

| B4.1.21 | Pri takýchto transakciách má tranža charakteristiky peňažných tokov, ktoré sú platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny iba vtedy, keď:






  a) | zmluvné podmienky tranže posudzovanej pri klasifikácii (bez uplatnenia prístupu založeného na prezretí podkladových expozícii na podkladovú skupinu finančných nástrojov) vedú k vzniku peňažných tokov, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (napríklad úroková sadzba pre tranžu nie je viazaná na komoditný index); |
| --- | --- | --- |

B4.1.21

a)

zmluvné podmienky tranže posudzovanej pri klasifikácii (bez uplatnenia prístupu založeného na prezretí podkladových expozícii na podkladovú skupinu finančných nástrojov) vedú k vzniku peňažných tokov, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (napríklad úroková sadzba pre tranžu nie je viazaná na komoditný index);

| b) | podkladová skupina finančných nástrojov má charakteristiky peňažných tokov uvedené v odsekoch B4.1.23 a B4.1.24 a |
| --- | --- |

b)

podkladová skupina finančných nástrojov má charakteristiky peňažných tokov uvedené v odsekoch B4.1.23 a B4.1.24 a

| c) | expozícia voči úverovému riziku v podkladovej skupine finančných nástrojov úzko v rámci tranže je rovná alebo nižšia než expozícia voči úverovému riziku podkladovej skupiny finančných nástrojov (napríklad úverový rating tranže posudzovanej pri klasifikácii je rovný alebo vyšší než úverový rating, ktorý by sa vzťahoval na jedinú tranžu, ktorou sa financovala podkladová skupina finančných nástrojov). |
| --- | --- |

c)

expozícia voči úverovému riziku v podkladovej skupine finančných nástrojov úzko v rámci tranže je rovná alebo nižšia než expozícia voči úverovému riziku podkladovej skupiny finančných nástrojov (napríklad úverový rating tranže posudzovanej pri klasifikácii je rovný alebo vyšší než úverový rating, ktorý by sa vzťahoval na jedinú tranžu, ktorou sa financovala podkladová skupina finančných nástrojov).

| B4.1.22 | Účtovná jednotka musí uplatňovať prístup založený na prezretí podkladových expozícií dovtedy, kým nedokáže identifikovať podkladovú skupinu nástrojov, ktoré generujú (a nie ktorými len prechádzajú) peňažné toky. Toto je podkladová skupina finančných aktív. |
| --- | --- |

B4.1.22

| B4.1.23 | Podkladová skupina musí obsahovať jeden alebo viac nástrojov, s ktorými sú spojené zmluvné peňažné toky, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny. |
| --- | --- |

B4.1.23

| B4.1.24 | Podkladová skupina nástrojov môže obsahovať aj nástroje, ktoré:






  a) | znižujú premenlivosť peňažných tokov z nástrojov uvedených v odseku B4.1.23 a keď sú skombinované s nástrojmi uvedenými v odseku B4.1.23, vedú k peňažným tokom, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (napríklad zhora alebo zdola ohraničená úroková sadzba alebo zmluva, ktorá znižuje úverové riziko z niektorých alebo všetkých nástrojov uvedených v odseku B4.1.23); alebo |
| --- | --- | --- |

B4.1.24

a)

znižujú premenlivosť peňažných tokov z nástrojov uvedených v odseku B4.1.23 a keď sú skombinované s nástrojmi uvedenými v odseku B4.1.23, vedú k peňažným tokom, ktoré sú výhradne platbami istiny a úroku z nesplatenej sumy istiny (napríklad zhora alebo zdola ohraničená úroková sadzba alebo zmluva, ktorá znižuje úverové riziko z niektorých alebo všetkých nástrojov uvedených v odseku B4.1.23); alebo

| b) | zosúlaďujú peňažné toky tranží s peňažnými tokmi skupiny podkladových nástrojov podľa odseku B4.1.23 s cieľom riešiť rozdiely výlučne v:






  i) | tom, či je úroková sadzba pevne stanovená alebo pohyblivá; |
| --- | --- | --- |

b)

zosúlaďujú peňažné toky tranží s peňažnými tokmi skupiny podkladových nástrojov podľa odseku B4.1.23 s cieľom riešiť rozdiely výlučne v:

i)

tom, či je úroková sadzba pevne stanovená alebo pohyblivá;

| ii) | mene, v ktorej sú peňažné toky denominované, vrátane inflácie v uvedenej mene; alebo |
| --- | --- |

ii)

mene, v ktorej sú peňažné toky denominované, vrátane inflácie v uvedenej mene; alebo

| iii) | načasovaní peňažných tokov. |
| --- | --- |

iii)

načasovaní peňažných tokov.

| B4.1.25 | Ak ktorýkoľvek nástroj v skupine nespĺňa podmienky buď podľa odseku B4.1.23 alebo podľa odseku B4.1.24, podmienka podľa odseku B4.1.21 písm. b) nie je splnená. Pri vykonávaní tohto posúdenia nemusí byť potrebná podrobná analýza jednotlivých nástrojov skupiny. Účtovná jednotka však musí použiť úsudok a vykonať dostatočnú analýzu, ak má stanoviť, či nástroje v skupine spĺňajú podmienky odsekov B4.1.23 až B4.1.24. (Pozri aj odsek B4.1.18, kde sa nachádza usmernenie k tým charakteristikám zmluvných peňažných tokov, ktoré majú len de minimis účinok.) |
| --- | --- |

B4.1.25

| B4.1.26 | Ak držiteľ nedokáže pri prvotnom vykázaní posúdiť podmienky odseku B4.1.21, daná tranža sa musí oceňovať reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Ak sa podkladová skupina nástrojov môže po prvotnom vykázaní zmeniť takým spôsobom, že skupina nemusí spĺňať podmienky odsekov B4.1.23 až B4.1.24, daná tranža nespĺňa podmienky odseku B4.1.21 a musí sa oceňovať reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Ak však podkladová skupina obsahuje nástroje, ktoré sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré nespĺňajú podmienky odsekov B4.1.23 až B4.1.24, schopnosť nadobudnúť vlastníctvo takýchto aktív sa na účely uplatňovaní tohto odseku neberie do úvahy, pokiaľ účtovná jednotka danú tranžu nenadobudla so zámerom kontrolovať kolaterál. |
| --- | --- |

B4.1.26

Možnosť určiť finančné aktívum alebo finančný záväzok za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (oddiely 4.1 a 4.2)

| B4.1.27 | S výhradou podmienok v odsekoch 4.1.5 a 4.2.2 tento štandard umožňuje účtovnej jednotke určiť finančné aktívum, finančný záväzok alebo skupinu finančných nástrojov (finančných aktív, finančných záväzkov alebo oboch) za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia za predpokladu, že výsledkom takéhoto postupu sú relevantnejšie informácie. |
| --- | --- |

B4.1.27

| B4.1.28 | Rozhodnutie účtovnej jednotky určiť finančné aktívum alebo finančný záväzok za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia je podobné ako voľba účtovnej politiky (hoci na rozdiel od voľby účtovnej politiky toto rozhodnutie sa nemusí uplatňovať konzistentne na všetky podobné transakcie). Keď má účtovná jednotka takúto možnosť voľby, odsek 14 písm. b) štandardu IAS 8 požaduje, aby zvolená politika viedla v účtovnej závierke k poskytnutiu spoľahlivých a relevantnejších informácií o účinkoch transakcií, iných udalostí a o podmienkach finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokoch účtovnej jednotky. Napríklad v prípade určenia finančného záväzku za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia sa v odseku 4.2.2 stanovuje, za akých dvoch okolností bude splnená požiadavka relevantnejších informácií. Preto, aby si účtovná jednotka zvolila takéto určenie v súlade s odsekom 4.2.2, musí preukázať, že nastala jedna z týchto dvoch okolností (alebo obe). |
| --- | --- |

B4.1.28

Určením sa eliminuje alebo výrazne znižuje účtovný nesúlad

| B4.1.29 | Ocenenie finančného aktíva alebo finančného záväzku a klasifikácia vykázaných zmien v ich hodnote sa stanovuje na základe klasifikácie položky a na základe toho, či je položka súčasťou určeného zabezpečovacieho vzťahu. Uvedené požiadavky môžu vytvárať nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania (niekedy označované ako „účtovný nesúlad“), keď napríklad pri neexistencii možnosti určenia za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia by sa finančné aktívum klasifikovalo ako následne oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a záväzok, ktorý účtovná jednotka považuje za súvisiaci, by sa následne oceňoval v amortizovanej hodnote (so zmenami v reálnej hodnote, ktoré sa nevykazujú). Za takýchto okolností môže účtovná jednotka dospieť k záveru, že účtovná závierka by poskytla relevantnejšie informácie, ak by sa aktívum aj záväzok oceňovali reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B4.1.29

| B4.1.30 | Ďalej uvedené príklady znázorňujú, kedy by táto podmienka mohla byť splnená. Vo všetkých prípadoch účtovná jednotka môže použiť túto podmienku na určenie finančných aktív alebo finančných záväzkov za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, iba ak je splnená zásada uvedená v odseku 4.1.5 alebo 4.2.2 písm. a):






  a) | účtovná jednotka má záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv, ktorých ocenenie zahŕňa aktuálne informácie (ako je to povolené v odseku 24 štandardu IFRS 4), a finančné aktíva, ktoré účtovná jednotka považuje za súvisiace a ktoré by sa inak oceňovali buď reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo v amortizovanej hodnote. |
| --- | --- | --- |

B4.1.30

a)

účtovná jednotka má záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv, ktorých ocenenie zahŕňa aktuálne informácie (ako je to povolené v odseku 24 štandardu IFRS 4), a finančné aktíva, ktoré účtovná jednotka považuje za súvisiace a ktoré by sa inak oceňovali buď reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo v amortizovanej hodnote.

| b) | účtovná jednotka má finančné aktíva, finančné záväzky alebo oboje, ktoré disponujú tým istým rizikom, ako napríklad úrokovým rizikom, na základe ktorého dochádza k opačným zmenám reálnej hodnoty vedúcim obvykle k vzájomnej kompenzácii. Len niektoré nástroje by sa však oceňovali reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (napríklad tie, ktoré sú derivátmi alebo sú klasifikované ako držané na obchodovanie). Sem môže patriť aj prípad, keď nie sú splnené požiadavky na účtovanie zabezpečenia, pretože nie sú napríklad splnené požiadavky na efektívnosť uvedené v odseku 6.4.1. |
| --- | --- |

b)

účtovná jednotka má finančné aktíva, finančné záväzky alebo oboje, ktoré disponujú tým istým rizikom, ako napríklad úrokovým rizikom, na základe ktorého dochádza k opačným zmenám reálnej hodnoty vedúcim obvykle k vzájomnej kompenzácii. Len niektoré nástroje by sa však oceňovali reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (napríklad tie, ktoré sú derivátmi alebo sú klasifikované ako držané na obchodovanie). Sem môže patriť aj prípad, keď nie sú splnené požiadavky na účtovanie zabezpečenia, pretože nie sú napríklad splnené požiadavky na efektívnosť uvedené v odseku 6.4.1.

| c) | účtovná jednotka má finančné aktíva, finančné záväzky alebo oboje, ktoré disponujú tým istým rizikom, ako napríklad úrokovým rizikom, na základe ktorého dochádza k opačným zmenám reálnej hodnoty vedúcim obvykle k vzájomnej kompenzácii a žiadne z finančných aktív alebo finančných záväzkov nespĺňa podmienky na určenie za zabezpečovací nástroj, pretože sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Navyše pri absencii účtovania zabezpečenia existuje významná nekonzistentnosť vo vykazovaní ziskov a strát. Účtovná jednotka napríklad financovala vymedzenú skupinu úverov prostredníctvom emisie obchodovaných dlhopisov, pričom zmeny ich reálnej hodnoty vedú obvykle k vzájomnej kompenzácii. Ak okrem toho účtovná jednotka pravidelne nakupuje a predáva dlhopisy, ale zriedkavo, ak vôbec, nakupuje a predáva úvery, vykazovaním aj úverov aj dlhopisov v reálnej hodnote cez výsledok hospodárenia sa eliminuje nekonzistentnosť v načasovaní vykazovania ziskov a strát, ktoré by inak vznikli pri oceňovaní oboch v amortizovanej hodnote a vykazovaní zisku alebo straty vždy, keď sa dlhopis spätne odkúpi. |
| --- | --- |

c)

účtovná jednotka má finančné aktíva, finančné záväzky alebo oboje, ktoré disponujú tým istým rizikom, ako napríklad úrokovým rizikom, na základe ktorého dochádza k opačným zmenám reálnej hodnoty vedúcim obvykle k vzájomnej kompenzácii a žiadne z finančných aktív alebo finančných záväzkov nespĺňa podmienky na určenie za zabezpečovací nástroj, pretože sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Navyše pri absencii účtovania zabezpečenia existuje významná nekonzistentnosť vo vykazovaní ziskov a strát. Účtovná jednotka napríklad financovala vymedzenú skupinu úverov prostredníctvom emisie obchodovaných dlhopisov, pričom zmeny ich reálnej hodnoty vedú obvykle k vzájomnej kompenzácii. Ak okrem toho účtovná jednotka pravidelne nakupuje a predáva dlhopisy, ale zriedkavo, ak vôbec, nakupuje a predáva úvery, vykazovaním aj úverov aj dlhopisov v reálnej hodnote cez výsledok hospodárenia sa eliminuje nekonzistentnosť v načasovaní vykazovania ziskov a strát, ktoré by inak vznikli pri oceňovaní oboch v amortizovanej hodnote a vykazovaní zisku alebo straty vždy, keď sa dlhopis spätne odkúpi.

| B4.1.31 | V prípadoch, ako sú tie opísané v predchádzajúcom odseku, určením pri prvotnom vykázaní finančných aktív a finančných záväzkov, ktoré by inak neboli oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, sa môže eliminovať alebo výrazne znížiť nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania a môžu sa poskytnúť relevantnejšie informácie. Z praktických dôvodov účtovná jednotka nemusí vstúpiť do všetkých aktív a záväzkov, ktoré zapríčiňujú nekonzistentnosť oceňovania alebo vykazovania, v presne rovnakom čase. Opodstatnené oneskorenie je povolené za predpokladu, že každá transakcia je pri prvotnom vykázaní určená za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a v tom čase sa očakáva výskyt akýchkoľvek zvyšných transakcií. |
| --- | --- |

B4.1.31

| B4.1.32 | Nebolo by akceptovateľné určiť len niektoré finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré zapríčiňujú nekonzistentnosť, za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak by sa takýmto určením neeliminovala alebo výrazne neznížila nekonzistentnosť, a teda by to neviedlo k relevantnejším informáciám. Bolo by však akceptovateľné určiť len niektoré z množstva podobných finančných aktív alebo podobných finančných záväzkov, ak sa takýmto určením dosiahne výrazné zníženie nekonzistentnosti (a pravdepodobne väčšie zníženie než pri iných povolených určeniach). Predpokladajme napríklad, že účtovná jednotka má niekoľko podobných finančných záväzkov v sume 100 CU a niekoľko podobných finančných aktív v sume 50 CU, ale sú oceňované na rozdielnom základe. Účtovná jednotka môže výrazne znížiť nekonzistentnosť oceňovania, keď pri prvotnom vykázaní určí všetky aktíva, ale len niektoré záväzky (napríklad individuálne záväzky s kombinovaným súčtom 45 CU) za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Pretože určenie za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia sa však môže uplatniť len na celý finančný nástroj, účtovná jednotka v tomto prípade musí určiť jeden alebo viacero záväzkov ako celok. Účtovná jednotka nemôže určiť ani zložku záväzku (napríklad zmeny hodnoty pripadajúce na jedno riziko, ako napríklad zmeny referenčnej úrokovej miery) ani časť (napríklad percentuálny podiel) záväzku. |
| --- | --- |

B4.1.32

Skupina finančných záväzkov alebo finančných aktív a finančných záväzkov sa spravuje a jej výkonnosť sa hodnotí na základe reálnej hodnoty

| B4.1.33 | Účtovná jednotka môže riadiť a hodnotiť výkonnosť skupiny finančných záväzkov alebo finančných aktív a finančných záväzkov takým spôsobom, že ocenenie uvedenej skupiny reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia má za následok relevantnejšie informácie. V takomto prípade ide o zameranie sa na spôsob, akým účtovná jednotka riadi a hodnotí výkonnosť, a nie o zameranie sa na povahu jej finančných nástrojov. |
| --- | --- |

B4.1.33

| B4.1.34 | Účtovná jednotka môže napríklad použiť túto podmienku na to, aby určila finančné záväzky za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ak spĺňa zásadu podľa odseku 4.2.2 písm. b) a účtovná jednotka má finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré disponujú jedným alebo viacerými rizikami a uvedené riziká sú riadené a hodnotené na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumentovanou politikou správy aktív a záväzkov. Príkladom by mohla byť účtovná jednotka, ktorá emitovala „štruktúrované produkty“ obsahujúce viaceré vložené deriváty a riadi výsledné riziká na základe reálnej hodnoty použitím kombinácie derivátových a nederivátových finančných nástrojov. |
| --- | --- |

B4.1.34

| B4.1.35 | Ako je uvedené vyššie, táto podmienka závisí od spôsobu, akým účtovná jednotka riadi a hodnotí výkonnosť skupiny finančných nástrojov, ktoré sú predmetom týchto úvah. Následne (podliehajúc požiadavke určenia pri prvotnom vykázaní) účtovná jednotka, ktorá určí finančné záväzky za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia na základe tejto podmienky, takéto určenie realizuje pre všetky prípustné finančné záväzky, ktoré sa riadia a hodnotia spoločne. |
| --- | --- |

B4.1.35

| B4.1.36 | Dokumentácia stratégie účtovnej jednotky nemusí byť rozsiahla, ale mala by byť dostatočná, aby sa preukázal súlad s odsekom 4.2.2 písm. b). Takáto dokumentácia sa nepožaduje pre každú individuálnu položku, ale môže existovať pre jednotlivé portfóliá. Ak napríklad systém riadenia výkonnosti oddelenia – v podobe, v akej ho schválil kľúčový riadiaci personál účtovnej jednotky – jasne preukazuje, že sa jeho výkonnosť hodnotí na tomto základe, na preukázanie súladu s odsekom 4.2.2 písm. b) nie je potrebná žiadna ďalšia dokumentácia. |
| --- | --- |

B4.1.36

Vložené deriváty (oddiel 4.3)

| B4.3.1 | Ak sa účtovná jednotka stane jednou zo strán hybridnej zmluvy s hostiteľskou zmluvou, ktorá nie je aktívom podľa rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, v odseku 4.3.3 sa od účtovnej jednotky požaduje, aby identifikovala každý vložený derivát, posúdila, či je potrebné jeho oddelenie od hostiteľskej zmluvy, a pre tie, ktoré je potrebné oddeliť, ocenila deriváty reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a následne reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B4.3.1

| B4.3.2 | Ak hostiteľská zmluva nemá uvedenú alebo vopred stanovenú splatnosť a predstavuje zostatkový podiel na čistých aktívach účtovnej jednotky, potom jej ekonomické charakteristiky a riziká sú charakteristikami a rizikami nástroja vlastného imania a vložený derivát by musel mať charakteristiky nástroja vlastného imania tej istej účtovnej jednotky, aby sa považovali za úzko prepojené. Ak hostiteľská zmluva nie je nástrojom vlastného imania a spĺňa definíciu finančného nástroja, potom jej ekonomické charakteristiky a riziká sú charakteristikami a rizikami dlhového nástroja. |
| --- | --- |

B4.3.2

| B4.3.3 | Vložený neopčný derivát (napríklad vložený forward alebo swap) sa oddeľuje od svojej hostiteľskej zmluvy na základe v ňom uvedených alebo odvodených zásadných podmienok tak, aby pri prvotnom vykázaní bola jeho výsledkom nulová reálna hodnota. Vložený opčný derivát (napríklad vložená predajná opcia, kúpna opcia, cap, floor alebo swapcia) sa oddeľuje od svojej hostiteľskej zmluvy na základe uvedených podmienok opčného prvku. Počiatočná účtovná hodnota hostiteľského nástroja je zostatkovou hodnotou po oddelení vloženého derivátu. |
| --- | --- |

B4.3.3

| B4.3.4 | Vo všeobecnosti sa viaceré deriváty vložené do jednej hybridnej zmluvy považujú za jeden zložený vložený derivát. Vložené deriváty klasifikované ako vlastné imanie (pozri IAS 32) sa však účtujú oddelene od tých, ktoré sa klasifikujú ako aktíva alebo záväzky. Ak okrem toho hybridná zmluva disponuje viac než jedným vloženým derivátom a tieto deriváty sa vzťahujú na rôzne rizikové expozície a dajú sa jednoducho oddeliť a sú navzájom nezávislé, účtuje sa každý z nich samostatne. |
| --- | --- |

B4.3.4

| B4.3.5 | Ekonomické charakteristiky a riziká vloženého derivátu sa nechápu ako úzko súvisiace s hostiteľskou zmluvou [odsek 43.3 písm. a)] v nasledujúcich príkladoch. V týchto príkladoch, za predpokladu, že sú splnené podmienky odseku 4.3.3 písm. b) a c), účtuje účtovná jednotka vložený derivát oddelene od hostiteľskej zmluvy.






  a) | Predajná opcia vložená do nástroja, ktorá umožňuje držiteľovi požadovať od emitenta spätný nákup nástroja za sumu peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny ceny akcií alebo komodít alebo na základe zmeny akciového alebo komoditného indexu, nie je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom. |
| --- | --- | --- |

B4.3.5

a)

Predajná opcia vložená do nástroja, ktorá umožňuje držiteľovi požadovať od emitenta spätný nákup nástroja za sumu peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny ceny akcií alebo komodít alebo na základe zmeny akciového alebo komoditného indexu, nie je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom.

| b) | Opcia alebo automatické ustanovenie o predĺžení zostávajúcej doby splatnosti dlhového nástroja nie je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom s výnimkou prípadu, ak súčasne dochádza k úprave na približnú súčasnú trhovú úrokovú mieru v čase predĺženia. Ak účtovná jednotka emituje dlhový nástroj a držiteľ takého dlhového nástroja vypíše kúpnu opciu na dlhový nástroj v prospech tretej strany, považuje emitent kúpnu opciu za predĺženie doby splatnosti dlhového nástroja za predpokladu, že od emitenta možno v dôsledku uplatnenia kúpnej opcie požadovať účasť alebo uľahčenie pri opätovnom uvedení dlhového nástroja na trh; |
| --- | --- |

b)

Opcia alebo automatické ustanovenie o predĺžení zostávajúcej doby splatnosti dlhového nástroja nie je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom s výnimkou prípadu, ak súčasne dochádza k úprave na približnú súčasnú trhovú úrokovú mieru v čase predĺženia. Ak účtovná jednotka emituje dlhový nástroj a držiteľ takého dlhového nástroja vypíše kúpnu opciu na dlhový nástroj v prospech tretej strany, považuje emitent kúpnu opciu za predĺženie doby splatnosti dlhového nástroja za predpokladu, že od emitenta možno v dôsledku uplatnenia kúpnej opcie požadovať účasť alebo uľahčenie pri opätovnom uvedení dlhového nástroja na trh;

| c) | Platby úrokov alebo platby istiny naviazané na akciový index vložené do hostiteľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy – prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny indexuje na hodnotu nástrojov vlastného imania – nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom, pretože riziká prirodzene prítomné v hostiteľskom nástroji a vloženom deriváte sa líšia. |
| --- | --- |

c)

Platby úrokov alebo platby istiny naviazané na akciový index vložené do hostiteľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy – prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny indexuje na hodnotu nástrojov vlastného imania – nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom, pretože riziká prirodzene prítomné v hostiteľskom nástroji a vloženom deriváte sa líšia.

| d) | Platby úrokov alebo platby istiny naviazané na komoditný index vložené do hostiteľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy – prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny indexuje na cenu komodity (napríklad zlata) – nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom, pretože riziká prirodzene prítomné v hostiteľskom nástroji a vloženom deriváte sa líšia. |
| --- | --- |

d)

Platby úrokov alebo platby istiny naviazané na komoditný index vložené do hostiteľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy – prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny indexuje na cenu komodity (napríklad zlata) – nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom, pretože riziká prirodzene prítomné v hostiteľskom nástroji a vloženom deriváte sa líšia.

| e) | Kúpna, predajná opcia alebo opcia na predčasné splatenie vložená do hostiteľskej dlhovej zmluvy alebo hostiteľskej poistnej zmluvy nie je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou s výnimkou prípadov keď:






  i) | je realizačná cena opcie ku každému dátumu uplatnenia približne rovnaká ako amortizovaná hodnota hostiteľského dlhového nástroja alebo účtovná hodnota hostiteľskej poistnej zmluvy; alebo |
| --- | --- | --- |

e)

Kúpna, predajná opcia alebo opcia na predčasné splatenie vložená do hostiteľskej dlhovej zmluvy alebo hostiteľskej poistnej zmluvy nie je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou s výnimkou prípadov keď:

i)

je realizačná cena opcie ku každému dátumu uplatnenia približne rovnaká ako amortizovaná hodnota hostiteľského dlhového nástroja alebo účtovná hodnota hostiteľskej poistnej zmluvy; alebo

| ii) | realizačná cena opcie na predčasné splatenie kompenzuje veriteľovi sumu do výšky približnej súčasnej hodnoty strateného úroku za zostávajúcu dobu trvania hostiteľskej zmluvy. Stratený úrok je súčinom predčasne splatenej sumy istiny a diferenciálu úrokových mier. Diferenciál úrokových mier je prebytok efektívnej úrokovej miery hostiteľskej zmluvy nad efektívnou úrokovou mierou, ktorú by účtovná jednotka získala k dátumu predčasného splatenia, ak by počas zostávajúcej doby trvania hostiteľskej zmluvy reinvestovala predčasne splatenú sumu istiny v rámci podobnej zmluvy. |
| --- | --- |

ii)

realizačná cena opcie na predčasné splatenie kompenzuje veriteľovi sumu do výšky približnej súčasnej hodnoty strateného úroku za zostávajúcu dobu trvania hostiteľskej zmluvy. Stratený úrok je súčinom predčasne splatenej sumy istiny a diferenciálu úrokových mier. Diferenciál úrokových mier je prebytok efektívnej úrokovej miery hostiteľskej zmluvy nad efektívnou úrokovou mierou, ktorú by účtovná jednotka získala k dátumu predčasného splatenia, ak by počas zostávajúcej doby trvania hostiteľskej zmluvy reinvestovala predčasne splatenú sumu istiny v rámci podobnej zmluvy.

Posúdenie, či je kúpna alebo predajná opcia v úzkom vzťahu s hostiteľskou dlhovou zmluvou, sa uskutočňuje pred oddelením prvku vlastného imania konvertibilného dlhového nástroja v súlade s IAS 32.

| f) | Úverové deriváty, ktoré sú vložené do hostiteľského dlhového nástroja a ktoré umožňujú jednej strane („príjemca ručenia“) previesť úverové riziko určitého referenčného aktíva, ktoré nemusí vlastniť, na inú stranu („ručiteľ“), nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom. Takéto úverové deriváty umožňujú ručiteľovi prevziať úverové riziko spojené s referenčným aktívom bez jeho priameho vlastníctva. |
| --- | --- |

f)

Úverové deriváty, ktoré sú vložené do hostiteľského dlhového nástroja a ktoré umožňujú jednej strane („príjemca ručenia“) previesť úverové riziko určitého referenčného aktíva, ktoré nemusí vlastniť, na inú stranu („ručiteľ“), nie sú v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom. Takéto úverové deriváty umožňujú ručiteľovi prevziať úverové riziko spojené s referenčným aktívom bez jeho priameho vlastníctva.

| B4.3.6 | Príkladom hybridnej zmluvy je finančný nástroj, ktorým sa držiteľovi udeľuje právo na spätný predaj finančného nástroja emitentovi výmenou za sumu peňažných prostriedkov alebo iných finančných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny akciového alebo komoditného indexu, ktorý sa môže zvyšovať alebo znižovať („nástroj obsahujúci právo predať“). Pokiaľ emitent pri prvotnom vykázaní neurčí nástroj obsahujúci právo predať za finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, je nutné oddeliť vložený derivát (t. j. indexovanú platbu istiny) podľa odseku 4.3.3, nakoľko hostiteľská zmluva sa v súlade s odsekom B4.3.2 považuje za dlhový nástroj a indexovaná platba istiny úzko nesúvisí s hostiteľským dlhovým nástrojom podľa odseku B4.3.5 písm. a). Keďže platba istiny sa môže zvyšovať alebo znižovať, vložený derivát je neopčným derivátom, ktorého hodnota je naviazaná na index podkladovej premennej. |
| --- | --- |

B4.3.6

| B4.3.7 | V prípade nástroja obsahujúceho právo predať, ktorý možno kedykoľvek predať späť za peňažné prostriedky rovnajúce sa pomernému podielu na hodnote čistých aktív účtovnej jednotky (ako napríklad jednotky otvoreného podielového fondu alebo niektoré investičné produkty naviazané na podielovú jednotku), je výsledkom oddelenia vloženého derivátu a účtovania každej zložky ocenenie hybridnej zmluvy v sume odkúpenia splatnej ku koncu obdobia vykazovania v prípade, ak by držiteľ uplatnil svoje právo na spätný predaj nástroja emitentovi. |
| --- | --- |

B4.3.7

| B4.3.8 | Ekonomické charakteristiky a riziká vloženého derivátu sú v úzkom vzťahu s ekonomickými charakteristikami a rizikami hostiteľskej zmluvy v ďalej uvedených príkladoch. V týchto prípadoch účtovná jednotka neúčtuje vložený derivát oddelene od hostiteľskej zmluvy.






  a) | Vložený derivát, v ktorom je podkladovou premennou úroková miera alebo index úrokovej miery, ktoré môžu meniť sumu úroku, ktorá by bola inak splatná alebo by sa mala prijať z úročenej hostiteľskej dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy, je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou s výnimkou prípadu, ak hybridnú zmluvu možno vysporiadať takým spôsobom, že držiteľ by nezískal naspäť v podstate celú svoju vykázanú investíciu, alebo ak by vložený derivát mohol najmenej zdvojnásobiť počiatočnú mieru výnosnosti držiteľa z hostiteľskej zmluvy a mohol by mať za následok mieru výnosnosti, ktorá je najmenej dvojnásobná v porovnaní s trhovou výnosnosťou, ktorú by mali zmluvy s takými istými podmienkami ako hostiteľská zmluva. |
| --- | --- | --- |

B4.3.8

a)

Vložený derivát, v ktorom je podkladovou premennou úroková miera alebo index úrokovej miery, ktoré môžu meniť sumu úroku, ktorá by bola inak splatná alebo by sa mala prijať z úročenej hostiteľskej dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy, je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou s výnimkou prípadu, ak hybridnú zmluvu možno vysporiadať takým spôsobom, že držiteľ by nezískal naspäť v podstate celú svoju vykázanú investíciu, alebo ak by vložený derivát mohol najmenej zdvojnásobiť počiatočnú mieru výnosnosti držiteľa z hostiteľskej zmluvy a mohol by mať za následok mieru výnosnosti, ktorá je najmenej dvojnásobná v porovnaní s trhovou výnosnosťou, ktorú by mali zmluvy s takými istými podmienkami ako hostiteľská zmluva.

| b) | Floor alebo cap úrokovej miery vložený do dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že cap je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo nad ňou a floor je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo pod ňou v čase uzatvorenia zmluvy a cap alebo floor neobsahujú pákový efekt vo vzťahu k hostiteľskej zmluve. Podobne aj ustanovenia zmluvy na nákup alebo predaj aktíva (napríklad komodity), ktoré stanovujú cap a floor na cenu, ktorá sa zaplatí alebo príjme za aktívum, sú v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou v prípade, ak boli aj cap aj floor na začiatku mimo peňazí a neobsahujú pákový efekt. |
| --- | --- |

b)

Floor alebo cap úrokovej miery vložený do dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že cap je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo nad ňou a floor je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo pod ňou v čase uzatvorenia zmluvy a cap alebo floor neobsahujú pákový efekt vo vzťahu k hostiteľskej zmluve. Podobne aj ustanovenia zmluvy na nákup alebo predaj aktíva (napríklad komodity), ktoré stanovujú cap a floor na cenu, ktorá sa zaplatí alebo príjme za aktívum, sú v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou v prípade, ak boli aj cap aj floor na začiatku mimo peňazí a neobsahujú pákový efekt.

| c) | Vložený derivát v cudzej mene, ktorý poskytuje tok platieb istiny alebo úroku, ktoré sú denominované v cudzej mene, a ktorý je vložený do hostiteľského dlhového nástroja (napríklad dlhopis v dvoch menách), je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom. Takýto derivát sa neoddeľuje od hostiteľského nástroja, pretože v IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien sa vyžaduje, aby sa kurzové zisky a straty z peňažných položiek vykazovali vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

c)

Vložený derivát v cudzej mene, ktorý poskytuje tok platieb istiny alebo úroku, ktoré sú denominované v cudzej mene, a ktorý je vložený do hostiteľského dlhového nástroja (napríklad dlhopis v dvoch menách), je v úzkom vzťahu s hostiteľským dlhovým nástrojom. Takýto derivát sa neoddeľuje od hostiteľského nástroja, pretože v IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien sa vyžaduje, aby sa kurzové zisky a straty z peňažných položiek vykazovali vo výsledku hospodárenia.

| d) | Derivát v cudzej mene vložený do hostiteľskej zmluvy, ktorý je poistnou zmluvou alebo nie je finančným nástrojom (napríklad zmluva na nákup alebo predaj nefinančnej položky, kde je cena stanovená v cudzej mene), je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že neobsahuje pákový efekt, neobsahuje opčný prvok a vyžaduje platby denominované v jednej z týchto mien:






  i) | funkčná mena ktorejkoľvek z významných zmluvných strán; |
| --- | --- | --- |

d)

Derivát v cudzej mene vložený do hostiteľskej zmluvy, ktorý je poistnou zmluvou alebo nie je finančným nástrojom (napríklad zmluva na nákup alebo predaj nefinančnej položky, kde je cena stanovená v cudzej mene), je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že neobsahuje pákový efekt, neobsahuje opčný prvok a vyžaduje platby denominované v jednej z týchto mien:

i)

funkčná mena ktorejkoľvek z významných zmluvných strán;

| ii) | mena, v ktorej sa bežne určuje cena súvisiaceho nadobúdaného alebo dodávaného tovaru alebo služby v rámci obchodných transakcií vo svete (napríklad v prípade obchodu s ropou ide o americký dolár); alebo |
| --- | --- |

ii)

mena, v ktorej sa bežne určuje cena súvisiaceho nadobúdaného alebo dodávaného tovaru alebo služby v rámci obchodných transakcií vo svete (napríklad v prípade obchodu s ropou ide o americký dolár); alebo

| iii) | mena, ktorá sa bežne používa v rámci zmlúv na nákup alebo predaj nefinančných položiek v ekonomickom prostredí, v ktorom sa transakcia uskutočňuje (napríklad relatívne stabilná a likvidná mena, ktorá sa bežne používa v miestnych obchodných transakciách alebo pri zahraničnom obchode). |
| --- | --- |

iii)

mena, ktorá sa bežne používa v rámci zmlúv na nákup alebo predaj nefinančných položiek v ekonomickom prostredí, v ktorom sa transakcia uskutočňuje (napríklad relatívne stabilná a likvidná mena, ktorá sa bežne používa v miestnych obchodných transakciách alebo pri zahraničnom obchode).

| e) | Opcia na predčasné splatenie vložená do série úrokových platieb (interest-only strip) alebo série platieb istiny (principal-only strip) je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že hostiteľská zmluva i) prvotne vznikla oddelením práva na prijímanie zmluvných peňažných tokov z finančného nástroja, ktorý v sebe a sám osebe neobsahoval vložený derivát, a ii) neobsahuje žiadne podmienky, ktoré nie sú obsiahnuté v pôvodnej hostiteľskej dlhovej zmluve. |
| --- | --- |

e)

Opcia na predčasné splatenie vložená do série úrokových platieb (interest-only strip) alebo série platieb istiny (principal-only strip) je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou za predpokladu, že hostiteľská zmluva i) prvotne vznikla oddelením práva na prijímanie zmluvných peňažných tokov z finančného nástroja, ktorý v sebe a sám osebe neobsahoval vložený derivát, a ii) neobsahuje žiadne podmienky, ktoré nie sú obsiahnuté v pôvodnej hostiteľskej dlhovej zmluve.

| f) | Derivát vložený do hostiteľskej lízingovej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou, ak vložený derivát predstavuje i) index zohľadňujúci infláciu, akým je index lízingových platieb k indexu spotrebiteľských cien (za predpokladu, že lízing neobsahuje pákový efekt a index súvisí s infláciou vo vlastnom ekonomickom prostredí účtovnej jednotky), ii) podmienené prenájmy založené na súvisiacich predajoch, alebo iii) podmienené prenájmy založené na premenlivých úrokových mierach. |
| --- | --- |

f)

Derivát vložený do hostiteľskej lízingovej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou zmluvou, ak vložený derivát predstavuje i) index zohľadňujúci infláciu, akým je index lízingových platieb k indexu spotrebiteľských cien (za predpokladu, že lízing neobsahuje pákový efekt a index súvisí s infláciou vo vlastnom ekonomickom prostredí účtovnej jednotky), ii) podmienené prenájmy založené na súvisiacich predajoch, alebo iii) podmienené prenájmy založené na premenlivých úrokových mierach.

| g) | Prvok viazanosti na podielovú jednotku (unit-linking feature) vložený do hostiteľského finančného nástroja alebo hostiteľskej poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom alebo hostiteľskou zmluvou, ak sa platby určené podľa podielovej jednotky oceňujú v súčasných jednotkových hodnotách, ktoré zohľadňujú reálne hodnoty aktív fondu. Prvok viazanosti na podielovú jednotku je zmluvnou podmienkou, ktorá vyžaduje platby denominované v jednotkách interného alebo externého investičného fondu. |
| --- | --- |

g)

Prvok viazanosti na podielovú jednotku (unit-linking feature) vložený do hostiteľského finančného nástroja alebo hostiteľskej poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľským nástrojom alebo hostiteľskou zmluvou, ak sa platby určené podľa podielovej jednotky oceňujú v súčasných jednotkových hodnotách, ktoré zohľadňujú reálne hodnoty aktív fondu. Prvok viazanosti na podielovú jednotku je zmluvnou podmienkou, ktorá vyžaduje platby denominované v jednotkách interného alebo externého investičného fondu.

| h) | Derivát vložený do poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou poistnou zmluvou, ak sú vložený derivát a hostiteľská poistná zmluva natoľko vzájomne závislé, že účtovná jednotka nemôže oceniť uvedený vložený derivát oddelene (t. j. bez ohľadu na hostiteľskú zmluvu). |
| --- | --- |

h)

Derivát vložený do poistnej zmluvy je v úzkom vzťahu s hostiteľskou poistnou zmluvou, ak sú vložený derivát a hostiteľská poistná zmluva natoľko vzájomne závislé, že účtovná jednotka nemôže oceniť uvedený vložený derivát oddelene (t. j. bez ohľadu na hostiteľskú zmluvu).

Nástroje obsahujúce vložené deriváty

| B4.3.9 | Ako je uvedené v odseku B4.3.1, ak sa účtovná jednotka stane jednou zo strán hybridnej zmluvy s hostiteľskou zmluvou, ktorá nie je aktívom v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, a s jedným alebo viacerými vloženými derivátmi, v odseku 4.3.3 sa od účtovnej jednotky požaduje, aby identifikovala každý takýto vložený derivát, posúdila, či je potrebné jeho oddelenie od hostiteľskej zmluvy, a pre tie, ktoré je potrebné oddeliť, oceňovala deriváty reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní i následne. Tieto požiadavky môžu byť zložitejšie alebo môžu mať za následok menej spoľahlivé ocenenie, než by bolo ocenenie celého nástroja reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Z toho dôvodu sa v tomto štandarde povoľuje určiť celú hybridnú zmluvu za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B4.3.9

| B4.3.10 | Takéto určenie sa môže použiť, či už sa v odseku 4.3.3 požaduje oddeliť vložené deriváty od hostiteľskej zmluvy alebo sa takéto oddelenie zakazuje. Odsekom 4.3.5 by sa však neodôvodňovalo určenie hybridnej zmluvy za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v prípadoch uvedených v odseku 4.3.5 písm. a) a b), pretože takéto určenie by neviedlo k zredukovaniu zložitosti alebo zvýšeniu spoľahlivosti. |
| --- | --- |

B4.3.10

Prehodnocovanie vložených derivátov

| B4.3.11 | Keď sa účtovná jednotka po prvýkrát stane stranou danej zmluvy, v súlade s odsekom 4.3.3 posudzuje, či sa vložený derivát musí oddeliť od hostiteľskej zmluvy a či sa musí účtovať ako derivát. Následné prehodnocovanie je zakázané okrem prípadov, keď dôjde k takej zmene v podmienkach zmluvy, ktorou sa výrazne menia peňažné toky, ktoré by sa inak podľa zmluvy vyžadovali, pričom v takomto prípade je prehodnocovanie povinné. Účtovná jednotka stanoví, či je zmena peňažných tokov významná, a to zvážením rozsahu, do akého sa očakávané budúce peňažné toky, ktoré sú spojené s vloženým derivátom, hostiteľskou zmluvou alebo oboma, zmenili a či je zmena významná vo vzťahu k predchádzajúcim očakávaným peňažným tokom zo zmluvy. |
| --- | --- |

B4.3.11

| B4.3.12 | Odsek B4.3.11 sa nevťahuje na vložené deriváty v zmluvách nadobudnutých:






  a) | v podnikovej kombinácii (v zmysle vymedzenia v IFRS 3 Podnikové kombinácie); |
| --- | --- | --- |

B4.3.12

a)

v podnikovej kombinácii (v zmysle vymedzenia v IFRS 3 Podnikové kombinácie);

| b) | v rámci kombinácie spoluovládaných účtovných jednotiek alebo podnikov, ako sa opisuje v odsekoch B1 až B4 štandardu IFRS 3; alebo |
| --- | --- |

b)

v rámci kombinácie spoluovládaných účtovných jednotiek alebo podnikov, ako sa opisuje v odsekoch B1 až B4 štandardu IFRS 3; alebo

| c) | v rámci vytvorenia spoločného podniku v zmysle vymedzenia v IFRS 11 Spoločné dohody |
| --- | --- |

c)

v rámci vytvorenia spoločného podniku v zmysle vymedzenia v IFRS 11 Spoločné dohody

alebo ich možného prehodnotenia k dátumu nadobudnutia (3).

Reklasifikácia finančných aktív (oddiel 4.4)

Reklasifikácia finančných aktív

| B4.4.1 | V odseku 4.4.1 sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby finančné aktíva reklasifikovala, ak účtovná jednotka zmení svoj obchodný model správy uvedených finančných aktív. Takéto zmeny sú podľa očakávaní veľmi zriedkavé. Takéto zmeny určuje vrcholový manažment účtovnej jednotky v dôsledku vonkajších alebo vnútorných zmien, pričom takéto zmeny musia byť pre prevádzky účtovnej jednotky významné a preukázateľné vonkajším stranám. K zmene obchodného modelu účtovnej jednotky preto dôjde len vtedy, keď účtovná jednotka buď začne vykonávať určitú činnosť, ktorá je pre jej prevádzky významná, alebo ju vykonávať prestane; napríklad keď účtovná jednotka nadobudla, odpredala alebo ukončila určitú obchodnú líniu. Medzi príklady zmeny obchodného modelu patria tieto situácie:






  a) | Účtovná jednotka má portfólio obchodných úverov, ktoré má v držbe s cieľom predať ich v krátkodobom horizonte. Účtovná jednotka nadobudne spoločnosť, ktorá spravuje obchodné úvery, a má obchodný model, na základe ktorého drží úvery s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Dané portfólio obchodných úverov už nie je na predaj a portfólio sa teraz spravuje spoločne s nadobudnutými obchodnými úvermi, pričom všetky sú držané s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. |
| --- | --- | --- |

B4.4.1

a)

Účtovná jednotka má portfólio obchodných úverov, ktoré má v držbe s cieľom predať ich v krátkodobom horizonte. Účtovná jednotka nadobudne spoločnosť, ktorá spravuje obchodné úvery, a má obchodný model, na základe ktorého drží úvery s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky. Dané portfólio obchodných úverov už nie je na predaj a portfólio sa teraz spravuje spoločne s nadobudnutými obchodnými úvermi, pričom všetky sú držané s cieľom inkasovať zmluvné peňažné toky.

| b) | Spoločnosť zaoberajúca sa finančnými službami sa rozhodne ukončiť svoje podnikanie v oblasti retailových hypoték. Uvedené podnikanie už neprijíma nové obchodné činnosti a spoločnosť zaoberajúca sa finančnými službami aktívne uvádza na trh svoje portfólio hypotekárnych úverov na predaj. |
| --- | --- |

b)

Spoločnosť zaoberajúca sa finančnými službami sa rozhodne ukončiť svoje podnikanie v oblasti retailových hypoték. Uvedené podnikanie už neprijíma nové obchodné činnosti a spoločnosť zaoberajúca sa finančnými službami aktívne uvádza na trh svoje portfólio hypotekárnych úverov na predaj.

| B4.4.2 | Zmena cieľa obchodného modelu účtovnej jednotky musí byť uskutočnená pred dátumom reklasifikácie. Ak sa napríklad spoločnosť zaoberajúca sa finančnými službami 15. februára rozhodne, že ukončí svoje podnikanie v oblasti retailových hypoték, a musí preto reklasifikovať všetky ovplyvnené finančné aktíva k 1. aprílu (t. j. k prvému dňu nasledujúceho obdobia vykazovania účtovnej jednotky), po 15. februári účtovná jednotka nesmie prijať nové obchodné činnosti v oblasti retailových hypoték, ani inak sa angažovať v činnostiach, ktoré sú v súlade s jej predchádzajúcim obchodným modelom. |
| --- | --- |

B4.4.2

| B4.4.3 | Zmenou obchodného modelu nie je:






  a) | zmena zámeru v súvislosti s konkrétnymi finančnými aktívami (a to aj za okolností významných zmien trhových podmienok). |
| --- | --- | --- |

B4.4.3

a)

zmena zámeru v súvislosti s konkrétnymi finančnými aktívami (a to aj za okolností významných zmien trhových podmienok).

| b) | dočasný zánik určitého trhu s finančnými aktívami. |
| --- | --- |

b)

dočasný zánik určitého trhu s finančnými aktívami.

| c) | prevod finančných aktív medzi časťami účtovnej jednotky s odlišnými obchodnými modelmi. |
| --- | --- |

c)

prevod finančných aktív medzi časťami účtovnej jednotky s odlišnými obchodnými modelmi.

OCEŇOVANIE (KAPITOLA 5)

Prvotné ocenenie (oddiel 5.1)

| B5.1.1 | Reálnou hodnotou finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri aj odsek B5.1.2A a štandard IFRS 13). Ak je však časť zaplateného alebo prijatého plnenia určená na iné účely, než je finančný nástroj, účtovná jednotka oceňuje finančný nástroj reálnou hodnotou. Napríklad reálnu hodnotu dlhodobého úveru alebo pohľadávky, ktoré nie sú úročené, možno oceniť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby (sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z hľadiska meny, trvania, druhu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akákoľvek dodatočná požičaná suma predstavuje výdavok alebo zníženie výnosu, pokiaľ nespĺňa podmienky na jej vykázanie ako nejakého iného druhu aktíva. |
| --- | --- |

B5.1.1

| B5.1.2 | Ak účtovná jednotka poskytne úver s netrhovou úrokovou sadzbou (napríklad vo výške 5 percent v prípade, ak je trhová sadzba pre podobné úvery 8 percent) a ako kompenzáciu prijme vopred poplatok, účtovná jednotka vykazuje úver v jeho reálnej hodnote, t. j. bez prijatého poplatku. |
| --- | --- |

B5.1.2

| B5.1.2A | Najlepším dôkazom reálnej hodnoty finančného nástroja pri prvotnom vykázaní je obvykle transakčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia, pozri aj IFRS 13). Ak účtovná jednotka zistí, že sa reálna hodnota pri prvotnom vykázaní líši od transakčnej ceny, ako sa uvádza v odseku 5.1.1A, účtovná jednotka zaúčtuje daný nástroj k uvedenému dátumu takto:






  a) | ocenení ho tak, ako sa to vyžaduje v odseku 5.1.1, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykazuje rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu. |
| --- | --- | --- |

B5.1.2A

a)

ocenení ho tak, ako sa to vyžaduje v odseku 5.1.1, ak je táto reálna hodnota preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1) alebo je výsledkom techniky oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov. Účtovná jednotka vykazuje rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou ako zisk alebo stratu.

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch ho ocenení tak, ako sa to vyžaduje v odseku 5.1.1, pričom ocenenie upraví tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykazuje tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch ho ocenení tak, ako sa to vyžaduje v odseku 5.1.1, pričom ocenenie upraví tak, aby sa odložil rozdiel medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou. Po prvotnom vykázaní účtovná jednotka vykazuje tento odložený rozdiel ako zisk alebo stratu len vtedy, keď vyplýva zo zmeny nejakého faktora (vrátane času), ktorý by účastníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny aktíva alebo záväzku.

Následné oceňovanie (oddiely 5.2 a 5.3)

| B5.2.1 | Ak sa finančný nástroj, ktorý sa predtým vykazoval ako finančné aktívum, oceňuje reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a jeho reálna hodnota klesne pod nulu, tak ide o finančný záväzok oceňovaný v súlade s odsekom 4.2.1. Hybridné zmluvy s hostiteľskými zmluvami, ktoré sú aktívami v rámci rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sa však vždy oceňujú v súlade s odsekom 4.3.2. |
| --- | --- |

B5.2.1

| B5.2.2 | Nasledujúci príklad ukazuje účtovanie transakčných nákladov pri prvotnom a následnom oceňovaní finančného aktíva oceňovaného reálnou hodnotou so zmenami vykazovanými cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade buď s odsekom 5.7.5 alebo s odsekom 4.1.2A. Účtovná jednotka nadobudne finančné aktívum za 100 CU plus nákupná provízia vo výške 2 CU. Účtovná jednotka prvotne vykazuje aktívum vo výške 102 CU. Koniec obdobia vykazovania nastane o jeden deň neskôr, keď je kótovaná trhová cena aktíva 100 CU. Ak by došlo k predaju aktíva, zaplatila by sa provízia vo výške 3 CU. K uvedenému dátumu účtovná jednotka aktívum oceňuje vo výške 100 CU (bez ohľadu na možnú províziu z predaja) a vykáže stratu vo výške 2 CU v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Ak sa finančné aktívum oceňuje reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A, transakčné náklady sa amortizujú do výsledku hospodárenia pomocou metódy efektívnej úrokovej miery. |
| --- | --- |

B5.2.2

| B5.2.2A | Následné oceňovanie finančného aktíva alebo finančného záväzku a následné vykazovanie ziskov a strát opísaných v odseku B5.1.2A musí byť konzistentné s požiadavkami tohto štandardu. |
| --- | --- |

B5.2.2A

Investície do nástrojov vlastného imania a zmluvy o týchto investíciách

| B5.2.3 | Všetky investície do nástrojov vlastného imania a zmluvy súvisiace s týmito nástrojmi sa musia oceňovať reálnou hodnotou. Za obmedzených okolností však môžu byť vhodným odhadom reálnej hodnoty obstarávacie náklady. Môže to tak byť v prípade, keď na ocenenie reálnou hodnotou nie je k dispozícii dostatok aktuálnych informácií alebo ak existuje široká škála možných ocenení reálnou hodnotou a obstarávacie náklady predstavujú najlepší odhad reálnej hodnoty v rámci tejto škály. |
| --- | --- |

B5.2.3

| B5.2.4 | Medzi ukazovatele, že obstarávacie náklady nemusia predstavovať reálnu hodnotu, patrí:






  a) | významná zmena vo výkonnosti subjektu, do ktorého sa investuje, v porovnaní s rozpočtami, plánmi alebo medzníkmi. |
| --- | --- | --- |

B5.2.4

a)

významná zmena vo výkonnosti subjektu, do ktorého sa investuje, v porovnaní s rozpočtami, plánmi alebo medzníkmi.

| b) | zmeny v očakávaniach súvisiacich s tým, či sa dosiahnu technické produktové medzníky subjektu, do ktorého sa investuje. |
| --- | --- |

b)

zmeny v očakávaniach súvisiacich s tým, či sa dosiahnu technické produktové medzníky subjektu, do ktorého sa investuje.

| c) | významná zmena na trhu s akciami alebo produktmi či potenciálnymi produktmi subjektu, do ktorého sa investuje. |
| --- | --- |

c)

významná zmena na trhu s akciami alebo produktmi či potenciálnymi produktmi subjektu, do ktorého sa investuje.

| d) | významná zmena globálneho hospodárstva alebo hospodárskeho prostredia, v ktorom pôsobí subjekt, do ktorého sa investuje. |
| --- | --- |

d)

významná zmena globálneho hospodárstva alebo hospodárskeho prostredia, v ktorom pôsobí subjekt, do ktorého sa investuje.

| e) | významná zmena výkonnosti porovnateľných účtovných jednotiek alebo ocenení vyplývajúcich z celkového trhu. |
| --- | --- |

e)

významná zmena výkonnosti porovnateľných účtovných jednotiek alebo ocenení vyplývajúcich z celkového trhu.

| f) | vnútorné záležitosti subjektu, do ktorého sa investuje, ako napríklad podvody, obchodné spory, súdne spory, zmeny manažmentu alebo stratégie. |
| --- | --- |

f)

vnútorné záležitosti subjektu, do ktorého sa investuje, ako napríklad podvody, obchodné spory, súdne spory, zmeny manažmentu alebo stratégie.

| g) | dôkazy z vonkajších transakcií s akciami subjektu, do ktorého sa investuje, buď zo strany subjektu, do ktorého sa investuje (ako napríklad čerstvá emisia akcií), alebo na základe prevodov nástrojov vlastného imania medzi tretími stranami. |
| --- | --- |

g)

dôkazy z vonkajších transakcií s akciami subjektu, do ktorého sa investuje, buď zo strany subjektu, do ktorého sa investuje (ako napríklad čerstvá emisia akcií), alebo na základe prevodov nástrojov vlastného imania medzi tretími stranami.

| B5.2.5 | Zoznam v odseku B5.2.4 nie je úplný. Účtovná jednotka používa všetky informácie o výkonnosti a prevádzkach subjektu, do ktorého sa investuje, ktoré sa stanú dostupnými po dátume prvotného vykázania. Pokiaľ akékoľvek takéto relevantné faktory existujú, môžu naznačovať, že obstarávacie náklady nemusia predstavovať reálnu hodnotu. V takých prípadoch musí účtovná jednotka oceňovať reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

B5.2.5

| B5.2.6 | Obstarávacie náklady nikdy nie sú najlepším odhadom reálnej hodnoty pri investíciách do kótovaných nástrojov vlastného imania (alebo zmluvách o kótovaných nástrojoch vlastného imania). |
| --- | --- |

B5.2.6

Oceňovanie v amortizovanej hodnote (oddiel 5.4)

Metóda efektívnej úrokovej miery

| B5.4.1 | Pri uplatňovaní metódy efektívnej úrokovej miery účtovná jednotka identifikuje poplatky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery finančného nástroja. Opis poplatkov za finančné služby nemusí poukazovať na povahu a podstatu poskytovaných služieb. S poplatkami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery finančného nástroja, sa zaobchádza ako s úpravou efektívnej úrokovej miery s výnimkou prípadov, keď sa tento finančný nástroj neoceňuje reálnou hodnotou, pričom zmena reálnej hodnoty sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. V takých prípadoch sa poplatky vykazujú ako výnosy alebo náklady, keď sa tento nástroj prvotne vykáže. |
| --- | --- |

B5.4.1

| B5.4.2 | Medzi poplatky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery finančného nástroja, patria:






  a) | poplatky pri vzniku prijaté účtovnou jednotkou v súvislosti s vytvorením alebo nadobudnutím finančného aktíva. Takéto poplatky môžu zahŕňať kompenzáciu za činnosti, ako je hodnotenie finančnej situácie dlžníka, hodnotenie a zaznamenávanie záruk, kolaterálu a iných bezpečnostných opatrení, rokovanie o podmienkach nástroja, príprava a spracovanie dokumentov a ukončenie transakcie. Tieto poplatky sú neoddeliteľnou súčasťou vytvorenia zainteresovanosti na výslednom finančnom nástroji. |
| --- | --- | --- |

B5.4.2

a)

poplatky pri vzniku prijaté účtovnou jednotkou v súvislosti s vytvorením alebo nadobudnutím finančného aktíva. Takéto poplatky môžu zahŕňať kompenzáciu za činnosti, ako je hodnotenie finančnej situácie dlžníka, hodnotenie a zaznamenávanie záruk, kolaterálu a iných bezpečnostných opatrení, rokovanie o podmienkach nástroja, príprava a spracovanie dokumentov a ukončenie transakcie. Tieto poplatky sú neoddeliteľnou súčasťou vytvorenia zainteresovanosti na výslednom finančnom nástroji.

| b) | poplatky za viazanie zdrojov prijaté účtovnou jednotkou na poskytnutie úveru, keď sa úverový prísľub neoceňuje v súlade s odsekom 4.2.1. písm. a) a je pravdepodobné, že účtovná jednotka uzavrie osobitnú dohodu o poskytovaní úverov. Tieto poplatky sa považujú za kompenzáciu za pokračujúcu zainteresovanosť na nadobudnutí finančného nástroja. Ak platnosť prísľubu uplynie bez toho, aby účtovná jednotka poskytla úver, poplatok sa vykáže ako výnos po uplynutí platnosti. |
| --- | --- |

b)

poplatky za viazanie zdrojov prijaté účtovnou jednotkou na poskytnutie úveru, keď sa úverový prísľub neoceňuje v súlade s odsekom 4.2.1. písm. a) a je pravdepodobné, že účtovná jednotka uzavrie osobitnú dohodu o poskytovaní úverov. Tieto poplatky sa považujú za kompenzáciu za pokračujúcu zainteresovanosť na nadobudnutí finančného nástroja. Ak platnosť prísľubu uplynie bez toho, aby účtovná jednotka poskytla úver, poplatok sa vykáže ako výnos po uplynutí platnosti.

| c) | poplatky pri vzniku zaplatené za emisiu finančných záväzkov oceňovaných v amortizovanej hodnote. Tieto poplatky sú neoddeliteľnou súčasťou vytvorenia zainteresovanosti na finančnom záväzku. Účtovná jednotka odlišuje poplatky a náklady, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery pre finančný záväzok, od poplatkov pri vzniku a transakčných nákladov týkajúcich sa práva poskytovať služby, ako napríklad služby správy investícií. |
| --- | --- |

c)

poplatky pri vzniku zaplatené za emisiu finančných záväzkov oceňovaných v amortizovanej hodnote. Tieto poplatky sú neoddeliteľnou súčasťou vytvorenia zainteresovanosti na finančnom záväzku. Účtovná jednotka odlišuje poplatky a náklady, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery pre finančný záväzok, od poplatkov pri vzniku a transakčných nákladov týkajúcich sa práva poskytovať služby, ako napríklad služby správy investícií.

| B5.4.3 | Medzi poplatky, ktoré nie sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej miery finančného nástroja a účtujú sa v súlade s IFRS 15, patria:






  a) | poplatky účtované za obsluhu úveru; |
| --- | --- | --- |

B5.4.3

a)

poplatky účtované za obsluhu úveru;

| b) | poplatky za viazanie zdrojov na poskytnutie úveru, keď sa úverový prísľub neoceňuje v súlade s odsekom 4.2.1 písm. a) a je nepravdepodobné, že sa uzavrie osobitná dohoda o poskytovaní úverov a |
| --- | --- |

b)

poplatky za viazanie zdrojov na poskytnutie úveru, keď sa úverový prísľub neoceňuje v súlade s odsekom 4.2.1 písm. a) a je nepravdepodobné, že sa uzavrie osobitná dohoda o poskytovaní úverov a

| c) | poplatky za združovanie úverov, ktoré prijala účtovná jednotka, ktorá sprostredkuje úver a sama pre seba si nenechá žiadnu časť úverového balíka (alebo si nechá určitú časť s rovnakou efektívnou úrokovou mierou pri porovnateľnom riziku ako iní účastníci). |
| --- | --- |

c)

poplatky za združovanie úverov, ktoré prijala účtovná jednotka, ktorá sprostredkuje úver a sama pre seba si nenechá žiadnu časť úverového balíka (alebo si nechá určitú časť s rovnakou efektívnou úrokovou mierou pri porovnateľnom riziku ako iní účastníci).

| B5.4.4 | Pri používaní metódy efektívnej úrokovej miery účtovná jednotka vo všeobecnosti amortizuje všetky poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transakčné náklady a iné prémie alebo diskonty obsiahnuté vo výpočte efektívnej úrokovej miery počas očakávanej životnosti finančného nástroja. Ak je však obdobie, na ktoré sa vzťahujú poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transakčné náklady, prémie alebo diskonty kratšie, použije sa toto kratšie obdobie. Ide o situáciu, keď je premenná, na ktorú sa vzťahujú poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transakčné náklady, prémie alebo diskonty, precenená na trhové miery pred očakávanou splatnosťou finančného nástroja. V takomto prípade je príslušným obdobím amortizácie obdobie do dátumu ďalšieho takéhoto precenenia. Ak je napríklad v prémii alebo diskonte finančného nástroja s pohyblivou úrokovou mierou zohľadnený úrok, ktorý sa z tohto finančného nástroja akumuluje od poslednej platby úrokov, alebo sú v nich odzrkadlené zmeny trhových mier od doby, keď bola pohyblivá úroková miera prestavená na trhovú mieru, prémia alebo diskont sa budú amortizovať do ďalšieho dátumu, ku ktorému sa znovu prestaví pohyblivá úroková miera na trhovú mieru. Je to tak preto, lebo prémia alebo diskont sa týkajú obdobia do ďalšieho dátumu prestavenia úrokovej miery, pretože k uvedenému dátumu je premenná, ktorej sa prémia alebo diskont týkajú (t. j. úrokové miery), znovu prestavená na trhové miery. Ak však prémia alebo diskont vyplývajú zo zmeny úverového rozpätia nad pohyblivou úrokovou mierou stanovenou vo finančnom nástroji alebo z iných premenných, ktoré nie sú znovu prestavené na trhové miery, prémia alebo diskont sa amortizujú počas očakávanej životnosti finančného nástroja. |
| --- | --- |

B5.4.4

| B5.4.5 | Pokiaľ ide o finančné aktíva s pohyblivou úrokovou mierou a finančné záväzky s pohyblivou úrokovou mierou, efektívnu úrokovú mieru mení pravidelné prehodnocovanie peňažných tokov realizované na účely zohľadňovania pohybov trhových úrokových sadzieb. Ak sú finančné aktívum s pohyblivou úrokovou mierou alebo finančný záväzok s pohyblivou úrokovou mierou prvotne vykázané v sume rovnajúcej sa istine pohľadávky alebo záväzku k dátumu splatnosti, opätovný odhad budúcich platieb úrokov obvykle nemá významný vplyv na účtovnú hodnotu aktíva alebo záväzku. |
| --- | --- |

B5.4.5

| B5.4.6 | Ak účtovná jednotka prehodnotí svoje odhady platieb alebo príjmov (okrem úprav v súlade s odsekom 5.4.3 a zmien odhadov očakávaných úverových strát), musí upraviť hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva alebo amortizovanú hodnotu finančného záväzku (alebo skupiny finančných nástrojov) tak, aby sa v nej odzrkadľovali súčasné a revidované odhadované zmluvné peňažné toky. Účtovná jednotka prepočítava hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva alebo amortizovanú hodnotu finančného záväzku ako súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich zmluvných peňažných tokov, ktoré sú diskontované pôvodnou efektívnou úrokovou mierou finančného nástroja (alebo úverovo upravenou efektívnou úrokovou mierou pre kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva) alebo, keď je to vhodné, revidovanou efektívnou úrokovou mierou vypočítanou v súlade s odsekom 6.5.10. Úprava sa vykáže vo výsledku hospodárenia ako výnos alebo náklad. |
| --- | --- |

B5.4.6

| B5.4.7 | V určitých prípadoch sa finančné aktívum pri prvotnom vykázaní považuje za úverovo znehodnotené, pretože úverové riziko je veľmi vysoké a v prípade nákupu je nadobudnuté s veľkým diskontom. Od účtovnej jednotky sa vyžaduje, aby pri výpočte úverovo upravenej efektívnej úrokovej miery pre finančné aktíva, ktoré sa pri prvotnom vykázaní považujú za kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené aktíva, zahrnula do očakávaných peňažných tokov prvotné očakávané úverové straty. To však neznamená, že úverovo upravená efektívna úroková miera by sa mala uplatňovať výhradne preto, lebo s finančným aktívom sa pri prvotnom vykázaní spája vysoké úverové riziko. |
| --- | --- |

B5.4.7

Transakčné náklady

| B5.4.8 | Transakčné náklady zahŕňajú poplatky a provízie platené sprostredkovateľom (vrátane zamestnancov vystupujúcich ako sprostredkovatelia predaja), poradcom, burzovým maklérom a dílerom, odvody regulačným úradom a burzám cenných papierov a prevodové dane a clá. Transakčné náklady nezahŕňajú prémie alebo diskonty dlhových nástrojov, náklady na financovanie alebo interné administratívne náklady či náklady na držbu. |
| --- | --- |

B5.4.8

Odpisovanie

| B5.4.9 | Odpisovanie sa môže týkať finančného aktíva ako celku alebo jeho časti. Účtovná jednotka napríklad plánuje vymôcť kolaterál týkajúci sa finančného aktíva a očakáva, že z daného kolaterálu získa späť najviac 30 percent hodnoty finančného aktíva. Ak účtovná jednotka nemá primerané vyhliadky na spätné získanie žiadnych ďalších peňažných tokov z finančného aktíva, mala by zvyšných 70 percent finančného aktíva odpísať. |
| --- | --- |

B5.4.9

Zníženie hodnoty (oddiel 5.5)

Posudzovanie na kolektívnom a individuálnom základe

| B5.5.1 | V snahe splniť cieľ, ktorým je vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti pri výrazných zvýšeniach úverového rizika od prvotného vykázania, môže byt nutné vykonať posúdenie výrazného zvýšenia úverového rizika na kolektívnom základe tak, že sa zvážia informácie, ktoré naznačujú výrazné zvýšenia úverového rizika napríklad pri skupine alebo podskupine finančných nástrojov. Zámerom tohto posúdenia je zabezpečiť, aby účtovná jednotka splnila cieľ vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti, keď dôjde k výrazným zvýšeniam úverového rizika, a to aj vtedy, keď dôkazy takýchto výrazných zvýšení úverového rizika na úrovni individuálneho nástroja ešte nie sú k dispozícii. |
| --- | --- |

B5.5.1

| B5.5.2 | Vo všeobecnosti sa očakáva, že očakávané úverové straty počas celej životnosti sa vykážu pred tým, ako sa finančný nástroj dostane do stavu po splatnosti. Úverové riziko sa obvykle výrazne zvýši pred tým, ako sa finančný nástroj dostane do stavu po splatnosti alebo ako sa spozorujú iné faktory oneskorenia špecifické pre daného dlžníka (napríklad zmena alebo reštrukturalizácia). Keď sú preto bez neprimeraných nákladov alebo úsilia k dispozícii primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú viac zamerané na budúcnosť než informácie o stave po splatnosti, musia sa použiť na posúdenie zmien úverového rizika. |
| --- | --- |

B5.5.2

| B5.5.3 | V závislosti od povahy finančných nástrojov a informácií o úverovom riziku, ktoré sú k dispozícii pre konkrétne skupiny finančných nástrojov, však účtovná jednotka nemusí byť schopná identifikovať významné zmeny úverového rizika pre jednotlivé finančné nástroje pred tým, ako sa daný finančný nástroj dostane do stavu po splatnosti. Môže to tak byť pri finančných nástrojoch, ako napríklad retailové úvery, pri ktorých existuje len málo, resp. neexistujú žiadne aktualizované informácie o úverovom riziku, ktoré sa bežne získavajú a monitorujú pri jednotlivom nástroji až dovtedy, kým zákazník neporuší zmluvné podmienky. Ak sa zmeny úverového rizika pri jednotlivých finančných nástrojoch nezachytia pred tým, ako sa dostanú do stavu po splatnosti, opravná položka na stratu založená len na úverových informáciách na úrovni jednotlivých finančných nástrojov by verne nepredstavovala zmeny úverového rizika od prvotného vykázania. |
| --- | --- |

B5.5.3

| B5.5.4 | Za určitých okolností účtovná jednotka nemá primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, na ocenenie očakávaných úverových strát počas celej životnosti pre jednotlivé nástroje. V takomto prípade sa očakávané úverové straty počas celej životnosti vykazujú na kolektívnom základe, v ktorom sú zohľadnené komplexné informácie o úverovom riziku. Tieto komplexné informácie o úverovom riziku musia zahŕňať nielen informácie o stave po splatnosti, ale aj všetky relevantné úverové informácie vrátane makroekonomických informácií zameraných na budúcnosť, aby sa dal približne stanoviť výsledok vykázania očakávaných úverových strát počas celej životnosti, keď došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika od prvotného vykázania na úrovni jednotlivého nástroja. |
| --- | --- |

B5.5.4

| B5.5.5 | Na účely stanovenia výrazných zvýšení úverového rizika a vykázania opravnej položky na stratu na kolektívnom základe účtovná jednotka môže zoskupovať finančné nástroje na základe spoločných charakteristík úverového rizika s cieľom uľahčiť analýzu, ktorá je navrhnutá tak, by umožnila včas identifikovať výrazné zvýšenia úverového rizika. Účtovná jednotka by nemala tieto informácie zahmlievať tým, že bude zoskupovať finančné nástroje s odlišnými rizikovými charakteristikami. Medzi príklady spoločných charakteristík úverového rizika môžu okrem iného patriť:






  a) | druh nástroja; |
| --- | --- | --- |

B5.5.5

a)

druh nástroja;

| b) | úverové ratingy; |
| --- | --- |

b)

úverové ratingy;

| c) | druh kolaterálu; |
| --- | --- |

c)

druh kolaterálu;

| d) | dátum prvotného vykázania; |
| --- | --- |

d)

dátum prvotného vykázania;

| e) | zostávajúci čas do splatnosti; |
| --- | --- |

e)

zostávajúci čas do splatnosti;

| f) | odvetvie; |
| --- | --- |

f)

odvetvie;

| g) | zemepisné umiestnenie dlžníka a |
| --- | --- |

g)

zemepisné umiestnenie dlžníka a

| h) | hodnota kolaterálu vo vzťahu k finančnému aktívu, ak má vplyv na pravdepodobnosť výskytu zlyhania (napríklad pôžičky bez regresu v určitých jurisdikciách alebo pomery úveru k hodnote). |
| --- | --- |

h)

hodnota kolaterálu vo vzťahu k finančnému aktívu, ak má vplyv na pravdepodobnosť výskytu zlyhania (napríklad pôžičky bez regresu v určitých jurisdikciách alebo pomery úveru k hodnote).

| B5.5.6 | V odseku 5.5.4 sa vyžaduje, aby sa očakávané úverové straty počas celej životnosti vykazovali pri všetkých finančných nástrojoch, pri ktorých došlo od prvotného vykázania k výrazným zvýšeniam úverového rizika. Ak v snahe splniť tento cieľ účtovná jednotka nedokáže zoskupiť finančné nástroje, pri ktorých sa úverové riziko považuje za výrazne zvýšené od prvotného vykázania na základe spoločných charakteristík úverového rizika, účtovná jednotka by mala vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti z tej časti finančných aktív, pri ktorých sa úverové riziko považuje za výrazne zvýšené. Agregácia finančných nástrojov na účely posúdenia, či došlo k zmenám úverového rizika na kolektívnom základe, sa môže časom meniť v nadväznosti na to, ako sú dostupné nové informácie o skupinách finančných nástrojov alebo jednotlivých finančných nástrojoch. |
| --- | --- |

B5.5.6

Načasovanie vykazovania očakávaných úverových strát počas celej životnosti

| B5.5.7 | Posúdenie toho, či by sa mali vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti, vychádza z výrazných zvýšení pravdepodobnosti alebo rizika výskytu zlyhania od prvotného vykázania (bez ohľadu na to, či pri finančnom nástroji došlo k preceneniu s cieľom zohľadniť zvýšenie úverového rizika) a nie z dôkazov toho, že by finančné aktívum malo byť k dátumu vykazovania úverovo znehodnotené alebo že by skutočne došlo k výskytu zlyhaniu. Vo všeobecnosti platí, že k výraznému zvýšeniu úverového rizika dochádza pred tým, ako sa finančné aktívum stane úverovo znehodnoteným alebo ako sa skutočne vyskytne zlyhanie. |
| --- | --- |

B5.5.7

| B5.5.8 | Pri úverových prísľuboch účtovná jednotka zohľadňuje zmeny v riziku výskytu zlyhania pri tom úvere, ktorého sa daný úverový prísľub týka. Pri zmluvách o finančnej záruke účtovná jednotka zohľadňuje zmeny v riziku, že konkrétny dlžník zlyhá vo vzťahu k danej zmluve. |
| --- | --- |

B5.5.8

| B5.5.9 | Význam zmeny úverového rizika od prvotného vykázania závisí od rizika výskytu zlyhania v čase prvotného vykázania. Takže daná zmena rizika výskytu zlyhania bude v absolútnom vyjadrení výraznejšia pri finančnom nástroji, s ktorým sa spája nižšie prvotné riziko výskytu zlyhania, než pri finančnom nástroji, s ktorým sa spája vyššie prvotné riziko výskytu zlyhania. |
| --- | --- |

B5.5.9

| B5.5.10 | Riziko výskytu zlyhania pri finančných nástrojoch s porovnateľným úverovým rizikom je o to vyššie, čím dlhšia je očakávaná životnosť daného nástroja; napríklad riziko výskytu zlyhania pri dlhopise s ratingom AAA s očakávanou životnosťou 10 rokov je vyššie než pri dlhopise s ratingom AAA s očakávanou životnosťou päť rokov. |
| --- | --- |

B5.5.10

| B5.5.11 | Vzhľadom na vzťah medzi očakávanou životnosťou a rizikom výskytu zlyhania sa zmena úverového rizika nedá posudzovať jednoduchým porovnaním zmeny absolútneho rizika výskytu zlyhania v priebehu času. Ak je napríklad riziko výskytu zlyhania pri finančnom nástroji s očakávanou životnosťou 10 rokov pri prvotnom vykázaní identické s rizikom výskytu zlyhania pri uvedenom finančnom nástroji, keď je v nasledujúcom období jeho očakávaná životnosť len päť rokov, môže to znamenať zvýšenie úverového rizika. Je to tak preto, lebo riziko výskytu zlyhania sa počas očakávanej životnosti obvykle plynutím času znižuje, ak je úverové riziko nezmenené a finančný nástroj je bližšie k termínu splatnosti. Pri finančných nástrojoch, pri ktorých významné platobné povinnosti existujú až tesne pred splatnosťou finančného nástroja, sa však riziko výskytu zlyhania nemusí postupom času nevyhnutne znižovať. V takomto prípade by účtovná jednotka mala zároveň zohľadňovať iné kvalitatívne faktory, ktoré by preukázali, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika. |
| --- | --- |

B5.5.11

| B5.5.12 | Pri posudzovaní toho, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika z finančného nástroja, alebo pri oceňovaní očakávaných úverových strát môže účtovná jednotka uplatňovať rôzne prístupy. Účtovná jednotka môže na rozličné finančné nástroje uplatňovať rozličné prístupy. Prístup, ktorý neobsahuje výslovnú pravdepodobnosť zlyhania ako jeden zo vstupov ako takých, ako napríklad prístup založený na miere úverových strát, môže byť konzistentný s požiadavkami tohto štandardu za predpokladu, že účtovná jednotka dokáže oddeliť zmeny rizika výskytu zlyhania od zmien iných faktorov očakávaných úverových strát, ako napríklad kolaterál, a pri posudzovaní zohľadní tieto aspekty:






  a) | zmenu rizika výskytu zlyhania od prvotného vykázania; |
| --- | --- | --- |

B5.5.12

a)

zmenu rizika výskytu zlyhania od prvotného vykázania;

| b) | očakávanú životnosť finančného nástroja a |
| --- | --- |

b)

očakávanú životnosť finančného nástroja a

| c) | primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré môžu mať vplyv na úverové riziko. |
| --- | --- |

c)

primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré môžu mať vplyv na úverové riziko.

| B5.5.13 | V metódach, ktoré sa používajú na stanovenie toho, či od prvotného vykázania finančného nástroja došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, by sa mali zohľadňovať charakteristiky finančného nástroja (alebo skupiny finančných nástrojov) a vzorce zlyhania z minulosti pre porovnateľné finančné nástroje. Napriek požiadavke odseku 5.5.9 môžu pri finančných nástrojoch, ktorých vzorce zlyhania nie sú koncentrované v konkrétnom bode počas očakávanej životnosti finančného nástroja, môžu byť zmeny rizika výskytu zlyhania počas nasledujúcich 12 mesiacov primeranou aproximáciou zmien celkového rizika výskytu zlyhania. V takýchto prípadoch účtovná jednotka môže použiť zmeny rizika výskytu zlyhania počas nasledujúcich 12 mesiacov na stanovenie toho, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, pokiaľ okolnosti nenaznačujú, že je potrebné posúdenie počas celkovej životnosti. |
| --- | --- |

B5.5.13

| B5.5.14 | Pri určitých finančných nástrojoch alebo za určitých okolností však nemusí byť vhodné použiť zmeny rizika výskytu zlyhania počas nasledujúcich 12 mesiacov na stanovenie toho, či by sa mali vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti. Napríklad zmena rizika výskytu zlyhania v nasledujúcich 12 mesiacoch nemusí byť vhodným základom na stanovenie toho, či došlo k zvýšeniu úverového rizika z finančného nástroja so splatnosťou viac než 12 mesiacov, keď:






  a) | s daným finančným nástrojom sa spájajú významné platobné povinnosti až po nasledujúcich 12 mesiacoch; |
| --- | --- | --- |

B5.5.14

a)

s daným finančným nástrojom sa spájajú významné platobné povinnosti až po nasledujúcich 12 mesiacoch;

| b) | nastanú zmeny relevantných makroekonomických alebo iných faktorov súvisiacich s úverom, ktoré nie sú primerane zohľadnené v riziku výskytu zlyhania v nasledujúcich 12 mesiacoch; alebo |
| --- | --- |

b)

nastanú zmeny relevantných makroekonomických alebo iných faktorov súvisiacich s úverom, ktoré nie sú primerane zohľadnené v riziku výskytu zlyhania v nasledujúcich 12 mesiacoch; alebo

| c) | zmeny faktorov súvisiacich s úverom majú vplyv len na úverové riziko finančného nástroja (alebo majú výraznejší účinok) až po období 12 mesiacov. |
| --- | --- |

c)

zmeny faktorov súvisiacich s úverom majú vplyv len na úverové riziko finančného nástroja (alebo majú výraznejší účinok) až po období 12 mesiacov.

Stanovenie, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika

| B5.5.15 | Pri stanovovaní toho, či je nutné vykázanie očakávaných úverových strát počas celej životnosti, účtovná jednotka zohľadňuje primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré môžu mať vplyv na úverové riziko z finančného nástroja v súlade s odsekom 5.5.17 písm. c). Pri stanovovaní toho, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, účtovná jednotka nemusí uskutočňovať vyčerpávajúce vyhľadávanie informácií. |
| --- | --- |

B5.5.15

| B5.5.16 | Analýza úverového rizika je viacfaktorovou a holistickou analýzou; to, či je konkrétny faktor relevantný, a jeho váha v porovnaní s inými faktormi bude závisieť od druhu produktu, charakteristík finančných nástrojov a dlžníka, ako aj od geografického regiónu. Účtovná jednotka zohľadňuje primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré sú relevantné pre konkrétny posudzovaný finančný nástroj. Niektoré faktory alebo ukazovatele však nemusia byť identifikovateľné na úrovni jednotlivého finančného nástroja. V takomto prípade by sa dané faktory alebo ukazovatele mali posudzovať pre príslušné portfóliá, skupiny portfólií alebo časti portfólia finančných nástrojov s cieľom stanoviť, či bola splnená požiadavka odseku 5.5.3 na vykázanie očakávaných úverových strát počas celej životnosti. |
| --- | --- |

B5.5.16

| B5.5.17 | Ďalej uvedený nevyčerpávajúci zoznam informácií môže byť relevantný pri posudzovaní zmien úverového rizika:






  a) | významné zmeny interných cenových ukazovateľov úverového rizika v dôsledku zmeny úverového rizika od vzniknutia vrátane, okrem iného, úverového rozpätia, ku ktorému by došlo, ak by konkrétny finančný nástroj alebo podobný finančný nástroj s rovnakými podmienkami a rovnakou protistranou bol novo vytvorený alebo emitovaný k dátumu vykazovania. |
| --- | --- | --- |

B5.5.17

a)

významné zmeny interných cenových ukazovateľov úverového rizika v dôsledku zmeny úverového rizika od vzniknutia vrátane, okrem iného, úverového rozpätia, ku ktorému by došlo, ak by konkrétny finančný nástroj alebo podobný finančný nástroj s rovnakými podmienkami a rovnakou protistranou bol novo vytvorený alebo emitovaný k dátumu vykazovania.

| b) | iné zmeny mier alebo podmienok existujúceho finančného nástroja, ktoré by boli výrazne odlišné, ak by nástroj bol novo vytvorený alebo emitovaný k dátumu vykazovania (ako napríklad prísnejšie opatrenia, zvýšená výška kolaterálu alebo záruk alebo vyššie krytie príjmov) z dôvodu zmien úverového rizika z finančného nástroja od prvotného vykázania. |
| --- | --- |

b)

iné zmeny mier alebo podmienok existujúceho finančného nástroja, ktoré by boli výrazne odlišné, ak by nástroj bol novo vytvorený alebo emitovaný k dátumu vykazovania (ako napríklad prísnejšie opatrenia, zvýšená výška kolaterálu alebo záruk alebo vyššie krytie príjmov) z dôvodu zmien úverového rizika z finančného nástroja od prvotného vykázania.

| c) | významné zmeny externých trhových ukazovateľov úverového rizika pri konkrétnom finančnom nástroji alebo podobných finančných nástrojoch s rovnakou očakávanou životnosťou. Medzi zmeny trhových ukazovateľov úverového rizika patria okrem iného aj:






  i) | kreditné rozpätie; |
| --- | --- | --- |

c)

významné zmeny externých trhových ukazovateľov úverového rizika pri konkrétnom finančnom nástroji alebo podobných finančných nástrojoch s rovnakou očakávanou životnosťou. Medzi zmeny trhových ukazovateľov úverového rizika patria okrem iného aj:

i)

kreditné rozpätie;

| ii) | ceny swapov na kreditné zlyhanie pre dlžníka; |
| --- | --- |

ii)

ceny swapov na kreditné zlyhanie pre dlžníka;

| iii) | dĺžka trvania, počas ktorého reálna hodnota finančného aktíva bola nižšia než jeho amortizovaná hodnota, alebo rozsah takéhoto zníženia a |
| --- | --- |

iii)

dĺžka trvania, počas ktorého reálna hodnota finančného aktíva bola nižšia než jeho amortizovaná hodnota, alebo rozsah takéhoto zníženia a

| iv) | iné trhové informácie súvisiace s dlžníkom, ako napríklad zmeny ceny dlhových nástrojov a nástrojov vlastného imania dlžníka. |
| --- | --- |

iv)

iné trhové informácie súvisiace s dlžníkom, ako napríklad zmeny ceny dlhových nástrojov a nástrojov vlastného imania dlžníka.

| d) | skutočná alebo očakávaná významná zmena externého úverového ratingu finančného nástroja. |
| --- | --- |

d)

skutočná alebo očakávaná významná zmena externého úverového ratingu finančného nástroja.

| e) | skutočné alebo očakávané zníženie interného úverového ratingu pre dlžníka alebo zníženie behaviorálneho skóre používaného na interné posudzovanie úverového rizika. Interné úverové ratingy a interné behaviorálne skóre sú spoľahlivejšie, keď sú naviazané na externé ratingy alebo keď sa opierajú o štúdie zlyhania. |
| --- | --- |

e)

skutočné alebo očakávané zníženie interného úverového ratingu pre dlžníka alebo zníženie behaviorálneho skóre používaného na interné posudzovanie úverového rizika. Interné úverové ratingy a interné behaviorálne skóre sú spoľahlivejšie, keď sú naviazané na externé ratingy alebo keď sa opierajú o štúdie zlyhania.

| f) | existujúce alebo predpovedané nepriaznivé zmeny podnikateľských, finančných alebo hospodárskych podmienok, ktoré podľa očakávaní spôsobia významnú zmenu schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti, ako napríklad skutočné alebo očakávané zvýšenie úrokových sadzieb alebo skutočné alebo očakávané zvýšenie mier nezamestnanosti. |
| --- | --- |

f)

existujúce alebo predpovedané nepriaznivé zmeny podnikateľských, finančných alebo hospodárskych podmienok, ktoré podľa očakávaní spôsobia významnú zmenu schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti, ako napríklad skutočné alebo očakávané zvýšenie úrokových sadzieb alebo skutočné alebo očakávané zvýšenie mier nezamestnanosti.

| g) | skutočná alebo očakávaná významná zmena prevádzkových výsledkov dlžníka. Príkladom môže byť skutočný alebo očakávaný pokles výnosov alebo marží, zvyšovanie prevádzkových rizík, nedostatky prevádzkového kapitálu, znižovanie kvality aktív, zvyšovanie pákového efektu súvahy, problémy v oblasti likvidity či riadenia alebo zmeny rozsahu podnikateľskej či organizačnej štruktúry (ako napríklad zrušenie určitého segmentu podnikania), ktoré vedú k významnej zmene schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti. |
| --- | --- |

g)

skutočná alebo očakávaná významná zmena prevádzkových výsledkov dlžníka. Príkladom môže byť skutočný alebo očakávaný pokles výnosov alebo marží, zvyšovanie prevádzkových rizík, nedostatky prevádzkového kapitálu, znižovanie kvality aktív, zvyšovanie pákového efektu súvahy, problémy v oblasti likvidity či riadenia alebo zmeny rozsahu podnikateľskej či organizačnej štruktúry (ako napríklad zrušenie určitého segmentu podnikania), ktoré vedú k významnej zmene schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti.

| h) | výrazné zvýšenia úverového rizika z iných finančných nástrojov toho istého dlžníka. |
| --- | --- |

h)

výrazné zvýšenia úverového rizika z iných finančných nástrojov toho istého dlžníka.

| i) | skutočná alebo očakávaná významná nepriaznivá zmena regulačného, hospodárskeho alebo technologického prostredia dlžníka, ktorá vedie k významnej zmene schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti, ako napríklad pokles dopytu po predávanom produkte dlžníka z dôvodu posunu v technológii. |
| --- | --- |

i)

skutočná alebo očakávaná významná nepriaznivá zmena regulačného, hospodárskeho alebo technologického prostredia dlžníka, ktorá vedie k významnej zmene schopnosti dlžníka plniť si dlhové povinnosti, ako napríklad pokles dopytu po predávanom produkte dlžníka z dôvodu posunu v technológii.

| j) | významné zmeny hodnoty kolaterálu, ktorým je podporený záväzok, alebo kvality záruk tretích strán či zvýšení kreditnej kvality, ktoré podľa očakávaní znížia hospodársku motiváciu dlžníka uskutočňovať zmluvné platby podľa harmonogramu alebo majú iný vplyv na pravdepodobnosť výskytu zlyhania. Ak sa napríklad hodnota kolaterálu zníži, pretože došlo k poklesu cien nehnuteľností, dlžníci v niektorých jurisdikciách majú väčšiu motiváciu nesplácať svoje hypotéky. |
| --- | --- |

j)

významné zmeny hodnoty kolaterálu, ktorým je podporený záväzok, alebo kvality záruk tretích strán či zvýšení kreditnej kvality, ktoré podľa očakávaní znížia hospodársku motiváciu dlžníka uskutočňovať zmluvné platby podľa harmonogramu alebo majú iný vplyv na pravdepodobnosť výskytu zlyhania. Ak sa napríklad hodnota kolaterálu zníži, pretože došlo k poklesu cien nehnuteľností, dlžníci v niektorých jurisdikciách majú väčšiu motiváciu nesplácať svoje hypotéky.

| k) | významná zmena kvality záruky, ktorú poskytol akcionár (alebo materské spoločnosti jednotlivca), ak akcionár (alebo materské spoločnosti) majú motiváciu a finančnú schopnosť kapitálovými alebo hotovostnými injekciami predísť nesplácaniu. |
| --- | --- |

k)

významná zmena kvality záruky, ktorú poskytol akcionár (alebo materské spoločnosti jednotlivca), ak akcionár (alebo materské spoločnosti) majú motiváciu a finančnú schopnosť kapitálovými alebo hotovostnými injekciami predísť nesplácaniu.

| l) | významné zmeny, ako napríklad zníženia finančnej podpory od materskej účtovnej jednotky či inej pridruženej spoločnosti, alebo skutočná alebo očakávaná významná zmena zvýšenia kreditnej kvality, ktoré podľa očakávaní znížia hospodársku motiváciu dlžníka uskutočňovať zmluvné platby podľa harmonogramu. Zvýšenia alebo podpora kreditnej kvality zahŕňajú posúdenie finančného stavu ručiteľa a/alebo, pri podieloch emitovaných pri sekuritizáciách, toho, či podriadené podiely podľa očakávaní budú schopné absorbovať očakávané úverové straty (napríklad pri úveroch tvoriacich podkladové aktívum cenného papiera). |
| --- | --- |

l)

významné zmeny, ako napríklad zníženia finančnej podpory od materskej účtovnej jednotky či inej pridruženej spoločnosti, alebo skutočná alebo očakávaná významná zmena zvýšenia kreditnej kvality, ktoré podľa očakávaní znížia hospodársku motiváciu dlžníka uskutočňovať zmluvné platby podľa harmonogramu. Zvýšenia alebo podpora kreditnej kvality zahŕňajú posúdenie finančného stavu ručiteľa a/alebo, pri podieloch emitovaných pri sekuritizáciách, toho, či podriadené podiely podľa očakávaní budú schopné absorbovať očakávané úverové straty (napríklad pri úveroch tvoriacich podkladové aktívum cenného papiera).

| m) | očakávané zmeny úverovej dokumentácie vrátane očakávaného porušenia zmluvy, ktoré môžu viesť k zrušeniu alebo zmenám ustanovení, úrokovým prázdninám, zvyšovaniu úrokovej sadzby, vyžadovaniu ďalšieho kolaterálu alebo záruk, resp. iné zmeny zmluvného rámca nástroja. |
| --- | --- |

m)

očakávané zmeny úverovej dokumentácie vrátane očakávaného porušenia zmluvy, ktoré môžu viesť k zrušeniu alebo zmenám ustanovení, úrokovým prázdninám, zvyšovaniu úrokovej sadzby, vyžadovaniu ďalšieho kolaterálu alebo záruk, resp. iné zmeny zmluvného rámca nástroja.

| n) | významné zmeny očakávanej výkonnosti a správania dlžníka vrátane zmien platobnej situácie dlžníkov v skupine (napríklad zvýšenie očakávaného počtu alebo rozsahu meškajúcich zmluvných platieb alebo výrazné zvýšenia očakávaného počtu dlžníkov na kreditných kartách, pri ktorých sa očakáva, že sa priblížia alebo prekročia svoj limit alebo ktorí budú podľa očakávaní platiť minimálnu mesačnú platbu). |
| --- | --- |

n)

významné zmeny očakávanej výkonnosti a správania dlžníka vrátane zmien platobnej situácie dlžníkov v skupine (napríklad zvýšenie očakávaného počtu alebo rozsahu meškajúcich zmluvných platieb alebo výrazné zvýšenia očakávaného počtu dlžníkov na kreditných kartách, pri ktorých sa očakáva, že sa priblížia alebo prekročia svoj limit alebo ktorí budú podľa očakávaní platiť minimálnu mesačnú platbu).

| o) | zmeny prístupu účtovnej jednotky k riadeniu úveru vo vzťahu k danému finančnému nástroju; t. j. na základe nových ukazovateľov zmien úverového rizika z finančného nástroja sa očakáva, že prax riadenia úverových rizík účtovnej jednotky sa stane aktívnejšou alebo sa zameria na riadenie daného nástroja vrátane toho, že by nástroj začal byť prísnejšie monitorovaný alebo kontrolovaný, resp. by účtovná jednotka osobitne zakročila vo vzťahu k dlžníkovi. |
| --- | --- |

o)

zmeny prístupu účtovnej jednotky k riadeniu úveru vo vzťahu k danému finančnému nástroju; t. j. na základe nových ukazovateľov zmien úverového rizika z finančného nástroja sa očakáva, že prax riadenia úverových rizík účtovnej jednotky sa stane aktívnejšou alebo sa zameria na riadenie daného nástroja vrátane toho, že by nástroj začal byť prísnejšie monitorovaný alebo kontrolovaný, resp. by účtovná jednotka osobitne zakročila vo vzťahu k dlžníkovi.

| p) | informácie o stave po splatnosti vrátane vyvrátiteľnej domnienky uvedenej v odseku 5.5.11. |
| --- | --- |

p)

informácie o stave po splatnosti vrátane vyvrátiteľnej domnienky uvedenej v odseku 5.5.11.

| B5.5.18 | V určitých prípadoch dostupné kvalitatívne a neštatistické kvantitatívne informácie môžu postačovať na stanovenie toho, že finančný nástroj splnil kritérium na vykazovanie opravnej položky na stratu vo výške, ktorá sa rovná očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. To znamená, že informácie nemusia plynúť cez štatistický model alebo proces stanovovania úverových ratingov, aby sa stanovilo, či došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika daného finančného nástroja. V iných prípadoch účtovná jednotka možno bude musieť zohľadniť iné informácie vrátane informácií zo svojich štatistických modelov alebo procesov stanovovania úverových ratingov. Alternatívne môže účtovná jednotka založiť posúdenie na oboch druhoch informácií, t. j. na kvalitatívnych faktoroch, ktoré nie sú zachytené v internom ratingovom procese, a na osobitnej kategórii interného ratingu k dátumu vykazovania, pričom zohľadní charakteristiky úverového rizika pri prvotnom vykázaní, ak sú oba druhy informácií relevantné. |
| --- | --- |

B5.5.18

Vyvrátiteľná domnienka viac než 30 dní po splatnosti

| B5.5.19 | Vyvrátiteľná domnienka podľa odseku 5.5.11 nie je absolútnym ukazovateľom toho, že by sa mali vykázať očakávané úverové straty počas celej životnosti, no predpokladá sa, že predstavuje najneskorší bod, ku ktorému by sa očakávané úverové straty počas celej životnosti mali vykázať, a to aj pri použití informácií zameraných na budúcnosť (vrátane makroekonomických faktorov na úrovni portfólia). |
| --- | --- |

B5.5.19

| B5.5.20 | Túto domnienku môže účtovná jednotka vyvrátiť. Urobiť tak však môže len vtedy, keď má k dispozícii primerané a preukázateľné informácie, ktoré preukazujú, že aj keby sa zmluvné platby dostali do stavu vyše 30 dní po splatnosti, nepredstavuje to výrazné zvýšenie úverového rizika finančného nástroja. Napríklad keď k nesplácaniu došlo v dôsledku administratívneho prehliadnutia, a teda nie v dôsledku finančných ťažkostí dlžníka, alebo keď účtovná jednotka má prístup k historickým dôkazom, z ktorých vyplýva, že medzi výraznými zvýšeniami rizika výskytu zlyhania a finančnými aktívami, z ktorých sú platby vyše 30 dní po splatnosti, neexistuje žiadna korelácia, no tieto dôkazy poukazujú na takúto koreláciu pri platbách, ktoré sú viac než 60 dní po splatnosti. |
| --- | --- |

B5.5.20

| B5.5.21 | Účtovná jednotka nemôže zosúladiť načasovanie výrazných zvýšení úverového rizika a vykazovania očakávaných úverových strát počas celej životnosti s časom, keď sa finančné aktívum považuje za úverovo znehodnotené, alebo s internou definíciou účtovnej jednotky týkajúcej sa zlyhania. |
| --- | --- |

B5.5.21

Finančné nástroje, ktoré majú k dátumu vykazovania nízke úverové riziko

| B5.5.22 | Úverové riziko z finančného nástroja sa považuje za nízke na účely odseku 5.5.10, ak sa s finančným nástrojom spája nízke riziko zlyhania, dlžník má silnú schopnosť plniť si povinnosti týkajúce sa zmluvných peňažných tokov v blízkej budúcnosti a nepriaznivé zmeny hospodárskych a podnikateľských podmienok v dlhodobom horizonte môžu, ale nevyhnutne nemusia, znížiť schopnosť dlžníka plniť si povinnosti týkajúce sa zmluvných peňažných tokov. Finančné nástroje sa nepovažujú za nástroje s nízkym úverovým rizikom, keď sa považujú za nástroje s nízkym rizikom straty jednoducho z dôvodu hodnoty kolaterálu, pričom bez uvedeného kolaterálu by sa finančný nástroj za nástroj s nízkym úverovým rizikom nepovažoval. Finančné nástroje sa zároveň nepovažujú za nástroje s nízkym úverovým rizikom jednoducho z toho dôvodu, že majú nižšie riziko zlyhania než iné finančné nástroje účtovnej jednotky alebo oproti úverovému riziku jurisdikcie, v rámci ktorej účtovná jednotka pôsobí. |
| --- | --- |

B5.5.22

| B5.5.23 | S cieľom stanoviť, či sa s finančným nástrojom spája nízke úverové riziko, účtovná jednotka môže použiť svoje interné ratingy úverového rizika alebo iné metodiky, ktoré sú konzistentné s globálnym chápaním definície nízkeho úverového rizika a ktoré zohľadňujú riziká a druh posudzovaných finančných nástrojov. Externý rating v hodnote „investičný stupeň“ je príkladom finančného nástroja, ktorý sa dá považovať za nástroj s nízkym úverovým rizikom. Aby sa finančné nástroje považovali za nástroje s nízkym úverovým rizikom, nemusia však byť ratingovo hodnotené externe. Za nástroj s nízkym úverovým rizikom by ich však mal považovať taký účastník trhu, ktorý zohľadnil všetky obchodné podmienky daného finančného nástroja. |
| --- | --- |

B5.5.23

| B5.5.24 | Očakávané úverové straty počas celej životnosti sa nevykazujú pri finančnom nástroji jednoducho z dôvodu, že daný nástroj bol v predchádzajúcom období vykazovania považovaný za nástroj s nízkym úverovým rizikom, pričom k dátumu vykazovania sa za nástroj s nízkym úverovým rizikom nepovažuje. V takomto prípade účtovná jednotka stanovuje, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, a teda či sa v súlade s odsekom 5.5.3 vyžaduje vykázanie očakávaných úverových strát počas celej životnosti. |
| --- | --- |

B5.5.24

Zmeny

| B5.5.25 | Za určitých okolností môže opätovné prerokovanie alebo zmena zmluvných peňažných tokov z finančného aktíva viesť podľa tohto štandardu k ukončeniu vykazovania existujúceho finančného aktíva. Keď daná zmena finančného aktíva vedie k ukončeniu vykazovania existujúceho finančného aktíva a následnému vykázaniu zmeneného finančného aktíva, zmenené aktívum sa na účely tohto štandardu považuje za „nové“ finančné aktívum. |
| --- | --- |

B5.5.25

| B5.5.26 | Keď sa na zmenené finančné aktívum následne uplatňujú požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty, za dátum prvotného vykázania uvedeného finančného aktíva sa považuje dátum zmeny. Obvykle to znamená, že opravná položka na stratu sa ocení vo výške rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám až dovtedy, kým nie sú splnené požiadavky na vykázanie očakávaných úverových strát počas celej životnosti podľa odseku 5.5.3. Za určitých neobvyklých okolností po zmene, ktorá vedie k ukončeniu vykazovania pôvodného finančného aktíva, však môžu existovať dôkazy, že zmenené finančné aktívum je pri prvotnom vykázaní úverovo znehodnotené, a finančné aktívum by sa teda malo vykázať ako vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktívum. K takejto situácii môže dôjsť napríklad vtedy, keď došlo k významnej zmene problémového aktíva, ktorá viedla k ukončeniu vykazovania pôvodného finančného aktíva. V takomto prípade je možné, že zmena povedie k novému finančnému aktívu, ktoré je pri prvotnom vykázaní úverovo znehodnotené. |
| --- | --- |

B5.5.26

| B5.5.27 | Ak došlo k opätovnému prerokovaniu alebo inej zmene zmluvných peňažných tokov z finančného aktíva, no vykazovanie finančného aktíva nebolo ukončené, uvedené finančné aktívum sa automaticky nepovažuje za aktívum s nižším úverovým rizikom. To, či od prvotného vykázania došlo k výraznému zvýšeniu úverového rizika, účtovná jednotka posudzuje na základe všetkých primeraných a preukázateľných informácií, ktoré sú k dispozícii bez neprimeraných nákladov alebo úsilia. Sem patria historické a na budúcnosť zamerané informácie a posúdenie úverového rizika počas očakávanej životnosti finančného aktíva, čo zahŕňa informácie o okolnostiach, ktoré k danej zmene viedli. Medzi dôkazy, že kritériá na vykazovanie očakávaných úverových strát počas celej životnosti už nie sú splnené, môžu patriť historické záznamy o aktuálnych a včasných platbách za zmenených zmluvných podmienok. Zákazník by obvykle musel preukázať konzistentne dobré platobné správanie počas obdobia pred tým, ako sa úverové riziko začalo považovať za znížené. Historické záznamy o zmeškaných alebo neúplných platbách by sa napríklad obvykle nezmazali jednoducho preto, lebo došlo k jednej platbe načas po zmene zmluvných podmienok. |
| --- | --- |

B5.5.27

Oceňovanie očakávaných úverových strát

Očakávané úverové straty

| B5.5.28 | Očakávané úverové straty predstavujú odhad úverových strát vážený pravdepodobnosťou (t. j. súčasná hodnota všetkých nedostatkov hotovosti) počas očakávanej životnosti finančného nástroja. Nedostatok hotovosti je rozdiel medzi peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke podľa zmluvy splatné, a peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane. Keďže očakávané úverové straty zohľadňujú sumu a načasovanie platieb, úverová strata vzniká aj vtedy, keď účtovná jednotka očakáva, že bude plne vyplatená, avšak neskôr, než je zmluvná splatnosť. |
| --- | --- |

B5.5.28

| B5.5.29 | Pri finančných aktívach zodpovedá úverová strata súčasnej hodnote rozdielu medzi:






  a) | zmluvnými peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke podľa zmluvy splatné, a |
| --- | --- | --- |

B5.5.29

a)

zmluvnými peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke podľa zmluvy splatné, a

| b) | peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane. |
| --- | --- |

b)

peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane.

| B5.5.30 | Pri nevyčerpaných úverových prísľuboch zodpovedá úverová strata súčasnej hodnote rozdielu medzi:






  a) | zmluvnými peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke splatné, ak držiteľ úverového prísľubu daný úver čerpá, a |
| --- | --- | --- |

B5.5.30

a)

zmluvnými peňažnými tokmi, ktoré sú účtovnej jednotke splatné, ak držiteľ úverového prísľubu daný úver čerpá, a

| b) | peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane, ak je daný úver čerpaný. |
| --- | --- |

b)

peňažnými tokmi, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane, ak je daný úver čerpaný.

| B5.5.31 | Odhad účtovnej jednotky týkajúci sa očakávaných úverových strát z úverových prísľubov musí byť konzistentný s jej očakávaniami týkajúcimi sa čerpaní pri uvedenom úverovom prísľube, t. j. pri odhadovaní 12-mesačných očakávaných úverových strát zohľadňuje očakávanú časť úverového prísľubu, ktorá sa bude čerpať počas 12 mesiacov od dátumu vykazovania, a pri odhadovaní očakávaných úverových strát počas celej životnosti zohľadňuje očakávanú časť úverového prísľubu, ktorá sa bude čerpať počas očakávanej životnosti úverového prísľubu. |
| --- | --- |

B5.5.31

| B5.5.32 | Pri zmluve o finančnej záruke je účtovná jednotka povinná realizovať platby len v prípade zlyhania dlžníka v súlade s podmienkami nástroja, ktorý je zaručený. Podľa toho zodpovedajú nedostatky hotovosti očakávaným platbám na splatenie úverovej straty, ktorá vznikne držiteľovi, po odpočítaní všetkých súm, ktoré účtovná jednotka očakáva, že dostane od držiteľa, dlžníka alebo akejkoľvek inej strany. Ak je aktívum plne zaručené, odhad nedostatkov hotovosti pri zmluve o finančnej záruke by bol konzistentný s odhadmi nedostatkov hotovosti pri aktíve, ktoré podlieha záruke. |
| --- | --- |

B5.5.32

| B5.5.33 | Pri finančnom aktíve, ktoré je k dátumu vykazovania úverovo znehodnotené, ale ktoré nie je kúpeným ani vzniknutým úverovo znehodnoteným finančným aktívom, účtovná jednotka oceňuje očakávané úverové straty ako rozdiel medzi hrubou účtovnou hodnotou aktíva a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou mierou finančného aktíva. Akákoľvek úprava sa vykáže vo výsledku hospodárenia ako zisk alebo strata zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

B5.5.33

| B5.5.34 | Pri oceňovaní opravne položky na stratu pre lízingovú pohľadávku by peňažné toky použité na stanovenie očakávaných úverových strát mali byť konzistentné s peňažnými tokmi použitými pri oceňovaní lízingovej pohľadávky v súlade s IAS 17 Lízingy. |
| --- | --- |

B5.5.34

| B5.5.35 | Účtovná jednotka môže pri oceňovaní očakávaných úverových strát použiť praktické pomôcky, ak sú konzistentné so zásadami v odseku 5.5.17. Príkladom praktickej pomôcky je výpočet očakávaných úverových strát z obchodných pohľadávok pomocou matice rezerv. Účtovná jednotka by pri obchodných pohľadávkach použila na odhad 12-mesačných očakávaných úverových strát, prípadne očakávaných úverových strát počas celej životnosti svoje historické skúsenosti s úverovými stratami (upravené podľa potreby v súlade odsekmi B5.5.51 až B5.5.52) z finančných aktív. V matici rezerv by sa mohli napríklad uviesť pevne stanovené sadzby rezerv v závislosti od počtu dní, koľko je obchodná pohľadávka po splatnosti (napríklad 1 percento, ak nie je po splatnosti, 2 percentá, ak je po splatnosti menej než 30 dní, 3 percentá, ak je po splatnosti viac než 30 dní a menej než 90 dní, 20 percent, ak je po splatnosti od 90 do 180 dní, atď.) V závislosti od rozmanitosti svojej zákazníckej základne by účtovná jednotka použila vhodné zoskupenia, ak by jej historická skúsenosť s úverovými stratami vykazovala značne rozdielne modely strát pri rôznych zákazníckych segmentoch. Medzi kritériá, ktoré sa môžu použiť na zoskupenie aktív, patria napríklad zemepisná oblasť, typ produktu, rating zákazníka, kolaterál alebo poistenie obchodných úverov a druh zákazníka (napríklad veľkoobchod alebo maloobchod). |
| --- | --- |

B5.5.35

Definícia zlyhania

| B5.5.36 | V odseku 5.5.9 sa vyžaduje, aby účtovná jednotka pri stanovovaní toho, či sa úverové riziko z finančného nástroja výrazne zvýšilo, zohľadnila zmenu rizika výskytu zlyhania od prvotného vykázania. |
| --- | --- |

B5.5.36

| B5.5.37 | Pri definovaní zlyhania na účely stanovenia rizika výskytu zlyhania účtovná jednotka používa pri príslušnom finančnom nástroji definíciu zlyhania, ktorá je konzistentná s definíciou použitou na účely vnútorného riadenia úverového rizika, a podľa potreby zohľadňuje kvalitatívne ukazovatele (napríklad finančné dohody). Existuje však vyvrátiteľná domnienka, že zlyhanie sa vyskytne najneskôr vtedy, keď je finančné aktívum 90 dní po splatnosti, okrem prípadu, keď účtovná jednotka má primerané a preukázateľné informácie na preukázanie toho, že kritérium zlyhania s neskorším dátumom je vhodnejšie. Definícia zlyhania použitá na tieto účely sa uplatňuje konzistentne na všetky finančné nástroje, pokiaľ nebudú k dispozícii informácie preukazujúce, že pri určitom finančnom nástroji je vhodnejšia iná definícia zlyhania. |
| --- | --- |

B5.5.37

Obdobie, počas ktorého sa majú odhadovať očakávané úverové straty

| B5.5.38 | V súlade s odsekom 5.5.19 je maximálnym obdobím, počas ktorého sa oceňujú očakávané úverové straty, maximálne zmluvné obdobie, počas ktorého je účtovná jednotka vystavená úverovému riziku. Pri úverových prísľuboch a zmluvách o finančnej záruke je to maximálne zmluvné obdobie, počas ktorého má účtovná jednotka súčasnú zmluvnú povinnosť predĺžiť úver. |
| --- | --- |

B5.5.38

| B5.5.39 | V súlade s odsekom 5.5.20 však niektoré finančné nástroje zahŕňajú tak úverovú zložku, ako aj zložku nevyčerpaného prísľubu, pričom zmluvná možnosť účtovnej jednotky požadovať splatenie a zrušiť nevyčerpaný prísľub neobmedzuje expozíciu účtovnej jednotky voči úverovým stratám do zmluvnej výpovednej lehoty. Napríklad od revolvingových kreditných nástrojov, ako sú kreditné karty a kontokorentné nástroje, môže veriteľ na základe zmluvy odstúpiť už s jednodňovou výpovednou lehotou. V praxi však veritelia ďalej predlžujú úver na dlhšie obdobie a od daného nástroja môžu odstúpiť len vtedy, keď sa úverové riziko dlžníka zvýši, čo by mohlo byť príliš neskoro na zabránenie niektorým alebo všetkým očakávaným úverovým stratám. Tieto finančné nástroje majú v dôsledku povahy finančného nástroja, spôsobu, akým sa finančný nástroj riadi, a povahy dostupných informácií o výrazných zvýšeniach úverového rizika vo všeobecnosti tieto charakteristiky:






  a) | finančné nástroje nemajú žiadnu pevne stanovenú dobu splatnosti alebo štruktúru splácania a zvyčajne majú krátku zmluvnú lehotu pre zrušenie (napríklad jeden deň); |
| --- | --- | --- |

B5.5.39

a)

finančné nástroje nemajú žiadnu pevne stanovenú dobu splatnosti alebo štruktúru splácania a zvyčajne majú krátku zmluvnú lehotu pre zrušenie (napríklad jeden deň);

| b) | zmluvná možnosť zrušiť zmluvu sa nepresadzuje v rámci bežného každodenného riadenia finančného nástroja a zmluvu možno zrušiť len vtedy, keď účtovná jednotka zistí zvýšenie úverového rizika na úrovni facility; a |
| --- | --- |

b)

zmluvná možnosť zrušiť zmluvu sa nepresadzuje v rámci bežného každodenného riadenia finančného nástroja a zmluvu možno zrušiť len vtedy, keď účtovná jednotka zistí zvýšenie úverového rizika na úrovni facility; a

| c) | finančné nástroje sa riadia na kolektívnom základe. |
| --- | --- |

c)

finančné nástroje sa riadia na kolektívnom základe.

| B5.5.40 | Pri stanovovaní obdobia, počas ktorého sa očakáva, že účtovná jednotka bude vystavená úverovému riziku, ale za ktoré by sa očakávané úverové straty nezmiernili pomocou bežných opatrení účtovnej jednotky na riadenie úverového rizika, by účtovná jednotka mala zohľadniť faktory, ako sú historické informácie a skúsenosti týkajúce sa:






  a) | obdobia, počas ktorého bola účtovná jednotka vystavená úverovému riziku pri podobných finančných nástrojoch; |
| --- | --- | --- |

B5.5.40

a)

obdobia, počas ktorého bola účtovná jednotka vystavená úverovému riziku pri podobných finančných nástrojoch;

| b) | časového úseku do výskytu príslušných zlyhaní pri podobných finančných nástrojoch po výraznom zvýšení úverového rizika; a |
| --- | --- |

b)

časového úseku do výskytu príslušných zlyhaní pri podobných finančných nástrojoch po výraznom zvýšení úverového rizika; a

| c) | opatrení na riadenie úverového rizika, ktoré účtovná jednotka očakáva, že prijme, keď sa úverové riziko pri finančnom nástroji zvýšilo, ako je zníženie alebo odstránenie nevyčerpaných limitov. |
| --- | --- |

c)

opatrení na riadenie úverového rizika, ktoré účtovná jednotka očakáva, že prijme, keď sa úverové riziko pri finančnom nástroji zvýšilo, ako je zníženie alebo odstránenie nevyčerpaných limitov.

Výsledok vážený pravdepodobnosťou

| B5.5.41 | Účelom odhadnutia očakávaných úverových strát nie je ani odhadnúť najhorší scenár, ani odhadnúť najlepší scenár. Miesto toho musí odhad očakávaných úverových strát vždy odzrkadľovať možnosť, že k úverovej strate dôjde, ako aj možnosť, že k úverovej strate nedôjde, aj keď najpravdepodobnejším výsledkom je žiadna úverová strata. |
| --- | --- |

B5.5.41

| B5.5.42 | V odseku 5.5.17 písm. a) sa vyžaduje, aby odhad očakávaných úverových strát odzrkadľoval nezaujatú a pravdepodobnosťou váženú výšku, ktorá sa určuje posúdením viacerých možných výsledkov. V praxi to nemusí byť zložitá analýza. V niektorých prípadoch môže postačovať relatívne jednoduché modelovanie bez potreby veľkého množstva podrobných simulácií scenárov. Primeraným odhadom výšky váženej pravdepodobnosťou môžu byť napríklad priemerné úverové straty veľkej skupiny finančných nástrojov so spoločnými charakteristikami rizika. V iných situáciách bude pravdepodobne potrebná identifikácia scenárov, ktoré určia sumu a načasovanie peňažných tokov pri určitých výsledkoch, a odhadovaná pravdepodobnosť týchto výsledkov. V týchto situáciách očakávané úverové straty odzrkadľujú aspoň dva výsledky v súlade s odsekom 5.5.18. |
| --- | --- |

B5.5.42

| B5.5.43 | Pri očakávaných úverových stratách počas celej životnosti účtovná jednotka odhaduje riziko výskytu zlyhania pri finančnom nástroji počas jeho očakávanej životnosti. 12-mesačné očakávané úverové straty tvoria časť očakávaných úverových strát počas celej životnosti a predstavujú celkové nedostatky hotovosti, ku ktorým dôjde, ak k zlyhaniu dôjde v priebehu 12 mesiacov po dátume vykazovania (alebo v priebehu kratšieho obdobia, ak je očakávaná životnosť finančného nástroja menej než 12 mesiacov), vážené pravdepodobnosťou výskytu uvedeného zlyhania. 12-mesačné očakávané úverové straty tak nezodpovedajú ani očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, ktoré účtovnej jednotke vzniknú pri finančných nástrojoch, o ktorých predpokladá, že dôjde k ich zlyhaniu v nasledujúcich 12 mesiacoch, ani nedostatkom hotovosti, ktoré sa predpokladajú v priebehu nasledujúcich 12 mesiacov. |
| --- | --- |

B5.5.43

Časová hodnota peňazí

| B5.5.44 | Očakávané úverové straty sa diskontujú k dátumu vykazovania a nie k dátumu očakávaného zlyhania alebo k nejakému inému dátumu, a to použitím efektívnej úrokovej miery stanovenej pri prvotnom vykázaní alebo jej aproximácie. Ak má finančný nástroj premenlivú úrokovú mieru, očakávané úverové straty sa diskontujú použitím súčasnej efektívnej úrokovej miery stanovenej v súlade s odsekom B5.4.5. |
| --- | --- |

B5.5.44

| B5.5.45 | V prípade kúpených alebo vzniknutých úverovo znehodnotených finančných aktív sa očakávané úverové straty diskontujú použitím úverovo upravenej efektívnej úrokovej miery stanovenej pri prvotnom vykázaní. |
| --- | --- |

B5.5.45

| B5.5.46 | Očakávané úverové straty z lízingových pohľadávok sa diskontujú použitím rovnakej diskontnej sadzby použitej pri oceňovaní lízingovej pohľadávky v súlade s IAS 17. |
| --- | --- |

B5.5.46

| B5.5.47 | Očakávané úverové straty z úverového prísľubu sa diskontujú použitím efektívnej úrokovej miery alebo jej aproximácie, ktorá sa použije pri vykazovaní finančného aktíva vyplývajúceho z úverového prísľubu. Je to z toho dôvodu, že na účely uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa zníženia hodnoty sa finančné aktívum, ktoré sa vykazuje po čerpaní úverového prísľubu, považuje za pokračovanie uvedeného prísľubu a nie za nový finančný nástroj. Očakávané úverové straty z finančného aktíva sa preto oceňujú zohľadnením prvotného úverového rizika úverového prísľubu od dátumu, kedy sa účtovná jednotka stala zmluvnou stranou neodvolateľného prísľubu. |
| --- | --- |

B5.5.47

| B5.5.48 | Očakávané úverové straty zo zmlúv o finančnej záruke alebo z úverových prísľubov, pri ktorých sa efektívna úroková miera nedá stanoviť, sa diskontujú použitím diskontnej sadzby, v ktorej je premietnuté aktuálne trhové zhodnotenie časovej hodnoty peňazí a riziká, ktoré sú špecifické pre peňažné toky, avšak len vtedy a v rozsahu, keď sú riziká zohľadnené úpravou diskontnej sadzby a nie úpravou diskontovaných nedostatkov hotovosti. |
| --- | --- |

B5.5.48

Primerané a preukázateľné informácie

| B5.5.49 | Na účely tohto štandardu sú primerané a preukázateľné informácie také informácie, ktoré sú k dátumu vykazovania primerane dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, vrátane informácií o minulých udalostiach, súčasných podmienkach a prognózach budúcich hospodárskych podmienok. Informácie, ktoré sú dostupné na účely finančného vykazovania, sa považujú za dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia. |
| --- | --- |

B5.5.49

| B5.5.50 | Účtovná jednotka nemusí zahrnúť prognózy budúcich podmienok počas celej očakávanej životnosti finančného nástroja. Stupeň úsudku, ktorý sa požaduje na odhad očakávaných úverových strát, závisí od dostupnosti podrobných informácií. Čím je obdobie prognózy dlhšie, tým sa znižuje dostupnosť podrobných informácií a zvyšuje stupeň úsudku požadovaný na odhad očakávaných úverových strát. Odhad očakávaných úverových strát si nevyžaduje podrobný odhad pre obdobia, ktoré sú ďaleko v budúcnosti – pre také obdobia účtovná jednotka môže extrapolovať projekcie z dostupných podrobných informácií. |
| --- | --- |

B5.5.50

| B5.5.51 | Účtovná jednotka nemusí uskutočniť vyčerpávajúce hľadanie informácií, musí však zohľadniť všetky primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia a ktoré sú relevantné pre odhad očakávaných úverových strát, vrátane účinku očakávaných predčasných splatení. Použité informácie zahŕňajú faktory špecifické pre dlžníka, všeobecné hospodárske podmienky a posúdenie súčasného, ako aj predpovedaného smerovania podmienok k dátumu vykazovania. Účtovná jednotka môže použiť rôzne zdroje údajov, ktoré môžu byť interné (špecifické pre účtovnú jednotku) aj externé. Medzi možné zdroje údajov patrí interná historická skúsenosť s úverovými stratami, interné ratingy, skúsenosť s úverovými stratami iných účtovných jednotiek a externé ratingy, správy a štatistické údaje. Účtovné jednotky, ktoré nemajú žiadne alebo majú nedostatočné zdroje údajov špecifických pre účtovnú jednotku, môžu použiť skúsenosti partnerskej skupiny pri porovnateľnom finančnom nástroji (alebo skupine finančných nástrojov). |
| --- | --- |

B5.5.51

| B5.5.52 | Historické informácie sú dôležitým záchytným bodom alebo základom pre oceňovanie očakávaných úverových strát. Účtovná jednotka však historické údaje, ako je skúsenosť s úverovými stratami, upravuje na základe súčasných pozorovateľných údajov s cieľom zohľadniť účinky súčasných podmienok a svoje prognózy budúcich podmienok, ktoré neovplyvnili obdobie, z ktorého historické údaje vychádzajú, a odstrániť účinky podmienok v historickom období, ktoré nie sú relevantné pre budúce zmluvné peňažné toky. V niektorých prípadoch by najlepšími primeranými a preukázateľnými informáciami – v závislosti od povahy historických informácií a toho, kedy boli vypočítané, v porovnaní s okolnosťami k dátumu vykazovania a charakteristikami zohľadňovaného finančného nástroja – mohli byť neupravené historické informácie. Odhady zmien očakávaných úverových strát by mali odzrkadľovať zmeny v súvisiacich pozorovateľných údajoch v jednotlivých obdobiach a byť s nimi v priamom súlade (ako sú zmeny miery nezamestnanosti, cien nehnuteľností, cien komodít, platobného stavu alebo iných faktorov, ktoré naznačujú úverové straty z finančného nástroja alebo v skupine finančných nástrojov a rozsah uvedených zmien). Účtovná jednotka pravidelne preskúmava metodiku a predpoklady použité na odhad očakávaných úverových strát s cieľom znížiť prípadné rozdiely medzi odhadmi a skutočnou skúsenosťou s úverovými stratami. |
| --- | --- |

B5.5.52

| B5.5.53 | Ak sa pri odhade očakávaných úverových strát použije historická skúsenosť s úverovými stratami, je dôležité, aby sa informácie o historických mierach úverových strát použili na skupiny, ktoré sú definované spôsobom, ktorý je konzistentný so skupinami, v prípade ktorých boli tieto historické miery úverových strát pozorované. Použitá metóda preto umožňuje priradenie každej skupiny finančných aktív k informáciám o minulých skúsenostiach s úverovými stratami v skupinách finančných aktív s podobnými charakteristikami rizika a k relevantným pozorovateľným údajom, ktoré odzrkadľujú súčasné podmienky. |
| --- | --- |

B5.5.53

| B5.5.54 | V očakávaných úverových stratách sú premietnuté vlastné očakávania účtovnej jednotky, pokiaľ ide o úverové straty. Pri zohľadňovaní všetkých primeraných a preukázateľných informácií, ktoré sú dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, pri odhadovaní očakávaných úverových strát by účtovná jednotka mala zohľadniť aj pozorovateľné trhové informácie o úverovom riziku konkrétneho finančného nástroja alebo podobných finančných nástrojov. |
| --- | --- |

B5.5.54

Kolaterál

| B5.5.55 | Na účely oceňovania očakávaných úverových strát musia byť v odhade očakávaných nedostatkov hotovosti premietnuté peňažné toky očakávané pri kolateráli a iné formy zvýšenia kreditnej kvality, ktoré sú súčasťou zmluvných podmienok a účtovná jednotka ich nevykazuje samostatne. V odhade očakávaných nedostatkov hotovosti pri finančnom nástroji zabezpečenom kolaterálom je premietnutá suma a načasovanie peňažných tokov, ktoré sa očakávajú zo zabavenia kolaterálu po odpočítaní nákladov na získanie a predaj kolaterálu, bez ohľadu na to, či je zabavenie pravdepodobné (t. j. v odhade očakávaných peňažných tokov je zohľadnená pravdepodobnosť zabavenia a peňažných tokov, ktoré by z neho vyplývali). V dôsledku toho by sa mali do tejto analýzy zahrnúť všetky peňažné toky, ktoré sa očakávajú z realizácie kolaterálu nad rámec zmluvnej splatnosti zmluvy. Žiadny kolaterál získaný v dôsledku zabavenia sa nevykazuje ako aktívum, ktoré je oddelené od finančného nástroja zabezpečeného kolaterálom, pokiaľ nespĺňa príslušné kritéria na vykazovanie aktíva v tomto alebo iných štandardoch. |
| --- | --- |

B5.5.55

Reklasifikácia finančných aktív (oddiel 5.6)

| B5.6.1 | Ak účtovná jednotka reklasifikuje finančné aktíva v súlade s odsekom 4.4.1, v odseku 5.6.1 sa vyžaduje, aby sa reklasifikácia uplatnila prospektívne od dátumu reklasifikácie. Kategória oceňovania v amortizovanej hodnote, ako aj kategória oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku vyžadujú, aby sa efektívna úroková miera stanovila pri prvotnom vykázaní. Obe uvedené kategórie oceňovania takisto vyžadujú, aby sa požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty uplatňovali rovnakým spôsobom. Keď účtovná jednotka v dôsledku toho reklasifikuje finančné aktívum medzi kategóriou oceňovania v amortizovanej hodnote a kategóriou oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku:






  a) | vykázanie úrokových výnosov sa nezmení, a účtovná jednotka preto naďalej používa rovnakú efektívnu úrokovú mieru. |
| --- | --- | --- |

B5.6.1

a)

vykázanie úrokových výnosov sa nezmení, a účtovná jednotka preto naďalej používa rovnakú efektívnu úrokovú mieru.

| b) | ocenenie očakávaných úverových strát sa nezmení, pretože obe kategórie oceňovania používajú rovnaký prístup zníženia hodnoty. Ak sa však finančné aktívum reklasifikuje z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku do kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote, opravná položka na stratu by sa od dátumu reklasifikácie vykázala ako úprava hrubej účtovnej hodnoty finančného aktíva. Ak sa finančné aktívum reklasifikuje z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, vykazovanie opravnej položky na stratu by sa ukončilo (a tým by už nebola vykázaná ako úprava hrubej účtovnej hodnoty), avšak miesto toho by sa vykázala ako akumulovaná výška zníženia hodnoty (rovnakej výšky) v ostatných súčastiach komplexného výsledku a zverejnila by sa od dátumu reklasifikácie. |
| --- | --- |

b)

ocenenie očakávaných úverových strát sa nezmení, pretože obe kategórie oceňovania používajú rovnaký prístup zníženia hodnoty. Ak sa však finančné aktívum reklasifikuje z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku do kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote, opravná položka na stratu by sa od dátumu reklasifikácie vykázala ako úprava hrubej účtovnej hodnoty finančného aktíva. Ak sa finančné aktívum reklasifikuje z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote do kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, vykazovanie opravnej položky na stratu by sa ukončilo (a tým by už nebola vykázaná ako úprava hrubej účtovnej hodnoty), avšak miesto toho by sa vykázala ako akumulovaná výška zníženia hodnoty (rovnakej výšky) v ostatných súčastiach komplexného výsledku a zverejnila by sa od dátumu reklasifikácie.

| B5.6.2 | Od účtovnej jednotky sa však nevyžaduje, aby úrokové výnosy alebo zisky alebo straty zo zníženia hodnoty pri finančnom aktíve oceňovanom reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia vykazovala samostatne. Keď účtovná jednotka teda reklasifikuje finančné aktívum z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, efektívna úroková miera sa stanovuje na základe reálnej hodnoty aktíva k dátumu reklasifikácie. Popri tom sa na účely uplatňovania oddielu 5.5 na finančné aktívum od dátumu reklasifikácie za dátum prvotného vykázania považuje dátum reklasifikácie. |
| --- | --- |

B5.6.2

Zisky a straty (oddiel 5.7)

| B5.7.1 | V odseku 5.7.5 sa účtovnej jednotke povoľuje prijať neodvolateľné rozhodnutie, že v ostatných súčastiach komplexného výsledku bude prezentovať zmeny reálnej hodnoty investície do nástroja vlastného imania, ktorý sa nedrží na obchodovanie. Toto rozhodnutie sa prijíma podľa jednotlivých nástrojov (t. j. podľa jednotlivých podielov). Sumy prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku sa následne neprevádzajú do výsledku hospodárenia. Účtovná jednotka však môže kumulovaný zisk alebo stratu prevádzať v rámci vlastného imania. Dividendy z takých investícií sa vykazujú vo výsledku hospodárenia v súlade s odsekom 5.7.6, ak dividenda jasne nepredstavuje spätné získanie časti nákladov na investíciu. |
| --- | --- |

B5.7.1

| B5.7.1A | Pokiaľ sa neuplatňuje odsek 41.5, v odseku 4.1.2A sa vyžaduje, aby sa finančné aktívum oceňovalo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, ak zmluvné podmienky finančného aktíva vedú k peňažným tokom, ktoré predstavujú výhradne platby istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny, a aktívum je držané v rámci obchodného modelu, ktorého zámer sa dosiahne tak inkasom zmluvných peňažných tokov, ako aj predajom finančných aktív. Pri tejto kategórii oceňovania sa informácie vykazujú vo výsledku hospodárenia, ako keby sa finančné aktívum oceňovalo v amortizovanej hodnote, zatiaľ čo finančné aktívum sa oceňuje vo výkaze o finančnej situácii reálnou hodnotou. Zisky alebo straty iné než tie, ktoré sú vykázané vo výsledku hospodárenia v súlade s odsekmi 5.7.10 až 5.7.11, sa vykazujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Keď sa vykazovanie týchto finančných aktív ukončí, kumulované zisky alebo straty predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku sa reklasifikujú do výsledku hospodárenia. V tom je premietnutý zisk alebo strata, ktoré by sa vykázali vo výsledku hospodárenia pri ukončení vykazovania, ak by sa finančné aktívum oceňovalo v amortizovanej hodnote. |
| --- | --- |

B5.7.1A

| B5.7.2 | Účtovná jednotka uplatňuje IAS 21 na finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré sú peňažnými položkami v súlade s IAS 21 a sú denominované v cudzej mene. V IAS 21 sa vyžaduje, aby sa všetky kurzové zisky a straty z peňažného majetku a peňažných záväzkov vykazovali vo výsledku hospodárenia. Výnimkou je peňažná položka, ktorá je v rámci zabezpečenia peňažných tokov určená za zabezpečovací nástroj (pozri odsek 65.11), zabezpečenie čistej investície (pozri odsek 65.13) alebo zabezpečenie reálnej hodnoty nástroja vlastného imania, pri ktorom sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 (pozri odsek 65.8). |
| --- | --- |

B5.7.2

| B5.7.2A | Na účely vykazovania kurzových ziskov a strát podľa IAS 21 sa finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A považuje za peňažnú položku. Zodpovedajúcim spôsobom sa také finančné aktívum považuje za aktívum oceňované v amortizovanej hodnote v cudzej mene. Kurzové rozdiely pri amortizovanej hodnote sa vykazujú vo výsledku hospodárenia a ostatné zmeny účtovnej hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 5.7.10. |
| --- | --- |

B5.7.2A

| B5.7.3 | V odseku 5.7.5 sa účtovnej jednotke povoľuje prijať neodvolateľné rozhodnutie, že v ostatných súčastiach komplexného výsledku bude prezentovať následné zmeny reálnej hodnoty určitých investícií do nástrojov vlastného imania. Taká investícia nie je peňažnou položkou. Zodpovedajúcim spôsobom zisk alebo strata, ktoré sa prezentujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5, zahŕňajú všetky súvisiace kurzové zložky. |
| --- | --- |

B5.7.3

| B5.7.4 | Ak je medzi nederivátovým peňažným aktívom a nederivátovým peňažným záväzkom zabezpečovací vzťah, zmeny v kurzovej zložke týchto finančných nástrojov sa prezentujú vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

B5.7.4

Záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| B5.7.5 | Keď účtovná jednotka určí finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, musí stanoviť, či by prezentácia účinkov zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku spôsobila alebo zväčšila účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia. Účtovný nesúlad by sa vytvoril alebo zväčšil, ak by prezentácia účinkov zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku spôsobila väčší nesúlad vo výsledku hospodárenia, než keby sa dané sumy prezentovali vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

B5.7.5

| B5.7.6 | Na účely takého stanovenia musí účtovná jednotka posúdiť, či očakáva, že účinky zmien úverového rizika záväzku budú kompenzované vo výsledku hospodárenia zmenou reálnej hodnoty iného finančného nástroja oceneného reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Také očakávanie sa musí zakladať na ekonomickom vzťahu medzi charakteristikami daného záväzku a charakteristikami daného iného finančného nástroja. |
| --- | --- |

B5.7.6

| B5.7.7 | Uvedené stanovenie sa robí pri prvotnom vykázaní a opätovne sa neposudzuje. Z praktických dôvodov nemusí účtovná jednotka vstúpiť do všetkých aktív a záväzkov, ktoré zapríčiňujú účtovný nesúlad, v presne rovnakom čase. Primerané omeškanie je prípustné za predpokladu, že sa očakáva výskyt prípadných zvyšných transakcií. Účtovná jednotka musí svoju metodiku na stanovenie toho, či by prezentácia účinkov zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku spôsobila alebo zväčšila účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia, uplatňovať konzistentne. Účtovná jednotka však môže použiť odlišné metodiky, ak medzi charakteristikami záväzku určeného za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia a charakteristikami iných finančných nástrojov existujú odlišné ekonomické vzťahy. V IFRS 7 sa vyžaduje, aby účtovná jednotka v poznámkach k účtovnej závierke uvádzala kvalitatívne zverejnenia o svojej metodike na dané stanovenie. |
| --- | --- |

B5.7.7

| B5.7.8 | Ak by sa taký nesúlad vytvoril alebo zväčšil, účtovná jednotka je povinná prezentovať všetky zmeny reálnej hodnoty (vrátane účinkov zmien úverového rizika záväzku) vo výsledku hospodárenia. Ak by sa taký nesúlad nevytvoril ani nezväčšil, účtovná jednotka je povinná prezentovať účinky zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku. |
| --- | --- |

B5.7.8

| B5.7.9 | Sumy prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku sa nesmú následne prevádzať do výsledku hospodárenia. Účtovná jednotka však môže kumulovaný zisk alebo stratu prevádzať v rámci vlastného imania. |
| --- | --- |

B5.7.9

| B5.7.10 | Nasledujúci príklad opisuje situáciu, keď by sa vytvoril účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia, ak by účinky zmien úverového rizika záväzku boli prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Hypotekárna banka poskytuje úvery zákazníkom a uvedené úvery financuje predajom dlhopisov so zodpovedajúcimi charakteristikami (napríklad nesplatená suma, profil splácania, splatnosť a mena) na trhu. Zmluvné podmienky úveru povoľujú zákazníkovi s hypotékou predčasne splatiť svoj úver (t. j. splniť povinnosť voči banke) kúpou zodpovedajúceho dlhopisu v reálnej hodnote na trhu a odovzdaním uvedeného dlhopisu hypotekárnej banke. Ak sa úverová kvalita dlhopisu zhorší (a tým sa reálna hodnota záväzku hypotekárnej banky zníži), v dôsledku uvedeného zmluvného práva predčasného splatenia sa takisto zníži reálna hodnota úverového aktíva hypotekárnej banky. V zmene reálnej hodnoty aktíva je premietnuté zmluvné právo zákazníka s hypotékou na predčasné splatenie hypotekárneho úveru kúpou podkladového dlhopisu v reálnej hodnote (ktorá sa v tomto príklade znížila) a odovzdaním dlhopisu hypotekárnej banke. V dôsledku toho budú účinky zmien úverového rizika záväzku (dlhopisu) kompenzované vo výsledku hospodárenia zodpovedajúcou zmenou reálnej hodnoty finančného aktíva (úveru). Ak by boli účinky zmien úverového rizika záväzku prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku, došlo by k účtovnému nesúladu vo výsledku hospodárenia. Hypotekárna banka je teda povinná prezentovať všetky zmeny reálnej hodnoty záväzku (vrátane účinkov zmien úverového rizika záväzku) vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

B5.7.10

| B5.7.11 | V príklade uvedenom v odseku B5.7.10 existuje zmluvné prepojenie medzi účinkami zmien úverového rizika záväzku a zmenami reálnej hodnoty finančného aktíva (t. j. v dôsledku zmluvného práva zákazníka s hypotékou predčasne splatiť úver kúpou dlhopisu v reálnej hodnote a odovzdaním dlhopisu hypotekárnej banke). Účtovný nesúlad sa však môže vyskytnúť aj pri neexistencii zmluvného prepojenia. |
| --- | --- |

B5.7.11

| B5.7.12 | Na účely uplatňovania požiadaviek odsekov 5.7.7 a 5.7.8 účtovný nesúlad nie je vytvorený výhradne metódou oceňovania, ktorú účtovná jednotka používa na stanovenie účinkov zmien úverového rizika záväzku. Účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia by vznikol len vtedy, keď sa očakáva, že účinky zmien úverového rizika záväzku (podľa vymedzenia v IFRS 7) budú kompenzované zmenami reálnej hodnoty iného finančného nástroja. Nesúlad, ktorý vznikne výhradne v dôsledku metódy oceňovania (t. j. pretože účtovná jednotka neizoluje zmeny úverového rizika záväzku od niektorých iných zmien v jeho reálnej hodnote), neovplyvňuje stanovenie vyžadované odsekmi 5.7.7 a 5.7.8. Účtovná jednotka napríklad nesmie izolovať zmeny úverového rizika záväzku od zmien rizika likvidity. Ak účtovná jednotka prezentuje kombinovaný účinok oboch faktorov v ostatných súčastiach komplexného výsledku, nesúlad sa môže vyskytnúť z toho dôvodu, že zmeny rizika likvidity môžu byť zahrnuté v ocenení finančných aktív účtovnej jednotky reálnou hodnotou a celková zmena reálnej hodnoty uvedených aktív je prezentovaná vo výsledku hospodárenia. Takýto nesúlad je však spôsobený nepresnosťou pri ocenení a nie kompenzačným vzťahom opísaným v odseku B5.7.6, a preto neovplyvňuje stanovenie požadované odsekmi 5.7.7 a 5.7.8. |
| --- | --- |

B5.7.12

Význam „úverového rizika“ (odseky 5.7.7 a 5.7.8)

| B5.7.13 | V IFRS 7 je úverové riziko definované ako „riziko, že jedna strana finančného nástroja spôsobí finančnú stratu inej strane nesplnením svojho záväzku“. Požiadavka odseku 5.7.7 písm. a) sa týka rizika, že emitent si pri tomto konkrétnom záväzku nesplní svoju povinnosť. Netýka sa nevyhnutne úverovej bonity emitenta. Ak účtovná jednotka napríklad vydá záväzok zabezpečený kolaterálom a záväzok, ktorý nie je zabezpečený kolaterálom, ktoré sú ináč identické, úverové riziko týchto dvoch záväzkov bude odlišné, aj keď ich vydáva tá istá účtovná jednotka. Úverové riziko zo záväzku zabezpečeného kolaterálom bude menšie než úverové riziko záväzku, ktorý nie je zabezpečený kolaterálom. Úverové riziko pri záväzku zabezpečenom kolaterálom môže byť takmer nulové. |
| --- | --- |

B5.7.13

| B5.7.14 | Na účely uplatňovania požiadavky odseku 5.7.7 písm. a) sa rozlišuje medzi úverovým rizikom a rizikom výkonnosti špecifickým pre aktívum. Riziko výkonnosti špecifické pre aktívum nesúvisí s rizikom, že účtovná jednotka nesplní určitý záväzok, ale miesto toho súvisí s rizikom, že jediné aktívum alebo skupina aktív bude mať slabú výkonnosť (alebo žiadnu). |
| --- | --- |

B5.7.14

| B5.7.15 | Ďalej sú uvedené príklady rizika výkonnosti špecifického pre aktívum:






  a) | záväzok s prvkom viazanosti na podielovú jednotku, pričom suma splatná investorom je zmluvne stanovená na základe výkonnosti stanovených aktív. Účinkom uvedeného prvku viazanosti na podielovú jednotku na reálnu hodnotu záväzku je riziko výkonnosti špecifické pre aktívum a nie úverové riziko. |
| --- | --- | --- |

B5.7.15

a)

záväzok s prvkom viazanosti na podielovú jednotku, pričom suma splatná investorom je zmluvne stanovená na základe výkonnosti stanovených aktív. Účinkom uvedeného prvku viazanosti na podielovú jednotku na reálnu hodnotu záväzku je riziko výkonnosti špecifické pre aktívum a nie úverové riziko.

| b) | záväzok vydaný štruktúrovanou účtovnou jednotkou s týmito charakteristikami. Účtovná jednotka je právne izolovaná, takže aktíva účtovnej jednotky sú vyhradené výlučne v prospech jej investorov, dokonca aj v prípade konkurzu. Účtovná jednotka nevstupuje do žiadnej inej transakcie a aktíva v účtovnej jednotke nie je možné viazať. Sumy sú splatné investorom účtovnej jednotky len vtedy, keď vyhradené aktíva vytvárajú peňažné toky. V zmenách reálnej hodnoty záväzku sú tak najmä premietnuté zmeny reálnej hodnoty aktív. Účinkom výkonnosti aktív na reálnu hodnotu záväzku je riziko výkonnosti špecifické pre aktívum a nie úverové riziko. |
| --- | --- |

b)

záväzok vydaný štruktúrovanou účtovnou jednotkou s týmito charakteristikami. Účtovná jednotka je právne izolovaná, takže aktíva účtovnej jednotky sú vyhradené výlučne v prospech jej investorov, dokonca aj v prípade konkurzu. Účtovná jednotka nevstupuje do žiadnej inej transakcie a aktíva v účtovnej jednotke nie je možné viazať. Sumy sú splatné investorom účtovnej jednotky len vtedy, keď vyhradené aktíva vytvárajú peňažné toky. V zmenách reálnej hodnoty záväzku sú tak najmä premietnuté zmeny reálnej hodnoty aktív. Účinkom výkonnosti aktív na reálnu hodnotu záväzku je riziko výkonnosti špecifické pre aktívum a nie úverové riziko.

Stanovenie účinkov zmien úverového rizika

| B5.7.16 | Na účely uplatňovania požiadavky odseku 5.7.7 písm. a) účtovná jednotka musí stanoviť výšku zmeny reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku, buď:






  a) | ako výšku zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorá nepripadá na zmeny trhových podmienok, ktoré spôsobujú vznik trhového rizika (pozri odseky B5.7.17 a B5.7.18); alebo |
| --- | --- | --- |

B5.7.16

a)

ako výšku zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorá nepripadá na zmeny trhových podmienok, ktoré spôsobujú vznik trhového rizika (pozri odseky B5.7.17 a B5.7.18); alebo

| b) | použitím alternatívnej metódy, o ktorej si účtovná jednotka myslí, že vernejšie prezentuje výšku zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá pripadá na zmeny jeho úverového rizika. |
| --- | --- |

b)

použitím alternatívnej metódy, o ktorej si účtovná jednotka myslí, že vernejšie prezentuje výšku zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá pripadá na zmeny jeho úverového rizika.

| B5.7.17 | Zmeny trhových podmienok, ktoré spôsobujú vznik trhového rizika, zahŕňajú zmeny referenčnej úrokovej sadzby, ceny iného finančného nástroja účtovnej jednotky, ceny komodity, kurzu cudzích mien alebo indexu cien či sadzieb. |
| --- | --- |

B5.7.17

| B5.7.18 | Ak jedinými významnými relevantnými zmenami trhových podmienok pri záväzku sú zmeny zistenej (referenčnej) úrokovej sadzby, sumu v odseku B5.7.16 písm. a) je možné odhadnúť takto:






  a) | Účtovná jednotka najskôr vypočíta vnútornú mieru návratnosti záväzku na začiatku obdobia pomocou reálnej hodnoty záväzku a zmluvných peňažných tokov záväzku na začiatku daného obdobia. Od tejto miery návratnosti účtovná jednotka odpočíta zistenú (referenčnú) úrokovú sadzbu na začiatku obdobia, čím dostane zložku vnútornej miery návratnosti, ktorá je špecifická pre nástroj. |
| --- | --- | --- |

B5.7.18

a)

Účtovná jednotka najskôr vypočíta vnútornú mieru návratnosti záväzku na začiatku obdobia pomocou reálnej hodnoty záväzku a zmluvných peňažných tokov záväzku na začiatku daného obdobia. Od tejto miery návratnosti účtovná jednotka odpočíta zistenú (referenčnú) úrokovú sadzbu na začiatku obdobia, čím dostane zložku vnútornej miery návratnosti, ktorá je špecifická pre nástroj.

| b) | Účtovná jednotka ďalej vypočíta súčasnú hodnotu peňažných tokov spojených so záväzkom pomocou zmluvných peňažných tokov záväzku na konci obdobia a diskontnej sadzby rovnajúcej sa súčtu i) zistenej (referenčnej) úrokovej sadzby na konci obdobia a ii) zložky vnútornej miery návratnosti, ktorá je špecifická pre nástroj, stanovenej v písmene a). |
| --- | --- |

b)

Účtovná jednotka ďalej vypočíta súčasnú hodnotu peňažných tokov spojených so záväzkom pomocou zmluvných peňažných tokov záväzku na konci obdobia a diskontnej sadzby rovnajúcej sa súčtu i) zistenej (referenčnej) úrokovej sadzby na konci obdobia a ii) zložky vnútornej miery návratnosti, ktorá je špecifická pre nástroj, stanovenej v písmene a).

| c) | Rozdiel medzi reálnou hodnotou záväzku na konci obdobia a sumou stanovenou v písm. b) predstavuje zmenu reálnej hodnoty, ktorá nepripadá na zmeny zistenej (referenčnej) úrokovej sadzby. Toto je suma, ktorá sa má prezentovať v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7 písm. a). |
| --- | --- |

c)

Rozdiel medzi reálnou hodnotou záväzku na konci obdobia a sumou stanovenou v písm. b) predstavuje zmenu reálnej hodnoty, ktorá nepripadá na zmeny zistenej (referenčnej) úrokovej sadzby. Toto je suma, ktorá sa má prezentovať v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7 písm. a).

| B5.7.19 | V príklade v odseku B5.7.18 sa predpokladá, že zmeny reálnej hodnoty, ktoré vyplývajú z iných faktorov, než sú zmeny úverového rizika nástroja alebo zmeny zistených (referenčných) úrokových sadzieb, nie sú významné. Táto metóda by nebola vhodná, ak sú zmeny reálnej hodnoty vyplývajúce z iných faktorov významné. V takých prípadoch je účtovná jednotka povinná použiť alternatívnu metódu, pomocou ktorej sa vernejšie ocenia účinky zmien úverového rizika záväzku [pozri odsek B5.7.16 písm. b)]. Napríklad, ak nástroj v uvedenom príklade obsahuje vložený derivát, zmena reálnej hodnoty vloženého derivátu sa vylučuje pri stanovení sumy, ktorá sa má prezentovať v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.7 písm. a). |
| --- | --- |

B5.7.19

| B5.7.20 | Ako pri všetkých oceneniach reálnou hodnotou musí metóda oceňovania účtovnej jednotky na stanovenie časti zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá pripadá na zmeny jeho úverového rizika, maximálne využívať príslušné zistiteľné vstupy a minimálne využívať nezistiteľné vstupy. |
| --- | --- |

B5.7.20

ÚČTOVANIE ZABEZPEČENIA (KAPITOLA 6)

Zabezpečovacie nástroje (oddiel 6.2)

Nástroje spĺňajúce kritériá

| B6.2.1 | Deriváty, ktoré sú vložené do hybridných zmlúv, ale ktoré sa neúčtujú samostatne, nemôžu byť určené za samostatné zabezpečovacie nástroje. |
| --- | --- |

B6.2.1

| B6.2.2 | Vlastné nástroje vlastného imania účtovnej jednotky nie sú finančnými aktívami ani finančnými záväzkami účtovnej jednotky, a preto ich nemožno určiť za zabezpečovacie nástroje. |
| --- | --- |

B6.2.2

| B6.2.3 | Pre zabezpečenia kurzového rizika sa zložka kurzového rizika nederivátového finančného nástroja stanoví v súlade s IAS 21. |
| --- | --- |

B6.2.3

Vypísané opcie

| B6.2.4 | Týmto štandardom sa neobmedzujú okolnosti, v rámci ktorých môže byť derivát oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia určený za zabezpečovací nástroj, s výnimkou niektorých vypísaných opcií. Vypísaná opcia nespĺňa kritéria zabezpečovacieho nástroja s výnimkou prípadu, keď je určená za kompenzáciu nakúpenej opcie vrátane tej, ktorá je vložená do iného finančného nástroja (napríklad vypísaná kúpna opcia použitá na zabezpečenie záväzku s kúpnou opciou emitenta). |
| --- | --- |

B6.2.4

Určenie zabezpečovacích nástrojov

| B6.2.5 | V prípadoch zabezpečení iných než zabezpečenia kurzového rizika platí, že keď účtovná jednotka určí nederivátové finančné aktívum alebo nederivátový finančný záväzok oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia za zabezpečovací nástroj, môže určiť tento nederivátový finančný nástroj len ako celok alebo jeho časť. |
| --- | --- |

B6.2.5

| B6.2.6 | Jediný zabezpečovací nástroj môže byť určený za zabezpečovací nástroj pre viac než jeden typ rizika za predpokladu, že existuje špecifické určenie zabezpečovacieho nástroja a rôznych rizikových pozícií za zabezpečené položky. Uvedené zabezpečené položky môžu byť v rôznych zabezpečovacích vzťahoch. |
| --- | --- |

B6.2.6

Zabezpečené položky (oddiel 6.3)

Položky spĺňajúce kritériá

| B6.3.1 | Záväzná povinnosť týkajúca sa nadobudnutia podniku v rámci podnikovej kombinácie nemôže byť zabezpečenou položkou s výnimkou kurzového rizika, pretože ostatné zabezpečované riziká sa nemôžu špecificky identifikovať ani oceniť. Pri týchto ostatných rizikách ide o všeobecné obchodné riziká. |
| --- | --- |

B6.3.1

| B6.3.2 | Investícia vykazovaná metódou vlastného imania nemôže byť zabezpečenou položkou pri zabezpečení reálnej hodnoty. Dôvodom je, že metódou vlastného imania sa vo výsledku hospodárenia vykazuje podiel investora na zisku alebo strate subjektu, do ktorého sa investuje, a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Z podobných dôvodov nemôže byť investícia do konsolidovanej dcérskej spoločnosti zabezpečenou položkou pri zabezpečení reálnej hodnoty. Dôvodom je, že v rámci konsolidácie sa vo výsledku hospodárenia vykazuje zisk alebo strata dcérskej spoločnosti a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky je odlišné, pretože ide o zabezpečenie menového rizika a nie o zabezpečenie reálnej hodnoty súvisiace so zmenou v hodnote investície. |
| --- | --- |

B6.3.2

| B6.3.3 | V odseku 6.3.4 sa účtovnej jednotke povoľuje určiť za zabezpečené položky agregované expozície, ktoré sú kombináciou expozície a derivátu. Pri určovaní takejto zabezpečenej položky účtovná jednotka posudzuje, či agregovaná expozícia kombinuje expozíciu s derivátom tak, že vytvára odlišnú agregovanú expozíciu, ktorá sa riadi ako jedna expozícia pre určité riziko (alebo riziká). V takom prípade môže účtovná jednotka určiť zabezpečenú položku na základe agregovanej expozície. Napríklad:






  a) | Účtovná jednotka môže zabezpečovať určité množstvo nákupov kávy, ku ktorým s vysokou pravdepodobnosťou dôjde v priebehu 15 mesiacov, voči cenovému riziku (založenému na amerických dolároch) pomocou futures na kávu v trvaní 15 mesiacov. Na vysoko pravdepodobné nákupy kávy v kombinácii s futures kávy sa môže na účely riadenia rizika nazerať ako na expozíciu voči kurzovému riziku v pevne stanovenej sume v amerických dolároch počas obdobia 15 mesiacov (t. j. ako každý odlev peňažných tokov v pevnej sume v amerických dolároch v priebehu 15 mesiacov). |
| --- | --- | --- |

B6.3.3

a)

Účtovná jednotka môže zabezpečovať určité množstvo nákupov kávy, ku ktorým s vysokou pravdepodobnosťou dôjde v priebehu 15 mesiacov, voči cenovému riziku (založenému na amerických dolároch) pomocou futures na kávu v trvaní 15 mesiacov. Na vysoko pravdepodobné nákupy kávy v kombinácii s futures kávy sa môže na účely riadenia rizika nazerať ako na expozíciu voči kurzovému riziku v pevne stanovenej sume v amerických dolároch počas obdobia 15 mesiacov (t. j. ako každý odlev peňažných tokov v pevnej sume v amerických dolároch v priebehu 15 mesiacov).

| b) | Účtovná jednotka môže zabezpečovať kurzové riziko pre celé obdobie 10-ročného dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou denominovaného v cudzej mene. Účtovná jednotka však potrebuje len na krátkodobé až strednodobé obdobie (povedzme dva roky) expozíciu voči pevne stanovenej sadzbe v jej funkčnej mene a na zvyšné obdobie do splatnosti expozíciu voči pohyblivej sadzbe v jej funkčnej mene. Na konci každého dvojročného intervalu (t. j. na obnoviteľnom dvojročnom základe) účtovná jednotka pevne stanoví úrokovú expozíciu na ďalšie dva roky (ak je stupeň úroku taký, že účtovná jednotka chce pevné úrokové sadzby). V takej situácii môže účtovná jednotka uzatvoriť 10-ročný krížový menovo-úrokový swap s pevnou-pohyblivou úrokovou sadzbou, ktorým sa vykoná swap dlhu v cudzej mene s pevne stanovenou sadzbou na expozíciu voči funkčnej mene s premenlivou sadzbou. To sa prekryje dvojročným úrokovým swapom, ktorým sa – na základe funkčnej meny – vykoná swap dlhu s premenlivou sadzbou na dlh s pevne stanovenou sadzbou. V skutočnosti sa na dlh v cudzej mene s pevne stanovenou sadzbou v kombinácii s 10-ročným krížovým menovo-úrokovým swapom s pevnou-pohyblivou úrokovou sadzbou nazerá na účely riadenia rizika ako na expozíciu voči funkčnej mene s premenlivou sadzbou v trvaní 10 rokov. |
| --- | --- |

b)

Účtovná jednotka môže zabezpečovať kurzové riziko pre celé obdobie 10-ročného dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou denominovaného v cudzej mene. Účtovná jednotka však potrebuje len na krátkodobé až strednodobé obdobie (povedzme dva roky) expozíciu voči pevne stanovenej sadzbe v jej funkčnej mene a na zvyšné obdobie do splatnosti expozíciu voči pohyblivej sadzbe v jej funkčnej mene. Na konci každého dvojročného intervalu (t. j. na obnoviteľnom dvojročnom základe) účtovná jednotka pevne stanoví úrokovú expozíciu na ďalšie dva roky (ak je stupeň úroku taký, že účtovná jednotka chce pevné úrokové sadzby). V takej situácii môže účtovná jednotka uzatvoriť 10-ročný krížový menovo-úrokový swap s pevnou-pohyblivou úrokovou sadzbou, ktorým sa vykoná swap dlhu v cudzej mene s pevne stanovenou sadzbou na expozíciu voči funkčnej mene s premenlivou sadzbou. To sa prekryje dvojročným úrokovým swapom, ktorým sa – na základe funkčnej meny – vykoná swap dlhu s premenlivou sadzbou na dlh s pevne stanovenou sadzbou. V skutočnosti sa na dlh v cudzej mene s pevne stanovenou sadzbou v kombinácii s 10-ročným krížovým menovo-úrokovým swapom s pevnou-pohyblivou úrokovou sadzbou nazerá na účely riadenia rizika ako na expozíciu voči funkčnej mene s premenlivou sadzbou v trvaní 10 rokov.

| B6.3.4 | Pri určovaní zabezpečenej položky na základe agregovanej expozície účtovná jednotka zohľadňuje kombinovaný účinok položiek, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, na účely posúdenia efektívnosti zabezpečenia a ocenenia neefektívnosti zabezpečenia. Položky, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, sa však naďalej účtujú samostatne. To znamená, že napríklad:






  a) | deriváty, ktoré sú časťou agregovanej expozície, sa vykazujú ako samostatné aktíva alebo záväzky ocenené reálnou hodnotou a |
| --- | --- | --- |

B6.3.4

a)

deriváty, ktoré sú časťou agregovanej expozície, sa vykazujú ako samostatné aktíva alebo záväzky ocenené reálnou hodnotou a

| b) | ak je medzi položkami, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, určený zabezpečovací vzťah, spôsob, akým je derivát zahrnutý ako časť agregovanej expozície, musí byť konzistentný s určením uvedeného derivátu za zabezpečovací nástroj na úrovni agregovanej expozície. Ak účtovná jednotka napríklad vylúči forwardový prvok derivátu z jeho určenia za zabezpečovací nástroj pre zabezpečovací vzťah medzi položkami, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, musí takisto vylúčiť forwardový prvok pri zahrnutí uvedeného derivátu ako zabezpečenej položky v rámci agregovanej expozície. Inak agregovaná expozícia musí zahŕňať derivát, a to buď ako celok alebo jeho časť. |
| --- | --- |

b)

ak je medzi položkami, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, určený zabezpečovací vzťah, spôsob, akým je derivát zahrnutý ako časť agregovanej expozície, musí byť konzistentný s určením uvedeného derivátu za zabezpečovací nástroj na úrovni agregovanej expozície. Ak účtovná jednotka napríklad vylúči forwardový prvok derivátu z jeho určenia za zabezpečovací nástroj pre zabezpečovací vzťah medzi položkami, ktoré tvoria agregovanú expozíciu, musí takisto vylúčiť forwardový prvok pri zahrnutí uvedeného derivátu ako zabezpečenej položky v rámci agregovanej expozície. Inak agregovaná expozícia musí zahŕňať derivát, a to buď ako celok alebo jeho časť.

| B6.3.5 | V odseku 6.3.6 sa uvádza, že v konsolidovanej účtovnej závierke môže kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej očakávanej vnútroskupinovej transakcie spĺňať kritériá zabezpečenej položky v zabezpečení peňažných tokov za predpokladu, že transakcia je denominovaná v inej mene, než je funkčná mena účtovnej jednotky vstupujúcej do tejto transakcie a že kurzové riziko bude mať vplyv na konsolidovaný výsledok hospodárenia. Na tento účel môže byť účtovná jednotka materskou spoločnosťou, dcérskou spoločnosťou, pridruženým podnikom, spoločným podnikom alebo pobočkou. Ak kurzové riziko očakávanej vnútroskupinovej transakcie nemá vplyv na konsolidovaný výsledok hospodárenia, potom vnútroskupinová transakcia nemôže spĺňať kritéria zabezpečenej položky. Takáto situácia zvyčajne nastane pri platbách tantiém, platbách úrokov alebo manažérskych poplatkoch medzi členmi jednej a tej istej skupiny, pokiaľ neexistuje súvisiaca externá transakcia. Ak však kurzové riziko očakávanej vnútroskupinovej transakcie bude mať vplyv na konsolidovaný výsledok hospodárenia, potom vnútroskupinová transakcia môže spĺňať kritéria zabezpečenej položky. Príkladom sú očakávané predaje alebo nákupy zásob medzi členmi jednej a tej istej skupiny, ak sa zároveň realizuje následný predaj týchto zásob externej strane mimo skupiny. Podobne aj očakávaný vnútroskupinový predaj strojov a zariadení z účtovnej jednotky v skupine, ktorá ich vyrobila, účtovnej jednotke v skupine, ktorá bude stroje a zariadenia používať pri svojej činnosti, môže mať vplyv na konsolidovaný výsledok hospodárenia. Toto by mohlo napríklad nastať preto, že stroje a zariadenia budú odpisované nakupujúcou účtovnou jednotkou a suma prvotne vykázaná pre stroje a zariadenia sa môže zmeniť, ak je očakávaná vnútroskupinová transakcia denominovaná v mene inej, než je funkčná mena nakupujúcej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

B6.3.5

| B6.3.6 | Ak zabezpečenie očakávanej vnútroskupinovej transakcie spĺňa podmienky na účtovanie zabezpečenia, akýkoľvek zisk alebo strata sa vykazujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku a aj sa odtiaľ vyraďujú v súlade s odsekom 6.5.11. Relevantným obdobím alebo obdobiami, počas ktorých kurzové riziko zabezpečenej transakcie má vplyv na výsledok hospodárenia je vtedy, keď to ovplyvní konsolidovaný výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B6.3.6

Určenie zabezpečených položiek

| B6.3.7 | Zložka ja takou zabezpečenou položkou, ktorá je menej než celá položka. Zložka preto odzrkadľuje len niektoré riziká položky, ktorej je časťou, alebo odzrkadľuje riziká len do určitej miery (napríklad pri určovaní podielu na položke). |
| --- | --- |

B6.3.7

Zložky rizika

| B6.3.8 | Aby zložka rizika mohla byť prípustná na určenie za zabezpečenú položku, musí byť samostatne identifikovateľnou zložkou finančnej alebo nefinančnej položky a zmeny peňažných tokov alebo reálnej hodnoty položky, ktoré pripadajú na zmeny uvedenej zložky rizika, musia byť spoľahlivo oceniteľné. |
| --- | --- |

B6.3.8

| B6.3.9 | Pri identifikovaní, ktoré zložky rizika spĺňajú kritériá na určenie za zabezpečenú položku, účtovná jednotka posudzuje takéto zložky rizika v rámci určitej trhovej štruktúry, na ktorú sa riziko alebo riziká vzťahujú a v ktorej sa zabezpečovacia činnosť uskutočňuje. Takéto určenie si vyžaduje zhodnotenie relevantných skutočností a okolností, ktoré sa líšia v závislosti od rizika a trhu. |
| --- | --- |

B6.3.9

| B6.3.10 | Pri určovaní zložiek rizika za zabezpečené položky účtovná jednotka zohľadňuje, či sú zložky rizika výslovne stanovené v zmluve (zmluvne stanovené zložky rizika) alebo či vyplývajú z reálnej hodnoty alebo peňažných tokov položky, ktorej sú časťou (zložky rizika nestanovené v zmluve). Zložky rizika nestanovené v zmluve sa môžu vzťahovať na položky, ktoré nie sú zmluvou (napríklad očakávané transakcie), a na zmluvy, v ktorých nie je zložka výslovne stanovená (napríklad záväzná povinnosť, ktorá namiesto vzorca na stanovovanie cien, ktorý by odkazoval na rozličné podkladové aktíva, zahŕňa iba jedinú cenu). Napríklad:






  a) | Účtovná jednotka A má dlhodobú zmluvu o dodávke zemného plynu, ktorého cena je stanovovaná pomocou zmluvne stanoveného vzorca, ktorý odkazuje na komodity a ďalšie faktory (napríklad plynový olej, vykurovací olej a iné zložky, ako sú poplatky za dopravu). Účtovná jednotka A zabezpečuje zložku plynového oleja v danej zmluve o dodávke pomocou forwardovej zmluvy na plynový olej. Keďže zložka plynového oleja je stanovená v zmluvných podmienkach zmluvy o dodávke, ide o zmluvne stanovenú zložku rizika. Preto účtovná jednotka A z dôvodu vzorca na stanovovanie cien vyvodí záver, že cenová expozícia plynového oleja je samostatne identifikovateľná. Súčasne existuje trh pre forwardové zmluvy na plynový olej. Účtovná jednotka A preto vyvodí záver, že cenová expozícia plynového oleja je spoľahlivo oceniteľná. Cenová expozícia plynového oleja je preto v zmluve o dodávke zložkou rizika, ktorá je prípustná na určenie za zabezpečenú položku. |
| --- | --- | --- |

B6.3.10

a)

Účtovná jednotka A má dlhodobú zmluvu o dodávke zemného plynu, ktorého cena je stanovovaná pomocou zmluvne stanoveného vzorca, ktorý odkazuje na komodity a ďalšie faktory (napríklad plynový olej, vykurovací olej a iné zložky, ako sú poplatky za dopravu). Účtovná jednotka A zabezpečuje zložku plynového oleja v danej zmluve o dodávke pomocou forwardovej zmluvy na plynový olej. Keďže zložka plynového oleja je stanovená v zmluvných podmienkach zmluvy o dodávke, ide o zmluvne stanovenú zložku rizika. Preto účtovná jednotka A z dôvodu vzorca na stanovovanie cien vyvodí záver, že cenová expozícia plynového oleja je samostatne identifikovateľná. Súčasne existuje trh pre forwardové zmluvy na plynový olej. Účtovná jednotka A preto vyvodí záver, že cenová expozícia plynového oleja je spoľahlivo oceniteľná. Cenová expozícia plynového oleja je preto v zmluve o dodávke zložkou rizika, ktorá je prípustná na určenie za zabezpečenú položku.

| b) | Účtovná jednotka B zabezpečuje svoje budúce nákupy kávy na základe svojej prognózy produkcie. Zabezpečenie pre časť očakávaného objemu nákupu začne až 15 mesiacov pred dodávkou. Účtovná jednotka B v priebehu času zvýši zabezpečený objem (s blížiacim sa dátumom dodávky). Účtovná jednotka B použije na riadenie svojho cenového rizika kávy dva odlišné typy zmlúv:






  i) | futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze, a |
| --- | --- | --- |

b)

Účtovná jednotka B zabezpečuje svoje budúce nákupy kávy na základe svojej prognózy produkcie. Zabezpečenie pre časť očakávaného objemu nákupu začne až 15 mesiacov pred dodávkou. Účtovná jednotka B v priebehu času zvýši zabezpečený objem (s blížiacim sa dátumom dodávky). Účtovná jednotka B použije na riadenie svojho cenového rizika kávy dva odlišné typy zmlúv:

i)

futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze, a

| ii) | zmluvy o dodávke kávy Arabica z Kolumbie dodávanej na konkrétne miesto výroby. V týchto zmluvách sa cena za tonu kávy stanovuje na základe ceny futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze, plus pevný cenový rozdiel plus variabilný poplatok za logistické služby pomocou vzorca na stanovovanie ceny. Zmluva o dodávke kávy je vykonávateľská zmluva, v súlade s ktorou účtovná jednotka B prevezme skutočnú dodávku kávy. |
| --- | --- |

ii)

zmluvy o dodávke kávy Arabica z Kolumbie dodávanej na konkrétne miesto výroby. V týchto zmluvách sa cena za tonu kávy stanovuje na základe ceny futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze, plus pevný cenový rozdiel plus variabilný poplatok za logistické služby pomocou vzorca na stanovovanie ceny. Zmluva o dodávke kávy je vykonávateľská zmluva, v súlade s ktorou účtovná jednotka B prevezme skutočnú dodávku kávy.

Pri dodávkach, ktoré sa vzťahujú na súčasný zber, môže účtovná jednotka B prostredníctvom uzatvorenia zmlúv o dodávke kávy pevne stanoviť cenový rozdiel medzi skutočnou kvalitou kúpenej kávy (káva Arabica z Kolumbie) a referenčnou kvalitou, ktorá tvorí podklad futures, s ktorými sa obchoduje na burze. Pri dodávkach, ktoré sa vzťahujú na nasledujúci zber, však zmluvy o dodávke kávy ešte nie sú k dispozícii, a cenový rozdiel sa tak nedá pevne stanoviť. Účtovná jednotka B použije futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze, na zabezpečenie zložky referenčnej kvality svojho cenového rizika kávy pre dodávky, ktoré sa vzťahujú na súčasný zber, ako aj na nasledujúci zber. Účtovná jednotka B stanoví, že má expozíciu voči trom rôznym rizikám: cenové riziko kávy s ohľadom na referenčnú kvalitu, cenové riziko kávy s ohľadom na rozdiel (rozpätie) medzi cenou kávy v referenčnej kvalite a konkrétnou kávou Arabica z Kolumbie, ktorú v skutočnosti dostane, a variabilné logistické náklady. Pokiaľ ide o dodávky týkajúce sa súčasného zberu, keď účtovná jednotka B uzatvorí zmluvu o dodávke kávy, cenové riziko kávy s ohľadom na referenčnú kvalitu je zmluvne stanovená zložka rizika, pretože vzorec na stanovovanie cien zahŕňa indexáciu o cenu futures na kávu, s ktorými sa obchoduje na burze. Účtovná jednotka B vyvodí záver, že táto zložka rizika je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná. Pre dodávky vzťahujúce sa na nasledujúci zber účtovná jednotka B ešte neuzatvorila žiadne zmluvy o dodávke kávy (t. j. tieto dodávky sú očakávanými transakciami). Cenové riziko kávy s ohľadom na referenčnú kvalitu je preto zložkou rizika nestanovenou v zmluve. V analýze účtovnej jednotky B týkajúcej sa štruktúry trhu je zohľadnené, ako sa stanovuje cena možných dodávok konkrétnej kávy, ktoré dostane. Na základe tejto analýzy štruktúry trhu tak účtovná jednotka B vyvodí záver, že očakávané transakcie takisto zahŕňajú cenové riziko kávy s ohľadom na referenčnú kvalitu ako zložku rizika, ktorá je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná, aj keď nie je zmluvne stanovená. Účtovná jednotka B tak môže určiť zabezpečovacie vzťahy na základe zložky rizika (pre cenové riziko kávy s ohľadom na referenčnú kvalitu) pre zmluvy o dodávke kávy, ako aj pre očakávané transakcie.

| c) | Účtovná jednotka C zabezpečuje časť svojich budúcich nákupov paliva pre tryskové motory na základe svojej prognózy spotreby až 24 mesiacov pred dodávkou a v priebehu času bude zabezpečovaný objem zvyšovať. Účtovná jednotka C zabezpečí túto expozíciu pomocou rôznych typov zmlúv v závislosti od časového obdobia zabezpečenia, čo má vplyv na trhovú likviditu derivátov. Pri dlhších časových obdobiach (12 – 24 mesiacov) použije účtovná jednotka C zmluvy o rope, pretože len tieto majú dostatočnú trhovú likviditu. Pri časových obdobiach v trvaní 6 – 12 mesiacov použije účtovná jednotka C deriváty na plynový olej, pretože sú dostatočne likvidné. Pri časových obdobiach do šiestich mesiacov použije účtovná jednotka C zmluvy o palive pre tryskové motory. Analýza účtovnej jednotky C týkajúca sa štruktúry trhu pri rope a ropných produktoch a jej zhodnotenie relevantných skutočností a okolností sú takéto:






  i) | Účtovná jednotka C pôsobí v zemepisnej oblasti, v ktorej je referenčnou ropou ropa typu Brent. Ropa je referenčnou surovinou, ktorá ako hlavná vstupná látka ovplyvňuje cenu rôznych rafinovaných ropných produktov. Plynový olej je referenčnou hodnotou pre rafinované ropné produkty, ktorá sa používa ako cenová referencia pre destiláty ropy vo všeobecnosti. To je premietnuté aj v typoch derivátových finančných nástrojoch pri trhoch s ropou a rafinovanými ropnými produktmi v prostredí, v ktorom účtovná jednotka C pôsobí, ako sú:






  — | futures na referenčnú ropu, ktorý platí pre ropu typu Brent; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Účtovná jednotka C zabezpečuje časť svojich budúcich nákupov paliva pre tryskové motory na základe svojej prognózy spotreby až 24 mesiacov pred dodávkou a v priebehu času bude zabezpečovaný objem zvyšovať. Účtovná jednotka C zabezpečí túto expozíciu pomocou rôznych typov zmlúv v závislosti od časového obdobia zabezpečenia, čo má vplyv na trhovú likviditu derivátov. Pri dlhších časových obdobiach (12 – 24 mesiacov) použije účtovná jednotka C zmluvy o rope, pretože len tieto majú dostatočnú trhovú likviditu. Pri časových obdobiach v trvaní 6 – 12 mesiacov použije účtovná jednotka C deriváty na plynový olej, pretože sú dostatočne likvidné. Pri časových obdobiach do šiestich mesiacov použije účtovná jednotka C zmluvy o palive pre tryskové motory. Analýza účtovnej jednotky C týkajúca sa štruktúry trhu pri rope a ropných produktoch a jej zhodnotenie relevantných skutočností a okolností sú takéto:

i)

Účtovná jednotka C pôsobí v zemepisnej oblasti, v ktorej je referenčnou ropou ropa typu Brent. Ropa je referenčnou surovinou, ktorá ako hlavná vstupná látka ovplyvňuje cenu rôznych rafinovaných ropných produktov. Plynový olej je referenčnou hodnotou pre rafinované ropné produkty, ktorá sa používa ako cenová referencia pre destiláty ropy vo všeobecnosti. To je premietnuté aj v typoch derivátových finančných nástrojoch pri trhoch s ropou a rafinovanými ropnými produktmi v prostredí, v ktorom účtovná jednotka C pôsobí, ako sú:

—

futures na referenčnú ropu, ktorý platí pre ropu typu Brent;

| — | futures na referenčný plynový olej, ktorý sa používa ako cenová referencia pre destiláty – napríklad deriváty na rozpätie paliva pre tryskové motory pokrývajú cenový rozdiel medzi palivom pre tryskové motory a uvedeným referenčným plynovým olejom; a |
| --- | --- |

—

futures na referenčný plynový olej, ktorý sa používa ako cenová referencia pre destiláty – napríklad deriváty na rozpätie paliva pre tryskové motory pokrývajú cenový rozdiel medzi palivom pre tryskové motory a uvedeným referenčným plynovým olejom; a

| — | derivát „crack spread“ na referenčný plynový olej (t. j. derivát na cenový rozdiel medzi ropou a plynovým olejom – rafinérske rozpätie), ktorý je indexovaný o ropu typu Brent; |
| --- | --- |

—

derivát „crack spread“ na referenčný plynový olej (t. j. derivát na cenový rozdiel medzi ropou a plynovým olejom – rafinérske rozpätie), ktorý je indexovaný o ropu typu Brent;

| ii) | stanovovanie cien rafinovaných ropných produktov nezávisí od toho, či určitú ropu spracúva určitá rafinéria, pretože uvedené rafinované ropné produkty (ako je plynový olej alebo palivo pre tryskové motory) sú štandardizovanými produktmi. |
| --- | --- |

ii)

stanovovanie cien rafinovaných ropných produktov nezávisí od toho, či určitú ropu spracúva určitá rafinéria, pretože uvedené rafinované ropné produkty (ako je plynový olej alebo palivo pre tryskové motory) sú štandardizovanými produktmi.

Účtovná jednotka C preto vyvodí záver, že cenové riziko svojich nákupov paliva pre tryskové motory zahŕňa zložku cenového rizika ropy na základe ropy typu Brent a zložku cenového rizika plynového oleja, aj keď ropa ani plynový olej nie sú stanovené v žiadnej zmluvnej dohode. Účtovná jednotka C vyvodí záver, že tieto dve zložky rizika sú samostatne identifikovateľné a spoľahlivo oceniteľné, aj keď nie sú zmluvne stanovené. Účtovná jednotka preto môže určiť zabezpečovacie vzťahy pre očakávané nákupy paliva pre tryskové motory na základe zložiek rizika (pre ropu alebo plynový olej). Táto analýza znamená aj to, že ak účtovná jednotka C použila napríklad deriváty na ropu na základe ropy West Texas Intermediate (WTI), zmeny cenového rozdielu medzi ropou typu Brent a ropou WTI by viedli k neefektívnosti zabezpečenia.

| d) | Účtovná jednotka D drží dlhový nástroj s pevne stanovenou sadzbou. Tento nástroj je emitovaný v prostredí s trhom, na ktorom sa veľký počet podobných dlhových nástrojov porovnáva podľa ich rozpätí s referenčnou sadzbou (napríklad LIBOR), pričom nástroje s premenlivou sadzbou v uvedenom prostredí sú zvyčajne indexované o uvedenú referenčnú sadzbu. Úrokové swapy sa často používajú na riadenie úrokového rizika na základe uvedenej referenčnej sadzby bez ohľadu na rozpätie dlhových nástrojov oproti uvedenej referenčnej sadzbe. Cena dlhových nástrojov s pevne stanovenou sadzbou sa líši priamo v reakcii na zmeny referenčnej sadzby, akonáhle vzniknú. Účtovná jednotka D vyvodí záver, že referenčná sadzba je zložka, ktorú možno samostatne identifikovať a spoľahlivo oceniť. Účtovná jednotka D preto môže určiť zabezpečovacie vzťahy pre dlhové nástroje s pevne stanovenou sadzbou na základe zložky rizika pre riziko referenčnej úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

d)

Účtovná jednotka D drží dlhový nástroj s pevne stanovenou sadzbou. Tento nástroj je emitovaný v prostredí s trhom, na ktorom sa veľký počet podobných dlhových nástrojov porovnáva podľa ich rozpätí s referenčnou sadzbou (napríklad LIBOR), pričom nástroje s premenlivou sadzbou v uvedenom prostredí sú zvyčajne indexované o uvedenú referenčnú sadzbu. Úrokové swapy sa často používajú na riadenie úrokového rizika na základe uvedenej referenčnej sadzby bez ohľadu na rozpätie dlhových nástrojov oproti uvedenej referenčnej sadzbe. Cena dlhových nástrojov s pevne stanovenou sadzbou sa líši priamo v reakcii na zmeny referenčnej sadzby, akonáhle vzniknú. Účtovná jednotka D vyvodí záver, že referenčná sadzba je zložka, ktorú možno samostatne identifikovať a spoľahlivo oceniť. Účtovná jednotka D preto môže určiť zabezpečovacie vzťahy pre dlhové nástroje s pevne stanovenou sadzbou na základe zložky rizika pre riziko referenčnej úrokovej sadzby.

| B6.3.11 | Keď sa zložka rizika určí za zabezpečenú položku, požiadavky účtovania zabezpečenia sa uplatňujú na uvedenú zložku rizika rovnako, ako sa uplatňujú na iné zabezpečené položky, ktoré nie sú zložkami rizika. Napríklad sa uplatňujú kvalifikačné kritériá vrátane toho, že zabezpečovací vzťah musí spĺňať požiadavky efektívnosti zabezpečenia a každá neefektívnosť zabezpečenia sa musí oceniť a vykázať. |
| --- | --- |

B6.3.11

| B6.3.12 | Účtovná jednotka môže takisto určiť len zmeny peňažných tokov alebo reálnej hodnoty zabezpečenej položky nad alebo pod špecifikovanou cenou alebo inou premennou („jednostranné riziko“). Vnútorná hodnota nakúpenej opcie v pozícii zabezpečovacieho nástroja (za predpokladu, že má rovnaké základné podmienky ako určené riziko), ale nie jej časová hodnota, predstavuje jednostranné riziko v zabezpečenej položke. Účtovná jednotka môže napríklad určiť premenlivosť budúcich výsledkov peňažných tokov, ktoré vyplývajú z nárastu ceny očakávaného nákupu komodity. V takejto situácii účtovná jednotka určuje len straty peňažných tokov, ktoré sú výsledkom rastu ceny nad špecifikovanú úroveň. Zabezpečené riziko nezahŕňa časovú hodnotu nakúpenej opcie, pretože časová hodnota nepredstavuje zložku očakávanej transakcie, ktorá má vplyv na výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

B6.3.12

| B6.3.13 | Existuje vyvrátiteľná domnienka, že pokiaľ sa riziko inflácie zmluvne nestanoví, nie je samostatne identifikovateľné a spoľahlivo oceniteľné, a preto nemôže byť určené za zložku rizika finančného nástroja. V obmedzenom počte prípadov je však možné identifikovať zložku rizika pre riziko inflácie, ktoré je samostatne identifikovateľné a spoľahlivo oceniteľné, z dôvodu osobitných okolností inflačného prostredia a príslušného dlhového trhu. |
| --- | --- |

B6.3.13

| B6.3.14 | Účtovná jednotka emituje napríklad dlhový nástroj v prostredí, v ktorom dlhopisy viazané na infláciu majú štruktúru objemu a splatnosti, ktorá má za následok dostatočne likvidný trh, ktorý umožňuje vytvorenie štruktúry splatnosti s reálnymi úrokovými sadzbami s nulovým kupónom. To znamená, že inflácia je pre príslušnú menu relevantným faktorom, ktorý dlhové trhy samostatne zohľadňujú. Za takých okolností by sa zložka rizika inflácie mohla určiť diskontovaním peňažných tokov zabezpečeného dlhového nástroja pomocou štruktúry splatnosti s reálnymi úrokovými sadzbami s nulovým kupónom [t. j. podobným spôsobom, ako sa môže stanoviť zložka bezrizikovej (nominálnej) úrokovej sadzby]. Naproti tomu v mnohých prípadoch zložka rizika inflácie nie je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná. Napríklad, účtovná jednotka emituje len dlhové nástroje s nominálnou úrokovou sadzbou v prostredí s trhom pre dlhopisy viazané na infláciu, ktorý nie je dostatočne likvidný, aby umožnil vytvorenie štruktúry splatnosti s reálnymi úrokovými sadzbami s nulovým kupónom. V tomto prípade účtovná jednotka nemôže na základe analýzy štruktúry trhu a skutočností a okolností vyvodiť záver, že inflácia je relevantným faktorom, ktorý dlhové trhy zohľadňujú samostatne. Účtovná jednotka preto nemôže vyvrátiť vyvrátiteľnú domnienku, že riziko inflácie, ktoré nie je zmluvne stanovené, nie je samostatne identifikovateľné a spoľahlivo oceniteľné. Zložka rizika inflácie by preto nebola prípustná na určenie za zabezpečenú položku. To platí bez ohľadu na akýkoľvek nástroj na zabezpečenie inflácie, ktorý účtovná jednotka v skutočnosti uzatvorila. Účtovná jednotka predovšetkým nemôže jednoducho implicitne použiť podmienky skutočného nástroja na zabezpečenie inflácie tak, že jeho podmienky premietne na dlhový nástroj s nominálnou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- |

B6.3.14

| B6.3.15 | Zmluvne stanovená zložka rizika inflácie peňažných tokov vykázaného dlhopisu viazaného na infláciu (za predpokladu, že sa nepožaduje účtovať vložený derivát samostatne) je samostatne identifikovateľná a spoľahlivo oceniteľná, pokiaľ ostatné peňažné toky nástroja nie sú ovplyvnené zložkou rizika inflácie. |
| --- | --- |

B6.3.15

Zložky nominálnej hodnoty

| B6.3.16 | Sú dva typy zložiek nominálnej hodnoty, ktoré možno určiť za zabezpečenú položku v zabezpečovacom vzťahu: zložka, ktorá je časťou celkovej položky, alebo vrstvová zložka. Na základe typu zložky sa zmení účtovný výsledok. Účtovná jednotka musí určiť zložku na účely účtovania konzistentne s jej cieľom riadenia rizík. |
| --- | --- |

B6.3.16

| B6.3.17 | Príkladom zložky, ktorá tvorí určitú časť, je 50 percent zmluvných peňažných tokov úveru. |
| --- | --- |

B6.3.17

| B6.3.18 | Vrstvovú zložku možno určiť vychádzajúc z vymedzenej, ale otvorenej populácie alebo zo stanovenej nominálnej hodnoty. Medzi príklady patrí:






  a) | časť objemu peňažnej transakcie, napríklad ďalšie peňažné toky vo výške 10 FC z predajov denominovaných v cudzej mene po prvých 20 FC v marci 201X (4); |
| --- | --- | --- |

B6.3.18

a)

časť objemu peňažnej transakcie, napríklad ďalšie peňažné toky vo výške 10 FC z predajov denominovaných v cudzej mene po prvých 20 FC v marci 201X (4);

| b) | časť fyzického objemu, napríklad spodná vrstva, v objeme 5 miliónov kubických metrov zemného plynu uskladneného v lokalite XYZ; |
| --- | --- |

b)

časť fyzického objemu, napríklad spodná vrstva, v objeme 5 miliónov kubických metrov zemného plynu uskladneného v lokalite XYZ;

| c) | časť fyzického objemu alebo iného objemu transakcie, napríklad prvých 100 barelov ropy nakúpenej v júni 201X alebo prvých 100 MWh elektrickej energie predanej v júni 201x; alebo |
| --- | --- |

c)

časť fyzického objemu alebo iného objemu transakcie, napríklad prvých 100 barelov ropy nakúpenej v júni 201X alebo prvých 100 MWh elektrickej energie predanej v júni 201x; alebo

| d) | vrstva z nominálnej hodnoty zabezpečenej položky, napríklad posledných 80 miliónov CU záväznej povinnosti vo výške 100 miliónov CU, spodná vrstva vo výške 20 miliónov CU dlhopisu s pevne stanovenou sadzbou vo výške 100 miliónov CU alebo horná vrstva vo výške 30 miliónov CU z celkovej hodnoty 100 miliónov CU dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou, ktorá môže byť predčasne splatená v reálnej hodnote (stanovená nominálna hodnota je 100 miliónov CU). |
| --- | --- |

d)

vrstva z nominálnej hodnoty zabezpečenej položky, napríklad posledných 80 miliónov CU záväznej povinnosti vo výške 100 miliónov CU, spodná vrstva vo výške 20 miliónov CU dlhopisu s pevne stanovenou sadzbou vo výške 100 miliónov CU alebo horná vrstva vo výške 30 miliónov CU z celkovej hodnoty 100 miliónov CU dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou, ktorá môže byť predčasne splatená v reálnej hodnote (stanovená nominálna hodnota je 100 miliónov CU).

| B6.3.19 | Ak je vrstvová zložka určená v rámci zabezpečenia reálnej hodnoty, účtovná jednotka ju stanoví zo stanovenej nominálnej hodnoty. S cieľom splniť požiadavky na splnenie podmienok zabezpečení reálnej hodnoty účtovná jednotka musí opätovne oceniť zabezpečenú položku pri zmenách reálnej hodnoty (t. j. opätovne oceniť položku pri zmenách reálnej hodnoty, ktoré pripadajú na zabezpečované riziko). Úprava zabezpečenia reálnej hodnoty sa musí vykázať vo výsledku hospodárenia najneskôr pri ukončení vykazovania položky. Následne je potrebné sledovať položku, na ktorú sa úprava zabezpečenia reálnej hodnoty vzťahuje. Pri vrstvovej zložke v rámci zabezpečenia reálnej hodnoty je účtovná jednotka povinná sledovať nominálnu hodnotu, z ktorej je stanovená. Napríklad, v odseku B6.3.18 písm. d) musí byť celková stanovená nominálna hodnota vo výške 100 miliónov CU sledovaná s cieľom sledovať spodnú vrstvu vo výške 20 miliónov EUR alebo hornú vrstvu vo výške 30 miliónov EUR. |
| --- | --- |

B6.3.19

| B6.3.20 | Vrstvová zložka, ktorá zahŕňa opciu na predčasné splatenie, nie je prípustná na určenie za zabezpečenú položku v rámci zabezpečenia reálnej hodnoty, ak reálna hodnota opcie na predčasné splatenie je ovplyvnená zmenami v zabezpečovanom riziku, pokiaľ určená vrstva nezahŕňa účinok súvisiacej opcie na predčasné splatenie pri stanovovaní zmeny reálnej hodnoty zabezpečenej položky. |
| --- | --- |

B6.3.20

Vzťah medzi zložkami a celkovými peňažnými tokmi položky

| B6.3.21 | Ak je zložka peňažných tokov finančnej alebo nefinančnej položky určená za zabezpečenú položku, táto zložka musí byť nižšia alebo sa rovnať celkovým peňažným tokom celej položky. Všetky peňažné toky celej položky sa však môžu určiť za zabezpečenú položku a zabezpečiť len voči určitému riziku (napríklad len voči zmenám, ktoré pripadajú na zmeny sadzby LIBOR alebo ceny referenčnej komodity). |
| --- | --- |

B6.3.21

| B6.3.22 | Napríklad v prípade finančného záväzku, ktorého efektívna úroková miera je pod sadzbou LIBOR, nemôže účtovná jednotka určiť:






  a) | zložku záväzku pripadajúcu na úrok podľa sadzby LIBOR (plus istina v prípade zabezpečenia reálnej hodnoty) a |
| --- | --- | --- |

B6.3.22

a)

zložku záväzku pripadajúcu na úrok podľa sadzby LIBOR (plus istina v prípade zabezpečenia reálnej hodnoty) a

| b) | zápornú zvyškovú zložku. |
| --- | --- |

b)

zápornú zvyškovú zložku.

| B6.3.23 | V prípade finančného záväzku s pevne stanovenou sadzbou, ktorého efektívna úroková miera je (napríklad) 100 bázických bodov pod sadzbou LIBOR, však účtovná jednotka môže určiť za zabezpečenú položku zmenu hodnoty uvedeného celého záväzku (t. j. istina plus úrok podľa sadzby LIBOR mínus 100 bázických bodov), ktorá pripadá na zmeny sadzby LIBOR. Ak je finančný nástroj s pevne stanovenou sadzbou zabezpečený po uplynutí určitého času od svojho vzniku a medzičasom došlo k zmene úrokových sadzieb, môže účtovná jednotka určiť zložku rizika zodpovedajúcu referenčnej sadzbe, ktorá je vyššia než zmluvná sadzba zaplatená pri položke. Účtovná jednotka tak môže urobiť za predpokladu, že referenčná sadzba je nižšia než efektívna úroková miera vypočítaná na základe predpokladu, že účtovná jednotka nakúpila nástroj v deň prvého určenia zabezpečenej položky. Predpokladajme napríklad, že účtovná jednotka emituje finančné aktívum s pevne stanovenou sadzbou v hodnote 100 CU, ktoré má efektívnu úrokovú mieru 6 percent v čase, keď sa sadzba LIBOR nachádza na úrovni 4 percentá. Účtovná jednotka začne zabezpečovať uvedené aktívum neskôr, keď sa sadzba LIBOR zvýši na 8 percent a reálna hodnota aktíva sa zníži na 90 CU. Účtovná jednotka vypočíta, že ak by nakúpila aktívum v deň, keď prvýkrát určí súvisiace riziko úrokovej sadzby LIBOR za zabezpečenú položku, efektívny výnos z aktíva na základe jeho vtedajšej reálnej hodnoty 90 CU by predstavoval 9,5 percenta. Keďže sadzba LIBOR je nižšia než tento efektívny výnos, účtovná jednotka môže určiť zložku sadzby LIBOR vo výške 8 percent, ktorá pozostáva čiastočne zo zmluvných úrokových peňažných tokov a čiastočne z rozdielu medzi súčasnou reálnou hodnotou (t. j. 90 CU) a sumou splatnou k dátumu splatnosti (t. j. 100 CU). |
| --- | --- |

B6.3.23

| B6.3.24 | Ak sa na finančný záväzok s premenlivou sadzbou viaže úrok (napríklad) vo výške trojmesačnej sadzby LIBOR mínus 20 bázických bodov (so spodnou hodnotou na úrovni nula bázických bodov), účtovná jednotka môže určiť za zabezpečenú položku zmenu peňažných tokov celého uvedeného záväzku (t. j. trojmesačná sadzba LIBOR mínus 20 bázických bodov – vrátane spodnej hodnoty), ktorá pripadá na zmeny sadzby LIBOR. Preto pokiaľ trojmesačná forwardová krivka LIBOR pre zostávajúcu životnosť uvedeného záväzku neklesne pod 20 bázických bodov, zabezpečená položka má rovnakú premenlivosť peňažných tokov ako záväzok so sadzbou na úrovni trojmesačnej sadzby LIBOR s nulovým alebo kladným rozpätím. Ak však trojmesačná forwardová krivka LIBOR pre zostávajúcu životnosť uvedeného záväzku (alebo jeho časti) klesne pod 20 bázických bodov, zabezpečená položka má nižšiu premenlivosť peňažných tokov než záväzok s úrokom podľa trojmesačnej sadzby LIBOR s nulovým alebo kladným rozpätím. |
| --- | --- |

B6.3.24

| B6.3.25 | Podobným príkladom nefinančnej položky je konkrétny druh ropy z konkrétneho ropného poľa, ktorej cena sa odvíja od príslušnej referenčnej ropy. Ak účtovná jednotka predá uvedenú ropu v rámci zmluvy použitím vzorca na stanovovanie cien, v ktorom sa cena za barel stanovuje na úrovni ceny referenčnej ropy mínus 10 CU so spodnou hodnotou na úrovni 15 CU, účtovná jednotka môže určiť za zabezpečenú položku celú premenlivosť peňažných tokov v rámci zmluvy o predaji, ktorá pripadá na zmenu ceny referenčnej ropy. Účtovná jednotka však nemôže určiť zložku, ktorá zodpovedá celkovej zmene ceny referenčnej ropy. Preto pokiaľ forwardová cena (pre každú dodávku) neklesne pod 25 CU, zabezpečená položka má rovnakú premenlivosť peňažných tokov ako predaj ropy na úrovni ceny referenčnej ropy (alebo s kladným rozpätím). Ak však forwardová cena pre akúkoľvek dodávku klesne pod 25 CU, zabezpečená položka má nižšiu premenlivosť peňažných tokov než predaj ropy na úrovni ceny referenčnej ropy (alebo s kladným rozpätím). |
| --- | --- |

B6.3.25

Kvalifikačné kritériá pre účtovanie zabezpečenia (oddiel 6.4)

Efektívnosť zabezpečenia

| B6.4.1 | Efektívnosť zabezpečenia je rozsah, do akého zmeny reálnej hodnoty alebo peňažných tokov zabezpečovacieho nástroja kompenzujú zmeny reálnej hodnoty alebo peňažných tokov zabezpečenej položky (napríklad keď je zabezpečená položka zložkou rizika, relevantná zmena reálnej hodnoty alebo peňažných tokov položky je tá, ktorá pripadá na zabezpečované riziko). Neefektívnosť zabezpečenia je rozsah, do akého sú zmeny reálnej hodnoty alebo peňažných tokov zabezpečovacieho nástroja vyššie alebo nižšie než tie pri zabezpečenej položke. |
| --- | --- |

B6.4.1

| B6.4.2 | Pri určovaní zabezpečovacieho vzťahu a na priebežnom základe musí účtovná jednotka analyzovať príčiny neefektívnosti zabezpečenia, ktoré pravdepodobne ovplyvnia zabezpečovací vzťah počas jeho trvania. Táto analýza (vrátane všetkých aktualizácií v súlade s odsekom B6.5.21 vyplývajúcich z opätovného vyváženia zabezpečovacieho vzťahu) slúži ako základ pre posúdenie splnenia požiadaviek efektívnosti zabezpečenia vykonaného účtovnou jednotkou. |
| --- | --- |

B6.4.2

| B6.4.3 | V záujme vylúčenia pochybností sa účinky nahradenia pôvodnej protistrany zúčtovacou protistranou a vykonania súvisiacich zmien opísaných v odseku 6.5.6 premietnu do ocenenia zabezpečovacieho nástroja, a tým aj do posúdenia efektívnosti zabezpečenia a ocenenia efektívnosti zabezpečenia. |
| --- | --- |

B6.4.3

Ekonomický vzťah medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom

| B6.4.4 | Požiadavka existencie ekonomického vzťahu znamená, že zabezpečovací nástroj a zabezpečená položka majú hodnoty, ktoré sa všeobecne pohybujú opačným smerom z dôvodu rovnakého rizika, ktoré je zabezpečovaným rizikom. Musí sa preto očakávať, že hodnota zabezpečovacieho nástroja a hodnota zabezpečenej položky sa budú systematicky meniť v reakcii na pohyby buď rovnakého podkladového aktíva alebo rovnakých podkladových aktív, ktoré ekonomicky súvisia takým spôsobom, že reagujú podobne na riziko, ktoré sa zabezpečuje (napríklad ropa typu Brent a ropa WTI). |
| --- | --- |

B6.4.4

| B6.4.5 | Ak podkladové aktíva nie sú rovnaké, avšak ekonomicky súvisia, môžu nastať situácie, keď sa hodnoty zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky pohybujú rovnakým smerom, napríklad z toho dôvodu, že cenový rozdiel medzi dvomi súvisiacimi podkladovými aktívami sa zmení, zatiaľ čo samotné podkladové aktíva sa výrazne nepohybujú. Táto situácia je stále konzistentná s ekonomickým vzťahom medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou, ak sa stále očakáva, že hodnoty zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky sa budú pri pohybe podkladových aktív typicky pohybovať opačným smerom. |
| --- | --- |

B6.4.5

| B6.4.6 | Posúdenie toho, či existuje ekonomický vzťah, zahŕňa analýzu možného správania zabezpečovacieho vzťahu počas jeho trvania na zistenie toho, či možno očakávať splnenie cieľa riadenia rizík. Samotná existencia štatistickej korelácie medzi dvomi premennými nepodporuje platný záver, že ekonomický vzťah existuje. |
| --- | --- |

B6.4.6

Účinok úverového rizika

| B6.4.7 | Keďže model účtovania zabezpečenia je založený na všeobecnom poňatí kompenzácie medzi ziskami a stratami pri zabezpečovacom nástroji a zabezpečenej položke, efektívnosť zabezpečenia je stanovená nielen ekonomickým vzťahom medzi uvedenými položkami (t. j. zmenami v ich podkladových aktívach), ale aj účinkom úverového rizika na hodnotu zabezpečovacieho nástroja, ako aj zabezpečenej položky. Účinok úverového rizika znamená, že ak aj medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou existuje ekonomický vzťah, úroveň kompenzácie môže byť nevypočítateľná. To môže vyplývať zo zmeny úverového rizika buď zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky, ktorá má taký rozsah, že úverové riziko prevláda nad zmenami hodnôt, ktoré vyplývajú z ekonomického vzťahu (t. j. účinok zmien v podkladových aktívach). Úroveň rozsahu, ktorá spôsobuje vznik prevládania, je taká, ktorá by mala za následok stratu (alebo zisk) z úverového rizika narúšajúceho účinok zmien v podkladových aktívach na hodnotu zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky, aj keby tieto zmeny boli významné. Naproti tomu, ak počas určitého obdobia dôjde k malej zmene v podkladových aktívach, skutočnosť, že aj malé zmeny v hodnote zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky súvisiace s úverovým rizikom môžu ovplyvniť hodnotu viac než podkladové aktíva, nevytvára prevládanie. |
| --- | --- |

B6.4.7

| B6.4.8 | Príkladom úverového rizika prevládajúceho nad zabezpečovacím vzťahom je, keď účtovná jednotka zabezpečuje expozíciu voči riziku ceny komodity pomocou derivátu nezabezpečeného kolaterálom. Ak sa protistrane uvedeného derivátu závažne zhorší jej úverová bonita, účinok zmien v úverovej bonite protistrany môže prevážiť nad účinkom zmien ceny komodity na reálnu hodnotu zabezpečovacieho nástroja, zatiaľ čo zmeny v hodnote zabezpečenej položky závisia v prevažnej miere od zmien ceny komodity. |
| --- | --- |

B6.4.8

Zabezpečovací pomer

| B6.4.9 | V súlade s požiadavkami efektívnosti zabezpečenia musí byť zabezpečovací pomer zabezpečovacieho vzťahu rovnaký ako ten, ktorý vyplýva z množstva zabezpečenej položky, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti zabezpečuje, a z množstva zabezpečovacieho nástroja, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti použije na zabezpečenie uvedeného množstva zabezpečenej položky. Preto ak účtovná jednotka zabezpečuje menej než 100 percent expozície pri položke, napríklad 85 percent, musí určiť zabezpečovací vzťah pomocou zabezpečovacieho pomeru, ktorý je rovnaký ako ten, ktorý vyplýva z 85 percent expozície a z množstva zabezpečovacieho nástroja, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti použije na zabezpečenie uvedených 85 percent. Podobne ak účtovná jednotka napríklad zabezpečuje expozíciu pomocou nominálnej hodnoty vo výške 40 podielov finančného nástroja, musí určiť zabezpečovací vzťah použitím zabezpečovacieho pomeru, ktorý je rovnaký ako ten, ktorý vyplýva z uvedeného množstva 40 podielov (t. j. účtovná jednotka nesmie použiť zabezpečovací pomer na základe vyššieho množstva podielov, ktoré môže celkovo držať, alebo menšieho množstva podielov) a z množstva zabezpečenej položky, ktoré v skutočnosti zabezpečuje pomocou uvedených 40 podielov. |
| --- | --- |

B6.4.9

| B6.4.10 | Určenie zabezpečovacieho vzťahu použitím rovnakého zabezpečovacieho pomeru ako je ten, ktorý vyplýva z množstiev zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti používa, však neodráža nerovnováhu medzi váhami zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, ktorá by následne vytvorila neefektívnosť zabezpečenia (bez ohľadu na to, či je alebo nie je vykázaná), ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia. Na účely určenia zabezpečovacieho vzťahu musí preto účtovná jednotka upraviť zabezpečovací pomer, ktorý vyplýva z množstiev zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti používa, ak je to potrebné na zamedzenie takej nerovnováhy. |
| --- | --- |

B6.4.10

| B6.4.11 | Ako príklady relevantných úvah pri posudzovaní toho, či účtovný výsledok nie je konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia, možno uviesť:






  a) | či je zamýšľaný zabezpečovací pomer stanovený, aby sa zamedzilo vykázaniu neefektívnosti zabezpečenia pri zabezpečeniach peňažných tokov, alebo vykonali úpravy zabezpečenia reálnej hodnoty pri viacerých zabezpečených položkách s cieľom zvýšiť používanie účtovania reálnej hodnoty, avšak bez kompenzácie zmien reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja; a |
| --- | --- | --- |

B6.4.11

a)

či je zamýšľaný zabezpečovací pomer stanovený, aby sa zamedzilo vykázaniu neefektívnosti zabezpečenia pri zabezpečeniach peňažných tokov, alebo vykonali úpravy zabezpečenia reálnej hodnoty pri viacerých zabezpečených položkách s cieľom zvýšiť používanie účtovania reálnej hodnoty, avšak bez kompenzácie zmien reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja; a

| b) | či existuje komerčný dôvod pre konkrétne váhy zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, aj keď sa tak vytvára neefektívnosť zabezpečenia. Účtovná jednotka napríklad uzatvorí a určí množstvo zabezpečovacieho nástroja, ktoré nie je množstvom, ktoré stanovila ako najlepšie zabezpečenie zabezpečenej položky, pretože štandardný objem zabezpečovacích nástrojov jej neumožňuje uzatvoriť také isté množstvo zabezpečovacieho nástroja („problematika veľkosti lotov“). Ako príklad možno uviesť účtovnú jednotku, ktorá zabezpečuje nákupy 100 ton kávy štandardnými futures na kávu, pričom veľkosť zmluvy je 37 500 libier. Účtovná jednotka by mohla použiť na zabezpečenie objemu nákupu vo výške 100 ton len päť alebo šesť zmlúv (ekvivalent 85,0 a 102,1 tony). V takom prípade účtovná jednotka určí zabezpečovací vzťah použitím zabezpečovacieho pomeru, ktorý vyplýva z počtu futures na kávu, ktoré v skutočnosti používa, pretože neefektívnosť zabezpečenia vyplývajúca z nesúladu vo váhach zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja by nemala za následok účtovný výsledok, ktorý nie je konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia. |
| --- | --- |

b)

či existuje komerčný dôvod pre konkrétne váhy zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, aj keď sa tak vytvára neefektívnosť zabezpečenia. Účtovná jednotka napríklad uzatvorí a určí množstvo zabezpečovacieho nástroja, ktoré nie je množstvom, ktoré stanovila ako najlepšie zabezpečenie zabezpečenej položky, pretože štandardný objem zabezpečovacích nástrojov jej neumožňuje uzatvoriť také isté množstvo zabezpečovacieho nástroja („problematika veľkosti lotov“). Ako príklad možno uviesť účtovnú jednotku, ktorá zabezpečuje nákupy 100 ton kávy štandardnými futures na kávu, pričom veľkosť zmluvy je 37 500 libier. Účtovná jednotka by mohla použiť na zabezpečenie objemu nákupu vo výške 100 ton len päť alebo šesť zmlúv (ekvivalent 85,0 a 102,1 tony). V takom prípade účtovná jednotka určí zabezpečovací vzťah použitím zabezpečovacieho pomeru, ktorý vyplýva z počtu futures na kávu, ktoré v skutočnosti používa, pretože neefektívnosť zabezpečenia vyplývajúca z nesúladu vo váhach zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja by nemala za následok účtovný výsledok, ktorý nie je konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia.

Frekvencia posudzovania, či sú splnené požiadavky efektívnosti zabezpečenia

| B6.4.12 | Účtovná jednotka posudzuje k začiatku zabezpečovacieho vzťahu a na priebežnom základe, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia. Účtovná jednotka vykonáva priebežné posudzovanie minimálne ku každému dátumu vykazovania alebo pri významnej zmene okolností, ktoré majú vplyv na požiadavky efektívnosti zabezpečenia, podľa toho, čo nastane skôr. Posudzovanie sa týka očakávaní vo vzťahu k efektívnosti zabezpečenia, a preto je zamerané len na budúcnosť. |
| --- | --- |

B6.4.12

Metódy posudzovania, či sú splnené požiadavky efektívnosti zabezpečenia

| B6.4.13 | V tomto štandarde nie je stanovená metóda posudzovania toho, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia. Účtovná jednotka však používa metódu, ktorá zachytáva relevantné charakteristiky zabezpečovacieho vzťahu vrátane príčin neefektívnosti zabezpečenia. V závislosti od uvedených faktorov môže pri tejto metóde ísť o kvalitatívne alebo kvantitatívne posúdenie. |
| --- | --- |

B6.4.13

| B6.4.14 | Napríklad, keď sa kritické podmienky (ako je nominálna hodnota, splatnosť a podkladové aktívum) zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky zhodujú alebo sú úzko zosúladené, účtovná jednotka môže na základe kvalitatívneho posúdenia uvedených kritických podmienok vyvodiť záver, že zabezpečovací nástroj a zabezpečená položka majú hodnoty, ktoré sa budú všeobecne pohybovať opačným smerom z dôvodu rovnakého rizika, a že preto medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom existuje ekonomický vzťah (pozri odseky B6.4.4 – B6.4.6). |
| --- | --- |

B6.4.14

| B6.4.15 | Skutočnosť, že derivát je v peniazoch alebo mimo peňazí, keď je určený za zabezpečovací nástroj, sama osebe neznamená, že kvalitatívne posúdenie je nevhodné. Závisí od skutočností, či by neefektívnosť zabezpečenia vyplývajúca z uvedenej skutočnosti mohla mať rozsah, ktorý by kvalitatívne posúdenie primerane nezachytilo. |
| --- | --- |

B6.4.15

| B6.4.16 | Naproti tomu, ak kritické podmienky zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky nie sú úzko zosúladené, existuje zvýšená úroveň neistoty, pokiaľ ide o rozsah kompenzácie. Efektívnosť zabezpečenia počas trvania zabezpečovacieho vzťahu je následne ťažšie predvídať. V takej situácii by účtovná jednotka mohla dospieť k záveru len na základe kvantitatívneho posúdenia, že medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom existuje ekonomický vzťah (pozri odseky B6.4.4 až B6.4.6). V niektorých situáciách by mohlo byť potrebné na posúdenie toho, či zabezpečovací pomer použitý na určenie zabezpečovacieho vzťahu spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia, takisto kvantitatívne posúdenie (pozri odseky B6.4.9 až B6.4.11). Účtovná jednotka môže na uvedené dva rôzne účely použiť rovnaké alebo odlišné metódy. |
| --- | --- |

B6.4.16

| B6.4.17 | Ak dôjde k zmenám v okolnostiach, ktoré ovplyvňujú efektívnosť zabezpečenia, účtovná jednotka bude možno musieť zmeniť metódu posudzovania toho, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia, s cieľom zabezpečiť, aby boli relevantné charakteristiky zabezpečovacieho vzťahu vrátane príčin neefektívnosti zabezpečenia naďalej zachytené. |
| --- | --- |

B6.4.17

| B6.4.18 | Hlavným zdrojom informácií na vykonanie posúdenia toho, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia, je riadenie rizík účtovnej jednotky. To znamená, že informácie (alebo analýzy) týkajúce sa riadenia používané na účely rozhodovania sa môžu použiť ako základ pre posúdenie toho, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia. |
| --- | --- |

B6.4.18

| B6.4.19 | Dokumentácia zabezpečovacieho vzťahu účtovnej jednotky zahŕňa spôsob, akým bude posudzovať požiadavky efektívnosti zabezpečenia, ako aj použitú metódu či metódy. Dokumentácia zabezpečovacieho vzťahu sa aktualizuje pri každej zmene metód (pozri odsek B6.4.17). |
| --- | --- |

B6.4.19

Účtovanie kvalifikovaných zabezpečovacích vzťahov (Oddiel 6.5)

| B6.5.1 | Príkladom zabezpečenia reálnej hodnoty je zabezpečenie expozície voči zmenám reálnej hodnoty dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou v dôsledku zmien úrokových sadzieb. Do takéhoto zabezpečenia by mohol vstúpiť emitent alebo držiteľ. |
| --- | --- |

B6.5.1

| B6.5.2 | Účelom zabezpečenia peňažných tokov je odložiť zisk alebo stratu pri zabezpečovacom nástroji do obdobia alebo období, v ktorých zabezpečené očakávané budúce peňažné toky ovplyvnia výsledok hospodárenia. Príkladom zabezpečenia peňažných tokov je použitie swapu, ktorým sa vymení dlh s pohyblivou sadzbou (oceňovaný buď v amortizovanej hodnote alebo reálnou hodnotou) za dlh s pevne stanovenou sadzbou (t. j. zabezpečenie budúcej transakcie, v ktorej budúce úrokové platby predstavujú zabezpečované budúce peňažné toky). Naproti tomu očakávaný nákup nástroja vlastného imania, ktorý, keď sa nadobudne, bude účtovaný v reálnej hodnote cez výsledok hospodárenia, je príkladom položky, ktorá nemôže byť zabezpečenou položkou v zabezpečení peňažných tokov, pretože žiadny zisk ani strata pri zabezpečovacom nástroji, ktoré by boli odložené, by sa nemohli náležite reklasifikovať do výsledku hospodárenia počas obdobia, v ktorom by sa dosiahla kompenzácia. Z rovnakého dôvodu očakávaný nákup nástroja vlastného imania, ktorý, keď sa nadobudne, bude účtovaný v reálnej hodnote, pričom zmeny reálnej hodnoty budú prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku, takisto nemôže byť zabezpečenou položkou v zabezpečení peňažných tokov. |
| --- | --- |

B6.5.2

| B6.5.3 | Zabezpečenie záväznej povinnosti (napríklad zabezpečenie voči zmene v cene paliva v rámci nevykázaného zmluvného záväzku elektrárne nakúpiť palivo za pevne stanovenú cenu) je zabezpečením expozície voči zmene reálnej hodnoty. Preto je takéto zabezpečenie zabezpečením reálnej hodnoty, avšak v súlade s odsekom 6.5.4 by sa zabezpečenie kurzového rizika záväznej povinnosti mohlo alternatívne účtovať aj ako zabezpečenie peňažných tokov. |
| --- | --- |

B6.5.3

Oceňovanie neefektívnosti zabezpečenia

| B6.5.4 | Účtovná jednotka pri oceňovaní neefektívnosti zabezpečenia zohľadňuje časovú hodnotu peňazí. V dôsledku toho účtovná jednotka stanoví hodnotu zabezpečenej položky na základe súčasnej hodnoty, a preto zmena hodnoty zabezpečenej položky zahŕňa takisto účinok časovej hodnoty peňazí. |
| --- | --- |

B6.5.4

| B6.5.5 | S cieľom vypočítať zmenu hodnoty zabezpečenej položky na účely ocenenia neefektívnosti zabezpečenia účtovná jednotka môže použiť derivát, ktorého podmienky by sa zhodovali s kritickými podmienkami zabezpečenej položky (toto sa vo všeobecnosti označuje ako „hypotetický derivát“) a ktorý, napríklad pri zabezpečení očakávanej transakcie, by bol kalibrovaný za použitia úrovne zabezpečenej ceny (alebo sadzby). Ak by zabezpečenie napríklad platilo pre dvojstranné riziko na súčasnej trhovej úrovni, hypotetický derivát by predstavoval hypotetickú forwardovú zmluvu, ktorá je v čase určenia zabezpečovacieho vzťahu kalibrovaná na hodnotu nula. Ak by zabezpečenie napríklad platilo pre jednostranné riziko, hypotetický derivát by predstavoval vnútornú hodnotu hypotetickej opcie, ktorá v čase určenia zabezpečovacieho vzťahu je na peniazoch, ak úroveň zabezpečenej ceny zodpovedá súčasnej trhovej úrovni, alebo mimo peňazí, ak úroveň zabezpečenej ceny je nad (alebo pri zabezpečení dlhej pozície pod) súčasnou trhovou úrovňou. Použitie hypotetického derivátu predstavuje jeden možný spôsob výpočtu zmeny hodnoty zabezpečenej položky. Hypotetický derivát kopíruje zabezpečenú položku, a tak vedie k rovnakému výsledku, ako keby uvedená zmena hodnoty bola stanovená na základe odlišného prístupu. Používanie „hypotetického derivátu“ preto nie je vlastne metódou, ale matematickým prostriedkom, ktorý možno použiť len na výpočet hodnoty zabezpečenej položky. V dôsledku toho sa „hypotetický derivát“ nemôže použiť tak, aby zahrnul do hodnoty zabezpečenej položky prvky, ktoré existujú len v zabezpečovacom nástroji (avšak nie v zabezpečenej položke). Príkladom je dlh denominovaný v cudzej mene (bez ohľadu na to, či ide o dlh s pevne stanovenou sadzbou alebo s premenlivou sadzbou). Pri použití hypotetického derivátu na výpočet zmeny hodnoty takého dlhu alebo súčasnej hodnoty kumulovanej zmeny jeho peňažných tokov hypotetický derivát nemôže jednoducho stanoviť poplatok za výmenu rôznych mien, aj keď skutočné deriváty, v rámci ktorých sa rôzne meny vymieňajú, môžu takýto poplatok zahŕňať (napríklad krížové menovo-úrokové swapy). |
| --- | --- |

B6.5.5

| B6.5.6 | Zmena hodnoty zabezpečenej položky stanovená použitím hypotetického derivátu sa môže použiť aj na účely posúdenia toho, či zabezpečovací vzťah spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia. |
| --- | --- |

B6.5.6

Opätovné vyváženie zabezpečovacieho vzťahu a zmeny zabezpečovacieho pomeru

| B6.5.7 | Opätovné vyváženie odkazuje na úpravy vykonané v určených množstvách zabezpečenej položky alebo zabezpečovacieho nástroja už existujúceho zabezpečovacieho vzťahu na účely zachovania zabezpečovacieho pomeru, ktorý spĺňa požiadavky efektívnosti zabezpečenia. Zmeny určených množstiev zabezpečenej položky alebo zabezpečovacieho nástroja na iný účel nepredstavujú opätovné vyváženie na účely tohto štandardu. |
| --- | --- |

B6.5.7

| B6.5.8 | Opätovné vyváženie sa účtuje ako pokračovanie zabezpečovacieho vzťahu v súlade s odsekmi B6.5.9 až B6.5.21. Pri opätovnom vyvážení sa neefektívnosť zabezpečenia zabezpečovacieho vzťahu stanovuje a vykazuje okamžite pred úpravou zabezpečovacieho vzťahu. |
| --- | --- |

B6.5.8

| B6.5.9 | Úprava zabezpečovacieho pomeru účtovnej jednotke umožňuje reagovať na zmeny vo vzťahu medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou, ktoré vyplývajú z ich podkladových aktív alebo premenných rizika. Napríklad zabezpečovací vzťah, v ktorom zabezpečovací nástroj a zabezpečená položka vykazujú rôzne, avšak súvisiace zmeny podkladových aktív v reakcii na zmenu vo vzťahu medzi danými dvomi podkladovými aktívami (napríklad rôzne, avšak súvisiace referenčné indexy, sadzby alebo ceny). Opätovné vyváženie tak umožňuje pokračovať v zabezpečovacom vzťahu v situáciách, v ktorých sa vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou zmení spôsobom, ktorý možno kompenzovať úpravou zabezpečovacieho pomeru. |
| --- | --- |

B6.5.9

| B6.5.10 | Účtovná jednotka napríklad zabezpečuje expozíciu voči cudzej mene A pomocou menového derivátu so zreteľom na cudziu menu B, pričom cudzie meny A a B sú viazané (t. j. ich výmenný kurz sa drží v pásme alebo je na úrovni výmenného kurzu stanoveného centrálnou bankou alebo iným orgánom). Ak by sa výmenný kurz medzi cudzou menou A a cudzou menou B zmenil (t. j. stanovilo by sa nové pásmo alebo nový kurz), opätovným vyvážením zabezpečovacieho vzťahu s cieľom premietnuť nový výmenný kurz by sa zabezpečilo, aby zabezpečovací vzťah naďalej spĺňal požiadavku efektívnosti zabezpečenia pre zabezpečovací pomer za nových okolností. Naproti tomu, ak by pri menovom deriváte došlo k zlyhaniu, zmenou zabezpečovacieho pomeru by sa nemohlo zabezpečiť, aby zabezpečovací vzťah naďalej spĺňal požiadavku efektívnosti zabezpečenia. Opätovné vyváženie tak nedovoľuje pokračovať v zabezpečovacom vzťahu v situáciách, v ktorých sa vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou zmení spôsobom, ktorý nemožno kompenzovať úpravou zabezpečovacieho pomeru. |
| --- | --- |

B6.5.10

| B6.5.11 | Nie každá zmena v rozsahu kompenzácie medzi zmenami reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja a reálnou hodnotou alebo peňažnými tokmi zabezpečenej položky predstavuje zmenu vo vzťahu medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou. Účtovná jednotka analyzuje príčiny neefektívnosti zabezpečenia, pri ktorých očakávala, že ovplyvnia zabezpečovací vzťah počas jeho trvania, a vyhodnotí, či zmeny v rozsahu kompenzácie:






  a) | sú fluktuáciami okolo zabezpečovacieho pomeru, ktorý zostáva platný (t. j. naďalej primerane odráža vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou); alebo |
| --- | --- | --- |

B6.5.11

a)

sú fluktuáciami okolo zabezpečovacieho pomeru, ktorý zostáva platný (t. j. naďalej primerane odráža vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou); alebo

| b) | poukazujú na to, že zabezpečovací pomer už primerane neodráža vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou. |
| --- | --- |

b)

poukazujú na to, že zabezpečovací pomer už primerane neodráža vzťah medzi zabezpečovacím nástrojom a zabezpečenou položkou.

Účtovná jednotka vykonáva toto vyhodnotenie na základe požiadavky efektívnosti zabezpečenia pre zabezpečovací pomer, t. j. s cieľom zabezpečiť, aby zabezpečovací vzťah neodrážal nerovnováhu medzi váhami zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, ktorá by vytvorila neefektívnosť zabezpečenia (bez ohľadu na to, či je alebo nie je vykázaná), ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia. Toto vyhodnotenie si tak vyžaduje úsudok.

| B6.5.12 | Fluktuácia okolo konštantného zabezpečovacieho pomeru (a tým súvisiaca neefektívnosť zabezpečenia) nemôže byť zmenšená úpravou zabezpečovacieho pomeru v reakcii na každý osobitný výsledok. Za takých okolností je zmena v rozsahu kompenzácie preto záležitosťou oceňovania a vykazovania neefektívnosti zabezpečenia, nevyžaduje si však opätovné vyváženie. |
| --- | --- |

B6.5.12

| B6.5.13 | Naopak, ak zmeny v rozsahu kompenzácie poukazujú na to, že fluktuácia je okolo zabezpečovacieho pomeru, ktorý je odlišný od zabezpečovacieho pomeru, ktorý sa v súčasnosti používa pre uvedený zabezpečovací vzťah, alebo že existuje trend smerovania mimo uvedeného zabezpečovacieho pomeru, neefektívnosť zabezpečenia sa môže znížiť úpravou zabezpečovacieho pomeru, zatiaľ čo ponechanie zabezpečovacieho pomeru by v narastajúcej miere vytváralo neefektívnosť zabezpečenia. Za takých okolností musí účtovná jednotka preto vyhodnotiť, či zabezpečovací vzťah odráža nerovnováhu medzi váhami zabezpečenej položky a zabezpečovacieho nástroja, ktorá by vytvorila neefektívnosť zabezpečenia (bez ohľadu na to, či je alebo nie je vykázaná), ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia. Ak je zabezpečovací pomer upravený, ovplyvňuje aj oceňovanie a vykazovanie neefektívnosti zabezpečenia, pretože pri opätovnom vyvážení sa neefektívnosť zabezpečenia zabezpečovacieho vzťahu musí stanoviť a vykázať okamžite pred úpravou zabezpečovacieho vzťahu v súlade s odsekom B6.5.8. |
| --- | --- |

B6.5.13

| B6.5.14 | Opätovné vyváženie znamená, že na účely účtovania zabezpečenia účtovná jednotka po začatí zabezpečovacieho vzťahu upraví množstvá zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky v reakcii na zmeny v okolnostiach, ktoré ovplyvňujú zabezpečovací pomer uvedeného zabezpečovacieho vzťahu. Uvedená úprava by obvykle mala odrážať úpravy v množstvách zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky, ktoré v skutočnosti používa. Účtovná jednotka však musí upraviť zabezpečovací pomer, ktorý vyplýva z množstiev zabezpečenej položky alebo zabezpečovacieho nástroja, ktoré v skutočnosti používa, ak:






  a) | by zabezpečovací pomer, ktorý vyplýva zo zmien množstiev zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti používa, odrážal nerovnováhu, ktorá by vytvárala neefektívnosť zabezpečenia, ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia; alebo |
| --- | --- | --- |

B6.5.14

a)

by zabezpečovací pomer, ktorý vyplýva zo zmien množstiev zabezpečovacieho nástroja alebo zabezpečenej položky, ktoré účtovná jednotka v skutočnosti používa, odrážal nerovnováhu, ktorá by vytvárala neefektívnosť zabezpečenia, ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia; alebo

| b) | by si účtovná jednotka ponechala množstvá zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky, ktoré v skutočnosti používa, majúce za následok zabezpečovací pomer, ktorý by za nových okolností odrážal nerovnováhu, ktorá by vytvorila neefektívnosť zabezpečenia, ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka nesmie vytvoriť nerovnováhu vynechaním úpravy zabezpečovacieho pomeru). |
| --- | --- |

b)

by si účtovná jednotka ponechala množstvá zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky, ktoré v skutočnosti používa, majúce za následok zabezpečovací pomer, ktorý by za nových okolností odrážal nerovnováhu, ktorá by vytvorila neefektívnosť zabezpečenia, ktorá by mohla mať za následok účtovný výsledok, ktorý by nebol konzistentný s účelom účtovania zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka nesmie vytvoriť nerovnováhu vynechaním úpravy zabezpečovacieho pomeru).

| B6.5.15 | Opätovné vyváženie sa nepoužíva, ak sa cieľ riadenia rizík pre zabezpečovací vzťah zmenil. Namiesto toho by sa malo účtovanie zabezpečenia pre uvedený zabezpečovací vzťah ukončiť (napriek tomu, že účtovná jednotka by mohla určiť nový zabezpečovací vzťah, ktorý zahŕňa zabezpečovací nástroj alebo zabezpečenú položku predchádzajúceho zabezpečovacieho vzťahu, ako je opísané v odseku B6.5.28). |
| --- | --- |

B6.5.15

| B6.5.16 | Ak je zabezpečovací vzťah opätovne vyvážený, úprava zabezpečovacieho pomeru sa môže uskutočniť rôznymi spôsobmi:






  a) | váha zabezpečenej položky sa môže zvýšiť (čím sa zároveň znižuje váha zabezpečovacieho nástroja):






  i) | zvýšením objemu zabezpečenej položky; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

B6.5.16

a)

váha zabezpečenej položky sa môže zvýšiť (čím sa zároveň znižuje váha zabezpečovacieho nástroja):

i)

zvýšením objemu zabezpečenej položky; alebo

| ii) | znížením objemu zabezpečovacieho nástroja; |
| --- | --- |

ii)

znížením objemu zabezpečovacieho nástroja;

| b) | váha zabezpečovacieho nástroja sa môže zvýšiť (čím sa zároveň znižuje váha zabezpečenej položky):






  i) | zvýšením objemu zabezpečovacieho nástroja; alebo |
| --- | --- | --- |

b)

váha zabezpečovacieho nástroja sa môže zvýšiť (čím sa zároveň znižuje váha zabezpečenej položky):

i)

zvýšením objemu zabezpečovacieho nástroja; alebo

| ii) | znížením objemu zabezpečenej položky. |
| --- | --- |

ii)

znížením objemu zabezpečenej položky.

Zmeny v objeme sa vzťahujú na množstvá, ktoré sú časťou zabezpečovacieho vzťahu. Zníženia v objemoch preto nevyhnutne neznamenajú, že položky alebo transakcie už neexistujú alebo že sa už neočakáva ich výskyt, ale že nie sú časťou zabezpečovacieho vzťahu. Napríklad zníženie objemu zabezpečovacieho nástroja môže mať ten následok, že účtovná jednotka si ponechá derivát, avšak len časť z neho môže zostať zabezpečovacím nástrojom zabezpečovacieho vzťahu. K tomu by mohlo dôjsť vtedy, keby sa opätovné vyváženie uskutočnilo len znížením objemu zabezpečovacieho nástroja v zabezpečovacom vzťahu, avšak účtovná jednotka by si ponechala objem, ktorý by už nebol potrebný. V takom prípade by sa neurčená časť derivátu účtovala v reálnej hodnote cez výsledok hospodárenia (pokiaľ by sa neurčila za zabezpečovací nástroj v inom zabezpečovacom vzťahu).

| B6.5.17 | Úpravou zabezpečovacieho pomeru zvýšením objemu zabezpečenej položky nie je ovplyvnený spôsob, akým sa oceňujú zmeny reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja. Neovplyvnené zostáva aj oceňovanie zmien hodnoty zabezpečenej položky v súvislosti s predchádzajúcim určeným objemom. Zmeny v hodnote zabezpečenej položky však od dátumu opätovného vyváženia zahŕňajú takisto zmenu v hodnote doplňujúceho objemu zabezpečenej položky. Tieto zmeny sa oceňujú od dátumu opätovného vyváženia a odkazom na tento dátum opätovného vyváženia miesto dátumu, ku ktorému bol zabezpečovací vzťah určený. Napríklad ak účtovná jednotka pôvodne zabezpečila objem vo výške 100 ton komodity za forwardovú cenu 80 CU (forwardová cena pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu) a doplnila objem 10 ton pri opätovnom vyvážení, keď forwardová cena bola 90 CU, zabezpečenú položku by po opätovnom vyvážení tvorili dve vrstvy: 100 ton zabezpečených za 80 CU a 10 ton zabezpečených za 90 CU. |
| --- | --- |

B6.5.17

| B6.5.18 | Úpravou zabezpečovacieho pomeru znížením objemu zabezpečovacieho nástroja nie je ovplyvnený spôsob, akým sa oceňujú zmeny v hodnote zabezpečenej položky. Neovplyvnené zostáva aj oceňovanie zmien reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja v súvislosti s objemom, ktorý je naďalej určený. Od dátumu opätovného vyváženia však objem, o ktorý sa zabezpečovací nástroj znížil, už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu. Napríklad ak účtovná jednotka pôvodne zabezpečila cenové riziko komodity pomocou objemu derivátu vo výške 100 ton ako zabezpečovací nástroj a zníži uvedený objem o 10 ton pri opätovnom vyvážení, nominálna hodnota vo výške 90 ton objemu zabezpečovacieho nástroja by sa zachovala [pozri odsek B6.5.16, pokiaľ ide o dôsledky pre objem derivátu (t. j. 10 ton), ktorý už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu]. |
| --- | --- |

B6.5.18

| B6.5.19 | Úpravou zabezpečovacieho pomeru zvýšením objemu zabezpečovacieho nástroja nie je ovplyvnený spôsob, akým sa oceňujú zmeny v hodnote zabezpečenej položky. Neovplyvnené zostáva aj oceňovanie zmien reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja v súvislosti s predchádzajúcim určeným objemom. Zmeny reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja však od dátumu opätovného vyváženia zahŕňajú takisto zmeny v hodnote doplňujúceho objemu zabezpečovacieho nástroja. Tieto zmeny sa oceňujú od dátumu opätovného vyváženia a odkazom na dátum tohto opätovného vyváženia miesto dátumu, ku ktorému bol zabezpečovací vzťah určený. Napríklad ak účtovná jednotka pôvodne zabezpečila cenové riziko komodity pomocou objemu derivátu vo výške 100 ton ako zabezpečovací nástroj a pridala objem vo výške 10 ton pri opätovnom vyvážení, zabezpečovací nástroj by po opätovnom vyvážení tvoril celkový objem derivátu vo výške 110 ton. Zmena reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja zodpovedá celkovej zmene reálnej hodnoty derivátov, ktoré tvoria celkový objem vo výške 110 ton. Tieto deriváty by mohli mať (a pravdepodobne by mali) rôzne kritické podmienky, ako sú ich forwardové sadzby, pretože boli uzatvorené v rôznom čase (vrátane možnosti určenia derivátov v zabezpečovacích vzťahoch po ich prvotnom vykázaní). |
| --- | --- |

B6.5.19

| B6.5.20 | Úpravou zabezpečovacieho pomeru znížením objemu zabezpečenej položky nie je ovplyvnený spôsob, akým sa oceňujú zmeny reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja. Neovplyvnené zostáva aj oceňovanie zmien v hodnote zabezpečenej položky v súvislosti s objemom, ktorý je naďalej určený. Od dátumu opätovného vyváženia však objem, o ktorý sa zabezpečená položka znížila, už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu. Napríklad ak účtovná jednotka pôvodne zabezpečila objem vo výške 100 ton komodity za forwardovú cenu 80 CU a uvedený objem zníži o 10 ton pri opätovnom vyvážení, zabezpečená položka by po opätovnom vyvážení bola vo výške 90 ton zabezpečených za 80 CU. 10 ton zabezpečenej položky, ktoré už nie sú časťou zabezpečovacieho vzťahu, by sa účtovali v súlade s požiadavkami pre ukončenie účtovania zabezpečenia (pozri odseky 6.5.6 až 6.5.7 a B6.5.22 až B6.5.28). |
| --- | --- |

B6.5.20

| B6.5.21 | Pri opätovnom vyvážení zabezpečovacieho vzťahu účtovná jednotka aktualizuje svoju analýzu príčin neefektívnosti zabezpečenia, pri ktorých sa očakáva, že ovplyvnia zabezpečovací vzťah počas jeho (zostávajúceho) trvania (pozri odsek B6.4.2). Dokumentácia zabezpečovacieho vzťahu sa zodpovedajúcim spôsobom aktualizuje. |
| --- | --- |

B6.5.21

Ukončenie účtovania zabezpečenia

| B6.5.22 | Ukončenie účtovania zabezpečenia sa uplatňuje prospektívne od dátumu, ku ktorému kvalifikačné kritériá už nie sú splnené. |
| --- | --- |

B6.5.22

| B6.5.23 | Účtovná jednotka nesmie ukončiť určenie, a tým ukončiť zabezpečovací vzťah, ktorý:






  a) | stále spĺňa cieľ riadenia rizík, na základe ktorého splnil podmienky na účtovanie zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka stále sleduje uvedený cieľ riadenia rizík); a |
| --- | --- | --- |

B6.5.23

a)

stále spĺňa cieľ riadenia rizík, na základe ktorého splnil podmienky na účtovanie zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka stále sleduje uvedený cieľ riadenia rizík); a

| b) | naďalej spĺňa všetky ostatné kvalifikačné kritériá (po prípadnom zohľadnení akéhokoľvek opätovného vyváženia zabezpečovacieho vzťahu). |
| --- | --- |

b)

naďalej spĺňa všetky ostatné kvalifikačné kritériá (po prípadnom zohľadnení akéhokoľvek opätovného vyváženia zabezpečovacieho vzťahu).

| B6.5.24 | Na účely tohto štandardu sa rozlišuje medzi stratégiou riadenia rizík účtovnej jednotky a jej cieľmi riadenia rizík. Stratégia riadenia rizika je stanovená na najvyššej úrovni, na ktorej účtovná jednotka stanovuje, ako bude riadiť svoje riziká. V stratégiách riadenia rizík sú obvykle uvedené riziká, ktorým je účtovná jednotka vystavená, a je v nich stanovené, ako bude účtovná jednotka na ne reagovať. Stratégia riadenia rizík je zavedená obvykle na dlhšie obdobie a môže zahŕňať určitú mieru flexibility pri reakcii na zmeny za okolností, ktoré sa vyskytnú počas trvania uvedenej stratégie (napríklad rôzna úroková miera alebo úrovne cien komodít, ktoré majú za následok rôzny rozsah zabezpečenia). Toto je zvyčajne stanovené vo všeobecnom dokumente, ktorý sa komunikuje prostredníctvom postupov s konkrétnejšími usmerneniami v rámci účtovnej jednotky smerom nadol. Naproti tomu sa cieľ riadenia rizík pre zabezpečovací vzťah uplatňuje na úrovni konkrétneho zabezpečovacieho vzťahu. Vzťahuje sa to na spôsob, akým sa určitý zabezpečovací nástroj, ktorý sa určil, používa na zabezpečenie konkrétnej expozície, ktorá bola určená za zabezpečenú položku. Stratégia riadenia rizík sa preto môže týkať mnohých rôznych zabezpečovacích vzťahov, ktorých ciele riadenia rizík sa týkajú vykonania uvedenej celkovej stratégie riadenia rizík. Napríklad:






  a) | účtovná jednotka má stratégiu riadenia svojej úrokovej expozície pri dlhovom financovaní, v ktorej sú stanovené rozsahy pre celkovú účtovnú jednotku pre kombináciu financovania s premenlivou sadzbou a pevne stanovenou sadzbou. Stratégiou je zachovať 20 až 40 percent dlhu na pevne stanovených sadzbách. Účtovná jednotka rozhoduje o spôsobe vykonania tejto stratégie (t. j. kam sa sama umiestni v rámci rozsahu 20 až 40 percent pri expozícii s pevne stanovenou sadzbou) občas v závislosti od stupňa úrokových sadzieb. Ak sú úrokové sadzby nízke, účtovná jednotka stanoví úrok pre väčšiu časť dlhu, než by tomu bolo v prípade vysokých úrokových sadzieb. Dlh účtovnej jednotky predstavuje dlh s premenlivou sadzbou vo výške 100 CU, z čoho 30 CU je formou swapu vymenených na expozíciu s pevne stanovenou sadzbou. Účtovná jednotka využije nízke úrokové sadzby na emisiu dodatočného dlhu vo výške 50 CU na financovanie veľkej investície, čo účtovná jednotka urobí emisiou dlhopisu s pevne stanovenou sadzbou. Vzhľadom na nízke úrokové sadzby sa účtovná jednotka rozhodne stanoviť svoju pevnú úrokovú expozíciu na 40 percent celkového dlhu znížením rozsahu, v ktorom predtým zabezpečila svoju expozíciu s premenlivou sadzbou, o 20 CU, z čoho vyplýva expozícia s pevne stanovenou sadzbou vo výške 60 CU. V tejto situácii zostáva stratégia riadenia rizík sama osebe nezmenená. Naproti tomu sa však plnenie uvedenej stratégie účtovnou jednotkou zmenilo a toto znamená, že pri expozícii s premenlivou sadzbou vo výške 20 CU, ktorá bola predtým zabezpečená, sa cieľ riadenia rizík zmenil (t. j. na úrovni zabezpečovacieho vzťahu). Preto musí byť v tejto situácii účtovanie zabezpečenia pri 20 CU predtým zabezpečenej expozície s premenlivou sadzbou ukončené. Mohlo by to zahŕňať zníženie swapovej pozície o nominálnu hodnotu 20 CU, avšak v závislosti od okolností môže účtovná jednotka uvedený swapový objem ponechať a napríklad ho použiť na zabezpečenie inej expozície, alebo sa môže stať súčasťou obchodnej knihy. Naopak, ak účtovná jednotka miesto toho premenila formou swapu časť svojho nového dlhu s pevne stanovenou sadzbou na expozíciu s premenlivou sadzbou, účtovanie zabezpečenia by muselo pre jej predtým zabezpečenú expozíciu s premenlivou sadzbou pokračovať. |
| --- | --- | --- |

B6.5.24

a)

účtovná jednotka má stratégiu riadenia svojej úrokovej expozície pri dlhovom financovaní, v ktorej sú stanovené rozsahy pre celkovú účtovnú jednotku pre kombináciu financovania s premenlivou sadzbou a pevne stanovenou sadzbou. Stratégiou je zachovať 20 až 40 percent dlhu na pevne stanovených sadzbách. Účtovná jednotka rozhoduje o spôsobe vykonania tejto stratégie (t. j. kam sa sama umiestni v rámci rozsahu 20 až 40 percent pri expozícii s pevne stanovenou sadzbou) občas v závislosti od stupňa úrokových sadzieb. Ak sú úrokové sadzby nízke, účtovná jednotka stanoví úrok pre väčšiu časť dlhu, než by tomu bolo v prípade vysokých úrokových sadzieb. Dlh účtovnej jednotky predstavuje dlh s premenlivou sadzbou vo výške 100 CU, z čoho 30 CU je formou swapu vymenených na expozíciu s pevne stanovenou sadzbou. Účtovná jednotka využije nízke úrokové sadzby na emisiu dodatočného dlhu vo výške 50 CU na financovanie veľkej investície, čo účtovná jednotka urobí emisiou dlhopisu s pevne stanovenou sadzbou. Vzhľadom na nízke úrokové sadzby sa účtovná jednotka rozhodne stanoviť svoju pevnú úrokovú expozíciu na 40 percent celkového dlhu znížením rozsahu, v ktorom predtým zabezpečila svoju expozíciu s premenlivou sadzbou, o 20 CU, z čoho vyplýva expozícia s pevne stanovenou sadzbou vo výške 60 CU. V tejto situácii zostáva stratégia riadenia rizík sama osebe nezmenená. Naproti tomu sa však plnenie uvedenej stratégie účtovnou jednotkou zmenilo a toto znamená, že pri expozícii s premenlivou sadzbou vo výške 20 CU, ktorá bola predtým zabezpečená, sa cieľ riadenia rizík zmenil (t. j. na úrovni zabezpečovacieho vzťahu). Preto musí byť v tejto situácii účtovanie zabezpečenia pri 20 CU predtým zabezpečenej expozície s premenlivou sadzbou ukončené. Mohlo by to zahŕňať zníženie swapovej pozície o nominálnu hodnotu 20 CU, avšak v závislosti od okolností môže účtovná jednotka uvedený swapový objem ponechať a napríklad ho použiť na zabezpečenie inej expozície, alebo sa môže stať súčasťou obchodnej knihy. Naopak, ak účtovná jednotka miesto toho premenila formou swapu časť svojho nového dlhu s pevne stanovenou sadzbou na expozíciu s premenlivou sadzbou, účtovanie zabezpečenia by muselo pre jej predtým zabezpečenú expozíciu s premenlivou sadzbou pokračovať.

| b) | niektoré expozície vyplývajú z pozícií, ktoré sa často menia, napríklad úrokové riziko otvoreného portfólia dlhových nástrojov. Pridanie nových dlhových nástrojov a ukončenie vykazovania dlhových nástrojov nepretržite menia uvedenú expozíciu (t. j. odlišuje sa od jednoduchého uzavretia splatnej pozície). Je to dynamický proces, v ktorom expozícia aj zabezpečovacie nástroje použité na jej riadenie nezostávajú dlho rovnaké. Účtovná jednotka s takouto expozíciou preto pri zmenách expozície často upravuje zabezpečovacie nástroje používané na riadenie úrokového rizika. Napríklad dlhové nástroje s 24-mesačnou zostávajúcou splatnosťou sú určené za zabezpečovaciu položku pre úrokové riziko na 24 mesiacov. Rovnaký postup sa používa pri iných časových skupinách alebo obdobiach splatnosti. Po krátkom časovom období účtovná jednotka ukončí všetky, niektoré alebo časť predtým určených zabezpečovacích vzťahov pre obdobia splatnosti a určí nové zabezpečovacie vzťahy pre obdobia splatnosti na základe ich veľkosti a zabezpečovacích nástrojov, ktoré existujú v danom čase. Ukončenie účtovania zabezpečenia v tejto situácii odráža to, že uvedené zabezpečovacie vzťahy sú stanovené takým spôsobom, že účtovná jednotka nazerá na nový zabezpečovací nástroj a novú zabezpečenú položku miesto toho, aby nazerala na zabezpečovací nástroj a zabezpečenú položku, ktoré boli predtým určené. Stratégia riadenia rizík zostáva rovnaká, avšak neexistuje žiadny cieľ riadenia rizík, ktorý pokračuje pre uvedené predtým určené zabezpečovacie vzťahy, ktoré ako také už neexistujú. V takej situácii sa ukončenie účtovania zabezpečenia vzťahuje na rozsah, v akom sa cieľ riadenia rizík zmenil. Toto závisí od situácie účtovnej jednotky a mohlo by to napríklad ovplyvniť všetky alebo len niektoré zabezpečovacie vzťahy obdobia splatnosti, alebo len časť zabezpečovacieho vzťahu. |
| --- | --- |

b)

niektoré expozície vyplývajú z pozícií, ktoré sa často menia, napríklad úrokové riziko otvoreného portfólia dlhových nástrojov. Pridanie nových dlhových nástrojov a ukončenie vykazovania dlhových nástrojov nepretržite menia uvedenú expozíciu (t. j. odlišuje sa od jednoduchého uzavretia splatnej pozície). Je to dynamický proces, v ktorom expozícia aj zabezpečovacie nástroje použité na jej riadenie nezostávajú dlho rovnaké. Účtovná jednotka s takouto expozíciou preto pri zmenách expozície často upravuje zabezpečovacie nástroje používané na riadenie úrokového rizika. Napríklad dlhové nástroje s 24-mesačnou zostávajúcou splatnosťou sú určené za zabezpečovaciu položku pre úrokové riziko na 24 mesiacov. Rovnaký postup sa používa pri iných časových skupinách alebo obdobiach splatnosti. Po krátkom časovom období účtovná jednotka ukončí všetky, niektoré alebo časť predtým určených zabezpečovacích vzťahov pre obdobia splatnosti a určí nové zabezpečovacie vzťahy pre obdobia splatnosti na základe ich veľkosti a zabezpečovacích nástrojov, ktoré existujú v danom čase. Ukončenie účtovania zabezpečenia v tejto situácii odráža to, že uvedené zabezpečovacie vzťahy sú stanovené takým spôsobom, že účtovná jednotka nazerá na nový zabezpečovací nástroj a novú zabezpečenú položku miesto toho, aby nazerala na zabezpečovací nástroj a zabezpečenú položku, ktoré boli predtým určené. Stratégia riadenia rizík zostáva rovnaká, avšak neexistuje žiadny cieľ riadenia rizík, ktorý pokračuje pre uvedené predtým určené zabezpečovacie vzťahy, ktoré ako také už neexistujú. V takej situácii sa ukončenie účtovania zabezpečenia vzťahuje na rozsah, v akom sa cieľ riadenia rizík zmenil. Toto závisí od situácie účtovnej jednotky a mohlo by to napríklad ovplyvniť všetky alebo len niektoré zabezpečovacie vzťahy obdobia splatnosti, alebo len časť zabezpečovacieho vzťahu.

| c) | účtovná jednotka má stratégiu riadenia rizík, prostredníctvom ktorej riadi kurzové riziko očakávaných predajov a vyplývajúce pohľadávky. V rámci uvedenej stratégie účtovná jednotka riadi kurzové riziko ako konkrétny zabezpečovací vzťah len do momentu vykázania pohľadávky. Potom už účtovná jednotka neriadi kurzové riziko na základe uvedeného konkrétneho zabezpečovacieho vzťahu. Miesto toho riadi spoločne kurzové riziko z pohľadávok, záväzkov a derivátov (ktoré sa nevzťahujú na očakávané transakcie, ku ktorým ešte nedošlo) denominovaných v rovnakej cudzej mene. Na účely účtovania to funguje ako „prirodzené“ zabezpečenie, pretože zisky a straty z kurzového rizika pri všetkých uvedených položkách sa okamžite vykazujú vo výsledku hospodárenia. Následne platí, že ak je zabezpečovací vzťah na účely účtovania určený na obdobie do dátumu platby, musí byť skončený, keď sa pohľadávka vykáže, pretože cieľ riadenia rizík pôvodného zabezpečovacieho vzťahu už neplatí. Kurzové riziko sa teraz riadi v rámci rovnakej stratégie, ale na odlišnom základe. Naproti tomu, ak mala účtovná jednotka iný cieľ riadenia rizík a riadila kurzové riziko ako jeden nepretržitý zabezpečovací vzťah konkrétne pre uvedený objem očakávaných predajov a vyplývajúcu pohľadávku do dátumu vysporiadania, účtovanie zabezpečenia by pokračovalo do uvedeného dátumu. |
| --- | --- |

c)

účtovná jednotka má stratégiu riadenia rizík, prostredníctvom ktorej riadi kurzové riziko očakávaných predajov a vyplývajúce pohľadávky. V rámci uvedenej stratégie účtovná jednotka riadi kurzové riziko ako konkrétny zabezpečovací vzťah len do momentu vykázania pohľadávky. Potom už účtovná jednotka neriadi kurzové riziko na základe uvedeného konkrétneho zabezpečovacieho vzťahu. Miesto toho riadi spoločne kurzové riziko z pohľadávok, záväzkov a derivátov (ktoré sa nevzťahujú na očakávané transakcie, ku ktorým ešte nedošlo) denominovaných v rovnakej cudzej mene. Na účely účtovania to funguje ako „prirodzené“ zabezpečenie, pretože zisky a straty z kurzového rizika pri všetkých uvedených položkách sa okamžite vykazujú vo výsledku hospodárenia. Následne platí, že ak je zabezpečovací vzťah na účely účtovania určený na obdobie do dátumu platby, musí byť skončený, keď sa pohľadávka vykáže, pretože cieľ riadenia rizík pôvodného zabezpečovacieho vzťahu už neplatí. Kurzové riziko sa teraz riadi v rámci rovnakej stratégie, ale na odlišnom základe. Naproti tomu, ak mala účtovná jednotka iný cieľ riadenia rizík a riadila kurzové riziko ako jeden nepretržitý zabezpečovací vzťah konkrétne pre uvedený objem očakávaných predajov a vyplývajúcu pohľadávku do dátumu vysporiadania, účtovanie zabezpečenia by pokračovalo do uvedeného dátumu.

| B6.5.25 | Ukončenie účtovania zabezpečenia môže ovplyvniť:






  a) | zabezpečovací vzťah ako celok; alebo |
| --- | --- | --- |

B6.5.25

a)

zabezpečovací vzťah ako celok; alebo

| b) | časť zabezpečovacieho vzťahu (čo znamená, že účtovanie zabezpečenia pokračuje pre zvyšok zabezpečovacieho vzťahu). |
| --- | --- |

b)

časť zabezpečovacieho vzťahu (čo znamená, že účtovanie zabezpečenia pokračuje pre zvyšok zabezpečovacieho vzťahu).

| B6.5.26 | Zabezpečovací vzťah sa ukončí ako celok, keď ako celok už prestane spĺňať kvalifikačné kritériá. Napríklad:






  a) | zabezpečovací vzťah už nespĺňa cieľ riadenia rizík, na základe ktorého splnil podmienky na účtovanie zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka už nesleduje uvedený cieľ riadenia rizík); |
| --- | --- | --- |

B6.5.26

a)

zabezpečovací vzťah už nespĺňa cieľ riadenia rizík, na základe ktorého splnil podmienky na účtovanie zabezpečenia (t. j. účtovná jednotka už nesleduje uvedený cieľ riadenia rizík);

| b) | zabezpečovací nástroj alebo nástroje boli predané alebo ukončené (vo vzťahu k celému objemu, ktorý bol časťou zabezpečovacieho vzťahu); alebo |
| --- | --- |

b)

zabezpečovací nástroj alebo nástroje boli predané alebo ukončené (vo vzťahu k celému objemu, ktorý bol časťou zabezpečovacieho vzťahu); alebo

| c) | medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom už nie je ekonomický vzťah, alebo účinok úverového rizika začína prevládať nad zmenami hodnoty, ktoré vyplývajú z uvedeného ekonomického vzťahu. |
| --- | --- |

c)

medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom už nie je ekonomický vzťah, alebo účinok úverového rizika začína prevládať nad zmenami hodnoty, ktoré vyplývajú z uvedeného ekonomického vzťahu.

| B6.5.27 | Časť zabezpečovacieho vzťahu sa ukončí (a účtovanie zabezpečenia pokračuje pre jeho zvyšok), keď kvalifikačné kritériá prestane spĺňať len časť zabezpečovacieho vzťahu. Napríklad:






  a) | pri opätovnom vyvážení zabezpečovacieho vzťahu môže byť zabezpečovací pomer upravený takým spôsobom, že určitý objem zabezpečenej položky už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odsek B6.5.20); preto je účtovanie zabezpečenia ukončené len pre objem zabezpečenej položky, ktorý už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu; alebo |
| --- | --- | --- |

B6.5.27

a)

pri opätovnom vyvážení zabezpečovacieho vzťahu môže byť zabezpečovací pomer upravený takým spôsobom, že určitý objem zabezpečenej položky už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu (pozri odsek B6.5.20); preto je účtovanie zabezpečenia ukončené len pre objem zabezpečenej položky, ktorý už nie je časťou zabezpečovacieho vzťahu; alebo

| b) | keď výskyt určitého objemu zabezpečenej položky, ktorá je očakávanou transakciou (alebo jej zložka), už nie je vysoko pravdepodobný, účtovanie zabezpečenia sa ukončí len pre objem zabezpečenej položky, ktorého výskyt už nie je vysoko pravdepodobný. Ak však účtovná jednotka v minulosti určovala zabezpečenia očakávaných transakcií a následne stanovila, že očakávané transakcie sa podľa očakávania už nevyskytnú, schopnosť účtovnej jednotky presne predvídať očakávané transakcie je pri predvídaní podobných očakávaných transakcií spochybnená. Toto ovplyvňuje posúdenie toho, či podobné očakávané transakcie sú vysoko pravdepodobné (pozri odsek 63.3), a tým aj toho, či sú prípustné ako zabezpečené položky. |
| --- | --- |

b)

keď výskyt určitého objemu zabezpečenej položky, ktorá je očakávanou transakciou (alebo jej zložka), už nie je vysoko pravdepodobný, účtovanie zabezpečenia sa ukončí len pre objem zabezpečenej položky, ktorého výskyt už nie je vysoko pravdepodobný. Ak však účtovná jednotka v minulosti určovala zabezpečenia očakávaných transakcií a následne stanovila, že očakávané transakcie sa podľa očakávania už nevyskytnú, schopnosť účtovnej jednotky presne predvídať očakávané transakcie je pri predvídaní podobných očakávaných transakcií spochybnená. Toto ovplyvňuje posúdenie toho, či podobné očakávané transakcie sú vysoko pravdepodobné (pozri odsek 63.3), a tým aj toho, či sú prípustné ako zabezpečené položky.

| B6.5.28 | Účtovná jednotka môže určiť nový zabezpečovací vzťah, ktorý zahŕňa zabezpečovací nástroj alebo zabezpečenú položku predchádzajúceho zabezpečovacieho vzťahu, pre ktorý bolo účtovanie zabezpečenia (sčasti alebo ako celok) ukončené. Toto nepredstavuje pokračovanie zabezpečovacieho vzťahu, ale je novým začiatkom. Napríklad:






  a) | Pri zabezpečovacom nástroji dochádza k takému závažnému úverovému zhoršeniu, že účtovná jednotka ho nahradí novým zabezpečovacím nástrojom. To znamená, že pôvodný zabezpečovací vzťah nedosiahol cieľ riadenia rizík, a je preto ukončený ako celok. Nový zabezpečovací nástroj je určený za zabezpečenie rovnakej expozície, ktorá bola predtým zabezpečená, a vytvára nový zabezpečovací vzťah. Preto sa zmeny reálnej hodnoty alebo peňažných tokov zabezpečenej položky oceňujú od dátumu určenia nového zabezpečovacieho vzťahu a s odkazom na dátum určenia nového zabezpečovacieho vzťahu miesto dátumu, ku ktorému bol pôvodný zabezpečovací vzťah určený. |
| --- | --- | --- |

B6.5.28

a)

Pri zabezpečovacom nástroji dochádza k takému závažnému úverovému zhoršeniu, že účtovná jednotka ho nahradí novým zabezpečovacím nástrojom. To znamená, že pôvodný zabezpečovací vzťah nedosiahol cieľ riadenia rizík, a je preto ukončený ako celok. Nový zabezpečovací nástroj je určený za zabezpečenie rovnakej expozície, ktorá bola predtým zabezpečená, a vytvára nový zabezpečovací vzťah. Preto sa zmeny reálnej hodnoty alebo peňažných tokov zabezpečenej položky oceňujú od dátumu určenia nového zabezpečovacieho vzťahu a s odkazom na dátum určenia nového zabezpečovacieho vzťahu miesto dátumu, ku ktorému bol pôvodný zabezpečovací vzťah určený.

| b) | Zabezpečovací vzťah je ukončený pred koncom jeho trvania. Zabezpečovací nástroj v uvedenom zabezpečovacom vzťahu môže byť určený za zabezpečovací nástroj v inom zabezpečovacom vzťahu (napríklad pri úprave zabezpečovacieho pomeru v prípade opätovného vyváženia zvýšením objemu zabezpečovacieho nástroja alebo pri určení celého nového zabezpečovacieho vzťahu). |
| --- | --- |

b)

Zabezpečovací vzťah je ukončený pred koncom jeho trvania. Zabezpečovací nástroj v uvedenom zabezpečovacom vzťahu môže byť určený za zabezpečovací nástroj v inom zabezpečovacom vzťahu (napríklad pri úprave zabezpečovacieho pomeru v prípade opätovného vyváženia zvýšením objemu zabezpečovacieho nástroja alebo pri určení celého nového zabezpečovacieho vzťahu).

Účtovanie časovej hodnoty opcií

| B6.5.29 | Opcia sa môže považovať za vzťahujúcu sa na časové obdobie, pretože jej časová hodnota predstavuje poplatok za poskytovanie ochrany pre držiteľa opcie počas určitého času. Príslušným aspektom na účely posúdenia, či sa opciou zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu alebo časové obdobie, sú však charakteristiky uvedenej zabezpečenej položky vrátane spôsobu, ako a kedy ovplyvňuje výsledok hospodárenia. Preto účtovná jednotka posudzuje typ zabezpečenej položky [pozri odsek 65.15 písm. a] na základe povahy zabezpečenej položky (bez ohľadu na to, či zabezpečovací vzťah je zabezpečením peňažných tokov alebo zabezpečením reálnej hodnoty):






  a) | Časová hodnota opcie sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, ak je povahou zabezpečenej položky transakcia, pri ktorej má časová hodnota charakter nákladov uvedenej transakcie. Príkladom je situácia, keď sa časová hodnota opcie vzťahuje na zabezpečenú položku, ktorá má za následok vykázanie položky, ktorej prvotné ocenenie zahŕňa transakčné náklady (napríklad účtovná jednotka zabezpečuje nákup komodity, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, voči cenovému riziku komodity a do prvotného ocenenia zásob zahrnie transakčné náklady). V dôsledku zahrnutia časovej hodnoty opcie do prvotného ocenenia určitej zabezpečenej položky časová hodnota ovplyvňuje výsledok hospodárenia súčasne ako uvedená zabezpečená položka. Podobne účtovná jednotka, ktorá zabezpečuje predaj komodity, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, by zahŕňala časovú hodnotu opcie ako časť nákladov súvisiacich s uvedeným predajom (časová hodnota by sa preto vykázala vo výsledku hospodárenia v rovnakom období ako výnosy z uvedeného zabezpečeného predaja). |
| --- | --- | --- |

B6.5.29

a)

Časová hodnota opcie sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, ak je povahou zabezpečenej položky transakcia, pri ktorej má časová hodnota charakter nákladov uvedenej transakcie. Príkladom je situácia, keď sa časová hodnota opcie vzťahuje na zabezpečenú položku, ktorá má za následok vykázanie položky, ktorej prvotné ocenenie zahŕňa transakčné náklady (napríklad účtovná jednotka zabezpečuje nákup komodity, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, voči cenovému riziku komodity a do prvotného ocenenia zásob zahrnie transakčné náklady). V dôsledku zahrnutia časovej hodnoty opcie do prvotného ocenenia určitej zabezpečenej položky časová hodnota ovplyvňuje výsledok hospodárenia súčasne ako uvedená zabezpečená položka. Podobne účtovná jednotka, ktorá zabezpečuje predaj komodity, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, by zahŕňala časovú hodnotu opcie ako časť nákladov súvisiacich s uvedeným predajom (časová hodnota by sa preto vykázala vo výsledku hospodárenia v rovnakom období ako výnosy z uvedeného zabezpečeného predaja).

| b) | Časová hodnota opcie sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, ak povaha zabezpečenej položky je taká, že časová hodnota má charakter nákladov na získanie ochrany voči riziku počas určitého časového obdobia [avšak zabezpečená položka nemá za následok transakciu, ktorá zodpovedá pojmu transakčných nákladov v súlade s písm. a)]. Ak sú napríklad zásoby komodity zabezpečené voči zníženiu reálnej hodnoty na šesť mesiacov pomocou komoditnej opcie so zodpovedajúcou životnosťou, časová hodnota opcie by sa alokovala do výsledku hospodárenia (t. j. amortizovaná na systematickom a racionálnom základe) počas uvedeného šesťmesačného obdobia. Ďalším príkladom je zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky, ktorá je zabezpečená na 18 mesiacov pomocou devízovej opcie, čo by malo za následok alokáciu časovej hodnoty opcie počas uvedeného 18-mesačného obdobia. |
| --- | --- |

b)

Časová hodnota opcie sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, ak povaha zabezpečenej položky je taká, že časová hodnota má charakter nákladov na získanie ochrany voči riziku počas určitého časového obdobia [avšak zabezpečená položka nemá za následok transakciu, ktorá zodpovedá pojmu transakčných nákladov v súlade s písm. a)]. Ak sú napríklad zásoby komodity zabezpečené voči zníženiu reálnej hodnoty na šesť mesiacov pomocou komoditnej opcie so zodpovedajúcou životnosťou, časová hodnota opcie by sa alokovala do výsledku hospodárenia (t. j. amortizovaná na systematickom a racionálnom základe) počas uvedeného šesťmesačného obdobia. Ďalším príkladom je zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky, ktorá je zabezpečená na 18 mesiacov pomocou devízovej opcie, čo by malo za následok alokáciu časovej hodnoty opcie počas uvedeného 18-mesačného obdobia.

| B6.5.30 | Charakteristiky zabezpečenej položky vrátane toho, ako a kedy zabezpečená položka ovplyvňuje výsledok hospodárenia, takisto ovplyvňujú obdobie, počas ktorého je amortizovaná časová hodnota opcie, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie, ktoré je konzistentné s obdobím, počas ktorého vnútorná hodnota opcie môže ovplyvniť výsledok hospodárenia v súlade s účtovaním zabezpečenia. Ak sa napríklad úroková opcia (cap) použije na poskytnutie ochrany pred zvýšením úrokových nákladov pri dlhopise s pohyblivou sadzbou, časová hodnota uvedeného capu sa amortizuje do výsledku hospodárenia počas rovnakého obdobia, počas ktorého by akákoľvek vnútorná hodnota capu ovplyvnila výsledok hospodárenia:






  a) | ak sa prostredníctvom capu zabezpečuje zvýšenie úrokových sadzieb pre prvé tri roky z celkovej životnosti dlhopisu s pohyblivou sadzbou v trvaní päť rokov, časová hodnota uvedeného capu sa amortizuje počas prvých troch rokov; alebo |
| --- | --- | --- |

B6.5.30

a)

ak sa prostredníctvom capu zabezpečuje zvýšenie úrokových sadzieb pre prvé tri roky z celkovej životnosti dlhopisu s pohyblivou sadzbou v trvaní päť rokov, časová hodnota uvedeného capu sa amortizuje počas prvých troch rokov; alebo

| b) | ak pri cape ide o opciu s odloženým začiatkom (forward start opcia), ktorou sa zabezpečuje zvýšenie úrokových sadzieb na roky dva a tri z celkovej životnosti dlhopisu s pohyblivou sadzbou v trvaní päť rokov, časová hodnota uvedeného capu sa amortizuje počas rokov dva a tri. |
| --- | --- |

b)

ak pri cape ide o opciu s odloženým začiatkom (forward start opcia), ktorou sa zabezpečuje zvýšenie úrokových sadzieb na roky dva a tri z celkovej životnosti dlhopisu s pohyblivou sadzbou v trvaní päť rokov, časová hodnota uvedeného capu sa amortizuje počas rokov dva a tri.

| B6.5.31 | Účtovanie časovej hodnoty opcií v súlade s odsekom 6.5.15 sa vzťahuje takisto na kombináciu nakúpenej a vypísanej opcie (jedna je predajnou opciou a druhá je kúpnou opciou), ktorá má k dátumu určenia za zabezpečovací nástroj čistú nulovú časovú hodnotu (zvyčajne označovaná ako „zero-cost collar“). V takom prípade účtovná jednotka vykazuje všetky zmeny časovej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku, aj keď kumulovaná zmena časovej hodnoty počas celkového obdobia zabezpečovacieho vzťahu je nulová. Ak sa preto časová hodnota opcie vzťahuje na:






  a) | zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, hodnota časovej hodnoty ku koncu zabezpečovacieho vzťahu, ktorou sa upravuje zabezpečená položka alebo ktorá sa reklasifikuje do výsledku hospodárenia [pozri odsek 65.15 písm. b)], by bola nulová; |
| --- | --- | --- |

B6.5.31

a)

zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, hodnota časovej hodnoty ku koncu zabezpečovacieho vzťahu, ktorou sa upravuje zabezpečená položka alebo ktorá sa reklasifikuje do výsledku hospodárenia [pozri odsek 65.15 písm. b)], by bola nulová;

| b) | zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, amortizácia v súvislosti s časovou hodnotou je nulová. |
| --- | --- |

b)

zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, amortizácia v súvislosti s časovou hodnotou je nulová.

| B6.5.32 | Účtovanie časovej hodnoty opcií v súlade s odsekom 6.5.15 platí len vtedy, ak sa časová hodnota vzťahuje na zabezpečenú položku (zosúladená časová hodnota). Časová hodnota opcie sa vzťahuje na zabezpečenú položku, ak kritické podmienky opcie (ako je nominálna hodnota, životnosť a podkladové aktívum) sú zosúladené so zabezpečenou položkou. Ak kritické podmienky opcie a zabezpečenej položky nie sú plne zosúladené, účtovná jednotka preto stanovuje zosúladenú časovú hodnotu, t. j. aké množstvo časovej hodnoty zahrnutej do prémie (skutočná časová hodnota) sa vzťahuje na zabezpečenú položku (a preto by sa pri nej malo postupovať v súlade s odsekom 6.5.15). Účtovná jednotka stanoví zosúladenú časovú hodnotu pomocou ocenenia opcie, ktorá by mala kritické podmienky, ktoré sa dokonale zhodujú so zabezpečenou položkou. |
| --- | --- |

B6.5.32

| B6.5.33 | Ak sa skutočná časová hodnota a zosúladená časová hodnota odlišujú, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania v súlade s odsekom 6.5.15 takto:






  a) | ak je skutočná časová hodnota pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu vyššia než zosúladená časová hodnota, účtovná jednotka:






  i) | stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, na základe zosúladenej časovej hodnoty; a |
| --- | --- | --- | --- |

B6.5.33

a)

ak je skutočná časová hodnota pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu vyššia než zosúladená časová hodnota, účtovná jednotka:

i)

stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, na základe zosúladenej časovej hodnoty; a

| ii) | účtuje rozdiely v zmenách reálnej hodnoty medzi týmito dvomi časovými hodnotami vo výsledku hospodárenia; |
| --- | --- |

ii)

účtuje rozdiely v zmenách reálnej hodnoty medzi týmito dvomi časovými hodnotami vo výsledku hospodárenia;

| b) | ak je skutočná časová hodnota pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu nižšia než zosúladená časová hodnota, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, odkazom na nižšiu spomedzi hodnoty z kumulovanej zmeny reálnej hodnoty:






  i) | skutočnej časovej hodnoty; a |
| --- | --- | --- |

b)

ak je skutočná časová hodnota pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu nižšia než zosúladená časová hodnota, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, odkazom na nižšiu spomedzi hodnoty z kumulovanej zmeny reálnej hodnoty:

i)

skutočnej časovej hodnoty; a

| ii) | zosúladenej časovej hodnoty. |
| --- | --- |

ii)

zosúladenej časovej hodnoty.

Prípadná zvyšná zmena reálnej hodnoty skutočnej časovej hodnoty sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

Účtovanie forwardového prvku forwardových zmlúv a kurzového bázického rozpätia finančných nástrojov

| B6.5.34 | Forwardová zmluva sa dá považovať za zmluvu vzťahujúcu sa na časové obdobie, pretože jej forwardový prvok predstavuje poplatok za určité časové obdobie (podľa doby splatnosti, pre ktorú je stanovená) Relevantným aspektom na účely posúdenia, či sa zabezpečovacím nástrojom zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na transakciu alebo časové obdobie, sú však charakteristiky uvedenej zabezpečenej položky vrátane spôsobu, ako a kedy ovplyvňuje výsledok hospodárenia. Účtovná jednotka preto posudzuje typ zabezpečenej položky [pozri odsek 65.16 a odsek 65.15 písm. a)] na základe povahy zabezpečenej položky (bez ohľadu na to, či je zabezpečovací vzťah zabezpečením peňažných tokov alebo zabezpečením reálnej hodnoty):






  a) | Forwardový prvok forwardovej zmluvy sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, ak je povahou zabezpečenej položky transakcia, pre ktorú má forwardový prvok charakter nákladov uvedenej transakcie. Príkladom je situácia, keď sa forwardový prvok vzťahuje na zabezpečenú položku, ktorá má za následok vykázanie položky, ktorej prvotné ocenenie zahŕňa transakčné náklady (napríklad účtovná jednotka zabezpečuje nákup zásob denominovaný v cudzej mene, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, voči kurzovému riziku a do prvotného ocenenia zásob zahrnie transakčné náklady). V dôsledku zahrnutia forwardového prvku do prvotného ocenenia danej zabezpečenej položky forwardový prvok ovplyvňuje výsledok hospodárenia v rovnakom čase ako uvedená zabezpečená položka. Podobne účtovná jednotka, ktorá zabezpečuje predaj komodity denominovaný v cudzej mene voči kurzovému riziku, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, by zahrnula forwardový prvok ako časť nákladov, ktoré sú spojené s uvedeným predajom (forwardový prvok by sa preto vykázal vo výsledku hospodárenia v rovnakom období ako výnosy z uvedeného zabezpečeného predaja). |
| --- | --- | --- |

B6.5.34

a)

Forwardový prvok forwardovej zmluvy sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, ak je povahou zabezpečenej položky transakcia, pre ktorú má forwardový prvok charakter nákladov uvedenej transakcie. Príkladom je situácia, keď sa forwardový prvok vzťahuje na zabezpečenú položku, ktorá má za následok vykázanie položky, ktorej prvotné ocenenie zahŕňa transakčné náklady (napríklad účtovná jednotka zabezpečuje nákup zásob denominovaný v cudzej mene, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, voči kurzovému riziku a do prvotného ocenenia zásob zahrnie transakčné náklady). V dôsledku zahrnutia forwardového prvku do prvotného ocenenia danej zabezpečenej položky forwardový prvok ovplyvňuje výsledok hospodárenia v rovnakom čase ako uvedená zabezpečená položka. Podobne účtovná jednotka, ktorá zabezpečuje predaj komodity denominovaný v cudzej mene voči kurzovému riziku, či už ide o očakávanú transakciu alebo záväznú povinnosť, by zahrnula forwardový prvok ako časť nákladov, ktoré sú spojené s uvedeným predajom (forwardový prvok by sa preto vykázal vo výsledku hospodárenia v rovnakom období ako výnosy z uvedeného zabezpečeného predaja).

| b) | Forwardový prvok forwardovej zmluvy sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, ak je povaha zabezpečenej položky taká, že forwardový prvok má charakter nákladov na získanie ochrany voči riziku počas určitého času [avšak zabezpečená položka nemá za následok transakciu, ktorá zahŕňa pojem transakčných nákladov v súlade s písmenom a)]. Ak sú napríklad zásoby komodity zabezpečené voči zmenám reálnej hodnoty na šesť mesiacov pomocou komoditnej forwardovej zmluvy so zodpovedajúcou životnosťou, forwardový prvok forwardovej zmluvy by sa alokoval do výsledku hospodárenia (t. j. amortizovaný na systematickom a racionálnom základe) počas uvedeného šesť mesačného obdobia. Ďalším príkladom je zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky, ktorá je zabezpečená na 18 mesiacov pomocou devízovej forwardovej zmluvy, čo by malo za následok alokáciu forwardového prvku forwardovej zmluvy počas uvedeného 18-mesačného obdobia. |
| --- | --- |

b)

Forwardový prvok forwardovej zmluvy sa vzťahuje na zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, ak je povaha zabezpečenej položky taká, že forwardový prvok má charakter nákladov na získanie ochrany voči riziku počas určitého času [avšak zabezpečená položka nemá za následok transakciu, ktorá zahŕňa pojem transakčných nákladov v súlade s písmenom a)]. Ak sú napríklad zásoby komodity zabezpečené voči zmenám reálnej hodnoty na šesť mesiacov pomocou komoditnej forwardovej zmluvy so zodpovedajúcou životnosťou, forwardový prvok forwardovej zmluvy by sa alokoval do výsledku hospodárenia (t. j. amortizovaný na systematickom a racionálnom základe) počas uvedeného šesť mesačného obdobia. Ďalším príkladom je zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky, ktorá je zabezpečená na 18 mesiacov pomocou devízovej forwardovej zmluvy, čo by malo za následok alokáciu forwardového prvku forwardovej zmluvy počas uvedeného 18-mesačného obdobia.

| B6.5.35 | Charakteristiky zabezpečenej položky vrátane toho, ako a kedy zabezpečená položka ovplyvňuje výsledok hospodárenia, takisto ovplyvňujú obdobie, počas ktorého forwardový prvok forwardovej zmluvy, ktorou sa zabezpečuje zabezpečená položka vzťahujúca sa na časové obdobie, je amortizovaný, čo je počas obdobia, na ktoré sa forwardový prvok vzťahuje. Ak sa napríklad forwardovou zmluvou zabezpečuje expozícia voči premenlivosti trojmesačných úrokových sadzieb na trojmesačné obdobie, ktoré začína o šesť mesiacov, forwardový prvok je amortizovaný počas obdobia, ktoré siaha od siedmeho do deviateho mesiaca. |
| --- | --- |

B6.5.35

| B6.5.36 | Účtovanie forwardového prvku forwardovej zmluvy v súlade s odsekom 6.5.16 sa uplatňuje aj vtedy, ak k dátumu, ku ktorému je forwardová zmluva určená za zabezpečovací nástroj, je forwardový prvok nulový. V takom prípade účtovná jednotka vykazuje všetky zmeny reálnej hodnoty, ktoré pripadajú na forwardový prvok, v ostatných súčastiach komplexného výsledku, aj keď kumulovaná zmena reálnej hodnoty, ktorá pripadá na forwardový prvok, je počas celkového obdobia zabezpečovacieho vzťahu nulová. Ak sa preto forwardový prvok forwardovej zmluvy vzťahuje na:






  a) | zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, hodnota, pokiaľ ide o forwardový prvok, ku koncu zabezpečovacieho vzťahu, ktorou sa upravuje zabezpečená položka alebo ktorá sa reklasifikuje do výsledku hospodárenia [pozri odsek 65.15 písm. b) a odsek 65.16], by bola nulová; |
| --- | --- | --- |

B6.5.36

a)

zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na transakciu, hodnota, pokiaľ ide o forwardový prvok, ku koncu zabezpečovacieho vzťahu, ktorou sa upravuje zabezpečená položka alebo ktorá sa reklasifikuje do výsledku hospodárenia [pozri odsek 65.15 písm. b) a odsek 65.16], by bola nulová;

| b) | zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, amortizácia v súvislosti s forwardovým prvkom je nulová. |
| --- | --- |

b)

zabezpečenú položku vzťahujúcu sa na časové obdobie, amortizácia v súvislosti s forwardovým prvkom je nulová.

| B6.5.37 | Účtovanie forwardového prvku forwardových zmlúv v súlade s odsekom 6.5.16 sa vzťahuje len na rozsah, v akom sa forwardový prvok vzťahuje na zabezpečenú položku (zosúladený forwardový prvok). Forwardový prvok forwardovej zmluvy sa vzťahuje na zabezpečenú položku, ak kritické podmienky forwardovej zmluvy (ako je nominálna hodnota, životnosť a podkladové aktívum) sú zosúladené so zabezpečenou položkou. Preto ak kritické podmienky forwardovej zmluvy a zabezpečenej položky nie sú plne zosúladené, účtovná jednotka stanovuje zosúladený forwardový prvok, t. j. aké množstvo forwardového prvku zahrnuté do forwardovej zmluvy (skutočný forwardový prvok) sa vzťahuje na zabezpečenú položku (a preto by sa pri ňom malo postupovať v súlade s odsekom 6.5.16). Účtovná jednotka stanoví zosúladený forwardový prvok pomocou ocenenia forwardovej zmluvy, ktorá by mala kritické podmienky, ktoré sa dokonale zhodujú so zabezpečenou položkou. |
| --- | --- |

B6.5.37

| B6.5.38 | Ak sa skutočný forwardový prvok a zosúladený forwardový prvok odlišujú, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania v súlade s odsekom 6.5.16 takto:






  a) | ak je pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu absolútna hodnota skutočného forwardového prvku vyššia než zosúladeného forwardového prvku, účtovná jednotka:






  i) | stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, na základe zosúladeného forwardového prvku; a |
| --- | --- | --- | --- |

B6.5.38

a)

ak je pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu absolútna hodnota skutočného forwardového prvku vyššia než zosúladeného forwardového prvku, účtovná jednotka:

i)

stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, na základe zosúladeného forwardového prvku; a

| ii) | účtuje rozdiely v zmenách reálnej hodnoty medzi týmito dvomi forwardovými prvkami vo výsledku hospodárenia; |
| --- | --- |

ii)

účtuje rozdiely v zmenách reálnej hodnoty medzi týmito dvomi forwardovými prvkami vo výsledku hospodárenia;

| b) | ak je pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu absolútna hodnota skutočného forwardového prvku nižšia než zosúladeného forwardového prvku, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, s odkazom na nižšiu spomedzi hodnoty z kumulovanej zmeny reálnej hodnoty:






  i) | absolútnej hodnoty skutočného forwardového prvku; a |
| --- | --- | --- |

b)

ak je pri vzniku zabezpečovacieho vzťahu absolútna hodnota skutočného forwardového prvku nižšia než zosúladeného forwardového prvku, účtovná jednotka stanovuje hodnotu, ktorá je akumulovaná v samostatnej zložke vlastného imania, s odkazom na nižšiu spomedzi hodnoty z kumulovanej zmeny reálnej hodnoty:

i)

absolútnej hodnoty skutočného forwardového prvku; a

| ii) | absolútnej hodnoty zosúladeného forwardového prvku. |
| --- | --- |

ii)

absolútnej hodnoty zosúladeného forwardového prvku.

Prípadná zvyšná zmena reálnej hodnoty skutočného forwardového prvku sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.

| B6.5.39 | Keď účtovná jednotka oddelí kurzové bázické rozpätie od finančného nástroja a vylúči ho z určenia uvedeného finančného nástroja za zabezpečovací nástroj [pozri odsek 62.4 písm. b)], návod na uplatňovanie v odsekoch B6.5.34 až B6.5.38 sa vzťahuje na kurzové bázické rozpätie rovnakým spôsobom, ako sa vzťahuje na forwardový prvok forwardovej zmluvy. |
| --- | --- |

B6.5.39

Zabezpečenie skupiny položiek (oddiel 6.6)

Zabezpečenie čistej pozície

Prípustnosť pre účtovanie zabezpečenia a určenie čistej pozície

| B6.6.1 | Čistá pozícia je prípustná pre účtovanie zabezpečenia len vtedy, ak účtovná jednotka zabezpečuje v čistom vyjadrení na účely riadenia rizík. To, či účtovná jednotka zabezpečuje týmto spôsobom, je skutočnosťou (nie len vecou tvrdenia alebo dokumentácie). Účtovná jednotka preto nemôže uplatňovať účtovanie zabezpečenia v čistom vyjadrení jedine na dosiahnutie určitého účtovného výsledku, ak by to neodrážalo jej prístup v oblasti riadenia rizík. Zabezpečovanie čistej pozície musí tvoriť časť stanovenej stratégie riadenia rizík. Bežne ju schvaľuje kľúčový riadiaci personál podľa vymedzenia v IAS 24. |
| --- | --- |

B6.6.1

| B6.6.2 | Napríklad účtovná jednotka A, ktorej funkčnou menou je jej miestna mena, má záväznú povinnosť zaplatiť 150 000 FC za výdavky na reklamu do deviatich mesiacov a záväznú povinnosť predať hotové výrobky za 150 000 FC do 15 mesiacov. Účtovná jednotka A uzatvorí derivát v cudzej mene, ktorý sa vyrovná do deviatich mesiacov a na základe ktorého prijme 100 FC a zaplatí 70 CU. Účtovná jednotka A nemá žiadne ďalšie expozície voči FC. Účtovná jednotka A neriadi kurzové riziko v čistom vyjadrení. Účtovná jednotka A preto nemôže uplatniť účtovanie zabezpečenia pre zabezpečovací vzťah medzi derivátom v cudzej mene a čistou pozíciou vo výške 100 FC [pozostávajúci zo záväznej nákupnej povinnosti vo výške 150 000 FC – t. j. reklamné služby – a záväznej predajnej povinnosti vo výške 149 900 FC (zo 150 000 FC)) na deväťmesačné obdobie. |
| --- | --- |

B6.6.2

| B6.6.3 | Ak účtovná jednotka A riadila kurzové riziko v čistom vyjadrení a neuzatvorila derivát v cudzej mene (pretože namiesto zníženia jej expozície voči kurzovému riziku ju zvyšuje), potom by účtovná jednotka bola v prirodzenej zabezpečenej pozícii deväť mesiacov. Bežne by táto zabezpečená pozícia nebola premietnutá v účtovnej závierke, pretože transakcie sa vykazujú v rôznych obdobiach vykazovania v budúcnosti. Nulová čistá pozícia by bola prípustná na účtovanie zabezpečenia len vtedy, ak by boli splnené podmienky v odseku 6.6.6. |
| --- | --- |

B6.6.3

| B6.6.4 | Keď je skupina položiek, ktoré tvoria čistú pozíciu, určená za zabezpečenú položku, účtovná jednotka určuje celkovú skupinu položiek, ktorá zahŕňa položky, ktoré môžu tvoriť čistú pozíciu. Účtovnej jednotke nie je povolené určiť nekonkrétnu abstraktnú hodnotu čistej pozície. Účtovná jednotka má napríklad skupinu záväzných predajných povinností do deviatich mesiacov za 100 FC a skupinu záväzných nákupných povinností do 18 mesiacov za 120 FC. Účtovná jednotka nemôže určiť abstraktnú hodnotu čistej pozície do výšky 20 FC. Miesto toho musí určiť hrubú hodnotu nákupov a hrubú hodnotu predajov, ktoré spoločne spôsobujú vznik zabezpečenej čistej pozície. Účtovná jednotka určuje hrubé pozície, ktoré spôsobujú vznik čistej pozície, aby účtovná jednotka mohla spĺňať požiadavky na účtovanie pre kvalifikované zabezpečovacie vzťahy. |
| --- | --- |

B6.6.4

Uplatňovanie požiadaviek efektívnosti zabezpečenia na zabezpečenie čistej pozície

| B6.6.5 | Keď účtovná jednotka stanoví, či sú požiadavky efektívnosti zabezpečenia uvedené v odseku 6.4.1 písm. c) splnené, keď zabezpečuje čistú pozíciu, musí zohľadniť zmeny v hodnote položiek v čistej pozícii, ktoré majú podobný účinok ako zabezpečovací nástroj v spojitosti so zmenou reálnej hodnoty pri zabezpečovacom nástroji. Účtovná jednotka má napríklad skupinu záväzných predajných povinností do deviatich mesiacov za 100 FC a skupinu záväzných nákupných povinností do 18 mesiacov za 120 FC. Zabezpečuje kurzové riziko čistej pozície v hodnote 20 FC pomocou forwardovej devízovej zmluvy na 20 FC. Pri stanovovaní, či sú požiadavky efektívnosti zabezpečenia uvedené v odseku 6.4.1 písm. c) splnené, účtovná jednotka zohľadňuje vzťah medzi:






  a) | zmenou reálnej hodnoty pri forwardovej devízovej zmluve spoločne s kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami hodnoty záväzných predajných povinností; a |
| --- | --- | --- |

B6.6.5

a)

zmenou reálnej hodnoty pri forwardovej devízovej zmluve spoločne s kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami hodnoty záväzných predajných povinností; a

| b) | kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami hodnoty záväzných nákupných povinností. |
| --- | --- |

b)

kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami hodnoty záväzných nákupných povinností.

| B6.6.6 | Podobne, ak v príklade uvedenom v odseku B6.6.5 účtovná jednotka mala nulovú čistú pozíciu, pri stanovovaní toho, či sú splnené požiadavky efektívnosti zabezpečenia uvedené v odseku 6.4.1 písm. c), by zohľadnila vzťah medzi zmenami hodnoty záväzných predajných povinností súvisiacimi s kurzovým rizikom a zmenami reálnej hodnoty záväzných nákupných povinností súvisiacimi s kurzovým rizikom. |
| --- | --- |

B6.6.6

Zabezpečenia peňažných tokov, ktoré tvoria čistú pozíciu

| B6.6.7 | Keď účtovná jednotka zabezpečuje skupinu položiek so vzájomne kompenzovanými rizikovými pozíciami (t. j. čistú pozíciu), prípustnosť pre účtovanie zabezpečenia závisí od typu zabezpečenia. Ak je zabezpečenie zabezpečením reálnej hodnoty, potom čistá pozícia môže byť prípustná ako zabezpečená položka. Ak je však zabezpečenie zabezpečením peňažných tokov, potom čistá pozícia môže byť prípustná len ako zabezpečená položka, ak ide o zabezpečenie kurzového rizika a v určení uvedenej čistej pozície je stanovené obdobie vykazovania, v ktorom sa pri očakávaných transakciách očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia, a takisto je v ňom stanovená ich povaha a objem. |
| --- | --- |

B6.6.7

| B6.6.8 | Účtovná jednotka má napríklad čistú pozíciu, ktorá pozostáva zo spodnej vrstvy predajov vo výške 100 FC a spodnej vrstvy nákupov vo výške 150 FC. Predaje aj nákupy sú denominované v rovnakej cudzej mene. S cieľom dostatočne stanoviť určenie zabezpečenej čistej pozície účtovná jednotka uvedie v pôvodnej dokumentácii zabezpečovacieho vzťahu, že predaje sa môžu týkať výrobku A alebo výrobku B a nákupy sa môžu týkať stroja typu A, stroja typu B a suroviny A. Účtovná jednotka takisto uvedie objemy transakcií podľa každého druhu. Účtovná jednotka zdokumentuje, že spodnú vrstvu predajov (100 FC) tvorí očakávaný objem predajov prvých 70 FC výrobku A a prvých 30 FC výrobku B. Ak sa pri uvedených objemoch predajov očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia v rôznych obdobiach vykazovania, účtovná jednotka by to uviedla v dokumentácii, napríklad prvých 70 FC z predajov výrobku A, pri ktorých sa očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia v prvom období vykazovania, a prvých 30 FC z predajov výrobku B, pri ktorých sa očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia v druhom období vykazovania. Účtovná jednotka takisto zdokumentuje, že spodnú vrstvu nákupov (150 FC) tvoria nákupy prvých 60 FC stroja typu A, prvých 40 FC stroja typu B a prvých 50 FC suroviny A. Ak sa pri uvedených objemoch nákupov očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia v rôznych obdobiach vykazovania, účtovná jednotka by uviedla v dokumentácii rozčlenenie objemov nákupov podľa období vykazovania, v ktorých sa očakáva, že ovplyvnia výsledok hospodárenia (čo sa podobá spôsobu, akým dokumentuje objemy predajov). Očakávaná transakcia by bola uvedená napríklad ako:






  a) | prvých 60 FC nákupov stroja typu A, pri ktorých sa očakáva, že od tretieho obdobia vykazovania ovplyvnia výsledok hospodárenia počas nasledujúcich desiatich období vykazovania; |
| --- | --- | --- |

B6.6.8

a)

prvých 60 FC nákupov stroja typu A, pri ktorých sa očakáva, že od tretieho obdobia vykazovania ovplyvnia výsledok hospodárenia počas nasledujúcich desiatich období vykazovania;

| b) | prvých 40 FC nákupov stroja typu B, pri ktorých sa očakáva, že od štvrtého obdobia vykazovania ovplyvnia výsledok hospodárenia počas nasledujúcich 20 období vykazovania; a |
| --- | --- |

b)

prvých 40 FC nákupov stroja typu B, pri ktorých sa očakáva, že od štvrtého obdobia vykazovania ovplyvnia výsledok hospodárenia počas nasledujúcich 20 období vykazovania; a

| c) | prvých 50 FC nákupov suroviny A, pri ktorých sa očakáva, že budú prijaté v treťom období vykazovania a predané, t. j. ovplyvnia výsledok hospodárenia, v uvedenom období vykazovania a v ďalšom období vykazovania. |
| --- | --- |

c)

prvých 50 FC nákupov suroviny A, pri ktorých sa očakáva, že budú prijaté v treťom období vykazovania a predané, t. j. ovplyvnia výsledok hospodárenia, v uvedenom období vykazovania a v ďalšom období vykazovania.

Uvedenie druhu očakávaných objemov transakcií by zahŕňalo aspekty, ako je spôsob odpisovania pre položky nehnuteľností, strojov a zariadení rovnakého druhu, ak je druh uvedených položiek taký, že spôsob odpisovania by sa mohol líšiť v závislosti od toho, ako účtovná jednotka používa uvedené položky. Ak účtovná jednotka napríklad používa položky stroja typu A v dvoch rôznych výrobných procesoch, ktoré majú za následok metódu lineárneho odpisovania počas desiatich období vykazovania a prípadne metódu odpisovania na základe počtu vyrobených jednotiek, v jej dokumentácii očakávaného objemu nákupov pre stroj typu A by sa uvedený objem rozčlenil podľa toho, ktorý spôsob odpisovania sa uplatní.

| B6.6.9 | V prípade zabezpečenia peňažných tokov pri čistej pozícii zahŕňajú sumy stanovené v súlade s odsekom 6.5.11 zmeny hodnoty položiek v čistej pozícii, ktoré majú podobný účinok ako zabezpečovací nástroj v spojitosti so zmenou reálnej hodnoty pri zabezpečovacom nástroji. Zmeny hodnoty položiek v čistej pozícii, ktoré majú podobný účinok ako zabezpečovací nástroj, sa však vykazujú až vtedy, keď sa vykážu transakcie, s ktorými súvisia, napríklad keď sa očakávaný predaj vykáže ako výnosy. Účtovná jednotka má napríklad skupinu vysoko pravdepodobných očakávaných predajov do deviatich mesiacov za 100 FC a skupinu vysoko pravdepodobných očakávaných nákupov do 18 mesiacov za 120 FC. Zabezpečuje kurzové riziko čistej pozície v hodnote 20 FC pomocou forwardovej devízovej zmluvy na 20 FC. Pri stanovovaní súm, ktoré sú vykázané v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov v súlade s odsekmi 6.5.11 písm. a) až 6.5.11 písm. b), účtovná jednotka porovnáva:






  a) | zmenu reálnej hodnoty pri forwardovej devízovej zmluve spoločne s kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných predajov s |
| --- | --- | --- |

B6.6.9

a)

zmenu reálnej hodnoty pri forwardovej devízovej zmluve spoločne s kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných predajov s

| b) | kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných nákupov. |
| --- | --- |

b)

kurzovým rizikom súvisiacim so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných nákupov.

Účtovná jednotka však vykazuje len sumy súvisiace s forwardovou devízovou zmluvou, až kým sa vysoko pravdepodobné očakávané transakcie týkajúce sa predajov nevykážu v účtovnej závierke, kedy sa vykážu zisky alebo straty z uvedených očakávaných transakcií (t. j. zmena v hodnote, ktorá pripadá na zmenu v kurze cudzích mien, medzi určením zabezpečovacieho vzťahu a vykázaním výnosov).

| B6.6.10 | Podobne platí, že ak v uvedenom príklade mala účtovná jednotka nulovú čistú pozíciu, porovnala by kurzové riziko súvisiace so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných predajov so zmenami v hodnote vysoko pravdepodobných očakávaných nákupov súvisiacimi s kurzovým rizikom. Uvedené sumy sa však vykážu až vtedy, keď sa súvisiace očakávané transakcie vykážu v účtovnej závierke. |
| --- | --- |

B6.6.10

Vrstvy skupín položiek určených za zabezpečenú položku

| B6.6.11 | Z rovnakých dôvodov ako v odseku B6.3.19 si určenie vrstvových zložiek skupín existujúcich položiek vyžaduje konkrétnu identifikáciu nominálnej hodnoty skupiny položiek, z ktorej je zabezpečená vrstvová zložka stanovená. |
| --- | --- |

B6.6.11

| B6.6.12 | Zabezpečujúci vzťah môže zahŕňať vrstvy z niekoľkých rôznych skupín položiek. Napríklad v zabezpečení čistej pozície skupiny aktív a skupiny záväzkov môže zabezpečovací vzťah pozostávať z kombinácie vrstvovej zložky skupiny aktív a vrstvovej zložky skupiny záväzkov. |
| --- | --- |

B6.6.12

Prezentácia ziskov a strát zo zabezpečovacieho nástroja

| B6.6.13 | Ak sú položky zabezpečené spoločne ako skupina v rámci zabezpečenia peňažných tokov, môžu ovplyvniť rôzne riadkové položky vo výkaze ziskov a strát a v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Prezentácia ziskov alebo strát zo zabezpečenia v uvedenom výkaze závisí od danej skupiny položiek. |
| --- | --- |

B6.6.13

| B6.6.14 | Ak skupina položiek nemá žiadne vzájomne kompenzované rizikové pozície (napríklad skupina nákladov na cudziu menu, ktoré ovplyvňujú rôzne riadkové položky vo výkaze ziskov a strát a v ostatných súčastiach komplexného výsledku, pri ktorých je zabezpečené kurzové riziko), potom reklasifikované zisky alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja sa rozdelia do riadkových položiek ovplyvnených zabezpečenými položkami. Toto rozdelenie sa vykonáva na systematickom a racionálnom základe a nesmie mať za následok navýšenie čistých ziskov alebo strát vznikajúcich z jediného zabezpečovacieho nástroja. |
| --- | --- |

B6.6.14

| B6.6.15 | Ak skupina položiek nemá vzájomne kompenzované rizikové pozície (napríklad skupina predajov a výdavkov denominovaných v cudzej mene, pri ktorých sa spoločne zabezpečuje kurzové riziko), potom účtovná jednotka prezentuje zisky alebo straty zo zabezpečenia v samostatnej riadkovej položke vo výkaze ziskov a strát a v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Ako príklad možno zvážiť situáciu, v rámci ktorej sa zabezpečuje kurzové riziko čistej pozície predajov v cudzej mene vo výške 100 FC a nákladov na cudziu menu vo výške 80 FC pomocou forwardovej devízovej zmluvy na 20 FC. Zisk alebo strata z forwardovej devízovej zmluvy, ktoré sú reklasifikované z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov do výsledku hospodárenia (keď čistá pozícia ovplyvňuje výsledok hospodárenia), sa prezentujú v samostatnej riadkovej položke zo zabezpečených predajov a výdavkov. Navyše ak sa predaje vyskytnú v skoršom období než výdavky, výnosy z predajov sa stále oceňujú aktuálnym výmenným kurzom v súlade s IAS 21. Súvisiaci zisk alebo strata zo zabezpečenia sú prezentované v samostatnej riadkovej položke, aby výsledok hospodárenia odrážal účinok zabezpečovania čistej pozície, so zodpovedajúcou úpravou rezervy na zabezpečenie peňažných tokov. Keď zabezpečené výdavky ovplyvňujú výsledok hospodárenia v neskoršom období, zisk alebo strata zo zabezpečenia pri predajoch predtým vykázané v rezerve na zabezpečenie peňažných tokov sa reklasifikujú do výsledku hospodárenia a vykazujú v samostatnej riadkovej položke z tých, ktoré zahŕňajú zabezpečené výdavky, ktoré sa oceňujú aktuálnym výmenným kurzom v súlade s IAS 21. |
| --- | --- |

B6.6.15

| B6.6.16 | Pri niektorých typoch zabezpečení reálnej hodnoty nie je cieľom zabezpečenia primárne kompenzovať zmenu reálnej hodnoty zabezpečenej položky, ale miesto toho transformovať peňažné toky zabezpečenej položky. Účtovná jednotka napríklad zabezpečuje úrokové riziko reálnej hodnoty dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou pomocou úrokového swapu. Cieľom účtovnej jednotky týkajúcim sa zabezpečenia je transformovať peňažné toky s pevne stanovenou sadzbou na peňažné toky s pohyblivou sadzbou. Tento cieľ je premietnutý do účtovania zabezpečovacieho vzťahu tak, že sa vo výsledku hospodárenia časovo rozlíši čistý prírastok úroku z úrokového swapu. V prípade zabezpečenia čistej pozície (napríklad čistej pozície aktíva s pevne stanovenou sadzbou a záväzku s pevne stanovenou sadzbou) musí byť tento čistý prírastok úroku prezentovaný v samostatnej riadkovej položke vo výkaze ziskov a strát a v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Účelom toho je zamedziť navýšeniu čistých ziskov alebo strát jediného nástroja pri vzájomnom započítaní hrubých súm a ich vykázania v rôznych riadkových položkách (napríklad to zabraňuje navýšeniu čistého úrokového príjmu pri jedinom úrokovom swape v rámci hrubých úrokových výnosov a hrubých úrokových výdavkov). |
| --- | --- |

B6.6.16

DÁTUM ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA (KAPITOLA 7)

Prechodné ustanovenia (oddiel 7.2)

Finančné aktíva držané na obchodovanie

| B7.2.1 | K dátumu prvotného uplatnenia tohto štandardu musí účtovná jednotka stanoviť, či cieľ obchodného modelu účtovnej jednotky pre riadenie akýchkoľvek jej finančných aktív spĺňa podmienku uvedenú v odseku 4.1.2 písm. a) alebo podmienku uvedenú v odseku 4.1.2A písm. a) alebo či je finančné aktívum prípustné pre zvolenie možnosti v odseku 5.7.5. Na tieto účely účtovná jednotka stanoví, či finančné aktíva spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie, ako keby účtovná jednotka nakúpila aktíva k dátumu prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

B7.2.1

Zníženie hodnoty

| B7.2.2 | Účtovná jednotka by sa v prechodnom období mala usilovať o približné stanovenie úverového rizika pri prvotnom vykázaní zohľadnením všetkých primeraných a preukázateľných informácií, ktoré sú dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia. Účtovná jednotka nie je povinná k dátumu prechodu vykonať pri stanovovaní toho, či došlo od prvotného vykázania k výraznému zvýšeniu úverového rizika, vyčerpávajúce hľadanie informácií. Ak účtovná jednotka nedokáže urobiť toto stanovenie bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, uplatňuje sa odsek 72.20. |
| --- | --- |

B7.2.2

| B7.2.3 | S cieľom stanoviť opravnú položku na stratu pri finančných nástrojoch prvotne vykázaných (alebo pri úverových prísľuboch alebo zmluvách o finančnej záruke, pri ktorých sa účtovná jednotka stala zmluvnou stranou zmluvy) pred dátumom prvotného uplatnenia účtovná jednotka pri prechode až do ukončenia vykazovania uvedených položiek zohľadňuje informácie, ktoré sú relevantné pri stanovovaní alebo približnom stanovení úverového rizika pri prvotnom vykázaní. S cieľom stanoviť alebo približne stanoviť prvotné úverové riziko účtovná jednotka môže zohľadniť interné alebo externé informácie vrátane informácií o portfóliu v súlade s odsekmi B5.5.1 – B5.5.6. |
| --- | --- |

B7.2.3

| B7.2.4 | Účtovná jednotka s malým množstvom historických informácií môže použiť informácie z interných správ a štatistík (ktoré mohli byť vypracované pri rozhodovaní o tom, či začať nový produkt), informácie o podobných produktoch alebo prípadne skúsenosti partnerskej skupiny pri porovnateľnom finančnom nástroji. |
| --- | --- |

B7.2.4

DEFINÍCIE (DODATOK A)

Deriváty

| BA.1 | Typickými príkladmi derivátov sú futures a forwardy, swapy a opčné zmluvy. Derivát má zvyčajne pomyselnú hodnotu, ktorá je sumou meny, počtu akcií, počtu jednotiek váhy alebo objemu alebo iných jednotiek špecifikovaných v zmluve. Derivátový nástroj však nevyžaduje od držiteľa alebo vypisovateľa, aby pri vzniku zmluvy túto pomyselnú hodnotu investoval alebo prijal. Derivát si alternatívne môže vyžadovať fixnú platbu alebo platbu sumy, ktorá sa môže meniť (nie však proporcionálne so zmenou podkladovej premennej) v dôsledku určitej budúcej udalosti, ktorá nemá súvis s pomyselnou hodnotou. Zmluva si môže napríklad vyžadovať fixnú platbu vo výške 1 000 CU, ak šesťmesačný LIBOR vzrastie o 100 bázických bodov. Takáto zmluva sa považuje za derivát aj napriek tomu, že pomyselná hodnota nie je špecifikovaná. |
| --- | --- |

BA.1

| BA.2 | Definícia derivátu v tomto štandarde zahŕňa zmluvy, ktoré sa vysporiadajú v hrubom dodaním podkladovej položky (napríklad forwardová zmluva na nákup dlhového nástroja s pevne stanovenou sadzbou). Účtovná jednotka môže mať zmluvu na nákup alebo predaj nefinančnej položky, ktorá sa môže vysporiadať v čistom formou peňažných prostriedkov alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov (napríklad zmluva o nákupe alebo predaji komodity za pevne stanovenú cenu k budúcemu dátumu). Takáto zmluva patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu s výnimkou situácie, ak zmluva bola uzatvorená a je v platnosti na účely dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo použitie. Tento štandard sa však vzťahuje na takéto zmluvy týkajúce sa očakávaných požiadaviek účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo použitie vtedy, ak účtovná jednotka vykoná určenie v súlade s odsekom 2.5 (pozri odseky 2.4 až 2.7). |
| --- | --- |

BA.2

| BA.3 | Jednou z charakteristík derivátu je, že čistá počiatočná investícia je nižšia, než by sa požadovalo pre iné typy zmlúv, od ktorých by sa očakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov. Opčná zmluva spĺňa túto definíciu, pretože prémia je nižšia ako investícia, ktorá by bola požadovaná na získanie podkladového finančného nástroja, na ktorý je opcia naviazaná. Menový swap, ktorý vyžaduje počiatočnú výmenu rôznych mien v rovnakej reálnej hodnote, spĺňa túto definíciu, pretože má nulovú čistú počiatočnú investíciu. |
| --- | --- |

BA.3

| BA.4 | Bežný nákup alebo predaj má za následok vznik záväzku s pevne stanovenou cenou medzi dátumom uskutočnenia obchodu a dátumom vysporiadania, čo spĺňa definíciu derivátu. V dôsledku krátkeho trvania záväzku sa však nevykazuje ako derivátový finančný nástroj. Tento štandard namiesto toho stanovuje osobitné účtovanie takýchto bežných zmlúv (pozri odseky 3.1.2 a B3.1.3 až B3.1.6). |
| --- | --- |

BA.4

| BA.5 | V definícii derivátu sa hovorí o nefinančných premenných, ktoré nie sú špecifické pre zmluvnú stranu. Tieto zahŕňajú index strát spôsobených zemetrasením v konkrétnych regiónoch a index teplôt v konkrétnom meste. Nefinančné premenné špecifické pre zmluvnú stranu zahŕňajú výskyt alebo nevyskytnutie sa požiaru, ktorým sa poškodí alebo zničí majetok zmluvnej strany. Zmena reálnej hodnoty nefinančného aktíva je špecifická pre majiteľa vtedy, ak reálna hodnota odzrkadľuje nie len zmeny trhových cien takýchto aktív (finančná premenná), ale aj podmienky špecifického nefinančného aktíva v držbe (nefinančná premenná). Ak je napríklad ručiteľ zárukou na zostatkovú hodnotu konkrétneho vozidla vystavený riziku zmien fyzického stavu vozidla, zmena uvedenej zostatkovej hodnoty je špecifická pre majiteľa vozidla. |
| --- | --- |

BA.5

Finančné aktíva a záväzky držané na obchodovanie

| BA.6 | Obchodovaním sa vo všeobecnosti vyjadruje aktívne a časté nakupovanie a predávanie, pričom finančné nástroje držané na obchodovanie sa obvykle používajú s cieľom vytvárať zisk z krátkodobých zmien ceny alebo marže dílera. |
| --- | --- |

BA.6

| BA.7 | Finančné záväzky držané na obchodovanie zahŕňajú:






  a) | derivátové záväzky, ktoré sa neúčtujú ako zabezpečovacie nástroje; |
| --- | --- | --- |

BA.7

a)

derivátové záväzky, ktoré sa neúčtujú ako zabezpečovacie nástroje;

| b) | záväzky dodať finančné aktíva vypožičané predajcom na krátko (short seller) (t. j. účtovnou jednotkou, ktorá predáva finančné aktíva, ktoré si požičala a zatiaľ ich nevlastní); |
| --- | --- |

b)

záväzky dodať finančné aktíva vypožičané predajcom na krátko (short seller) (t. j. účtovnou jednotkou, ktorá predáva finančné aktíva, ktoré si požičala a zatiaľ ich nevlastní);

| c) | finančné záväzky, ktoré vznikli so zámerom ich spätného nákupu v krátkom čase (napríklad kótovaný dlhový nástroj, ktorý môže emitent spätne odkúpiť v krátkom čase v závislosti od zmien jeho reálnej hodnoty); a |
| --- | --- |

c)

finančné záväzky, ktoré vznikli so zámerom ich spätného nákupu v krátkom čase (napríklad kótovaný dlhový nástroj, ktorý môže emitent spätne odkúpiť v krátkom čase v závislosti od zmien jeho reálnej hodnoty); a

| d) | finančné záväzky, ktoré sú súčasťou portfólia identifikovaných finančných nástrojov riadených spolu a pre ktoré je v poslednom čase zjavné obchodovanie s krátkodobým generovaním zisku. |
| --- | --- |

d)

finančné záväzky, ktoré sú súčasťou portfólia identifikovaných finančných nástrojov riadených spolu a pre ktoré je v poslednom čase zjavné obchodovanie s krátkodobým generovaním zisku.

| BA.8 | Skutočnosť, že sa záväzok používa na financovanie aktivít obchodovania, sama osebe neznamená, že je tento záväzok držaný na obchodovanie. |
| --- | --- |

BA.8

Dodatok C

Zmeny iných štandardov

Ak nie je uvedené inak, účtovná jednotka uplatňuje zmeny uvedené v tomto dodatku pri uplatňovaní IFRS 9 vydaného v júli 2014. Tieto zmeny zahŕňajú zmeny vydané v dodatku C k štandardu IFRS 9 v rokoch 2009, 2010 a 2013 s doplnením. Zmeny v tomto dodatku obsahujú aj zmeny vykonané na základe štandardov vydaných pred IFRS 9 (2014), aj keď tieto iné štandardy neboli povinne účinné v čase vydania IFRS 9 (2014). Zmeny v tomto dodatku zahŕňajú najmä zmeny vykonané na základe IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi.

IFRS 1   
  Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva

| C1 | Odsek 29 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 39B, 39G a 39U sa vypúšťajú a dopĺňajú sa odseky 29A a 39Y:






  29. | V súlade s odsekom D19A smie účtovná jednotka určiť predtým vykázané finančné aktívum za finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu finančných aktív tak určených k dátumu určenia a ich klasifikáciu a účtovnú hodnotu v predchádzajúcej účtovnej závierke. |
| --- | --- | --- |

C1

29.

V súlade s odsekom D19A smie účtovná jednotka určiť predtým vykázané finančné aktívum za finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu finančných aktív tak určených k dátumu určenia a ich klasifikáciu a účtovnú hodnotu v predchádzajúcej účtovnej závierke.

| 29A | V súlade s odsekom D19 smie účtovná jednotka určiť predtým vykázaný finančný záväzok za finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu finančných záväzkov tak určených k dátumu určenia a ich klasifikáciu a účtovnú hodnotu v predchádzajúcej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

29A

V súlade s odsekom D19 smie účtovná jednotka určiť predtým vykázaný finančný záväzok za finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Účtovná jednotka zverejňuje reálnu hodnotu finančných záväzkov tak určených k dátumu určenia a ich klasifikáciu a účtovnú hodnotu v predchádzajúcej účtovnej závierke.

| 39 B | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

39 B

[Vypúšťa sa.]

| 39G | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

39G

[Vypúšťa sa.]

| 39U | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

39U

[Vypúšťa sa.]

| 39Y | Na základe IFRS 9 Finančné nástroje vydaného v júli 2014 sa zmenili odseky 29, B1 až B6, D1, D14, D15, D19 a D20, vypustili sa odseky 39B, 39G a 39U a doplnili sa odseky 29A, B8 až B8G, B9, D19A až D19C, D33, E1 a E2. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

39Y

Na základe IFRS 9 Finančné nástroje vydaného v júli 2014 sa zmenili odseky 29, B1 až B6, D1, D14, D15, D19 a D20, vypustili sa odseky 39B, 39G a 39U a doplnili sa odseky 29A, B8 až B8G, B9, D19A až D19C, D33, E1 a E2. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

| C2 | V prílohe B sa odseky B1 až B6 menia, ako sa uvádza nižšie, dopĺňa sa nadpis a odseky B8 až B8G a nadpis a odsek B9:






  B1 | Účtovná jednotka uplatňuje tieto výnimky:






  a) | ukončenie vykazovania finančných aktív a finančných záväzkov (odseky B2 a B3); |
| --- | --- | --- | --- |

C2

B1

Účtovná jednotka uplatňuje tieto výnimky:

a)

ukončenie vykazovania finančných aktív a finančných záväzkov (odseky B2 a B3);

| b) | účtovanie zabezpečenia (odseky B4 až B6); |
| --- | --- |

b)

účtovanie zabezpečenia (odseky B4 až B6);

| c) | nekontrolné podiely (odsek B7); |
| --- | --- |

c)

nekontrolné podiely (odsek B7);

| d) | klasifikácia a oceňovanie finančných aktív (odseky B8 až B8C); |
| --- | --- |

d)

klasifikácia a oceňovanie finančných aktív (odseky B8 až B8C);

| e) | zníženie hodnoty finančných aktív (odseky B8D až B8G); |
| --- | --- |

e)

zníženie hodnoty finančných aktív (odseky B8D až B8G);

| f) | vložené deriváty (odsek B9) a |
| --- | --- |

f)

vložené deriváty (odsek B9) a

| g) | štátne pôžičky (odseky B10 až B12). |
| --- | --- |

g)

štátne pôžičky (odseky B10 až B12).

Ukončenie vykazovania finančných aktív a finančných záväzkov

| B2 | S výnimkou prípadov povolených v odseku B3 uplatňuje prvouplatňovateľ požiadavky týkajúce sa ukončenia vykazovania uvedené v IFRS 9 prospektívne na transakcie, ktoré sa uskutočnili k dátumu prechodu na IFRS alebo po ňom. Ak napríklad prvouplatňovateľ ukončil vykazovanie nederivátových finančných aktív alebo nederivátových finančných záväzkov v súlade s predchádzajúcimi GAAP v dôsledku transakcie, ktorá sa uskutočnila pred dátumom prechodu na IFRS, nevykazuje tieto aktíva a záväzky v súlade so štandardmi IFRS (pokiaľ nespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie alebo udalosti). |
| --- | --- |

B2

| B3 | Účtovná jednotka môže napriek odseku B2 uplatniť požiadavky týkajúce sa ukončenia vykazovania uvedené v IFRS 9 retrospektívne od dátumu voľby uskutočnenej účtovnou jednotkou za predpokladu, že informácie potrebné na uplatňovanie IFRS 9 na finančné aktíva a finančné záväzky, ktorých vykazovanie sa ukončilo v dôsledku minulých transakcií, sa získali v čase prvotného účtovania týchto transakcií. |
| --- | --- |

B3

Účtovanie zabezpečenia

| B4 | Podľa požiadavky IFRS 9 účtovná jednotka k dátumu prechodu na štandardy IFRS:






  a) | oceňuje všetky deriváty reálnou hodnotou a |
| --- | --- | --- |

B4

a)

oceňuje všetky deriváty reálnou hodnotou a

| b) | zruší všetky odložené straty a zisky vzniknuté pri derivátoch, ktoré sa vykázali v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ako keby boli aktívami alebo záväzkami. |
| --- | --- |

b)

zruší všetky odložené straty a zisky vzniknuté pri derivátoch, ktoré sa vykázali v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ako keby boli aktívami alebo záväzkami.

| B5 | Účtovná jednotka nezahŕňa do svojho otváracieho výkazu o finančnej situácii podľa IFRS zabezpečovací vzťah takého typu, ktorý nespĺňa kritériá na účtovanie zabezpečenia v súlade s IFRS 9 (napríklad mnoho zabezpečovacích vzťahov, keď zabezpečovacím nástrojom je samostatná vypísaná opcia alebo čistá vypísaná opcia; alebo keď zabezpečenou položkou je čistá pozícia v zabezpečení peňažných tokov pre iné riziko, než je kurzové riziko). Ak účtovná jednotka určila čistú pozíciu za zabezpečenú položku v súlade s predchádzajúcimi GAAP, môže určiť jednotlivú položku obsiahnutú v uvedenej čistej pozícii, alebo čistú pozíciu, ak spĺňa požiadavky uvedené v odseku 6.6.1 štandardu IFRS 9, za zabezpečenú položku v súlade so štandardmi IFRS za predpokladu, že tak urobí najneskôr k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

B5

| B6 | Ak pred dátumom prechodu na IFRS účtovná jednotka určila transakciu za zabezpečenie, ale takéto zabezpečenie nespĺňa podmienky IFRS 9 na účtovanie zabezpečenia, účtovná jednotka uplatňuje odseky 6.5.6 a 6.5.7 štandardu IFRS 9 na ukončenie účtovania zabezpečenia. Transakcie uzatvorené pred dátumom prechodu na IFRS nesmú byť retrospektívne určené za zabezpečenia. |
| --- | --- |

B6

Klasifikácia a oceňovanie finančných nástrojov

| B8 | Účtovná jednotka posúdi, či finančné aktívum spĺňa podmienky uvedené v odseku 4.1.2 alebo podmienky uvedené v odseku 4.1.2A štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

B8

| B8A | Ak je nevykonateľné posúdiť zmenený prvok časovej hodnoty peňazí v súlade s odsekmi B4.1.9B až B4.1.9D štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS, účtovná jednotka posudzuje charakteristiky zmluvných peňažných tokov daného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali k dátumu prechodu na IFRS, bez ohľadu na požiadavky týkajúce sa zmeny prvku časovej hodnoty peňazí v odsekoch B4.1.9B až B4.1.9D štandardu IFRS 9. (V tomto prípade účtovná jednotka uplatňuje aj odsek 42R štandardu IFRS 7, avšak odkazy na „odsek 72.4 štandardu IFRS 9“ sa vykladajú ako odkazy na tento odsek a odkazy na „prvotné vykázanie finančného aktíva“ sa vykladajú ako „k dátumu prechodu na IFRS“.) |
| --- | --- |

B8A

| B8B | Ak je nevykonateľné posúdiť, či reálna hodnota prvku predčasného splatenia je nevýznamná v súlade s odsekom B4.1.12 písm. c) štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS, účtovná jednotka posudzuje charakteristiky zmluvných peňažných tokov daného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali k dátumu prechodu na IFRS, bez ohľadu na výnimku pre prvky predčasného splatenia v odseku B4.1.12 štandardu IFRS 9. (V tomto prípade účtovná jednotka uplatňuje aj odsek 42S štandardu IFRS 7, avšak odkazy na „odsek 72.5 štandardu IFRS 9“ sa vykladajú ako odkazy na tento odsek a odkazy na „prvotné vykázanie finančného aktíva“ sa vykladajú ako „k dátumu prechodu na IFRS“.) |
| --- | --- |

B8B

| B8C | Ak je pre účtovnú jednotku nevykonateľné (podľa definície v IAS 8) retrospektívne aplikovať metódu efektívnej úrokovej miery uvedenú v IFRS 9, reálnou hodnotou finančného aktíva alebo finančného záväzku k dátumu prechodu na IFRS je nová hrubá účtovná hodnota uvedeného finančného aktíva alebo nová amortizovaná hodnota uvedeného finančného záväzku k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

B8C

Zníženie hodnoty finančných aktív

| B8D | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty v oddiele 5.5 štandardu IFRS 9 retrospektívne s výhradou odsekov 7.2.15 a 7.2.18 až 7.2.20 uvedeného IFRS. |
| --- | --- |

B8D

| B8E | K dátumu prechodu na IFRS účtovná jednotka použije primerané a preukázateľné informácie, ktoré sú dostupné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, s cieľom stanoviť úverové riziko k dátumu, kedy boli finančné nástroje prvotne vykázané (alebo v prípade úverových prísľubov a zmlúv o finančnej záruke k dátumu, kedy sa účtovná jednotka stala stranou neodvolateľného prísľubu v súlade s odsekom 5.5.6 štandardu IFRS 9), a porovná ho s úverovým rizikom k dátumu prechodu na IFRS (pozri aj odseky B7.2.2 až B7.2.3 štandardu IFRS 9). |
| --- | --- |

B8E

| B8F | Pri určovaní toho, či sa od prvotného vykázania úverové riziko výrazne zvýšilo, účtovná jednotka môže uplatniť:






  a) | požiadavky uvedené v odseku 5.5.10 a B5.5.27 až B5.5.29 štandardu IFRS 9 a |
| --- | --- | --- |

B8F

a)

požiadavky uvedené v odseku 5.5.10 a B5.5.27 až B5.5.29 štandardu IFRS 9 a

| b) | vyvrátiteľnú domnienku uvedenú v odseku 5.5.11 štandardu IFRS 9 o zmluvných platbách, ktoré sú viac než 30 dní po splatnosti, ak účtovná jednotka uplatní požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty identifikáciou výrazných zvýšení úverového rizika od prvotného vykázania daných finančných nástrojov na základe informácií o stave po splatnosti. |
| --- | --- |

b)

vyvrátiteľnú domnienku uvedenú v odseku 5.5.11 štandardu IFRS 9 o zmluvných platbách, ktoré sú viac než 30 dní po splatnosti, ak účtovná jednotka uplatní požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty identifikáciou výrazných zvýšení úverového rizika od prvotného vykázania daných finančných nástrojov na základe informácií o stave po splatnosti.

| B8G | Ak by si k dátumu prechodu na IFRS určenie toho, či sa od prvotného vykázania finančného nástroja úverové riziko výrazne zvýšilo, vyžadovalo neprimerané náklady alebo úsilie, účtovná jednotka musí ku každému dátumu vykazovania vykázať opravná položka na stratu v sume rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti dovtedy, kým sa účtovanie uvedeného finančného nástroja neukončí [pokiaľ uvedený finančný nástroj nie je k dátumu vykazovania nástrojom s nízkym úverovým rizikom, pričom v takom prípade sa použije odsek B8E písm. a)]. |
| --- | --- |

B8G

Vložené deriváty

| B9 | Prvouplatňovateľ posudzuje, či sa vložený derivát musí oddeliť od hostiteľskej zmluvy a účtovať ako derivát, na základe podmienok, ktoré existovali buď v deň, keď sa prvýkrát stal zmluvnou stranou, alebo v deň, keď sa podľa odseku B4.3.11 štandardu IFRS 9 požaduje prehodnotenie, podľa toho, ktorý z týchto dátumov nastane neskôr. |
| --- | --- |

B9

| C3 | V prílohe D sa odseky D1, D14, D15, D19 a D20 a nadpis nad odsekom D19 menia tak, ako sa uvádza nižšie, dopĺňajú sa odseky D19A až D19C a po odseku D32 sa dopĺňa nadpis a odsek D33.






  D1 | Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C3

D1

Účtovná jednotka si môže zvoliť jednu alebo viacero z týchto výnimiek:

a)

...

| j) | určenie predtým vykazovaných finančných nástrojov (odseky D19 až D19C); |
| --- | --- |

j)

určenie predtým vykazovaných finančných nástrojov (odseky D19 až D19C);

| k) | ... |
| --- | --- |

k)

...

| r) | spoločné dohody (odsek D31); |
| --- | --- |

r)

spoločné dohody (odsek D31);

| s) | náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (odsek D32) a |
| --- | --- |

s)

náklady na odstraňovanie skrývky v produkčnej fáze povrchovej ťažby (odsek D32) a

| t) | určenie zmlúv o nákupe alebo predaji nefinančnej položky (odsek D33). |
| --- | --- |

t)

určenie zmlúv o nákupe alebo predaji nefinančnej položky (odsek D33).

Účtovná jednotka neuplatňuje tieto výnimky analogicky na ostatné položky.

| D14 | Keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, podľa IAS 27 musí účtovať o svojich investíciách do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov buď:






  a) | v obstarávacej cene alebo |
| --- | --- | --- |

D14

Keď účtovná jednotka zostavuje individuálnu účtovnú závierku, podľa IAS 27 musí účtovať o svojich investíciách do dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov buď:

a)

v obstarávacej cene alebo

| b) | v súlade so štandardom IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

v súlade so štandardom IFRS 9.

| D15 | Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade s IAS 27, oceňuje túto investíciu vo svojom individuálnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:






  a) | obstarávacou cenou stanovenou v súlade s IAS 27 alebo |
| --- | --- | --- |

D15

Ak prvouplatňovateľ oceňuje takúto investíciu obstarávacou cenou v súlade s IAS 27, oceňuje túto investíciu vo svojom individuálnom otváracom výkaze o finančnej situácii podľa IFRS jednou z týchto súm:

a)

obstarávacou cenou stanovenou v súlade s IAS 27 alebo

| b) | reprodukčnou cenou. Reprodukčnou cenou takejto investície je jej:






  i) | reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej individuálnej účtovnej závierke, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

reprodukčnou cenou. Reprodukčnou cenou takejto investície je jej:

i)

reálna hodnota k dátumu prechodu účtovnej jednotky na IFRS v jej individuálnej účtovnej závierke, alebo

| ii) | účtovná hodnota podľa predchádzajúcich GAAP k tomuto dátumu. |
| --- | --- |

ii)

účtovná hodnota podľa predchádzajúcich GAAP k tomuto dátumu.

Prvouplatňovateľ si môže vybrať na ocenenie svojej investície do každej dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktorú sa rozhodne oceniť použitím reprodukčnej ceny, buď vyššie uvedený bod i) alebo bod ii).

Určenie predtým vykazovaných finančných nástrojov

| D19 | V štandarde IFRS 9 je povolené, aby finančný záväzok (za predpokladu splnenia určitých kritérií) bol určený za finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Napriek tejto požiadavke účtovná jednotka smie určiť k dátumu prechodu na IFRS akýkoľvek finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia za predpokladu, že záväzok k tomuto dátumu spĺňa kritériá odseku 4.2.2 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

D19

| D19A | Účtovná jednotka môže určiť finančné aktívum za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.1.5 štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

D19A

| D19B | Účtovná jednotka môže určiť investíciu do nástroja vlastného imania za oceňovanú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

D19B

| D19C | Pre finančný záväzok, ktorý je určený za finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, účtovná jednotka stanoví, či by zaobchádzanie uvedené v odseku 5.7.7 štandardu IFRS 9 vytvorilo účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia na základe skutočností a okolností, ktoré existujú k dátumu prechodu na IFRS. |
| --- | --- |

D19C

Ocenenie finančných aktív alebo finančných záväzkov pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou

| D20 | Napriek požiadavkám odsekov 7 a 9 môže účtovná jednotka uplatniť požiadavky uvedené v odseku B5.1.2A písm. b) štandardu IFRS 9 prospektívne na transakcie uzatvorené k dátumu prechodu na IFRS alebo po ňom. |
| --- | --- |

D20

Určenie zmlúv o nákupe alebo predaji nefinančnej položky

| D33 | V štandarde IFRS 9 je povolené, aby niektoré zmluvy o nákupe alebo predaji nefinančnej položky boli určené pri vzniku za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (pozri odsek 25 štandardu IFRS 9). Napriek tejto požiadavke účtovná jednotka smie určiť k dátumu prechodu na IFRS zmluvy, ktoré k uvedenému dátumu už existujú, za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ale len vtedy, keď k uvedenému dátumu spĺňajú požiadavky odseku 2.5 štandardu IFRS 9 a účtovná jednotka určí všetky podobné zmluvy. |
| --- | --- |

D33

| C4 | V dodatku E sa dopĺňa nadpis a odseky E1 a E2:

  Výnimka z požiadavky týkajúcej sa prehodnotenia porovnávacích informácií pre IFRS 9









  E1 | Ak sa prvé obdobie vykazovania účtovnej jednotky podľa IFRS začína pred 1. januárom 2019 a účtovná jednotka uplatňuje kompletnú verziu štandardu IFRS 9 (vydanú v roku 2014), porovnávacie informácie v prvej účtovnej závierke účtovnej jednotky podľa IFRS nemusia byť v súlade s IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie alebo s kompletnou verziou štandardu IFRS 9 (vydanou v roku 2014), pokiaľ sa zverejnenia požadované štandardom IFRS 7 vzťahujú na položky v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 9. Pre také účtovné jednotky znamenajú odkazy na „dátum prechodu na IFRS“ len v prípade IFRS 7 a IFRS 9 (2014) začiatok prvého obdobia vykazovania podľa IFRS. |
| --- | --- | --- |

C4

Výnimka z požiadavky týkajúcej sa prehodnotenia porovnávacích informácií pre IFRS 9

E1

| E2 | Účtovná jednotka, ktorá si v prvom roku prechodu vyberie možnosť prezentovať porovnávacie informácie, ktoré nie sú v súlade s IFRS 7 a kompletnou verziou štandardu IFRS 9 (vydanou v roku 2014):






  a) | uplatňuje na porovnávacie informácie o položkách v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 9 požiadavky svojich predchádzajúcich GAAP miesto požiadaviek IFRS 9; |
| --- | --- | --- |

E2

a)

uplatňuje na porovnávacie informácie o položkách v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 9 požiadavky svojich predchádzajúcich GAAP miesto požiadaviek IFRS 9;

| b) | zverejňuje túto skutočnosť spolu so základom použitým na prípravu týchto informácií; |
| --- | --- |

b)

zverejňuje túto skutočnosť spolu so základom použitým na prípravu týchto informácií;

| c) | považuje akúkoľvek úpravu medzi výkazom o finančnej situácii k dátumu vykazovania porovnávacieho obdobia (t. j. výkazom o finančnej situácii, ktorý zahŕňa porovnávacie informácie podľa predchádzajúcich GAAP) a výkazom o finančnej situácii na začiatku prvého obdobia vykazovania podľa IFRS [t. j. prvé obdobie, ktoré zahŕňa informácie, ktoré sú v súlade s IFRS 7 a kompletnou verziou štandardu IFRS 9 (vydanou v roku 2014)] za úpravu vyplývajúcu zo zmeny účtovnej politiky a uvedie zverejnenia požadované odsekom 28 písm. a) až e) a písm. f) bodom i) štandardu IAS 8. Odsek 28 písm. f) bod i) sa vzťahuje len na sumy prezentované vo výkaze o finančnej situácii k dátumu vykazovania porovnávacieho obdobia; |
| --- | --- |

c)

považuje akúkoľvek úpravu medzi výkazom o finančnej situácii k dátumu vykazovania porovnávacieho obdobia (t. j. výkazom o finančnej situácii, ktorý zahŕňa porovnávacie informácie podľa predchádzajúcich GAAP) a výkazom o finančnej situácii na začiatku prvého obdobia vykazovania podľa IFRS [t. j. prvé obdobie, ktoré zahŕňa informácie, ktoré sú v súlade s IFRS 7 a kompletnou verziou štandardu IFRS 9 (vydanou v roku 2014)] za úpravu vyplývajúcu zo zmeny účtovnej politiky a uvedie zverejnenia požadované odsekom 28 písm. a) až e) a písm. f) bodom i) štandardu IAS 8. Odsek 28 písm. f) bod i) sa vzťahuje len na sumy prezentované vo výkaze o finančnej situácii k dátumu vykazovania porovnávacieho obdobia;

| d) | uplatňuje odsek 17 písm. c) štandardu IAS 1 s cieľom poskytnúť ďalšie zverejnenia v prípade, keď súlad so špecifickými požiadavkami štandardov IFRS nie je dostatočný na to, aby umožňoval používateľom pochopiť účinky konkrétnych transakcií, iných udalostí a podmienok na finančnú pozíciu a finančnú výkonnosť účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

d)

uplatňuje odsek 17 písm. c) štandardu IAS 1 s cieľom poskytnúť ďalšie zverejnenia v prípade, keď súlad so špecifickými požiadavkami štandardov IFRS nie je dostatočný na to, aby umožňoval používateľom pochopiť účinky konkrétnych transakcií, iných udalostí a podmienok na finančnú pozíciu a finančnú výkonnosť účtovnej jednotky.

IFRS 2   
  Platby na základe podielov

| C5 | Odsek 6 sa mení, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňa sa odsek 63C.






  6. | Tento IFRS sa nevzťahuje na transakcie s platbami na základe podielov, pri ktorých účtovná jednotka prijme alebo nadobudne tovar alebo služby na základe zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov 8 až 10 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia (v znení revízie z roku 2003) [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] alebo odsekov 2.4 až 2.7 štandardu IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- | --- |

C5

6.

Tento IFRS sa nevzťahuje na transakcie s platbami na základe podielov, pri ktorých účtovná jednotka prijme alebo nadobudne tovar alebo služby na základe zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov 8 až 10 štandardu IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia (v znení revízie z roku 2003) [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] alebo odsekov 2.4 až 2.7 štandardu IFRS 9 Finančné nástroje.

| 63C | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 6 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

63C

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 6 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IFRS 3   
  Podnikové kombinácie

| C6 | Odseky 16, 42, 53, 56 a 58 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 64A, 64D a 64H sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 64L.






  16. | IFRS stanovujú v niektorých situáciách odlišné účtovanie v závislosti od toho, ako účtovná jednotka klasifikuje alebo určuje konkrétne aktívum alebo záväzok. Príklady klasifikácie alebo určenia účelu, ktoré uskutočňuje nadobúdateľ na základe príslušných podmienok podľa toho, ako existujú k dátumu nadobudnutia, zahŕňajú, ale neobmedzujú sa na, tieto skutočnosti:






  a) | klasifikáciu konkrétnych finančných aktív a záväzkov ako oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia alebo v amortizovanej hodnote, alebo ako finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje; |
| --- | --- | --- | --- |

C6

16.

IFRS stanovujú v niektorých situáciách odlišné účtovanie v závislosti od toho, ako účtovná jednotka klasifikuje alebo určuje konkrétne aktívum alebo záväzok. Príklady klasifikácie alebo určenia účelu, ktoré uskutočňuje nadobúdateľ na základe príslušných podmienok podľa toho, ako existujú k dátumu nadobudnutia, zahŕňajú, ale neobmedzujú sa na, tieto skutočnosti:

a)

klasifikáciu konkrétnych finančných aktív a záväzkov ako oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia alebo v amortizovanej hodnote, alebo ako finančné aktívum oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje;

| b) | určenie derivátového nástroja za zabezpečovací nástroj v súlade s IFRS 9 a |
| --- | --- |

b)

určenie derivátového nástroja za zabezpečovací nástroj v súlade s IFRS 9 a

| c) | posúdenie, či by mal byť vložený derivát oddelený od hostiteľskej zmluvy v súlade s IFRS 9 (čo je záležitosťou „klasifikácie“, keďže toto IFRS používa tento pojem). |
| --- | --- |

c)

posúdenie, či by mal byť vložený derivát oddelený od hostiteľskej zmluvy v súlade s IFRS 9 (čo je záležitosťou „klasifikácie“, keďže toto IFRS používa tento pojem).

| 42. | V podnikovej kombinácii realizovanej vo fázach nadobúdateľ opätovne ocení svoje predtým držané podiely na vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte vo výške ich reálnej hodnoty k dátumu nadobudnutia a vykáže prípadný výsledný zisk alebo stratu vo výsledku hospodárenia alebo prípadne v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Mohlo sa stať, že v predchádzajúcich obdobiach vykazovania nadobúdateľ vykázal zmeny hodnoty svojich podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu v ostatných súčastiach komplexného výsledku. V takom prípade sa suma, ktorá bola vykázaná v ostatných súčastiach komplexného výsledku, vykazuje na rovnakom základe, ktorý by sa vyžadoval, keby nadobúdateľ priamo vyradil predtým držaný podiel na vlastnom imaní. |
| --- | --- |

42.

V podnikovej kombinácii realizovanej vo fázach nadobúdateľ opätovne ocení svoje predtým držané podiely na vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte vo výške ich reálnej hodnoty k dátumu nadobudnutia a vykáže prípadný výsledný zisk alebo stratu vo výsledku hospodárenia alebo prípadne v ostatných súčastiach komplexného výsledku. Mohlo sa stať, že v predchádzajúcich obdobiach vykazovania nadobúdateľ vykázal zmeny hodnoty svojich podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu v ostatných súčastiach komplexného výsledku. V takom prípade sa suma, ktorá bola vykázaná v ostatných súčastiach komplexného výsledku, vykazuje na rovnakom základe, ktorý by sa vyžadoval, keby nadobúdateľ priamo vyradil predtým držaný podiel na vlastnom imaní.

| 53. | Náklady súvisiace s nadobudnutím sú náklady, ktoré vynaloží nadobúdateľ na uskutočnenie podnikovej kombinácie. Do týchto nákladov patria odmeny za sprostredkovanie; poradenstvo, právne, účtovné, oceňovacie a iné honoráre za odbornú prácu alebo konzultácie; všeobecné administratívne náklady vrátane nákladov na udržiavanie organizačnej zložky pre akvizície; a náklady na registráciu a emisiu dlhových a majetkových cenných papierov. Nadobúdateľ zaúčtuje náklady súvisiace s nadobudnutím ako výdavky v období, v ktorom sú vynaložené náklady a v ktorom sú prijaté služby, s jednou výnimkou. Náklady na emisiu dlhových alebo majetkových cenných papierov sa vykazujú v súlade s IAS 32 a IFRS 9. |
| --- | --- |

53.

Náklady súvisiace s nadobudnutím sú náklady, ktoré vynaloží nadobúdateľ na uskutočnenie podnikovej kombinácie. Do týchto nákladov patria odmeny za sprostredkovanie; poradenstvo, právne, účtovné, oceňovacie a iné honoráre za odbornú prácu alebo konzultácie; všeobecné administratívne náklady vrátane nákladov na udržiavanie organizačnej zložky pre akvizície; a náklady na registráciu a emisiu dlhových a majetkových cenných papierov. Nadobúdateľ zaúčtuje náklady súvisiace s nadobudnutím ako výdavky v období, v ktorom sú vynaložené náklady a v ktorom sú prijaté služby, s jednou výnimkou. Náklady na emisiu dlhových alebo majetkových cenných papierov sa vykazujú v súlade s IAS 32 a IFRS 9.

| 56. | Po prvotnom vykázaní a predtým, ako je záväzok vysporiadaný, zrušený alebo uplynie jeho platnosť, nadobúdateľ oceňuje podmienený záväzok vykázaný v rámci podnikovej kombinácie v sume vyššej zo:






  a) | sumy, ktorá by sa vykázala v súlade s IAS 37 a |
| --- | --- | --- |

56.

Po prvotnom vykázaní a predtým, ako je záväzok vysporiadaný, zrušený alebo uplynie jeho platnosť, nadobúdateľ oceňuje podmienený záväzok vykázaný v rámci podnikovej kombinácie v sume vyššej zo:

a)

sumy, ktorá by sa vykázala v súlade s IAS 37 a

| b) | sumy prvotne vykázanej, zníženej prípadne o kumulovanú sumu príjmu vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi. |
| --- | --- |

b)

sumy prvotne vykázanej, zníženej prípadne o kumulovanú sumu príjmu vykázanú v súlade so zásadami IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi.

Táto požiadavka sa neuplatňuje na zmluvy účtované v súlade IFRS 9.

| 58. | Niektoré zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nadobúdateľ vykazuje po dátume nadobudnutia, môžu byť výsledkom dodatočných informácií o skutočnostiach a okolnostiach, ktoré existovali k dátumu nadobudnutia, ktoré nadobúdateľ získal po tomto dátume. Takéto zmeny sú v súlade odsekmi 45 až 49 úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania. Zmeny vyplývajúce z udalostí po dátume nadobudnutia, ako je splnenie cieľa ziskov, dosiahnutie stanovenej ceny akcie alebo dosiahnutie medzníka v projekte výskumu a vývoja, však nie sú úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania. Nadobúdateľ zaúčtuje zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nie sú úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania, takto:






  a) | ...
  Iné podmienené plnenie, ktoré:






  i) | patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, sa oceňuje reálnou hodnotou ku každému dátumu vykazovania a zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú vo výsledku hospodárenia v súlade s IFRS 9; |
| --- | --- | --- | --- |

58.

Niektoré zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nadobúdateľ vykazuje po dátume nadobudnutia, môžu byť výsledkom dodatočných informácií o skutočnostiach a okolnostiach, ktoré existovali k dátumu nadobudnutia, ktoré nadobúdateľ získal po tomto dátume. Takéto zmeny sú v súlade odsekmi 45 až 49 úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania. Zmeny vyplývajúce z udalostí po dátume nadobudnutia, ako je splnenie cieľa ziskov, dosiahnutie stanovenej ceny akcie alebo dosiahnutie medzníka v projekte výskumu a vývoja, však nie sú úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania. Nadobúdateľ zaúčtuje zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nie sú úpravami vzťahujúcimi sa na obdobie oceňovania, takto:

a)

...

Iné podmienené plnenie, ktoré:

i)

patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, sa oceňuje reálnou hodnotou ku každému dátumu vykazovania a zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú vo výsledku hospodárenia v súlade s IFRS 9;

| ii) | nepatrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, sa oceňuje reálnou hodnotou ku každému dátumu vykazovania a zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

ii)

nepatrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, sa oceňuje reálnou hodnotou ku každému dátumu vykazovania a zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú vo výsledku hospodárenia.

| 64A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

64A

[Vypúšťa sa.]

| 64D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

64D

[Vypúšťa sa.]

| 64H | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

64H

[Vypúšťa sa.]

| 64L | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 16, 42, 53, 56, 58 and B41 a vypustili sa odseky 64A, 64D a 64H. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

64L

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 16, 42, 53, 56, 58 and B41 a vypustili sa odseky 64A, 64D a 64H. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

| C7 | V dodatku B sa odsek B41 mení takto:






  B41 | Nadobúdateľ nevykazuje k dátumu nadobudnutia samostatnú opravnú položku k oceneniu aktív nadobudnutých v podnikovej kombinácii, ktoré sú ocenené vo svojej reálnej hodnote k dátumu nadobudnutia, pretože vplyvy neistoty týkajúcej sa budúcich peňažných tokov sú zahrnuté do ocenenia reálnou hodnotou. Nadobúdateľ napríklad nevykazuje samostatnú opravnú položku k oceneniu zmluvných peňažných tokov, ktoré sa k tomuto dátumu považujú za nevymožiteľné, ani opravnú položku na stratu pre očakávané úverové straty, pretože v tomto IFRS sa požaduje, aby nadobúdateľ oceňoval nadobudnuté pohľadávky vrátane úverov v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia pri účtovaní podnikovej kombinácie. |
| --- | --- | --- |

C7

B41

Nadobúdateľ nevykazuje k dátumu nadobudnutia samostatnú opravnú položku k oceneniu aktív nadobudnutých v podnikovej kombinácii, ktoré sú ocenené vo svojej reálnej hodnote k dátumu nadobudnutia, pretože vplyvy neistoty týkajúcej sa budúcich peňažných tokov sú zahrnuté do ocenenia reálnou hodnotou. Nadobúdateľ napríklad nevykazuje samostatnú opravnú položku k oceneniu zmluvných peňažných tokov, ktoré sa k tomuto dátumu považujú za nevymožiteľné, ani opravnú položku na stratu pre očakávané úverové straty, pretože v tomto IFRS sa požaduje, aby nadobúdateľ oceňoval nadobudnuté pohľadávky vrátane úverov v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia pri účtovaní podnikovej kombinácie.

IFRS 4   
  Poistné zmluvy

| C8 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

C8

| C9 | Odseky 3, 4, 7, 8, 12, 34, 35 a 45 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 41C, 41D and 41F sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 41H:






  3. | Tento IFRS sa nezaoberá inými aspektmi účtovania poisťovateľov, akými sú napríklad účtovanie o finančných aktívach v držbe poisťovateľov a finančných záväzkoch emitovaných poisťovateľmi (pozri IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia, IFRS 7 a IFRS 9 Finančné nástroje, s výnimkou prechodných ustanovení uvedených v odseku 45. |
| --- | --- | --- |

C9

3.

Tento IFRS sa nezaoberá inými aspektmi účtovania poisťovateľov, akými sú napríklad účtovanie o finančných aktívach v držbe poisťovateľov a finančných záväzkoch emitovaných poisťovateľmi (pozri IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia, IFRS 7 a IFRS 9 Finančné nástroje, s výnimkou prechodných ustanovení uvedených v odseku 45.

| 4. | Účtovná jednotka neuplatňuje tento IFRS na:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

4.

Účtovná jednotka neuplatňuje tento IFRS na:

a)

...

| d) | zmluvy o finančných zárukách, pokiaľ ich emitent v minulosti otvorene nevyhlásil, že takéto zmluvy o finančnej záruke považuje za poistné zmluvy, a nepoužil účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, pričom v takomto prípade si emitent môže vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančných zárukách uplatňovať IAS 32, IFRS 7 a IFRS 9 alebo tento IFRS. Emitent si môže pri každej jednotlivej zmluve zvoliť štandard, ktorý uplatní, avšak túto voľbu pre každú zmluvu nie je možné neskôr meniť; |
| --- | --- |

d)

zmluvy o finančných zárukách, pokiaľ ich emitent v minulosti otvorene nevyhlásil, že takéto zmluvy o finančnej záruke považuje za poistné zmluvy, a nepoužil účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, pričom v takomto prípade si emitent môže vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančných zárukách uplatňovať IAS 32, IFRS 7 a IFRS 9 alebo tento IFRS. Emitent si môže pri každej jednotlivej zmluve zvoliť štandard, ktorý uplatní, avšak túto voľbu pre každú zmluvu nie je možné neskôr meniť;

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

| 7. | V IFRS 9 sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby oddeľovala niektoré vložené deriváty od ich hostiteľskej zmluvy, oceňovala ich reálnou hodnotou a zahŕňala zmeny ich reálnej hodnoty do výsledku hospodárenia. IFRS 9 sa vzťahuje na deriváty vložené do poistnej zmluvy s výnimkou situácie, ak samotný vložený derivát predstavuje poistnú zmluvu. |
| --- | --- |

7.

V IFRS 9 sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby oddeľovala niektoré vložené deriváty od ich hostiteľskej zmluvy, oceňovala ich reálnou hodnotou a zahŕňala zmeny ich reálnej hodnoty do výsledku hospodárenia. IFRS 9 sa vzťahuje na deriváty vložené do poistnej zmluvy s výnimkou situácie, ak samotný vložený derivát predstavuje poistnú zmluvu.

| 8. | Výnimku z požiadaviek IFRS 9 predstavuje situácia, keď poisťovateľ nemusí oddeliť a oceniť reálnou hodnotou opciu poistníka na odkúpenie poistnej zmluvy za pevnú sumu (alebo za sumu, ktorá vychádza z pevnej sumy a úrokovej sadzby), a to aj vtedy, ak sa realizačná cena odlišuje od účtovnej hodnoty hostiteľského záväzku z poistenia. Požiadavky IFRS 9 sa však uplatňujú na predajnú opciu alebo peňažnú odkupnú opciu vloženú do poistnej zmluvy, ak sa odkupná hodnota mení v závislosti od zmeny finančnej premennej (akou je napríklad cena alebo index komodity alebo akcie) alebo nefinančnej premennej, ktorá nie je špecifická pre zmluvnú stranu. Okrem toho sa uvedené požiadavky uplatňujú aj v prípade, ak sa schopnosť držiteľa realizovať predajnú alebo peňažnú odkupnú opciu aktivuje zmenou takejto premennej (napríklad v prípade, ak ide o predajnú opciu, ktorú možno realizovať vtedy, ak index akciového trhu dosiahne určitú stanovenú úroveň). |
| --- | --- |

8.

Výnimku z požiadaviek IFRS 9 predstavuje situácia, keď poisťovateľ nemusí oddeliť a oceniť reálnou hodnotou opciu poistníka na odkúpenie poistnej zmluvy za pevnú sumu (alebo za sumu, ktorá vychádza z pevnej sumy a úrokovej sadzby), a to aj vtedy, ak sa realizačná cena odlišuje od účtovnej hodnoty hostiteľského záväzku z poistenia. Požiadavky IFRS 9 sa však uplatňujú na predajnú opciu alebo peňažnú odkupnú opciu vloženú do poistnej zmluvy, ak sa odkupná hodnota mení v závislosti od zmeny finančnej premennej (akou je napríklad cena alebo index komodity alebo akcie) alebo nefinančnej premennej, ktorá nie je špecifická pre zmluvnú stranu. Okrem toho sa uvedené požiadavky uplatňujú aj v prípade, ak sa schopnosť držiteľa realizovať predajnú alebo peňažnú odkupnú opciu aktivuje zmenou takejto premennej (napríklad v prípade, ak ide o predajnú opciu, ktorú možno realizovať vtedy, ak index akciového trhu dosiahne určitú stanovenú úroveň).

| 12. | Na účely oddelenia zmluvy poisťovateľ:






  a) | uplatňuje tento IFRS na poistnú zložku; |
| --- | --- | --- |

12.

Na účely oddelenia zmluvy poisťovateľ:

a)

uplatňuje tento IFRS na poistnú zložku;

| b) | uplatňuje IFRS 9 na vkladovú zložku. |
| --- | --- |

b)

uplatňuje IFRS 9 na vkladovú zložku.

| 34. | Niektoré poistné zmluvy obsahujú prvok voliteľnosti plnenia, ako aj zaručenú zložku. Emitent takejto zmluvy:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

34.

Niektoré poistné zmluvy obsahujú prvok voliteľnosti plnenia, ako aj zaručenú zložku. Emitent takejto zmluvy:

a)

...

| d) | ak zmluva obsahuje vložený derivát patriaci do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, emitent na takýto vložený derivát uplatňuje IFRS 9; |
| --- | --- |

d)

ak zmluva obsahuje vložený derivát patriaci do rozsahu pôsobnosti IFRS 9, emitent na takýto vložený derivát uplatňuje IFRS 9;

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

Prvky voliteľnosti plnenia obsiahnuté vo finančných nástrojoch

| 35. | Požiadavky uvedené v odseku 34 sa uplatňujú aj na finančný nástroj, ktorý obsahuje prvok voliteľnosti plnenia. Navyše:






  a) | ak emitent klasifikuje celý prvok voliteľnosti plnenia ako záväzok, uplatní test primeranosti záväzku uvedený v odsekoch 15 až 19 na celú zmluvu (t. j. na zaručenú zložku, ako aj na prvok voliteľnosti plnenia). Emitent nemusí stanovovať sumu, ktorá by vznikla v dôsledku uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

ak emitent klasifikuje celý prvok voliteľnosti plnenia ako záväzok, uplatní test primeranosti záväzku uvedený v odsekoch 15 až 19 na celú zmluvu (t. j. na zaručenú zložku, ako aj na prvok voliteľnosti plnenia). Emitent nemusí stanovovať sumu, ktorá by vznikla v dôsledku uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku;

| b) | ak emitent klasifikuje celý takýto prvok alebo jeho časť ako samostatnú zložku vlastného imania, záväzok vykázaný za celú zmluvu nesmie byť nižší ako suma, ktorá by bola výsledkom uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku. Takáto suma zahŕňa vnútornú hodnotu opcie na odkup zmluvy, avšak nemusí zahŕňať jej časovú hodnotu, ak sa v odseku 9 umožňuje vyňať takúto opciu z ocenenia v reálnej hodnote. Emitent nemusí zverejňovať sumu, ktorá by bola výsledkom uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku, a ani nemusí prezentovať takúto sumu samostatne. Emitent okrem toho nemusí stanovovať takúto sumu v prípade, ak je celková suma vykázaného záväzku jednoznačne vyššia; |
| --- | --- |

b)

ak emitent klasifikuje celý takýto prvok alebo jeho časť ako samostatnú zložku vlastného imania, záväzok vykázaný za celú zmluvu nesmie byť nižší ako suma, ktorá by bola výsledkom uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku. Takáto suma zahŕňa vnútornú hodnotu opcie na odkup zmluvy, avšak nemusí zahŕňať jej časovú hodnotu, ak sa v odseku 9 umožňuje vyňať takúto opciu z ocenenia v reálnej hodnote. Emitent nemusí zverejňovať sumu, ktorá by bola výsledkom uplatňovania IFRS 9 na zaručenú zložku, a ani nemusí prezentovať takúto sumu samostatne. Emitent okrem toho nemusí stanovovať takúto sumu v prípade, ak je celková suma vykázaného záväzku jednoznačne vyššia;

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

| 41C | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

41C

| 41D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

41D

| 41F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

41F

| 41H | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 4, 7, 8, 12, 34, 35, 45, dodatok A a odseky B18 až B20 a vypustili sa odseky 41C, 41D a 41F. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

41H

| 45. | Bez ohľadu na odsek 44.1 štandardu IFRS 9, ak poisťovateľ zmení svoju účtovnú politiku pre záväzky z poistných zmlúv, povoľuje sa mu, ale nevyžaduje sa, reklasifikovať niektoré alebo všetky jeho finančné aktíva na oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. Takáto reklasifikácia sa povoľuje, ak poisťovateľ zmení účtovnú politiku vtedy, keď prvýkrát uplatňuje tento IFRS a v prípade, ak vykoná následnú zmenu politiky povolenú v odseku 22. Reklasifikácia je zmenou účtovnej politiky a uplatňuje sa IAS 8. |
| --- | --- |

45.

| C10 | V dodatku A sa vymedzený pojem „vkladová zložka“ mení takto:







  vkladová zložka | Zložka zmluvy, ktorá sa neúčtuje ako derivát podľa IFRS 9 a patrila by do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 v prípade, ak by bola samostatným nástrojom. |
| --- | --- | --- |

C10

vkladová zložka

Zložka zmluvy, ktorá sa neúčtuje ako derivát podľa IFRS 9 a patrila by do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 v prípade, ak by bola samostatným nástrojom.

| C11 | V dodatku B sa odseky B18 až B20 menia takto:






  B18 | Ďalej sú uvedené príklady zmlúv, ktoré sú poistnými zmluvami, a to v prípade, ak je prevod poistného rizika významný:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C11

B18

Ďalej sú uvedené príklady zmlúv, ktoré sú poistnými zmluvami, a to v prípade, ak je prevod poistného rizika významný:

a)

...

| g) | úverové poistenie, ktoré umožňuje realizáciu špecifických platieb s cieľom kompenzácie držiteľa za stratu, ktorú utrpí v dôsledku zlyhania dlžníka platiť pri splatnosti, v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja. Tieto zmluvy môžu mať rôznu právnu podobu, napríklad podobu záruky, niektorých typov akreditívu, úverového derivátu platobnej neschopnosti alebo poistnej zmluvy. Aj keď tieto zmluvy spĺňajú definíciu poistnej zmluvy, spĺňajú tiež definíciu zmluvy o finančnej záruke v IFRS 9 a sú v rozsahu pôsobnosti IAS 32 [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] a IFRS 9, nie tohto IFRS [pozri odsek 4 písm. d)]. Ak napriek tomu emitent zmlúv o finančnej záruke v minulosti otvorene vyhlasoval, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy, a preto použil aj účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, môže si vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančnej záruke uplatňovať IAS 32 [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] a IFRS 9 alebo tento IFRS; |
| --- | --- |

g)

úverové poistenie, ktoré umožňuje realizáciu špecifických platieb s cieľom kompenzácie držiteľa za stratu, ktorú utrpí v dôsledku zlyhania dlžníka platiť pri splatnosti, v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja. Tieto zmluvy môžu mať rôznu právnu podobu, napríklad podobu záruky, niektorých typov akreditívu, úverového derivátu platobnej neschopnosti alebo poistnej zmluvy. Aj keď tieto zmluvy spĺňajú definíciu poistnej zmluvy, spĺňajú tiež definíciu zmluvy o finančnej záruke v IFRS 9 a sú v rozsahu pôsobnosti IAS 32 [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] a IFRS 9, nie tohto IFRS [pozri odsek 4 písm. d)]. Ak napriek tomu emitent zmlúv o finančnej záruke v minulosti otvorene vyhlasoval, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy, a preto použil aj účtovníctvo aplikovateľné na poistné zmluvy, môže si vybrať, či bude pri takýchto zmluvách o finančnej záruke uplatňovať IAS 32 [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] a IFRS 9 alebo tento IFRS;

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

| B19 | Ďalej sa uvádzajú príklady položiek, ktoré nie sú poistnými zmluvami:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B19

Ďalej sa uvádzajú príklady položiek, ktoré nie sú poistnými zmluvami:

a)

...

| e) | deriváty, ktoré jednu stranu vystavujú finančnému riziku, avšak nie poistnému riziku, pretože od takejto strany vyžadujú vykonať platbu výlučne na základe zmien jednej alebo viacerých špecifikovaných úrokových sadzieb, cien finančných nástrojov, cien komodít, kurzov cudzích mien, indexov cien alebo sadzieb, úverových ratingov alebo úverových indexov alebo iných premenných veličín, za predpokladu, v prípade nefinančnej premennej veličiny, že takáto veličina nie je špecifická pre zmluvnú stranu (pozri IFRS 9); |
| --- | --- |

e)

deriváty, ktoré jednu stranu vystavujú finančnému riziku, avšak nie poistnému riziku, pretože od takejto strany vyžadujú vykonať platbu výlučne na základe zmien jednej alebo viacerých špecifikovaných úrokových sadzieb, cien finančných nástrojov, cien komodít, kurzov cudzích mien, indexov cien alebo sadzieb, úverových ratingov alebo úverových indexov alebo iných premenných veličín, za predpokladu, v prípade nefinančnej premennej veličiny, že takáto veličina nie je špecifická pre zmluvnú stranu (pozri IFRS 9);

| f) | záruka vzťahujúca sa na úver (alebo akreditív, úverový derivát platobnej neschopnosti alebo zmluva o poistení úveru), ktorá vyžaduje platbu aj napriek tomu, že držiteľ neutrpel stratu v dôsledku platobného zlyhania dlžníka v stanovenom termíne (pozri IFRS 9); |
| --- | --- |

f)

záruka vzťahujúca sa na úver (alebo akreditív, úverový derivát platobnej neschopnosti alebo zmluva o poistení úveru), ktorá vyžaduje platbu aj napriek tomu, že držiteľ neutrpel stratu v dôsledku platobného zlyhania dlžníka v stanovenom termíne (pozri IFRS 9);

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

| B20 | Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 vytvárajú finančné aktíva alebo finančné záväzky, patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9. Okrem iného to znamená, že zmluvné strany používajú takzvané vkladové účtovanie, ktoré zahŕňa tieto aspekty:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B20

Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 vytvárajú finančné aktíva alebo finančné záväzky, patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9. Okrem iného to znamená, že zmluvné strany používajú takzvané vkladové účtovanie, ktoré zahŕňa tieto aspekty:

a)

...

IFRS 5   
  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukončenie činností

| C12 | Odsek 5 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 44F a 44J sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 44K:






  5. | Ustanovenia o oceňovaní uvedené v tomto IFRS [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] sa nevzťahujú na ďalej uvedený majetok, patriaci pod uvedené IFRS, či už individuálne alebo v rámci skupiny na vyradenie:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C12

5.

Ustanovenia o oceňovaní uvedené v tomto IFRS [poznámka pod čiarou sa vypúšťa] sa nevzťahujú na ďalej uvedený majetok, patriaci pod uvedené IFRS, či už individuálne alebo v rámci skupiny na vyradenie:

a)

...

| c) | finančný majetok patriaci do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje; |
| --- | --- |

c)

finančný majetok patriaci do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 44F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44F

[Vypúšťa sa.]

| 44J | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44J

[Vypúšťa sa.]

| 44K | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 5 a vypustili sa odseky 44F a 44J. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

44K

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 5 a vypustili sa odseky 44F a 44J. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IFRS 7   
  Finančné nástroje: zverejňovanie

| C13 | Odseky 2 až 5, 8 až 11, 14, 20, 28 až 30, 36 a 42C až 42E sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 12, 12A, 16, 22 až 24, 37, 44E, 44F a 44H až 44J, 44N, 44S až 44W, 44Y sa vypúšťajú a dopĺňa sa niekoľko nadpisov a odseky 5A, 10A, 11A, 11B, 12B až 12D, 16A, 20A, 21A až 21D, 22A až 22C, 23A až 23F, 24A až 24G, 35A až 35N, 42I až 42S, 44Z a 44ZA.






  2. | Zásadami uvedenými v tomto IFRS sa dopĺňajú zásady na vykazovanie, oceňovanie a prezentáciu finančných aktív a finančných záväzkov v IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia a IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- | --- |

C13

2.

Zásadami uvedenými v tomto IFRS sa dopĺňajú zásady na vykazovanie, oceňovanie a prezentáciu finančných aktív a finančných záväzkov v IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia a IFRS 9 Finančné nástroje.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 3. | Tento IFRS uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:






  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku s použitím IFRS 9; v týchto prípadoch účtovné jednotky uplatňujú požiadavky tohto IFRS. Účtovné jednotky takisto uplatňujú tento IFRS na všetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, pokiaľ deriváty nespĺňajú vymedzenie nástroja vlastného imania v IAS 32; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku s použitím IFRS 9; v týchto prípadoch účtovné jednotky uplatňujú požiadavky tohto IFRS. Účtovné jednotky takisto uplatňujú tento IFRS na všetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, pokiaľ deriváty nespĺňajú vymedzenie nástroja vlastného imania v IAS 32;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| d) | poistných zmlúv vymedzených v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento IFRS sa však vzťahuje na deriváty, ktoré sú vložené do poistných zmlúv, ak IFRS 9 požaduje, aby ich účtovná jednotka účtovala samostatne. Okrem toho emitent, ktorý poskytuje finančnú záruku, uplatní tento IFRS na zmluvy o finančných zárukách v prípade, že emitent, ktorý poskytuje finančnú záruku, uplatňuje IFRS 9 pri vykazovaní a oceňovaní uvedených zmlúv, ale uplatní IFRS 4, ak sa tento emitent rozhodne v súlade s odsekom 4 písm. d) štandardu IFRS 4 uplatňovať IFRS 4 pri ich vykazovaní a oceňovaní; |
| --- | --- |

d)

poistných zmlúv vymedzených v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento IFRS sa však vzťahuje na deriváty, ktoré sú vložené do poistných zmlúv, ak IFRS 9 požaduje, aby ich účtovná jednotka účtovala samostatne. Okrem toho emitent, ktorý poskytuje finančnú záruku, uplatní tento IFRS na zmluvy o finančných zárukách v prípade, že emitent, ktorý poskytuje finančnú záruku, uplatňuje IFRS 9 pri vykazovaní a oceňovaní uvedených zmlúv, ale uplatní IFRS 4, ak sa tento emitent rozhodne v súlade s odsekom 4 písm. d) štandardu IFRS 4 uplatňovať IFRS 4 pri ich vykazovaní a oceňovaní;

| e) | finančných nástrojov, zmlúv a povinností v rámci platobných transakcií formou akcií, na ktoré sa vzťahuje štandard IFRS 2 Platby na základe podielov, okrem toho, že tento IFRS sa vzťahuje na zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9; |
| --- | --- |

e)

finančných nástrojov, zmlúv a povinností v rámci platobných transakcií formou akcií, na ktoré sa vzťahuje štandard IFRS 2 Platby na základe podielov, okrem toho, že tento IFRS sa vzťahuje na zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9;

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

| 4. | Tento IFRS sa vzťahuje na vykazované a nevykazované finančné nástroje. Vykazované finančné nástroje zahŕňajú finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti IFRS 9. Nevykazované finančné nástroje zahŕňajú niektoré finančné nástroje, ktoré – hoci nepatria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 – sú v rozsahu pôsobnosti tohto IFRS. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tento IFRS sa vzťahuje na zmluvy o nákupe alebo predaji nefinančnej položky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9. |
| --- | --- |

5.

| 5A | Požiadavky na zverejňovanie úverového rizika uvedené v odsekoch 35A až 35N sa uplatňujú na tie práva, ktoré sú podľa špecifikácie IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi účtované v súlade s IFRS 9 na účely vykazovania ziskov alebo strát zo zníženia hodnoty. Každý odkaz na finančné aktíva alebo finančné nástroje v týchto odsekoch zahŕňa uvedené práva, ak nie je uvedené inak. |
| --- | --- |

5A

| 8. | Účtovná hodnota každej z ďalej uvedených kategórií, ako sú stanovené v IFRS 9, sa zverejňuje buď vo výkaze o finančnej situácii, alebo v poznámkach:






  a) | finančné aktíva oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné aktíva takto určené pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a ii) finančné aktíva povinne oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

finančné aktíva oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné aktíva takto určené pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a ii) finančné aktíva povinne oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9;

| b) až d) | [vypúšťajú sa] |
| --- | --- |

b) až d)

[vypúšťajú sa]

| e) | finančné záväzky oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné záväzky takto určené pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a ii) finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9; |
| --- | --- |

e)

finančné záväzky oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné záväzky takto určené pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a ii) finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9;

| f) | finančné aktíva oceňované v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- |

f)

finančné aktíva oceňované v amortizovanej hodnote;

| g) | finančné záväzky oceňované v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- |

g)

finančné záväzky oceňované v amortizovanej hodnote;

| h) | finančné aktíva oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné aktíva, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9; a ii) investície do nástrojov vlastného imania takto určené pri prvotnom vykázaní v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

h)

finančné aktíva oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, pričom samostatne sa uvádzajú i) finančné aktíva, ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9; a ii) investície do nástrojov vlastného imania takto určené pri prvotnom vykázaní v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9.

Finančné aktíva alebo finančné záväzky oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 9. | Ak účtovná jednotka určila finančné aktívum (alebo skupinu finančných aktív), ktoré by sa inak oceňovalo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo v amortizovanej hodnote, za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, musí zverejniť:






  a) | maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [pozri odsek 36 písm. a)] finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív) ku koncu obdobia vykazovania; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [pozri odsek 36 písm. a)] finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív) ku koncu obdobia vykazovania;

| b) | sumu, ktorou akékoľvek súvisiace úverové deriváty alebo podobné nástroje znižujú uvedenú maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [pozri odsek 36 písm. b]; |
| --- | --- |

b)

sumu, ktorou akékoľvek súvisiace úverové deriváty alebo podobné nástroje znižujú uvedenú maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [pozri odsek 36 písm. b];

| c) | výšku zmeny, počas daného obdobia a kumulovane, reálnej hodnoty finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív), ktorá pripadá na zmeny úverového rizika finančného aktíva, ktorá sa určí buď:






  i) | ... |
| --- | --- | --- |

c)

výšku zmeny, počas daného obdobia a kumulovane, reálnej hodnoty finančného aktíva (alebo skupiny finančných aktív), ktorá pripadá na zmeny úverového rizika finančného aktíva, ktorá sa určí buď:

i)

...

| d) | výšku zmeny reálnej hodnoty akýchkoľvek súvisiacich úverových derivátov alebo podobných nástrojov, ktorá nastala počas daného obdobia a kumulovane potom, ako bolo finančné aktívum určené. |
| --- | --- |

d)

výšku zmeny reálnej hodnoty akýchkoľvek súvisiacich úverových derivátov alebo podobných nástrojov, ktorá nastala počas daného obdobia a kumulovane potom, ako bolo finančné aktívum určené.

| 10. | Ak účtovná jednotka určila finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 štandardu IFRS 9 a vyžaduje sa od nej, aby prezentovala účinky zmien uvedeného úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku (pozri odsek 57.7 štandardu IFRS 9), musí zverejniť:






  a) | kumulovane výšku zmeny reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20 štandardu IFRS 9 pre usmernenie k určovaniu účinkov zmien úverového rizika záväzku); |
| --- | --- | --- |

10.

a)

kumulovane výšku zmeny reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20 štandardu IFRS 9 pre usmernenie k určovaniu účinkov zmien úverového rizika záväzku);

| b) | rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku a sumou, ktorú by účtovná jednotka musela zmluvne zaplatiť pri splatnosti držiteľovi záväzku; |
| --- | --- |

b)

rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku a sumou, ktorú by účtovná jednotka musela zmluvne zaplatiť pri splatnosti držiteľovi záväzku;

| c) | prípadné prevody kumulovaného zisku alebo straty v rámci vlastného imania počas daného obdobia vrátane dôvodov takýchto prevodov; |
| --- | --- |

c)

prípadné prevody kumulovaného zisku alebo straty v rámci vlastného imania počas daného obdobia vrátane dôvodov takýchto prevodov;

| d) | ak sa účtovanie záväzku počas daného obdobia ukončilo, prípadnú sumu prezentovanú v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktorá bola realizovaná pri ukončení vykazovania. |
| --- | --- |

d)

ak sa účtovanie záväzku počas daného obdobia ukončilo, prípadnú sumu prezentovanú v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktorá bola realizovaná pri ukončení vykazovania.

| 10A | Ak účtovná jednotka určila finančný záväzok za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 4.2.2 štandardu IFRS 9 a vyžaduje sa od nej, aby prezentovala všetky zmeny reálnej hodnoty uvedeného záväzku (vrátane účinkov zmien úverového rizika záväzku) vo výsledku hospodárenia (pozri odseky 5.7.7 a 5.7.8 štandardu IFRS 9), musí zverejniť:






  a) | výšku zmeny, počas daného obdobia a kumulovane, reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20 štandardu IFRS 9 pre usmernenie k určeniu účinkov zmien úverového rizika záväzku), a |
| --- | --- | --- |

10A

a)

výšku zmeny, počas daného obdobia a kumulovane, reálnej hodnoty finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika uvedeného záväzku (pozri odseky B5.7.13 až B5.7.20 štandardu IFRS 9 pre usmernenie k určeniu účinkov zmien úverového rizika záväzku), a

| b) | rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku a sumou, ktorú by účtovná jednotka musela zmluvne zaplatiť pri splatnosti držiteľovi záväzku. |
| --- | --- |

b)

rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku a sumou, ktorú by účtovná jednotka musela zmluvne zaplatiť pri splatnosti držiteľovi záväzku.

| 11. | Účtovná jednotka takisto zverejňuje:






  a) | podrobný opis metód použitých na splnenie požiadaviek uvedených v odseku 9 písm. c), odseku 10 písm. a), odseku 10A písm. a) a v odseku 5.7.7 písm. a) štandardu IFRS 9 vrátane vysvetlenia, prečo je daná metóda vhodná; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

podrobný opis metód použitých na splnenie požiadaviek uvedených v odseku 9 písm. c), odseku 10 písm. a), odseku 10A písm. a) a v odseku 5.7.7 písm. a) štandardu IFRS 9 vrátane vysvetlenia, prečo je daná metóda vhodná;

| b) | ak si účtovná jednotka myslí, že informácie, ktoré zverejnila buď vo výkaze o finančnej situácii alebo v poznámkach, aby splnila požiadavky odseku 9 písm. c), odseku 10 písm. a), odseku 10A písm. a) alebo odseku 5.7.7 písm. a) štandardu IFRS 9, verne nezobrazujú zmenu reálnej hodnoty finančného aktíva alebo finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny v jeho úverovom riziku, dôvody, na základe ktorých dospela k tomuto záveru, a faktory, ktoré účtovná jednotka považuje za relevantné; |
| --- | --- |

b)

ak si účtovná jednotka myslí, že informácie, ktoré zverejnila buď vo výkaze o finančnej situácii alebo v poznámkach, aby splnila požiadavky odseku 9 písm. c), odseku 10 písm. a), odseku 10A písm. a) alebo odseku 5.7.7 písm. a) štandardu IFRS 9, verne nezobrazujú zmenu reálnej hodnoty finančného aktíva alebo finančného záväzku, ktorá pripadá na zmeny v jeho úverovom riziku, dôvody, na základe ktorých dospela k tomuto záveru, a faktory, ktoré účtovná jednotka považuje za relevantné;

| c) | podrobný opis metodiky alebo metodík použitých na určenie toho, či by prezentácia účinkov zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku spôsobila alebo zväčšila účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia (pozri odseky 5.7.7 a 5.7.8 štandardu 9). Ak sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby prezentovala účinky zmien úverového rizika záväzku vo výsledku hospodárenia (pozri odsek 57.8 štandardu IFRS 9), zverejnené informácie musia zahŕňať podrobný opis ekonomického vzťahu opísaného v odseku B5.7.6 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

c)

podrobný opis metodiky alebo metodík použitých na určenie toho, či by prezentácia účinkov zmien úverového rizika záväzku v ostatných súčastiach komplexného výsledku spôsobila alebo zväčšila účtovný nesúlad vo výsledku hospodárenia (pozri odseky 5.7.7 a 5.7.8 štandardu 9). Ak sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby prezentovala účinky zmien úverového rizika záväzku vo výsledku hospodárenia (pozri odsek 57.8 štandardu IFRS 9), zverejnené informácie musia zahŕňať podrobný opis ekonomického vzťahu opísaného v odseku B5.7.6 štandardu IFRS 9.

Investície do nástrojov vlastného imania určené za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku

| 11A | Ak účtovná jednotka určila investície do nástrojov vlastného imania za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, ako sa povoľuje v odseku 5.7.5 štandardu IFRS 9, musí zverejniť:






  a) | ktoré investície do nástrojov vlastného imania boli určené za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku; |
| --- | --- | --- |

11A

a)

ktoré investície do nástrojov vlastného imania boli určené za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku;

| b) | dôvody používania tejto alternatívnej prezentácie; |
| --- | --- |

b)

dôvody používania tejto alternatívnej prezentácie;

| c) | reálnu hodnotu každej takejto investície ku koncu obdobia vykazovania; |
| --- | --- |

c)

reálnu hodnotu každej takejto investície ku koncu obdobia vykazovania;

| d) | dividendy vykázané počas obdobia vykazovania, pričom samostatne sa uvádzajú tie, ktoré sa týkajú investícií, ktorých účtovanie sa počas obdobia vykazovania ukončilo, a tie, ktoré sa týkajú investícií držaných ku koncu obdobia vykazovania; |
| --- | --- |

d)

dividendy vykázané počas obdobia vykazovania, pričom samostatne sa uvádzajú tie, ktoré sa týkajú investícií, ktorých účtovanie sa počas obdobia vykazovania ukončilo, a tie, ktoré sa týkajú investícií držaných ku koncu obdobia vykazovania;

| e) | všetky prevody kumulovaného zisku alebo straty v rámci vlastného imania počas daného obdobia vrátane dôvodu takýchto prevodov. |
| --- | --- |

e)

všetky prevody kumulovaného zisku alebo straty v rámci vlastného imania počas daného obdobia vrátane dôvodu takýchto prevodov.

| 11B | Ak účtovná jednotka počas obdobia vykazovania ukončila vykazovanie investícií do nástrojov vlastného imania oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, musí zverejniť:






  a) | dôvody vyradenia investícií; |
| --- | --- | --- |

11B

a)

dôvody vyradenia investícií;

| b) | reálnu hodnotu investícií k dátumu ukončenia vykazovania; |
| --- | --- |

b)

reálnu hodnotu investícií k dátumu ukončenia vykazovania;

| c) | kumulovaný zisk alebo stratu z vyradenia. |
| --- | --- |

c)

kumulovaný zisk alebo stratu z vyradenia.

| 12 až 12A | [Vypúšťajú sa.] |
| --- | --- |

12 až 12A

| 12B | Účtovná jednotka musí zverejniť, či v bežnom alebo predchádzajúcich obdobiach vykazovania reklasifikovala nejaké finančné aktíva v súlade s odsekom 4.4.1 štandardu IFRS 9. Pre každú takú udalosť účtovná jednotka zverejňuje:






  a) | dátum reklasifikácie; |
| --- | --- | --- |

12B

a)

dátum reklasifikácie;

| b) | podrobné vysvetlenie zmeny obchodného modelu a kvalitatívny opis jej účinku na účtovnú závierku účtovnej jednotky; |
| --- | --- |

b)

podrobné vysvetlenie zmeny obchodného modelu a kvalitatívny opis jej účinku na účtovnú závierku účtovnej jednotky;

| c) | sumu reklasifikovanú do každej kategórie a z každej kategórie. |
| --- | --- |

c)

sumu reklasifikovanú do každej kategórie a z každej kategórie.

| 12C | Pri každom období vykazovania po reklasifikácii až do ukončenia vykazovania účtovná jednotka zverejňuje pri aktívach reklasifikovaných z kategórie reálnej hodnoty cez výsledok hospodárenia tak, aby boli oceňované v amortizovanej hodnote alebo reálnej hodnote cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.4.1 štandardu IFRS 9:






  a) | efektívnu úrokovú mieru stanovenú k dátumu reklasifikácie a |
| --- | --- | --- |

12C

a)

efektívnu úrokovú mieru stanovenú k dátumu reklasifikácie a

| b) | vykázané úrokové výnosy. |
| --- | --- |

b)

vykázané úrokové výnosy.

| 12D | Ak účtovná jednotka od svojho posledného dátumu ročného vykazovania reklasifikovala finančné aktíva z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku tak, aby boli oceňované v amortizovanej hodnote, alebo z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia tak, aby boli oceňované v amortizovanej hodnote alebo reálnej hodnote cez ostatné súčasti komplexného výsledku, musí zverejniť:






  a) | reálnu hodnotu finančných aktív ku koncu obdobia vykazovania a |
| --- | --- | --- |

12D

a)

reálnu hodnotu finančných aktív ku koncu obdobia vykazovania a

| b) | zisk alebo stratu z reálnej hodnoty, ktoré by sa vykázali vo výsledku hospodárenia alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku počas obdobia vykazovania, ak by finančné aktíva neboli reklasifikované. |
| --- | --- |

b)

zisk alebo stratu z reálnej hodnoty, ktoré by sa vykázali vo výsledku hospodárenia alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku počas obdobia vykazovania, ak by finančné aktíva neboli reklasifikované.

| 14. | Účtovná jednotka zverejňuje:






  a) | účtovnú hodnotu finančných aktív, ktoré založila ako kolaterál za záväzky alebo podmienené záväzky, vrátane súm, ktoré sa reklasifikovali v súlade s odsekom 3.2.23 písm. a) štandardu IFRS 9 a |
| --- | --- | --- |

14.

a)

účtovnú hodnotu finančných aktív, ktoré založila ako kolaterál za záväzky alebo podmienené záväzky, vrátane súm, ktoré sa reklasifikovali v súlade s odsekom 3.2.23 písm. a) štandardu IFRS 9 a

| b) | podmienky týkajúce sa jej zálohy. |
| --- | --- |

b)

podmienky týkajúce sa jej zálohy.

| 16. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

16.

| 16A | Účtovná hodnota finančných aktív oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9 sa neznižuje o opravnú položku na stratu a účtovná jednotka neprezentuje opravnú položku na stratu samostatne vo výkaze o finančnej situácii ako zníženie účtovnej hodnoty finančného aktíva. Účtovná jednotka však zverejňuje opravnú položku na stratu v poznámkach k účtovnej závierke. |
| --- | --- |

16A

| 20. | Účtovná jednotka zverejňuje vo výkaze komplexného výsledku alebo v poznámkach tieto položky výnosov, nákladov, ziskov alebo strát:






  a) | čisté zisky alebo čisté straty z:






  i) | finančných aktív alebo finančných záväzkov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú tie z finančných aktív alebo finančných záväzkov určených takto pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9, a tie z finančných aktív alebo finančných záväzkov, ktoré sa povinne oceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9 (napr. finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9). Pri finančných záväzkoch určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia účtovná jednotka uvádza samostatne výšku zisku alebo straty vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku a sumu vykázanú vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

čisté zisky alebo čisté straty z:

i)

finančných aktív alebo finančných záväzkov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pričom samostatne sa uvádzajú tie z finančných aktív alebo finančných záväzkov určených takto pri prvotnom vykázaní alebo následne v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9, a tie z finančných aktív alebo finančných záväzkov, ktoré sa povinne oceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9 (napr. finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9). Pri finančných záväzkoch určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia účtovná jednotka uvádza samostatne výšku zisku alebo straty vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku a sumu vykázanú vo výsledku hospodárenia.

| ii) až iv) | [vypúšťajú sa] |
| --- | --- |

ii) až iv)

[vypúšťajú sa]

| v) | finančných záväzkov oceňovaných v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- |

v)

finančných záväzkov oceňovaných v amortizovanej hodnote;

| vi) | finančných aktív oceňovaných v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- |

vi)

finančných aktív oceňovaných v amortizovanej hodnote;

| vii) | investícií do nástrojov vlastného imania určených za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9; |
| --- | --- |

vii)

investícií do nástrojov vlastného imania určených za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9;

| viii) | finančných aktív oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9, pričom samostatne sa uvádza suma zisku alebo straty vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku počas daného obdobia a suma reklasifikovaná pri ukončení vykazovania z kumulovaných ostatných súčastí komplexného výsledku do výsledku hospodárenia za dané obdobie; |
| --- | --- |

viii)

finančných aktív oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9, pričom samostatne sa uvádza suma zisku alebo straty vykázaných v ostatných súčastiach komplexného výsledku počas daného obdobia a suma reklasifikovaná pri ukončení vykazovania z kumulovaných ostatných súčastí komplexného výsledku do výsledku hospodárenia za dané obdobie;

| b) | celkové úrokové výnosy a celkové úrokové náklady (vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery) z finančných aktív, ktoré sa oceňujú v amortizovanej hodnote alebo ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9 (pričom tieto sumy sa uvádzajú samostatne); alebo z finančných záväzkov, ktoré sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia; |
| --- | --- |

b)

celkové úrokové výnosy a celkové úrokové náklady (vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery) z finančných aktív, ktoré sa oceňujú v amortizovanej hodnote alebo ktoré sa oceňujú reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9 (pričom tieto sumy sa uvádzajú samostatne); alebo z finančných záväzkov, ktoré sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia;

| c) | výnosy a náklady z poplatkov (iné ako sumy zahrnuté pri stanovovaní efektívnej úrokovej miery) vznikajúce z:






  i) | finančných aktív a finančných záväzkov, ktoré sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, a |
| --- | --- | --- |

c)

výnosy a náklady z poplatkov (iné ako sumy zahrnuté pri stanovovaní efektívnej úrokovej miery) vznikajúce z:

i)

finančných aktív a finančných záväzkov, ktoré sa neoceňujú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, a

| ii) | aktivít trustu a iných správcovských aktivít, ktorých výsledkom je držanie alebo investovanie aktív v mene jednotlivcov, trustov, penzijných programov a iných inštitúcií; |
| --- | --- |

ii)

aktivít trustu a iných správcovských aktivít, ktorých výsledkom je držanie alebo investovanie aktív v mene jednotlivcov, trustov, penzijných programov a iných inštitúcií;

| d) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

d)

[vypúšťa sa]

| e) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

e)

[vypúšťa sa]

| 20A | Účtovná jednotka zverejňuje analýzu zisku alebo straty vykázaných vo výkaze komplexného výsledku, ktoré vznikajú z ukončenia vykazovania finančných aktív oceňovaných v amortizovanej hodnote, pričom samostatne sa uvádzajú zisky a straty vznikajúce z ukončenia vykazovania uvedených finančných aktív. Toto zverejnenie musí zahŕňať dôvody ukončenia vykazovania uvedených finančných aktív. |
| --- | --- |

20A

Účtovanie zabezpečenia

| 21A | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky na zverejnenie uvedené v odsekoch 21B až 24F na tie expozície voči riziku, ktoré účtovná jednotka zabezpečuje a pri ktorých sa rozhodne uplatňovať účtovanie zabezpečenia. Zverejnenie účtovania zabezpečenia musí obsahovať informácie:






  a) | o stratégii riadenia rizík účtovnej jednotky a o tom, ako sa používa na riadenie rizík; |
| --- | --- | --- |

21A

a)

o stratégii riadenia rizík účtovnej jednotky a o tom, ako sa používa na riadenie rizík;

| b) | o tom, ako môžu činnosti účtovnej jednotky týkajúce sa zabezpečenia ovplyvniť výšku, načasovanie a neistotu jej budúcich peňažných tokov a |
| --- | --- |

b)

o tom, ako môžu činnosti účtovnej jednotky týkajúce sa zabezpečenia ovplyvniť výšku, načasovanie a neistotu jej budúcich peňažných tokov a

| c) | o účinku, ktorý má účtovanie zabezpečenia na výkaz o finančnej situácii, výkaz komplexného výsledku a výkaz zmien vlastného imania účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

c)

o účinku, ktorý má účtovanie zabezpečenia na výkaz o finančnej situácii, výkaz komplexného výsledku a výkaz zmien vlastného imania účtovnej jednotky.

| 21B | Účtovná jednotka prezentuje požadované zverejnenia v jedinej poznámke alebo v samostatnom oddiele vo svojej účtovnej závierke. Účtovná jednotka však nemusí duplicitne uvádzať informácie, ktoré sú už prezentované na inom mieste, za predpokladu, že informácie sú zahrnuté prostredníctvom krížového odkazu z účtovnej závierky na nejaký iný výkaz, ako napríklad komentár manažmentu alebo správa o riziku, ktorý je používateľom účtovnej závierky dostupný za rovnakých podmienok a v rovnakom čase ako účtovná závierka. Bez informácií zahrnutých prostredníctvom krížového odkazu je účtovná závierka neúplná. |
| --- | --- |

21B

| 21C | Keď sa v odsekoch 22A až 24F vyžaduje od účtovnej jednotky, aby zverejňované informácie uvádzala samostatne podľa kategórie rizika, účtovná jednotka stanoví každú kategóriu rizika na základe expozícií voči rizikám, ktoré sa účtovná jednotka rozhodne zabezpečiť a pre ktoré sa používa účtovanie zabezpečenia. Účtovná jednotka stanovuje kategórie rizika konzistentne pre všetky zverejnenia účtovania zabezpečenia. |
| --- | --- |

21C

| 21D | V snahe splniť ciele uvedené v odseku 21A účtovná jednotka (ak ďalej nie je stanovené inak) určí mieru podrobností, ktoré sa zverejnia, aký dôraz dá na rôzne aspekty požiadaviek na zverejnenie, aká je vhodná úroveň agregácie alebo rozčlenenia a to, či používatelia účtovnej závierky potrebujú ďalšie vysvetlenia na zhodnotenie zverejňovaných kvantitatívnych informácií. Účtovná jednotka však používa rovnakú úroveň agregácie alebo rozčlenenia, akú používa pri požiadavkách na zverejnenie súvisiacich informácií v tomto IFRS a v IFRS 13 Oceňovanie reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

21D

Stratégia riadenia rizík

| 22. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

22.

| 22A | Účtovná jednotka pri expozíciách voči rizikám vysvetlí svoju stratégiu riadenia rizík pre každú kategóriu rizika, ktorú sa rozhodne zabezpečiť a pre ktorú sa používa účtovanie zabezpečenia. Toto vysvetlenie by malo používateľom účtovnej závierky umožniť zhodnotenie (napríklad):






  a) | toho, ako vznikajú jednotlivé riziká; |
| --- | --- | --- |

22A

a)

toho, ako vznikajú jednotlivé riziká;

| b) | spôsobu, akým účtovná jednotka riadi jednotlivé riziká; to zahŕňa aj skutočnosť, či účtovná jednotka zabezpečuje určitú položku v celom rozsahu pre všetky riziká alebo či zabezpečuje zložku (alebo zložky) rizika určitej položky a prečo; |
| --- | --- |

b)

spôsobu, akým účtovná jednotka riadi jednotlivé riziká; to zahŕňa aj skutočnosť, či účtovná jednotka zabezpečuje určitú položku v celom rozsahu pre všetky riziká alebo či zabezpečuje zložku (alebo zložky) rizika určitej položky a prečo;

| c) | rozsahu expozícií voči rizikám, ktoré účtovná jednotka riadi. |
| --- | --- |

c)

rozsahu expozícií voči rizikám, ktoré účtovná jednotka riadi.

| 22B | S cieľom splniť požiadavky uvedené v odseku 22A by tieto informácie mali zahŕňať (ale neobmedzujú sa len na) opis:






  a) | zabezpečovacích nástrojov, ktoré sa používajú (a ako sa používajú) na zabezpečenie expozícií voči rizikám; |
| --- | --- | --- |

22B

a)

zabezpečovacích nástrojov, ktoré sa používajú (a ako sa používajú) na zabezpečenie expozícií voči rizikám;

| b) | spôsobu, akým účtovná jednotka stanovuje ekonomický vzťah medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom na účely posúdenia efektívnosti zabezpečenia a |
| --- | --- |

b)

spôsobu, akým účtovná jednotka stanovuje ekonomický vzťah medzi zabezpečenou položkou a zabezpečovacím nástrojom na účely posúdenia efektívnosti zabezpečenia a

| c) | spôsobu, akým účtovná jednotka stanovuje zabezpečovací pomer, a toho, aké sú príčiny neefektívnosti zabezpečenia. |
| --- | --- |

c)

spôsobu, akým účtovná jednotka stanovuje zabezpečovací pomer, a toho, aké sú príčiny neefektívnosti zabezpečenia.

| 22C | Keď účtovná jednotka určí zložku špecifického rizika za zabezpečenú položku (pozri odsek 63.7 štandardu IFRS 9), popri zverejneniach vyžadovaných odsekmi 22A a 22B musí poskytnúť kvalitatívne alebo kvantitatívne informácie:






  a) | o tom, ako účtovná jednotka stanovila zložku rizika, ktorá je určená za zabezpečenú položku (vrátane opisu povahy vzťahu medzi zložkou rizika a položkou ako celkom), a |
| --- | --- | --- |

22C

a)

o tom, ako účtovná jednotka stanovila zložku rizika, ktorá je určená za zabezpečenú položku (vrátane opisu povahy vzťahu medzi zložkou rizika a položkou ako celkom), a

| b) | o tom, ako sa zložka rizika vzťahuje na položku v celom rozsahu (napríklad na určenú zložku rizika v minulosti pripadalo v priemere 80 percent zmien reálnej hodnoty položky ako celku). |
| --- | --- |

b)

o tom, ako sa zložka rizika vzťahuje na položku v celom rozsahu (napríklad na určenú zložku rizika v minulosti pripadalo v priemere 80 percent zmien reálnej hodnoty položky ako celku).

Výška, načasovanie a neistota budúcich peňažných tokov

| 23. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

23.

| 23A | S výnimkou oslobodenia podľa odseku 23C účtovná jednotka zverejňuje podľa kategórie rizika kvantitatívne informácie, ktoré používateľom jej účtovnej závierky umožnia zhodnotiť podmienky zabezpečovacích nástrojov a to, ako ovplyvňujú výšku, načasovanie a neistotu budúcich peňažných tokov účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

23A

| 23B | S cieľom splniť požiadavku uvedenú v odseku 23A účtovná jednotka poskytuje rozčlenenie, prostredníctvom ktorého zverejňuje:






  a) | profil načasovania nominálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja a |
| --- | --- | --- |

23B

a)

profil načasovania nominálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja a

| b) | ak je to možné, priemernú cenu alebo kurz (napríklad realizačnú alebo forwardovú cenu atď.) zabezpečovacieho nástroja. |
| --- | --- |

b)

ak je to možné, priemernú cenu alebo kurz (napríklad realizačnú alebo forwardovú cenu atď.) zabezpečovacieho nástroja.

| 23C | V situáciách, v ktorých účtovná jednotka často prestavuje (t. j. ukončuje a nanovo začína) zabezpečovacie vzťahy, pretože zabezpečovací nástroj i zabezpečená položka sa často menia [t. j. účtovná jednotka uplatňuje dynamický proces, v ktorom expozícia ani zabezpečovacie nástroje používané na riadenie uvedenej expozície nezostávajú dlho rovnaké – ako v príklade v odseku B6.5.24 písm. b) štandardu IFRS 9], účtovná jednotka:






  a) | je oslobodená od poskytovania zverejnení vyžadovaných odsekmi 23A a 23B; |
| --- | --- | --- |

23C

a)

je oslobodená od poskytovania zverejnení vyžadovaných odsekmi 23A a 23B;

| b) | zverejňuje:






  i) | informácie o tom, aká je konečná stratégia riadenia rizík vo vzťahu k uvedeným zabezpečovacím vzťahom; |
| --- | --- | --- |

b)

zverejňuje:

i)

informácie o tom, aká je konečná stratégia riadenia rizík vo vzťahu k uvedeným zabezpečovacím vzťahom;

| ii) | opis, ako odráža jej stratégiu riadenia rizík používaním účtovania zabezpečenia a určovaním týchto konkrétnych zabezpečovacích vzťahov, a |
| --- | --- |

ii)

opis, ako odráža jej stratégiu riadenia rizík používaním účtovania zabezpečenia a určovaním týchto konkrétnych zabezpečovacích vzťahov, a

| iii) | informácie o tom, ako často sa zabezpečovacie vzťahy ukončujú a nanovo začínajú v rámci procesu účtovnej jednotky vo vzťahu k uvedeným zabezpečovacím vzťahom. |
| --- | --- |

iii)

informácie o tom, ako často sa zabezpečovacie vzťahy ukončujú a nanovo začínajú v rámci procesu účtovnej jednotky vo vzťahu k uvedeným zabezpečovacím vzťahom.

| 23D | Účtovná jednotka zverejňuje podľa kategórie rizika opis príčin neefektívnosti zabezpečenia, v prípade ktorých sa očakáva, že ovplyvnia zabezpečovací vzťah počas jeho trvania. |
| --- | --- |

23D

| 23E | Ak sa v zabezpečovacom vzťahu vyskytnú iné príčiny neefektívnosti zabezpečenia, účtovná jednotka zverejňuje tieto príčiny podľa kategórie rizika a vysvetlí výslednú neefektívnosť zabezpečenia. |
| --- | --- |

23E

| 23F | V prípade zabezpečení peňažných tokov účtovná jednotka zverejňuje opis každej očakávanej transakcie, pre ktorú sa v predchádzajúcom období použilo účtovanie zabezpečenia, ale ktorej výskyt sa už neočakáva. |
| --- | --- |

23F

Účinky účtovania zabezpečenia na finančnú situáciu a výkonnosť

| 24. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

24.

| 24A | Účtovná jednotka zverejňuje v tabuľkovej forme tieto hodnoty týkajúce sa položiek určených za zabezpečovacie nástroje samostatne podľa kategórie rizika pre každý typ zabezpečenia (zabezpečenie reálnej hodnoty, zabezpečenie peňažných tokov alebo zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky):






  a) | účtovnú hodnotu zabezpečovacích nástrojov (finančné aktíva oddelene od finančných záväzkov); |
| --- | --- | --- |

24A

a)

účtovnú hodnotu zabezpečovacích nástrojov (finančné aktíva oddelene od finančných záväzkov);

| b) | riadkovú položku vo výkaze o finančnej situácii, ktorá zahŕňa daný zabezpečovací nástroj; |
| --- | --- |

b)

riadkovú položku vo výkaze o finančnej situácii, ktorá zahŕňa daný zabezpečovací nástroj;

| c) | zmenu reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie a |
| --- | --- |

c)

zmenu reálnej hodnoty zabezpečovacieho nástroja použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie a

| d) | nominálne hodnoty (vrátane množstiev, ako sú tony alebo kubické metre) zabezpečovacích nástrojov. |
| --- | --- |

d)

nominálne hodnoty (vrátane množstiev, ako sú tony alebo kubické metre) zabezpečovacích nástrojov.

| 24B | Účtovná jednotka zverejňuje v tabuľkovej forme tieto hodnoty týkajúce sa zabezpečených položiek samostatne podľa kategórie rizika pre typy zabezpečení takto:






  a) | pri zabezpečeniach reálnej hodnoty:






  i) | účtovnú hodnotu zabezpečenej položky vykázanú vo výkaze o finančnej situácii (aktíva sa prezentujú oddelene od záväzkov); |
| --- | --- | --- | --- |

24B

a)

pri zabezpečeniach reálnej hodnoty:

i)

účtovnú hodnotu zabezpečenej položky vykázanú vo výkaze o finančnej situácii (aktíva sa prezentujú oddelene od záväzkov);

| ii) | kumulovanú hodnotu úprav zabezpečenia reálnej hodnoty zabezpečenej položky zahrnutú do účtovnej hodnoty zabezpečenej položky vykázanej vo výkaze o finančnej situácii (aktíva sa prezentujú oddelene od záväzkov); |
| --- | --- |

ii)

kumulovanú hodnotu úprav zabezpečenia reálnej hodnoty zabezpečenej položky zahrnutú do účtovnej hodnoty zabezpečenej položky vykázanej vo výkaze o finančnej situácii (aktíva sa prezentujú oddelene od záväzkov);

| iii) | riadkovú položku vo výkaze o finančnej situácii, ktorá zahŕňa zabezpečenú položku; |
| --- | --- |

iii)

riadkovú položku vo výkaze o finančnej situácii, ktorá zahŕňa zabezpečenú položku;

| iv) | zmenu hodnoty zabezpečenej položky použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie a |
| --- | --- |

iv)

zmenu hodnoty zabezpečenej položky použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie a

| v) | kumulovanú hodnotu úprav zabezpečenia reálnej hodnoty zostávajúcu vo výkaze o finančnej situácii pre všetky zabezpečené položky, ktoré prestali byť upravované o zisky a straty zo zabezpečenia v súlade s odsekom 6.5.10 štandardu IFRS 9; |
| --- | --- |

v)

kumulovanú hodnotu úprav zabezpečenia reálnej hodnoty zostávajúcu vo výkaze o finančnej situácii pre všetky zabezpečené položky, ktoré prestali byť upravované o zisky a straty zo zabezpečenia v súlade s odsekom 6.5.10 štandardu IFRS 9;

| b) | pri zabezpečeniach peňažných tokov a zabezpečeniach čistej investície do zahraničnej prevádzky:






  i) | zmenu hodnoty zabezpečenej položky použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie [t. j. pri zabezpečeniach peňažných tokov zmenu hodnoty použitej na stanovenie vykázanej neefektívnosti zabezpečenia v súvislosti s odsekom 6.5.11 písm. c) štandardu IFRS 9]; |
| --- | --- | --- |

b)

pri zabezpečeniach peňažných tokov a zabezpečeniach čistej investície do zahraničnej prevádzky:

i)

zmenu hodnoty zabezpečenej položky použitú ako základ pre vykázanie neefektívnosti zabezpečenia za dané obdobie [t. j. pri zabezpečeniach peňažných tokov zmenu hodnoty použitej na stanovenie vykázanej neefektívnosti zabezpečenia v súvislosti s odsekom 6.5.11 písm. c) štandardu IFRS 9];

| ii) | zostatky na rezerve na zabezpečenie peňažných tokov a na rezerve z prepočtu cudzej meny pri pokračujúcich zabezpečeniach, ktoré sa účtujú v súlade s odsekom 6.5.11 a odsekom 6.5.13 písm. a) štandardu IFRS 9, a |
| --- | --- |

ii)

zostatky na rezerve na zabezpečenie peňažných tokov a na rezerve z prepočtu cudzej meny pri pokračujúcich zabezpečeniach, ktoré sa účtujú v súlade s odsekom 6.5.11 a odsekom 6.5.13 písm. a) štandardu IFRS 9, a

| iii) | zostatky zostávajúce na rezerve na zabezpečenie peňažných tokov a na rezerve z prepočtu cudzej meny z akýchkoľvek zabezpečovacích vzťahov, na ktoré sa účtovanie zabezpečenia už neuplatňuje. |
| --- | --- |

iii)

zostatky zostávajúce na rezerve na zabezpečenie peňažných tokov a na rezerve z prepočtu cudzej meny z akýchkoľvek zabezpečovacích vzťahov, na ktoré sa účtovanie zabezpečenia už neuplatňuje.

| 24C | Účtovná jednotka zverejňuje v tabuľkovej forme tieto hodnoty samostatne podľa kategórie rizika pre typy zabezpečení takto:






  a) | pri zabezpečeniach reálnej hodnoty:






  i) | neefektívnosť zabezpečenia – t. j. rozdiel medzi ziskami alebo stratami zo zabezpečenia v prípade zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky – vykázanú vo výsledku hospodárenia (alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku pre zabezpečenia nástroja vlastného imania, pre ktorý sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9), a |
| --- | --- | --- | --- |

24C

a)

pri zabezpečeniach reálnej hodnoty:

i)

neefektívnosť zabezpečenia – t. j. rozdiel medzi ziskami alebo stratami zo zabezpečenia v prípade zabezpečovacieho nástroja a zabezpečenej položky – vykázanú vo výsledku hospodárenia (alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku pre zabezpečenia nástroja vlastného imania, pre ktorý sa účtovná jednotka rozhodla prezentovať zmeny reálnej hodnoty v ostatných súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9), a

| ii) | riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa vykázanú neefektívnosť zabezpečenia; |
| --- | --- |

ii)

riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa vykázanú neefektívnosť zabezpečenia;

| b) | pri zabezpečeniach peňažných tokov a zabezpečeniach čistej investície do zahraničnej prevádzky:






  i) | zisky alebo straty zo zabezpečenia v období vykazovania, ktoré boli vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku; |
| --- | --- | --- |

b)

pri zabezpečeniach peňažných tokov a zabezpečeniach čistej investície do zahraničnej prevádzky:

i)

zisky alebo straty zo zabezpečenia v období vykazovania, ktoré boli vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku;

| ii) | neefektívnosť zabezpečenia vykázanú vo výsledku hospodárenia; |
| --- | --- |

ii)

neefektívnosť zabezpečenia vykázanú vo výsledku hospodárenia;

| iii) | riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa vykázanú neefektívnosť zabezpečenia; |
| --- | --- |

iii)

riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa vykázanú neefektívnosť zabezpečenia;

| iv) | sumu reklasifikovanú z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov alebo z rezervy z prepočtu cudzej meny do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) (rozlišuje sa medzi sumami, pre ktoré sa predtým použilo účtovanie zabezpečenia, ale pre ktoré sa už neočakáva vznik zabezpečených budúcich peňažných tokov, a sumami, ktoré boli prevedené, pretože zabezpečená položka ovplyvnila výsledok hospodárenia); |
| --- | --- |

iv)

sumu reklasifikovanú z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov alebo z rezervy z prepočtu cudzej meny do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava (pozri IAS 1) (rozlišuje sa medzi sumami, pre ktoré sa predtým použilo účtovanie zabezpečenia, ale pre ktoré sa už neočakáva vznik zabezpečených budúcich peňažných tokov, a sumami, ktoré boli prevedené, pretože zabezpečená položka ovplyvnila výsledok hospodárenia);

| v) | riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a |
| --- | --- |

v)

riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, ktorá zahŕňa reklasifikačnú úpravu (pozri IAS 1), a

| vi) | pri zabezpečeniach čistých pozícií zisky alebo straty zo zabezpečenia vykázané v samostatnej riadkovej položke vo výkaze komplexného výsledku (pozri odsek 66.4 štandardu IFRS 9). |
| --- | --- |

vi)

pri zabezpečeniach čistých pozícií zisky alebo straty zo zabezpečenia vykázané v samostatnej riadkovej položke vo výkaze komplexného výsledku (pozri odsek 66.4 štandardu IFRS 9).

| 24D | Keď objem zabezpečovacích vzťahov, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie podľa odseku 23c, nie je reprezentatívny pre bežné objemy počas daného obdobia (t. j. objem k dátumu vykázania neodráža objemy počas daného obdobia), účtovná jednotka túto skutočnosť zverejní a zverejní aj dôvod, prečo si myslí, že objemy nie sú reprezentatívne. |
| --- | --- |

24D

| 24E | Účtovná jednotka poskytne zosúhlasenie každej zložky vlastného imania a analýzu ostatných súčasti komplexného výsledku v súlade s IAS 1, ktoré spoločne:






  a) | rozlišujú minimálne medzi sumami, ktoré sa týkajú zverejnení v odseku 24C písm. b) bode i) a písm. b) bode iv), ako aj sumami účtovanými v súlade s odsekom 6.5.11 písm. d) bode i) a písm. d) bode iii) štandardu IFRS 9; |
| --- | --- | --- |

24E

a)

rozlišujú minimálne medzi sumami, ktoré sa týkajú zverejnení v odseku 24C písm. b) bode i) a písm. b) bode iv), ako aj sumami účtovanými v súlade s odsekom 6.5.11 písm. d) bode i) a písm. d) bode iii) štandardu IFRS 9;

| b) | rozlišujú medzi sumami spojenými s časovou hodnotou opcií, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na transakciu, a sumami spojenými s časovou hodnotou opcií, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na časové obdobie, keď účtovná jednotka účtuje o časovej hodnote opcie v súlade s odsekom 6.5.15 štandardu IFRS 9; a |
| --- | --- |

b)

rozlišujú medzi sumami spojenými s časovou hodnotou opcií, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na transakciu, a sumami spojenými s časovou hodnotou opcií, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na časové obdobie, keď účtovná jednotka účtuje o časovej hodnote opcie v súlade s odsekom 6.5.15 štandardu IFRS 9; a

| c) | rozlišujú medzi sumami spojenými s forwardovými prvkami forwardových zmlúv a kurzovými bázickými rozpätiami finančných nástrojov, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na transakciu, a sumami spojenými s forwardovými prvkami forwardových zmlúv a kurzovými bázickými rozpätiami finančných nástrojov, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na časové obdobie, keď účtovná jednotka účtuje o uvedených sumách v súlade s odsekom 6.5.16 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

c)

rozlišujú medzi sumami spojenými s forwardovými prvkami forwardových zmlúv a kurzovými bázickými rozpätiami finančných nástrojov, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na transakciu, a sumami spojenými s forwardovými prvkami forwardových zmlúv a kurzovými bázickými rozpätiami finančných nástrojov, ktoré zabezpečujú zabezpečené položky vzťahujúce sa na časové obdobie, keď účtovná jednotka účtuje o uvedených sumách v súlade s odsekom 6.5.16 štandardu IFRS 9.

| 24F | Účtovná jednotka zverejňuje informácie požadované v odseku 24E samostatne podľa kategórie rizika. Toto rozčlenenie podľa rizika môže byť uvedené v poznámkach k účtovnej závierke. |
| --- | --- |

24F

Možnosť určiť úverovú expozíciu za oceňovanú reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| 24G | Ak účtovná jednotka určila finančný nástroj alebo jeho časť za oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, pretože na riadenie úverového rizika uvedeného finančného nástroja používa úverový derivát, musí zverejniť:






  a) | pri úverových derivátoch, ktoré boli použité na riadenie úverového rizika finančných nástrojov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9, zosúhlasenie každej nominálnej hodnoty a reálnej hodnoty na začiatku a na konci daného obdobia; |
| --- | --- | --- |

24G

a)

pri úverových derivátoch, ktoré boli použité na riadenie úverového rizika finančných nástrojov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9, zosúhlasenie každej nominálnej hodnoty a reálnej hodnoty na začiatku a na konci daného obdobia;

| b) | zisk alebo stratu vykázané vo výsledku hospodárenia pri určení finančného nástroja alebo jeho časti za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a |
| --- | --- |

b)

zisk alebo stratu vykázané vo výsledku hospodárenia pri určení finančného nástroja alebo jeho časti za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 6.7.1 štandardu IFRS 9 a

| c) | pri ukončení oceňovania finančného nástroja alebo jeho časti reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia tú reálnu hodnotu finančného nástroja, ktorá sa stala novou účtovnou hodnotou v súlade s odsekom 6.7.4 písm. b) štandardu IFRS 9, a súvisiacu nominálnu hodnotu alebo hodnotu istinu (s výnimkou poskytovania porovnávacích informácií v súlade s IAS 1 účtovná jednotka nemusí pokračovať v tomto zverejňovaní v nasledujúcich obdobiach). |
| --- | --- |

c)

pri ukončení oceňovania finančného nástroja alebo jeho časti reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia tú reálnu hodnotu finančného nástroja, ktorá sa stala novou účtovnou hodnotou v súlade s odsekom 6.7.4 písm. b) štandardu IFRS 9, a súvisiacu nominálnu hodnotu alebo hodnotu istinu (s výnimkou poskytovania porovnávacích informácií v súlade s IAS 1 účtovná jednotka nemusí pokračovať v tomto zverejňovaní v nasledujúcich obdobiach).

| 28. | V niektorých prípadoch účtovná jednotka nevykazuje zisk alebo stratu pri prvotnom vykázaní finančného aktíva alebo finančného záväzku, pretože reálna hodnota nie je ani preukázaná kótovanou cenou na aktívnom trhu pre identické aktívum alebo záväzok (t. j. vstup úrovne 1), ani založená na technike oceňovania, ktorá využíva len údaje z pozorovateľných trhov (pozri odsek B5.1.2A štandardu IFRS 9). V takých prípadoch účtovná jednotka zverejňuje podľa triedy finančného aktíva alebo finančného záväzku:






  a) | svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou vo výsledku hospodárenia s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu [pozri odsek B5.1.2A písm. b) štandardu IFRS 9]; |
| --- | --- | --- |

28.

a)

svoju účtovnú politiku na vykazovanie rozdielu medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a transakčnou cenou vo výsledku hospodárenia s cieľom vyjadriť zmenu faktorov (vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny aktíva alebo záväzku brali do úvahy účastníci trhu [pozri odsek B5.1.2A písm. b) štandardu IFRS 9];

| b) | celkový rozdiel, ktorý sa má ešte vykázať vo výsledku hospodárenia na začiatku a na konci daného obdobia, a zosúhlasenie zmien v zostatku tohto rozdielu, |
| --- | --- |

b)

celkový rozdiel, ktorý sa má ešte vykázať vo výsledku hospodárenia na začiatku a na konci daného obdobia, a zosúhlasenie zmien v zostatku tohto rozdielu,

| c) | prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty, vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú túto reálnu hodnotu. |
| --- | --- |

c)

prečo účtovná jednotka dospela k záveru, že transakčná cena nebola najlepším dôkazom reálnej hodnoty, vrátane opisu dôkazov, ktoré potvrdzujú túto reálnu hodnotu.

| 29. | Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

29.

a)

...

| b) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

b)

[vypúšťa sa]

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

| 30. | V prípade opísanom v odseku 29 písm. c) účtovná jednotka zverejňuje informácie s cieľom pomôcť používateľom účtovnej závierky vytvoriť si vlastný úsudok o rozsahu možných rozdielov medzi účtovnou hodnotou týchto zmlúv a ich reálnou hodnotou vrátane:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

30.

a)

...

Úverové riziko

Rozsah pôsobnosti a ciele

| 35A | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky na zverejnenie uvedené v odsekoch 35F až 35N na finančné nástroje, na ktoré sa vzťahujú požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty uvedené v IFRS 9. Avšak:






  a) | v prípade obchodných pohľadávok, zmluvných aktív a lízingových pohľadávok sa odsek 35J vzťahuje na tie obchodné pohľadávky, zmluvné aktíva alebo lízingové pohľadávky, pri ktorých sa očakávané úverové straty počas celej životnosti vykazujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9, ak sú uvedené finančné aktíva zmenené v dobe, keď sú viac než 30 dní po splatnosti, a |
| --- | --- | --- |

35A

a)

v prípade obchodných pohľadávok, zmluvných aktív a lízingových pohľadávok sa odsek 35J vzťahuje na tie obchodné pohľadávky, zmluvné aktíva alebo lízingové pohľadávky, pri ktorých sa očakávané úverové straty počas celej životnosti vykazujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9, ak sú uvedené finančné aktíva zmenené v dobe, keď sú viac než 30 dní po splatnosti, a

| b) | odsek 35K písm. b) sa nevzťahuje na lízingové pohľadávky. |
| --- | --- |

b)

odsek 35K písm. b) sa nevzťahuje na lízingové pohľadávky.

| 35B | Zverejnenia úverového rizika vykonané v súlade s odsekmi 35F až 35N umožňujú používateľom účtovnej závierky pochopiť účinok úverového rizika na výšku, načasovanie a neistotu budúcich peňažných tokov. Na účely dosiahnutia tohto cieľa zverejnenia úverového rizika musia obsahovať:






  a) | informácie o postupoch riadenia úverového rizika účtovnej jednotky a o tom, ako súvisia s vykazovaním a oceňovaním očakávaných úverových strát vrátane metód, predpokladov a informácií použitých na oceňovanie očakávaných úverových strát; |
| --- | --- | --- |

35B

a)

informácie o postupoch riadenia úverového rizika účtovnej jednotky a o tom, ako súvisia s vykazovaním a oceňovaním očakávaných úverových strát vrátane metód, predpokladov a informácií použitých na oceňovanie očakávaných úverových strát;

| b) | kvantitatívne a kvalitatívne informácie, ktoré používateľom účtovnej závierky umožňujú posúdiť sumy v účtovnej závierke vzniknuté z očakávaných úverových strát, vrátane zmien výšky očakávaných úverových strát a dôvodov týchto zmien, a |
| --- | --- |

b)

kvantitatívne a kvalitatívne informácie, ktoré používateľom účtovnej závierky umožňujú posúdiť sumy v účtovnej závierke vzniknuté z očakávaných úverových strát, vrátane zmien výšky očakávaných úverových strát a dôvodov týchto zmien, a

| c) | informácie o expozícii účtovnej jednotky voči úverovému riziku (t. j. úverovému riziku obsiahnutému vo finančných aktívach účtovnej jednotky a jej prísľuboch poskytnúť úver) vrátane významných koncentrácií úverového rizika. |
| --- | --- |

c)

informácie o expozícii účtovnej jednotky voči úverovému riziku (t. j. úverovému riziku obsiahnutému vo finančných aktívach účtovnej jednotky a jej prísľuboch poskytnúť úver) vrátane významných koncentrácií úverového rizika.

| 35C | Účtovná jednotka nemusí duplicitne uvádzať informácie, ktoré sú už prezentované na inom mieste, za predpokladu, že informácie sú zahrnuté prostredníctvom krížového odkazu z účtovnej závierky na iné výkazy, ako napríklad komentár manažmentu alebo správa o riziku, ktoré sú používateľom účtovnej závierky dostupné za rovnakých podmienok a v rovnakom čase ako účtovná závierka. Bez informácií zahrnutých prostredníctvom krížového odkazu je účtovná závierka neúplná. |
| --- | --- |

35C

| 35D | V snahe splniť ciele uvedené v odseku 35B účtovná jednotka (ak nie je stanovené inak) zváži mieru podrobností, ktoré sa zverejnia, aký dôraz dá na rôzne aspekty požiadaviek na zverejnenie, aká je vhodná úroveň agregácie alebo rozčlenenia a to, či používatelia účtovnej závierky potrebujú ďalšie vysvetlenia na zhodnotenie zverejňovaných kvantitatívnych informácií. |
| --- | --- |

35D

| 35E | Ak zverejnenia poskytnuté v súlade s odsekmi 35F až 35N nestačia na splnenie cieľov uvedených v odseku 35B, účtovná jednotka zverejňuje dodatočné informácie, ktoré sú potrebné na splnenie uvedených cieľov. |
| --- | --- |

35E

Postupy riadenia úverového rizika

| 35F | Účtovná jednotka vysvetlí svoje postupy riadenia úverového rizika a to, ako súvisia s vykazovaním a oceňovaním očakávaných úverových strát. V snahe splniť tento cieľ účtovná jednotka zverejňuje informácie, ktoré používateľom účtovnej závierky umožnia pochopiť a posúdiť:






  a) | ako účtovná jednotka stanovila, či sa úverové riziko finančných nástrojov od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, vrátane toho, či a ako:






  i) | sa finančné nástroje považujú za finančné nástroje s nízkym úverovým rizikom v súlade s odsekom 5.5.10 štandardu IFRS 9 vrátane tried finančných nástrojov, na ktoré sa to vzťahuje, a |
| --- | --- | --- | --- |

35F

a)

ako účtovná jednotka stanovila, či sa úverové riziko finančných nástrojov od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, vrátane toho, či a ako:

i)

sa finančné nástroje považujú za finančné nástroje s nízkym úverovým rizikom v súlade s odsekom 5.5.10 štandardu IFRS 9 vrátane tried finančných nástrojov, na ktoré sa to vzťahuje, a

| ii) | sa domnienka v odseku 5.5.11 štandardu IFRS 9, že došlo k výrazným zvýšeniam úverového rizika od prvotného vykázania, keď sú finančné aktíva viac než 30 dní po splatnosti, vyvrátila; |
| --- | --- |

ii)

sa domnienka v odseku 5.5.11 štandardu IFRS 9, že došlo k výrazným zvýšeniam úverového rizika od prvotného vykázania, keď sú finančné aktíva viac než 30 dní po splatnosti, vyvrátila;

| b) | definície účtovnej jednotky týkajúce sa zlyhania vrátane dôvodov výberu týchto definícií; |
| --- | --- |

b)

definície účtovnej jednotky týkajúce sa zlyhania vrátane dôvodov výberu týchto definícií;

| c) | ako sa nástroje zoskupili, ak sa očakávané úverové straty ocenili na kolektívnom základe; |
| --- | --- |

c)

ako sa nástroje zoskupili, ak sa očakávané úverové straty ocenili na kolektívnom základe;

| d) | ako účtovná jednotka určila, že finančné aktíva sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami; |
| --- | --- |

d)

ako účtovná jednotka určila, že finančné aktíva sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami;

| e) | politiku odpisovania účtovnej jednotky vrátane ukazovateľov, že neexistuje žiadne primerané očakávanie spätného získania, a informácií o politike pre finančné aktíva, ktoré sú odpísané, ale ktoré sú stále predmetom vymáhania, a |
| --- | --- |

e)

politiku odpisovania účtovnej jednotky vrátane ukazovateľov, že neexistuje žiadne primerané očakávanie spätného získania, a informácií o politike pre finančné aktíva, ktoré sú odpísané, ale ktoré sú stále predmetom vymáhania, a

| f) | ako sa uplatnili požiadavky uvedené v odseku 5.5.12 štandardu IFRS 9 na zmenu zmluvných peňažných tokov z finančných aktív vrátane toho, ako účtovná jednotka:






  i) | stanovuje, či sa úverové riziko vyplývajúce z finančného aktíva, ktoré bolo zmenené pri ocenení opravnej položky na stratu v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, zlepšilo v takej miere, že opravná položka na stratu sa vráti k oceňovaniu v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám v súlade s odsekom 5.5.5 štandardu IFRS 9, a |
| --- | --- | --- |

f)

ako sa uplatnili požiadavky uvedené v odseku 5.5.12 štandardu IFRS 9 na zmenu zmluvných peňažných tokov z finančných aktív vrátane toho, ako účtovná jednotka:

i)

stanovuje, či sa úverové riziko vyplývajúce z finančného aktíva, ktoré bolo zmenené pri ocenení opravnej položky na stratu v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, zlepšilo v takej miere, že opravná položka na stratu sa vráti k oceňovaniu v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám v súlade s odsekom 5.5.5 štandardu IFRS 9, a

| ii) | monitoruje rozsah, v akom sa opravná položka na stratu z finančných aktív spĺňajúcich kritéria uvedené v bode i) následne opätovne oceňuje v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti v súlade s odsekom 5.5.3 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

ii)

monitoruje rozsah, v akom sa opravná položka na stratu z finančných aktív spĺňajúcich kritéria uvedené v bode i) následne opätovne oceňuje v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti v súlade s odsekom 5.5.3 štandardu IFRS 9.

| 35G | Účtovná jednotka vysvetlí vstupy, predpoklady a techniky odhadu použité na uplatňovanie požiadaviek v oddiele 5.5 štandardu IFRS 9. Na tieto účely účtovná jednotka zverejňuje:






  a) | základ vstupov a predpokladov a techniky odhadu používané na:






  i) | oceňovanie 12-mesačných očakávaných úverových strát a očakávaných úverových strát počas celej životnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

35G

a)

základ vstupov a predpokladov a techniky odhadu používané na:

i)

oceňovanie 12-mesačných očakávaných úverových strát a očakávaných úverových strát počas celej životnosti;

| ii) | stanovenie toho, či sa úverové riziko finančných nástrojov od prvotného vykázania výrazne zvýšilo a |
| --- | --- |

ii)

stanovenie toho, či sa úverové riziko finančných nástrojov od prvotného vykázania výrazne zvýšilo a

| iii) | stanovenie toho, či je finančné aktívum úverovo znehodnoteným finančným aktívom; |
| --- | --- |

iii)

stanovenie toho, či je finančné aktívum úverovo znehodnoteným finančným aktívom;

| b) | ako boli na budúcnosť zamerané informácie začlenené do stanovenia očakávaných úverových strát vrátane využitia makroekonomických informácií a |
| --- | --- |

b)

ako boli na budúcnosť zamerané informácie začlenené do stanovenia očakávaných úverových strát vrátane využitia makroekonomických informácií a

| c) | zmeny techník odhadu alebo významných predpokladov vykonané počas obdobia vykazovania a dôvody týchto zmien. |
| --- | --- |

c)

zmeny techník odhadu alebo významných predpokladov vykonané počas obdobia vykazovania a dôvody týchto zmien.

Kvantitatívne a kvalitatívne informácie o sumách vzniknutých z očakávaných úverových strát

| 35H | Na vysvetlenie zmien v opravnej položke na stratu a dôvodov týchto zmien účtovná jednotka poskytuje podľa triedy finančného nástroja zosúhlasenie počiatočných a konečných zostatkov opravnej položky na stratu v tabuľke, pričom sa samostatne uvádzajú zmeny počas daného obdobia pri:






  a) | opravnej položke na stratu oceňovanej v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám; |
| --- | --- | --- |

35H

a)

opravnej položke na stratu oceňovanej v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám;

| b) | opravne položke na stratu oceňovanej v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti pri:






  i) | finančných nástrojoch, pri ktorých sa úverové riziko od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, avšak ktoré nie sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami; |
| --- | --- | --- |

b)

opravne položke na stratu oceňovanej v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti pri:

i)

finančných nástrojoch, pri ktorých sa úverové riziko od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, avšak ktoré nie sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami;

| ii) | finančných aktívach, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania (ale ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami), a |
| --- | --- |

ii)

finančných aktívach, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania (ale ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami), a

| iii) | obchodných pohľadávkach, zmluvných aktívach alebo lízingových pohľadávkach, pri ktorých sa opravné položky na stratu oceňujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9, |
| --- | --- |

iii)

obchodných pohľadávkach, zmluvných aktívach alebo lízingových pohľadávkach, pri ktorých sa opravné položky na stratu oceňujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9,

| c) | finančných aktívach, ktoré sú kúpenými alebo vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami. Popri zosúhlasení účtovná jednotka zverejňuje celkovú výšku nediskontovaných očakávaných úverových strát z finančných aktív pri prvotnom vykázaní, ktoré boli prvotne vykázané počas obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

c)

finančných aktívach, ktoré sú kúpenými alebo vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami. Popri zosúhlasení účtovná jednotka zverejňuje celkovú výšku nediskontovaných očakávaných úverových strát z finančných aktív pri prvotnom vykázaní, ktoré boli prvotne vykázané počas obdobia vykazovania.

| 35I | S cieľom umožniť používateľom účtovnej závierky pochopiť zmeny v opravnej položke na stratu zverejnené v súlade s odsekom 35H účtovná jednotka poskytuje vysvetlenie toho, ako významné zmeny v hrubej účtovnej hodnote finančných nástrojov počas daného obdobia prispeli k zmenám v opravnej položke na stratu. Tieto informácie sa poskytujú samostatne pre finančné nástroje, ktoré predstavujú opravnú položku na stratu, ako je uvedené v odseku 35H písm. a) až c), a zahŕňajú relevantné kvalitatívne a kvantitatívne informácie. Príklady zmien v hrubej účtovnej hodnote finančných nástrojov, ktoré prispeli k zmenám v opravnej položke na stratu, môžu zahŕňať:






  a) | zmeny spôsobené finančnými nástrojmi vzniknutými alebo nadobudnutými počas obdobia vykazovania; |
| --- | --- | --- |

35I

a)

zmeny spôsobené finančnými nástrojmi vzniknutými alebo nadobudnutými počas obdobia vykazovania;

| b) | zmeny zmluvných peňažných tokov vyplývajúcich z finančných aktív, ktoré nemajú za následok ukončenie vykazovania uvedených finančných aktív v súlade s IFRS 9; |
| --- | --- |

b)

zmeny zmluvných peňažných tokov vyplývajúcich z finančných aktív, ktoré nemajú za následok ukončenie vykazovania uvedených finančných aktív v súlade s IFRS 9;

| c) | zmeny spôsobené finančnými nástrojmi, ktorých vykazovanie sa ukončilo (vrátane tých, ktoré boli odpísané) počas obdobia vykazovania, a |
| --- | --- |

c)

zmeny spôsobené finančnými nástrojmi, ktorých vykazovanie sa ukončilo (vrátane tých, ktoré boli odpísané) počas obdobia vykazovania, a

| d) | zmeny vzniknuté z toho, či sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám alebo očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti. |
| --- | --- |

d)

zmeny vzniknuté z toho, či sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám alebo očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti.

| 35J | S cieľom umožniť používateľom účtovnej závierky pochopiť povahu a účinok zmien zmluvných peňažných tokov vyplývajúcich z finančných aktív, ktoré nemali za následok ukončenie vykazovania, a účinok takýchto zmien na oceňovanie očakávaných úverových strát, účtovná jednotka zverejňuje:






  a) | amortizovanú hodnotu pred zmenou a čistý zisk alebo stratu zo zmeny vykázané pri finančných aktívach, pri ktorých sa zmluvné peňažné toky zmenili počas obdobia vykazovania, pričom ich opravná položka na stratu sa ocenila v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, a |
| --- | --- | --- |

35J

a)

amortizovanú hodnotu pred zmenou a čistý zisk alebo stratu zo zmeny vykázané pri finančných aktívach, pri ktorých sa zmluvné peňažné toky zmenili počas obdobia vykazovania, pričom ich opravná položka na stratu sa ocenila v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, a

| b) | hrubú účtovnú hodnotu ku koncu obdobia vykazovania týkajúcu sa finančných aktív, ktoré boli od prvotného vykázania zmenené v čase, keď sa opravná položka na stratu ocenila v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, a pri ktorých sa opravná položka na stratu počas obdobia vykazovania zmenila na hodnotu rovnajúcu sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám. |
| --- | --- |

b)

hrubú účtovnú hodnotu ku koncu obdobia vykazovania týkajúcu sa finančných aktív, ktoré boli od prvotného vykázania zmenené v čase, keď sa opravná položka na stratu ocenila v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti, a pri ktorých sa opravná položka na stratu počas obdobia vykazovania zmenila na hodnotu rovnajúcu sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám.

| 35K | S cieľom umožniť používateľom účtovnej závierky pochopiť účinok kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality na sumy vzniknuté z očakávaných úverových strát účtovná jednotka zverejňuje podľa triedy finančného nástroja:






  a) | sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje jej maximálnu expozíciu voči úverovému riziku ku koncu obdobia vykazovania, pričom sa neberie do úvahy žiadny držaný kolaterál ani iné formy zvýšenia kreditnej kvality (napríklad dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade so štandardom IAS 32); |
| --- | --- | --- |

35K

a)

sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje jej maximálnu expozíciu voči úverovému riziku ku koncu obdobia vykazovania, pričom sa neberie do úvahy žiadny držaný kolaterál ani iné formy zvýšenia kreditnej kvality (napríklad dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade so štandardom IAS 32);

| b) | slovný opis kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality vrátane:






  i) | opisu povahy a kvality držaného kolaterálu; |
| --- | --- | --- |

b)

slovný opis kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality vrátane:

i)

opisu povahy a kvality držaného kolaterálu;

| ii) | vysvetlenia všetkých významných zmien v kvalite uvedeného kolaterálu alebo vo formách zvýšenia kreditnej kvality v dôsledku zhoršenia alebo zmien v politike účtovnej jednotky týkajúcej sa kolaterálu počas obdobia vykazovania, a |
| --- | --- |

ii)

vysvetlenia všetkých významných zmien v kvalite uvedeného kolaterálu alebo vo formách zvýšenia kreditnej kvality v dôsledku zhoršenia alebo zmien v politike účtovnej jednotky týkajúcej sa kolaterálu počas obdobia vykazovania, a

| iii) | informácií o finančných nástrojoch, pri ktorých účtovná jednotka nevykázala opravnú položku na stratu z dôvodu kolaterálu; |
| --- | --- |

iii)

informácií o finančných nástrojoch, pri ktorých účtovná jednotka nevykázala opravnú položku na stratu z dôvodu kolaterálu;

| c) | kvantitatívne informácie o kolateráli držanom ako záruka a iných formách zvýšenia kreditnej kvality (napríklad kvantifikácia rozsahu, v akom kolaterál a iné formy zvýšenia kreditnej kvality znižujú úverové riziko) pri finančných aktívach, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania. |
| --- | --- |

c)

kvantitatívne informácie o kolateráli držanom ako záruka a iných formách zvýšenia kreditnej kvality (napríklad kvantifikácia rozsahu, v akom kolaterál a iné formy zvýšenia kreditnej kvality znižujú úverové riziko) pri finančných aktívach, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania.

| 35L | Účtovná jednotka zverejňuje nesplatenú zmluvnú sumu finančných aktív, ktoré boli odpísané počas obdobia vykazovania a ktoré sú stále predmetom vymáhania. |
| --- | --- |

35L

Expozícia voči úverovému riziku

| 35M | S cieľom umožniť používateľom účtovnej závierky posúdiť expozíciu účtovnej jednotky voči úverovému riziku a pochopiť jej významné koncentrácie úverového rizika účtovná jednotka zverejňuje podľa ratingových stupňov úverového rizika hrubú účtovnú hodnotu finančných aktív a expozíciu voči úverovému riziku z úverových prísľubov a zmlúv o finančných zárukách. Tieto informácie sa poskytujú samostatne pre finančné nástroje:






  a) | pri ktorých sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám; |
| --- | --- | --- |

35M

a)

pri ktorých sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa 12-mesačným očakávaným úverovým stratám;

| b) | pri ktorých sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti a ktoré sú:






  i) | finančnými nástrojmi, pri ktorých sa úverové riziko od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, avšak ktoré nie sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami; |
| --- | --- | --- |

b)

pri ktorých sa opravná položka na stratu oceňuje v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti a ktoré sú:

i)

finančnými nástrojmi, pri ktorých sa úverové riziko od prvotného vykázania výrazne zvýšilo, avšak ktoré nie sú úverovo znehodnotenými finančnými aktívami;

| ii) | finančnými aktívami, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania (ale ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami), a |
| --- | --- |

ii)

finančnými aktívami, ktoré sú úverovo znehodnotené k dátumu vykazovania (ale ktoré nie sú kúpenými ani vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami), a

| iii) | obchodnými pohľadávkami, zmluvnými aktívami alebo lízingovými pohľadávkami, pri ktorých sa opravné položky na stratu oceňujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9; |
| --- | --- |

iii)

obchodnými pohľadávkami, zmluvnými aktívami alebo lízingovými pohľadávkami, pri ktorých sa opravné položky na stratu oceňujú v súlade s odsekom 5.5.15 štandardu IFRS 9;

| c) | ktoré sú kúpenými alebo vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami. |
| --- | --- |

c)

ktoré sú kúpenými alebo vzniknutými úverovo znehodnotenými finančnými aktívami.

| 35N | Pri obchodných pohľadávkach, zmluvných aktívach a lízingových pohľadávkach, na ktoré účtovná jednotka uplatňuje odsek 55.15 štandardu IFRS 9, môžu byť informácie poskytnuté v súlade s odsekom 35M založené na matici rezerv (pozri odsek B5.5.35 štandardu IFRS 9). |
| --- | --- |

35N

| 36. | Pri všetkých finančných nástrojoch patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto IFRS, na ktoré sa však nevzťahujú požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty uvedené v IFRS 9, účtovná jednotka zverejňuje podľa triedy finančného nástroja:






  a) | sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje jej maximálnu expozíciu voči úverovému riziku na konci obdobia vykazovania, pričom sa neberie do úvahy žiadny držaný kolaterál ani iné formy zvýšenia kreditnej kvality (napríklad dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade s IAS 32); toto zverejnenie sa nevyžaduje pri finančných nástrojoch, ktorých účtovná hodnota najvernejšie vyjadruje maximálnu expozíciu voči úverovému riziku; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje jej maximálnu expozíciu voči úverovému riziku na konci obdobia vykazovania, pričom sa neberie do úvahy žiadny držaný kolaterál ani iné formy zvýšenia kreditnej kvality (napríklad dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade s IAS 32); toto zverejnenie sa nevyžaduje pri finančných nástrojoch, ktorých účtovná hodnota najvernejšie vyjadruje maximálnu expozíciu voči úverovému riziku;

| b) | opis kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality, ako aj ich finančný efekt (napr. kvantifikácia rozsahu, v ktorom kolaterál a iné formy zvýšenia kreditnej kvality zmierňujú úverové riziko) so zreteľom na sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [zverejnenú v súlade s písmenom a), alebo vyjadrenú účtovnou hodnotou finančného nástroja]; |
| --- | --- |

b)

opis kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality, ako aj ich finančný efekt (napr. kvantifikácia rozsahu, v ktorom kolaterál a iné formy zvýšenia kreditnej kvality zmierňujú úverové riziko) so zreteľom na sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje maximálnu expozíciu voči úverovému riziku [zverejnenú v súlade s písmenom a), alebo vyjadrenú účtovnou hodnotou finančného nástroja];

| c) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

c)

[vypúšťa sa]

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 37. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

37.

| 42C | Na účely uplatňovania požiadaviek na zverejnenie v odsekoch 42E až 42H má účtovná jednotka pokračujúcu angažovanosť v prevedenom finančnom aktíve vtedy, ak si v rámci prevodu účtovná jednotka ponechá akékoľvek zmluvné práva alebo povinnosti vyplývajúce z prevedeného finančného aktíva alebo ak získa akékoľvek nové zmluvné práva alebo povinnosti súvisiace s prevedeným finančným aktívom. Na účely uplatňovania požiadaviek na zverejnenie v odsekoch 42E až 42H nižšie uvedené nepredstavuje pokračujúcu angažovanosť:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

42C

a)

...

| b) | zmluva, v rámci ktorej si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jednej alebo viacerých účtovných jednotiek, pričom sú splnené podmienky odseku 3.2.5 písm. a) až c) štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

zmluva, v rámci ktorej si účtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem peňažných tokov z finančného aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok platiť peňažné toky v prospech jednej alebo viacerých účtovných jednotiek, pričom sú splnené podmienky odseku 3.2.5 písm. a) až c) štandardu IFRS 9.

Prevedené finančné aktíva, ktorých vykazovanie nie je ukončené v ich úplnosti

| 42D | Účtovná jednotka mohla previesť finančné aktíva takým spôsobom, že časť prevedených finančných aktív alebo všetky prevedené finančné aktíva nespĺňajú podmienky na ukončenie vykazovania. Aby sa splnili ciele stanovené v odseku 42B písm. a), účtovná jednotka zverejňuje ku každému dátumu vykazovania pre každú triedu prevedených finančných aktív, ktorých vykazovanie nie je ukončené v ich úplnosti, tieto údaje:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

42D

a)

...

| f) | ak účtovná jednotka aj naďalej vykazuje tieto aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej angažovanosti [pozri odsek 32.6 písm. c) bod ii) a odsek 32.16 štandardu IFRS 9], zverejňuje celkovú účtovnú hodnotu pôvodných aktív pred prevodom, účtovnú hodnotu aktív, ktorú účtovná jednotka naďalej vykazuje, a účtovnú hodnotu pridružených záväzkov. |
| --- | --- |

f)

ak účtovná jednotka aj naďalej vykazuje tieto aktíva v rozsahu svojej pokračujúcej angažovanosti [pozri odsek 32.6 písm. c) bod ii) a odsek 32.16 štandardu IFRS 9], zverejňuje celkovú účtovnú hodnotu pôvodných aktív pred prevodom, účtovnú hodnotu aktív, ktorú účtovná jednotka naďalej vykazuje, a účtovnú hodnotu pridružených záväzkov.

Prevedené finančné aktíva, ktorých vykazovanie je ukončené v ich úplnosti

| 42E | Aby sa splnili ciele stanovené v odseku 42B písm. b), keď účtovná jednotka ukončí vykazovanie prevedených finančných aktív v ich úplnosti [pozri odsek 32.6 písm. a) a c) bod i) štandardu IFRS 9], no má v týchto aktívach pokračujúcu angažovanosť, účtovná jednotka zverejňuje pre každý typ pokračujúcej angažovanosti ku každému dátumu vykazovania minimálne tieto údaje:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

42E

a)

...

PRVOTNÉ UPLATNENIE IFRS 9

| 42I | V období vykazovania, ktoré zahŕňa dátum prvotného uplatnenia IFRS 9, účtovná jednotka zverejňuje pri každej triede finančných aktív a finančných záväzkov k dátumu prvotného uplatnenia tieto informácie:






  a) | pôvodnú kategóriu oceňovania a účtovnú hodnotu stanovenú v súlade s IAS 39 alebo v súlade s predchádzajúcou verziou IFRS 9 (ak zvolený prístup účtovnej jednotky k uplatneniu IFRS 9 zahŕňa viac než jeden dátum prvotného uplatnenia pre odlišné požiadavky); |
| --- | --- | --- |

42I

a)

pôvodnú kategóriu oceňovania a účtovnú hodnotu stanovenú v súlade s IAS 39 alebo v súlade s predchádzajúcou verziou IFRS 9 (ak zvolený prístup účtovnej jednotky k uplatneniu IFRS 9 zahŕňa viac než jeden dátum prvotného uplatnenia pre odlišné požiadavky);

| b) | novú kategóriu oceňovania a účtovnú hodnotu stanovenú v súlade s IFRS 9; |
| --- | --- |

b)

novú kategóriu oceňovania a účtovnú hodnotu stanovenú v súlade s IFRS 9;

| c) | sumu akýchkoľvek finančných aktív a finančných záväzkov vo výkaze o finančnej situácii, ktoré boli predtým určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ale už nie sú tak určené, pričom sa rozlišuje medzi tými, pri ktorých IFRS 9 vyžaduje od účtovnej jednotky, aby ich reklasifikovala, a tými, ktoré sa účtovná jednotka rozhodne reklasifikovať k dátumu prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

c)

sumu akýchkoľvek finančných aktív a finančných záväzkov vo výkaze o finančnej situácii, ktoré boli predtým určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, ale už nie sú tak určené, pričom sa rozlišuje medzi tými, pri ktorých IFRS 9 vyžaduje od účtovnej jednotky, aby ich reklasifikovala, a tými, ktoré sa účtovná jednotka rozhodne reklasifikovať k dátumu prvotného uplatnenia.

V súlade s odsekom 7.2.2 štandardu IFRS 9 môže prechod v závislosti od zvoleného prístupu účtovnej jednotky k uplatňovaniu IFRS 9 zahŕňať viac než jeden dátum prvotného uplatnenia. Tento odsek môže mať preto za následok zverejnenie k viac než jednému dátumu prvotného uplatnenia. Účtovná jednotka prezentuje tieto kvantitatívne zverejnenia v tabuľke, pokiaľ na to nie je vhodnejšia iná forma.

| 42J | V období vykazovania, ktoré zahŕňa dátum prvotného uplatnenia IFRS 9, účtovná jednotka zverejňuje kvalitatívne informácie s cieľom umožniť používateľom pochopiť:






  a) | ako uplatňovala požiadavky na klasifikáciu v IFRS 9 na tie finančné aktíva, ktorých klasifikácia sa zmenila v dôsledku uplatňovania IFRS 9; |
| --- | --- | --- |

42J

a)

ako uplatňovala požiadavky na klasifikáciu v IFRS 9 na tie finančné aktíva, ktorých klasifikácia sa zmenila v dôsledku uplatňovania IFRS 9;

| b) | dôvody akéhokoľvek určenia alebo ukončenia určenia finančných aktív alebo finančných záväzkov za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia k dátumu prvotného uplatnenia. |
| --- | --- |

b)

dôvody akéhokoľvek určenia alebo ukončenia určenia finančných aktív alebo finančných záväzkov za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia k dátumu prvotného uplatnenia.

V súlade s odsekom 7.2.2 štandardu IFRS 9 môže prechod v závislosti od zvoleného prístupu účtovnej jednotky k uplatňovaniu IFRS 9 zahŕňať viac než jeden dátum prvotného uplatnenia. Tento odsek môže mať preto za následok zverejnenie k viac než jednému dátumu prvotného uplatnenia.

| 42K | V období vykazovania, v ktorom účtovná jednotka po prvýkrát uplatňuje požiadavky na klasifikáciu a oceňovanie pre finančné aktíva v IFRS 9 (t. j. keď účtovná jednotka prechádza z IAS 39 na IFRS 9 pre finančné aktíva), účtovná jednotka prezentuje zverejnenia stanovené v odsekoch 42L až 42O tohto IFRS, ako sa vyžaduje v odseku 7.2.15 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

42K

| 42L | Keď si to odsek 42K vyžaduje, účtovná jednotka zverejňuje zmeny v klasifikácii finančných aktív a finančných záväzkov k dátumu prvotného uplatnenia IFRS 9, pričom sa osobitne uvádzajú:






  a) | zmeny účtovných hodnôt na základe ich kategórií oceňovania v súlade s IAS 39 (t. j. nevyplývajúce zo zmeny atribútu oceňovania pri prechode na IFRS 9) a |
| --- | --- | --- |

42L

a)

zmeny účtovných hodnôt na základe ich kategórií oceňovania v súlade s IAS 39 (t. j. nevyplývajúce zo zmeny atribútu oceňovania pri prechode na IFRS 9) a

| b) | zmeny účtovných hodnôt vzniknuté zo zmeny atribútu oceňovania pri prechode na IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

zmeny účtovných hodnôt vzniknuté zo zmeny atribútu oceňovania pri prechode na IFRS 9.

Zverejnenia v tomto odseku sa nemusia vykonať po ročnom období vykazovania, v ktorom účtovná jednotka prvotne uplatňuje požiadavky na klasifikáciu a oceňovanie pre finančné aktíva v IFRS 9.

| 42M | Ak si to odsek 42K vyžaduje, účtovná jednotka zverejňuje pre finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré boli v dôsledku prechodu na IFRS 9 reklasifikované tak, že sú oceňované v amortizovanej hodnote, a v prípade finančných aktív, ktoré boli reklasifikované z oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok oceňovania tak, že sú oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, tieto údaje:






  a) | reálnu hodnotu finančných aktív alebo finančných záväzkov ku koncu obdobia vykazovania a |
| --- | --- | --- |

42M

a)

reálnu hodnotu finančných aktív alebo finančných záväzkov ku koncu obdobia vykazovania a

| b) | zisk alebo stratu z reálnej hodnoty, ktoré by sa počas obdobia vykazovania vykázali vo výsledku hospodárenia alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ak by finančné aktíva alebo finančné záväzky neboli reklasifikované. |
| --- | --- |

b)

zisk alebo stratu z reálnej hodnoty, ktoré by sa počas obdobia vykazovania vykázali vo výsledku hospodárenia alebo v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ak by finančné aktíva alebo finančné záväzky neboli reklasifikované.

Zverejnenia v tomto odseku sa nemusia vykonať po ročnom období vykazovania, v ktorom účtovná jednotka prvotne uplatňuje požiadavky na klasifikáciu a oceňovanie pre finančné aktíva v IFRS 9.

| 42N | Ak si to odsek 42K vyžaduje, účtovná jednotka zverejňuje pre finančné aktíva a finančné záväzky, ktoré boli reklasifikované z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v dôsledku prechodu na IFRS 9, tieto údaje:






  a) | efektívnu úrokovú mieru stanovenú k dátumu prvotného uplatnenia a |
| --- | --- | --- |

42N

a)

efektívnu úrokovú mieru stanovenú k dátumu prvotného uplatnenia a

| b) | vykázané úrokové výnosy alebo náklady. |
| --- | --- |

b)

vykázané úrokové výnosy alebo náklady.

Ak účtovná jednotka považuje reálnu hodnotu finančného aktíva alebo finančného záväzku za novú hrubú účtovnú hodnotu k dátumu prvotného uplatnenia (pozri odsek 72.11 štandardu IFRS 9), zverejnenia v tomto odseku sa vykonajú pre každé obdobie vykazovania až do ukončenia vykazovania. Inak sa zverejnenia v tomto odseku nemusia vykonať po ročnom období vykazovania, v ktorom účtovná jednotka prvotne uplatňuje požiadavky na klasifikáciu a oceňovanie pre finančné aktíva v IFRS 9.

| 42O | Keď účtovná jednotka prezentuje zverejnenia stanovené v odsekoch 42K až 42N, uvedené zverejnenia a zverejnenia uvedené v odseku 25 tohto IFRS musia umožniť zosúhlasenie medzi:






  a) | kategóriami oceňovania prezentovanými v súlade s IAS 39 a IFRS 9 a |
| --- | --- | --- |

42O

a)

kategóriami oceňovania prezentovanými v súlade s IAS 39 a IFRS 9 a

| b) | triedou finančného nástroja |
| --- | --- |

b)

triedou finančného nástroja

k dátumu prvotného uplatnenia.

| 42P | K dátumu prvotného uplatnenia oddielu 5.5. štandardu IFRS 9 je účtovná jednotka povinná zverejniť informácie, ktoré by umožnili zosúhlasenie končiacich opravných položiek pre zníženie hodnoty v súlade s IAS 39 a rezerv v súlade s IAS 37 s počiatočnými opravnými položkami na stratu stanovenými v súlade s IFRS 9. Pri finančných aktívach sa toto zverejnenie poskytuje prostredníctvom príslušných kategórií oceňovania finančných aktív v súlade s IAS 39 a IFRS 9 a osobitne sa uvádza účinok zmien v kategórii oceňovania na opravnú položku na stratu k danému dátumu. |
| --- | --- |

42P

| 42Q | V období vykazovania, ktoré zahŕňa dátum prvotného uplatnenia IFRS 9, účtovná jednotka nie je povinná zverejniť sumy riadkových položiek, ktoré by sa vykázali v súlade s požiadavkami na klasifikáciu a oceňovanie (čo zahŕňa požiadavky týkajúce sa oceňovania finančných aktív v amortizovanej hodnote a zníženia hodnoty v oddieloch 5.4 a 5.5 štandardu IFRS 9):






  a) | štandardu IFRS 9 za predchádzajúce obdobia a |
| --- | --- | --- |

42Q

a)

štandardu IFRS 9 za predchádzajúce obdobia a

| b) | štandardu IAS 39 za bežné obdobie. |
| --- | --- |

b)

štandardu IAS 39 za bežné obdobie.

| 42R | Ak je v súlade s odsekom 7.2.4 štandardu IFRS 9 k dátumu prvotného uplatnenia IFRS 9 pre účtovnú jednotku nevykonateľné (podľa definície v IAS 8) posúdiť zmenený prvok časovej hodnoty peňazí v súlade s odsekmi B4.1.9B až B4.1.9D štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, účtovná jednotka posudzuje charakteristiky zmluvných peňažných tokov uvedeného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, bez ohľadu na požiadavky týkajúce sa zmeny prvku časovej hodnoty peňazí v odsekoch B4.1.9B až B4.1.9D štandardu IFRS 9. Účtovná jednotka zverejňuje k dátumu vykazovania účtovnú hodnotu finančných aktív, ktorých charakteristiky zmluvných peňažných tokov boli posúdené na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, bez ohľadu na požiadavky týkajúce sa zmeny prvku časovej hodnoty peňazí v odsekoch B4.1.9B až B4.1.9D štandardu IFRS 9, až do ukončenia vykazovania uvedených finančných aktív. |
| --- | --- |

42R

| 42S | Ak je v súlade s odsekom 7.2.5 štandardu IFRS 9 k dátumu prvotného uplatnenia pre účtovnú jednotku nevykonateľné (podľa definície v IAS 8) posúdiť, či reálna hodnota prvku predčasného splatenia bola nevýznamná v súlade s odsekom B4.1.12 písm. d) štandardu IFRS 9 na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, účtovná jednotka posudzuje charakteristiky zmluvných peňažných tokov uvedeného finančného aktíva na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, bez ohľadu na výnimku týkajúcu sa prvkov predčasného splatenia podľa odseku B4.1.12 štandardu IFRS 9. Účtovná jednotka zverejňuje k dátumu vykazovania účtovnú hodnotu finančných aktív, ktorých charakteristiky zmluvných peňažných tokov boli posúdené na základe skutočností a okolností, ktoré existovali pri prvotnom vykázaní finančného aktíva, bez ohľadu na výnimku týkajúcu sa prvkov predčasného splatenia podľa odseku B4.1.12 štandardu IFRS 9, až do ukončenia vykazovania uvedených finančných aktív. |
| --- | --- |

42S

DÁTUM ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 44E | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44E

| 44F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44F

| 44H až 44J | [Vypúšťajú sa.] |
| --- | --- |

44H až 44J

| 44N | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44N

| 44S až 44W | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44S až 44W

| 44Y | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44Y

| 44Z | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 2 až 5, 8 až 11, 14, 20, 28 až 30, 36, 42C až 42E, dodatok A a odseky B1, B5, B9, B10, B22 a B27, vypustili sa odseky 12, 12A, 16, 22 až 24, 37, 44E, 44F, 44H až 44J, 44N, 44S až 44W, 44Y, B4 a dodatok D a doplnili sa odseky 5A, 10A, 11A, 11B, 12B až 12D, 16A, 20A, 21A až 21D, 22A až 22C, 23A až 23F, 24A až 24G, 35A až 35N, 42I až 42S, 44ZA a B8A až B8J. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. Uvedené zmeny sa nemusia uplatňovať na porovnávacie informácie poskytnuté za obdobia pred dátumom prvotného uplatnenia IFRS 9. |
| --- | --- |

44Z

| 44ZA | V súlade s odsekom 7.1.2 štandardu IFRS 9 si účtovná jednotka môže pre ročné obdobia vykazovania pred 1. januárom 2018 zvoliť skoršie uplatňovanie len požiadaviek na prezentáciu ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia uvedených v odseku 5.7.1 písm. c), odsekoch 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.14 a B5.7.5 až B5.7.20 štandardu IFRS 9 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky v IFRS 9. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie len uvedených odsekov IFRS 9, túto skutočnosť musí zverejniť a musí priebežne poskytovať príslušné zverejnenia stanovené v odsekoch 10 až 11 tohto IFRS [v znení zmien IFRS 9 (2010)]. |
| --- | --- |

44ZA

| C14 | V dodatku A sa dopĺňa vymedzenie pojmu „ratingové stupne úverového rizika“, vymedzenie pojmu „po splatnosti“ sa vypúšťa a posledný odsek sa mení, ako sa uvádza nižšie:







  Ratingové stupne úverového rizika | Rating úverového rizika na základe rizika výskytu zlyhania pri finančnom nástroji. |
| --- | --- | --- |

C14

Ratingové stupne úverového rizika

Rating úverového rizika na základe rizika výskytu zlyhania pri finančnom nástroji.

Nasledujúce pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32, v odseku 9 štandardu IAS 39, v dodatku A k štandardu IFRS 9 alebo v dodatku A k štandardu IFRS 13 a v tomto IFRS sa používajú vo význame bližšie určenom v IAS 32, IAS 39, IFRS 9 a IFRS 13:

| — | amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku |
| --- | --- |

—

amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku

| — | zmluvné aktívum |
| --- | --- |

—

zmluvné aktívum

| — | úverovo znehodnotené finančné aktíva |
| --- | --- |

—

úverovo znehodnotené finančné aktíva

| — | ukončenie vykazovania |
| --- | --- |

—

ukončenie vykazovania

| — | derivát |
| --- | --- |

—

derivát

| — | dividendy |
| --- | --- |

—

dividendy

| — | metóda efektívnej úrokovej miery |
| --- | --- |

—

metóda efektívnej úrokovej miery

| — | nástroj vlastného imania |
| --- | --- |

—

nástroj vlastného imania

| — | očakávané úverové straty |
| --- | --- |

—

očakávané úverové straty

| — | reálna hodnota |
| --- | --- |

—

reálna hodnota

| — | finančné aktívum |
| --- | --- |

—

finančné aktívum

| — | zmluva o finančnej záruke |
| --- | --- |

—

zmluva o finančnej záruke

| — | finančný nástroj |
| --- | --- |

—

finančný nástroj

| — | finančný záväzok |
| --- | --- |

—

finančný záväzok

| — | finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia |
| --- | --- |

—

finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| — | očakávaná transakcia |
| --- | --- |

—

očakávaná transakcia

| — | hrubá účtovná hodnota |
| --- | --- |

—

hrubá účtovná hodnota

| — | zabezpečovací nástroj |
| --- | --- |

—

zabezpečovací nástroj

| — | držaný na obchodovanie |
| --- | --- |

—

držaný na obchodovanie

| — | zisk alebo strata zo zníženia hodnoty |
| --- | --- |

—

zisk alebo strata zo zníženia hodnoty

| — | opravná položka na stratu |
| --- | --- |

—

opravná položka na stratu

| — | kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva |
| --- | --- |

—

kúpené alebo vzniknuté úverovo znehodnotené finančné aktíva

| — | dátum reklasifikácie |
| --- | --- |

—

dátum reklasifikácie

| — | bežný nákup alebo predaj. |
| --- | --- |

—

bežný nákup alebo predaj.

| C15 | V dodatku B sa menia odseky B1, B5, B9, B10, B22 a B27, ako sa uvádza nižšie, nadpis nad odsekom B4 a odsek B4 sa vypúšťajú a dopĺňa sa nadpis nad odsekom B8A a odseky B8A až B8J:






  B1 | V odseku 6 sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby zoskupila finančné nástroje do tried, ktoré sú primerané charakteru zverejnených informácií a ktoré zohľadňujú charakteristiky týchto finančných nástrojov. Triedy opísané v odseku 6 určuje účtovná jednotka, a preto sú odlišné od kategórií finančných nástrojov uvedených v IFRS 9 (podľa ktorých sa určuje, ako sa finančné nástroje oceňujú a kde sa zmeny reálnej hodnoty vykazujú). |
| --- | --- | --- |

C15

B1

V odseku 6 sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby zoskupila finančné nástroje do tried, ktoré sú primerané charakteru zverejnených informácií a ktoré zohľadňujú charakteristiky týchto finančných nástrojov. Triedy opísané v odseku 6 určuje účtovná jednotka, a preto sú odlišné od kategórií finančných nástrojov uvedených v IFRS 9 (podľa ktorých sa určuje, ako sa finančné nástroje oceňujú a kde sa zmeny reálnej hodnoty vykazujú).

| B4 | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

B4

[Vypúšťa sa.]

| B5 | V odseku 21 sa vyžaduje zverejniť oceňovací základ (alebo základy) použitý (použité) pri zostavovaní účtovnej závierky a ostatné použité účtovné politiky, ktoré sú dôležité na pochopenie účtovnej závierky. V prípade finančných nástrojov takéto zverejnenie môže zahŕňať:






  a) | pre finančné záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia:






  i) | charakter finančných záväzkov, ktoré účtovná jednotka určila za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia; |
| --- | --- | --- | --- |

B5

V odseku 21 sa vyžaduje zverejniť oceňovací základ (alebo základy) použitý (použité) pri zostavovaní účtovnej závierky a ostatné použité účtovné politiky, ktoré sú dôležité na pochopenie účtovnej závierky. V prípade finančných nástrojov takéto zverejnenie môže zahŕňať:

a)

pre finančné záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia:

i)

charakter finančných záväzkov, ktoré účtovná jednotka určila za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia;

| ii) | kritériá na takéto určenie týchto finančných záväzkov pri prvotnom vykázaní a |
| --- | --- |

ii)

kritériá na takéto určenie týchto finančných záväzkov pri prvotnom vykázaní a

| iii) | ako účtovná jednotka splnila podmienky podľa odseku 4.2.2 štandardu IFRS 9 na takéto určenie; |
| --- | --- |

iii)

ako účtovná jednotka splnila podmienky podľa odseku 4.2.2 štandardu IFRS 9 na takéto určenie;

| a. a.) | pri finančných aktívach určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia:






  i) | charakter finančných aktív, ktoré účtovná jednotka určila za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, a |
| --- | --- | --- |

a. a.)

pri finančných aktívach určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia:

i)

charakter finančných aktív, ktoré účtovná jednotka určila za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, a

| ii) | ako účtovná jednotka splnila kritéria podľa odseku 4.1.5 štandardu IFRS 9 na takéto určenie; |
| --- | --- |

ii)

ako účtovná jednotka splnila kritéria podľa odseku 4.1.5 štandardu IFRS 9 na takéto určenie;

| b) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

b)

[vypúšťa sa]

| c) | skutočnosť, či sú bežné nákupy a predaje finančných aktív účtované k dátumu uskutočnenia obchodu alebo k dátumu vysporiadania (pozri odsek 31.2 štandardu IFRS 9); |
| --- | --- |

c)

skutočnosť, či sú bežné nákupy a predaje finančných aktív účtované k dátumu uskutočnenia obchodu alebo k dátumu vysporiadania (pozri odsek 31.2 štandardu IFRS 9);

| d) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

d)

[vypúšťa sa]

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

| f) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

f)

[vypúšťa sa]

| g) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

g)

[vypúšťa sa]

Postupy riadenia úverového rizika (odseky 35F až 35G)

| B8A | V odseku 35F písm. b) sa vyžaduje zverejnenie informácií o tom, ako účtovná jednotka vymedzila zlyhanie pre odlišné finančné nástroje, a dôvodov výberu daných vymedzení. V súlade s odsekom 5.5.9 štandardu IFRS 9 je stanovenie toho, či by sa mali očakávané úverové straty počas celej životnosti vykázať, založené na zvýšení rizika výskytu zlyhania od prvotného vykázania. Informácie o vymedzeniach účtovnej jednotky týkajúcich sa zlyhania, ktoré používateľom účtovnej závierky pomôžu pochopiť, ako účtovná jednotka uplatnila požiadavky týkajúce sa očakávaných úverových strát v IFRS 9, môžu zahŕňať:






  a) | kvalitatívne a kvantitatívne faktory zvažované pri vymedzení zlyhania; |
| --- | --- | --- |

B8A

a)

kvalitatívne a kvantitatívne faktory zvažované pri vymedzení zlyhania;

| b) | skutočnosť, či sa použili odlišné vymedzenia na odlišné typy finančných nástrojov, a |
| --- | --- |

b)

skutočnosť, či sa použili odlišné vymedzenia na odlišné typy finančných nástrojov, a

| c) | predpoklady o miere uzdravenia (cure rate) (t. j. počet finančných aktív, ktoré sú opäť splácané) po výskyte zlyhania pri finančnom aktíve. |
| --- | --- |

c)

predpoklady o miere uzdravenia (cure rate) (t. j. počet finančných aktív, ktoré sú opäť splácané) po výskyte zlyhania pri finančnom aktíve.

| B8B | S cieľom pomôcť používateľom účtovnej závierky pri zhodnotení politiky účtovnej jednotky týkajúcej sa reštrukturalizácie a zmien sa v odseku 35F písm. f) bode i) vyžaduje zverejnenie informácií o tom, ako účtovná jednotka monitoruje rozsah, v akom sa opravná položka na stratu z finančných aktív predtým zverejnená v súlade s odsekom 35F písm. f) bodom i) následne oceňuje v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti v súlade s odsekom 5.5.3 štandardu IFRS 9. Kvantitatívne informácie, ktoré pomôžu používateľom pochopiť následné zvýšenie úverového rizika zmenených finančných aktív, môžu zahŕňať informácie o zmenených finančných aktívach spĺňajúcich kritéria uvedené v odseku 35F písm. f) bode i), pre ktoré sa opravná položka na stratu vrátila k oceňovaniu v hodnote rovnajúcej sa očakávaným úverovým stratám počas celej životnosti (t. j. miera zhoršenia). |
| --- | --- |

B8B

| B8C | V odseku 35G písm. a) sa vyžaduje zverejnenie informácií o základe vstupov a predpokladov a technikách odhadu použitých na uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa zníženia hodnoty v IFRS 9. Predpoklady a vstupy účtovnej jednotky použité na oceňovanie očakávaných úverových strát alebo na určenie rozsahu zvýšení úverového rizika od prvotného vykázania môžu zahŕňať informácie získané z interných historických informácií alebo ratingových správ a predpoklady o očakávanej životnosti finančných nástrojov a načasovaní predaja kolaterálu. |
| --- | --- |

B8C

Zmeny v opravnej položke na stratu (odsek 35H)

| B8D | V súlade s odsekom 35H sa od účtovnej jednotky vyžaduje, aby vysvetlila dôvody zmien v opravnej položke na stratu počas daného obdobia. Popri zosúhlasení počiatočných a konečných zostatkov opravnej položky na stratu môže byť potrebné poskytnúť slovné vysvetlenie zmien. Toto slovné vysvetlenie môže zahŕňať analýzu dôvodov zmien v opravnej položke na stratu počas daného obdobia vrátane:






  a) | zloženia portfólia; |
| --- | --- | --- |

B8D

a)

zloženia portfólia;

| b) | objemu kúpených alebo vzniknutých finančných nástrojov a |
| --- | --- |

b)

objemu kúpených alebo vzniknutých finančných nástrojov a

| c) | závažnosti očakávaných úverových strát. |
| --- | --- |

c)

závažnosti očakávaných úverových strát.

| B8E | Pri úverových prísľuboch a zmluvách o finančnej záruke sa opravná položka na stratu vykazuje ako rezerva. Účtovná jednotka by mala zverejniť informácie o zmenách v opravnej položke na stratu pre finančné aktíva oddelene od tých, ktoré sú pre úverové prísľuby a zmluvy o finančnej záruke. Ak však finančný nástroj zahŕňa zložku úveru (t. j. finančného aktíva), ako aj zložku nevyčerpaného prísľubu (t. j. úverového prísľubu) a účtovná jednotka nedokáže samostatne odlíšiť očakávané úverové straty zo zložky úverového prísľubu od tých zo zložky finančného aktíva, očakávané úverové straty z úverového prísľubu by sa mali vykázať spolu s opravnou položkou na stratu pre finančné aktívum. Pokiaľ kombinované očakávané úverové straty presiahnu hrubú účtovnú hodnotu finančného aktíva, očakávané úverové straty by sa mali vykázať ako rezerva. |
| --- | --- |

B8E

Kolaterál (odsek 35K)

| B8F | V odseku 35K sa vyžaduje zverejnenie informácií, ktoré používateľom účtovnej závierky pomôžu pochopiť účinok kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality na výšku očakávaných úverových strát. Účtovná jednotka nie je povinná zverejniť informácie o reálnej hodnote kolaterálu a iných formách zvýšenia kreditnej kvality a ani nie je povinná kvantifikovať presnú hodnotu kolaterálu, ktorá bola zahrnutá do výpočtu očakávaných úverových strát (t. j. strata v prípade zlyhania). |
| --- | --- |

B8F

| B8G | Slovný opis kolaterálu a jeho účinku na výšku očakávaných úverových strát môže zahŕňať informácie o:






  a) | hlavných typoch kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality (príkladom iných foriem zvýšenia kreditnej kvality sú záruky, úverové deriváty a dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade s IAS 32); |
| --- | --- | --- |

B8G

a)

hlavných typoch kolaterálu držaného ako záruka a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality (príkladom iných foriem zvýšenia kreditnej kvality sú záruky, úverové deriváty a dohody o vzájomnom započítavaní, ktoré nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade s IAS 32);

| b) | objeme držaného kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality a ich význame z hľadiska opravnej položky na stratu; |
| --- | --- |

b)

objeme držaného kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality a ich význame z hľadiska opravnej položky na stratu;

| c) | politikách a postupoch pre oceňovanie a riadenie kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality; |
| --- | --- |

c)

politikách a postupoch pre oceňovanie a riadenie kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality;

| d) | hlavných druhoch protistrán kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality a ich úverovej bonity a |
| --- | --- |

d)

hlavných druhoch protistrán kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality a ich úverovej bonity a

| e) | koncentráciách rizika v rámci kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality. |
| --- | --- |

e)

koncentráciách rizika v rámci kolaterálu a iných foriem zvýšenia kreditnej kvality.

Expozícia voči úverovému riziku (odseky 35M až 35N)

| B8H | V odseku 35M sa vyžaduje zverejnenie informácií o expozícii účtovnej jednotky voči úverovému riziku a o významných koncentráciách úverového rizika k dátumu vykazovania. Koncentrácia úverového rizika existuje vtedy, keď je niekoľko protistrán umiestnených v určitej zemepisnej oblasti alebo zapojených do rovnakej činnosti a má podobné ekonomické charakteristiky, ktoré by spôsobili, že ich schopnosť plniť si zmluvné povinnosti bude podobne ovplyvnená zmenami v ekonomických alebo iných podmienkach. Účtovná jednotka by mala poskytnúť informácie, ktoré používateľom účtovnej závierky umožnia pochopiť, či existujú skupiny alebo portfóliá finančných nástrojov s osobitnými znakmi, ktoré by mohli ovplyvniť veľkú časť danej skupiny finančných nástrojov, ako je koncentrácia určitých rizík. To by mohlo zahŕňať napríklad zoskupenia pomeru úveru k hodnote a koncentrácie z hľadiska zemepisnej oblasti, odvetvia alebo typu emitenta. |
| --- | --- |

B8H

| B8I | Počet ratingových stupňov úverového rizika použitých na zverejnenie informácií v súlade s odsekom 35M musí byť konzistentný s počtom, ktorý účtovná jednotka vykáže kľúčovému riadiacemu personálu na účely riadenia úverového rizika. Ak informácie o stave po splatnosti sú jedinými dostupnými informáciami špecifickými pre dlžníkov a účtovná jednotka používa informácie o stave po splatnosti na posúdenie toho, či sa úverové riziko od prvotného vykázania výrazne zvýšilo v súlade s odsekom 5.5.10 štandardu IFRS 9, účtovná jednotka poskytuje analýzu uvedených finančných aktív podľa stavu po splatnosti. |
| --- | --- |

B8I

| B8J | Keď účtovná jednotka ocenila očakávané úverové straty na kolektívnom základe, účtovná jednotka nemusí byť schopná priradiť hrubú účtovnú hodnotu jednotlivých finančných aktív alebo expozíciu voči úverovému riziku z úverových prísľubov a zmlúv o finančnej záruke do ratingových stupňov úverového rizika, pre ktoré sú vykázané očakávané úverové straty počas celej životnosti. V takom prípade by účtovná jednotka mala uplatniť požiadavku v odseku 35M na tie finančné nástroje, ktoré sa môžu priamo priradiť do určitého ratingového stupňa úverového rizika, a zverejniť osobitne hrubú účtovnú hodnotu finančných nástrojov, pre ktoré sa očakávané úverové straty počas celej životnosti oceňujú na kolektívnom základe. |
| --- | --- |

B8J

| B9 | V odseku 35K písm. a) a v odseku 36 písm. a) sa vyžaduje zverejnenie sumy, ktorá najvernejšie vyjadruje maximálnu expozíciu účtovnej jednotky voči úverovému riziku. V prípade finančného aktíva je to spravidla hrubá účtovná hodnota po odpočítaní:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B9

a)

...

| b) | akejkoľvek opravnej položky na stratu vykázanej v súlade s IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

akejkoľvek opravnej položky na stratu vykázanej v súlade s IFRS 9.

| B10 | Medzi činnosti, ktoré zapríčiňujú úverové riziko a súvisiacu maximálnu expozíciu voči úverovému riziku, patria okrem iného:






  a) | poskytovanie úverov zákazníkom a umiestňovanie vkladov v iných účtovných jednotkách. V týchto prípadoch je maximálna expozícia voči úverovému riziku účtovnou hodnotou súvisiacich finančných aktív; |
| --- | --- | --- |

B10

a)

poskytovanie úverov zákazníkom a umiestňovanie vkladov v iných účtovných jednotkách. V týchto prípadoch je maximálna expozícia voči úverovému riziku účtovnou hodnotou súvisiacich finančných aktív;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| B22 | Úrokové riziko vzniká pri úročených finančných nástrojoch vykázaných vo výkaze o finančnej situácii (napríklad nadobudnuté alebo emitované dlhové nástroje) a pri niektorých finančných nástrojoch nevykázaných vo výkaze o finančnej situácii (napríklad niektoré úverové prísľuby). |
| --- | --- |

B22

| B27 | V súlade s odsekom 40 písm. a) sa citlivosť výsledku hospodárenia (ktorá vzniká napríklad z nástrojov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia) zverejňuje osobitne od citlivosti ostatných súčastí komplexného výsledku (ktorá vzniká napríklad z investícií do nástrojov vlastného imania, ktorých zmeny reálnej hodnoty sú prezentované v ostatných súčastiach komplexného výsledku). |
| --- | --- |

B27

| C16 | Dodatok D sa vypúšťa. |
| --- | --- |

C16

IFRS 9   
  Finančné nástroje (vydaný v novembri 2009)

| C17 | Odsek 8.1.1 sa mení takto:






  8.1.1. | Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny uvedené v dodatku C. |
| --- | --- | --- |

C17

8.1.1.

Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny uvedené v dodatku C.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (vydaný v októbri 2010)

| C18 | Odseky 7.1.1 a 7.3.2 sa menia, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňa sa odsek 71.1A:






  7.1.1. | Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu a ešte neuplatňuje štandard IFRS 9 vydaný v roku 2009, musí uplatňovať všetky požiadavky uvedené v tomto štandarde súčasne (pozri však aj odseky 7.1.1A a 7.3.2). Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny uvedené v dodatku C. |
| --- | --- | --- |

C18

7.1.1.

Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu a ešte neuplatňuje štandard IFRS 9 vydaný v roku 2009, musí uplatňovať všetky požiadavky uvedené v tomto štandarde súčasne (pozri však aj odseky 7.1.1A a 7.3.2). Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny uvedené v dodatku C.

| 7.1.1A | Napriek požiadavkám uvedeným v odseku 7.1.1 si účtovná jednotka môže pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 zvoliť uplatňovanie požiadaviek na prezentáciu ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia uvedených v odseku 5.7.1 písm. c), odsekoch 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.13 a B5.7.5 až B5.7.20 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky uvedené v tomto štandarde. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie len uvedených odsekov, túto skutočnosť musí zverejniť a musí priebežne poskytovať zverejnenia stanovené v odsekoch 10 až 11 štandardu IFRS 7 (v znení zmien tohto štandardu). |
| --- | --- |

7.1.1A

Napriek požiadavkám uvedeným v odseku 7.1.1 si účtovná jednotka môže pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 zvoliť uplatňovanie požiadaviek na prezentáciu ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia uvedených v odseku 5.7.1 písm. c), odsekoch 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.13 a B5.7.5 až B5.7.20 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky uvedené v tomto štandarde. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie len uvedených odsekov, túto skutočnosť musí zverejniť a musí priebežne poskytovať zverejnenia stanovené v odsekoch 10 až 11 štandardu IFRS 7 (v znení zmien tohto štandardu).

| 7.3.2. | Týmto štandardom sa nahrádza IFRS 9 vydaný v roku 2009. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 si účtovná jednotka však môže zvoliť uplatňovanie IFRS 9 vydaného v roku 2009 výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. |
| --- | --- |

7.3.2.

Týmto štandardom sa nahrádza IFRS 9 vydaný v roku 2009. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 si účtovná jednotka však môže zvoliť uplatňovanie IFRS 9 vydaného v roku 2009 výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015.

IFRS 9   
  Finančné nástroje (Účtovanie zabezpečenia a zmeny IFRS 9, IFRS 7 a IAS 39)

| C19 | Odseky 7.1.1, 7.1.2 a 7.3.2 sa menia takto:






  7.1.1. | Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu, musí uplatňovať všetky požiadavky uvedené v tomto štandarde súčasne (pozri však aj odseky 7.1.1A a 7.2.16). Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny v dodatku C. |
| --- | --- | --- |

C19

7.1.1.

Tento štandard bol nahradený štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014. Účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 vydaný v júli 2014 na ročné obdobia začínajúce sa 1. januára 2018 alebo neskôr. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že tento štandard bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie tohto štandardu, musí uplatňovať všetky požiadavky uvedené v tomto štandarde súčasne (pozri však aj odseky 7.1.1A a 7.2.16). Ak účtovná jednotka uplatňuje tento štandard, túto skutočnosť musí zverejniť a súčasne uplatňuje zmeny v dodatku C.

| 7.1.2. | Napriek požiadavkám uvedeným v odseku 7.1.1 si účtovná jednotka môže pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 zvoliť uplatňovanie požiadaviek na prezentáciu ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia uvedených v odseku 5.7.1 písm. c), odsekoch 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.13 a B5.7.5 až B5.7.20 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky v tomto štandarde. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie len uvedených odsekov, túto skutočnosť musí zverejniť a musí priebežne poskytovať zverejnenia stanovené v odsekoch 10 až 11 štandardu IFRS 7 (v znení zmien IFRS 9 vydaného v októbri 2010). |
| --- | --- |

7.1.2.

Napriek požiadavkám uvedeným v odseku 7.1.1 si účtovná jednotka môže pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 zvoliť uplatňovanie požiadaviek na prezentáciu ziskov a strát z finančných záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia uvedených v odseku 5.7.1 písm. c), odsekoch 5.7.7 až 5.7.9, 7.2.13 a B5.7.5 až B5.7.20 bez toho, aby uplatňovala ostatné požiadavky v tomto štandarde. Ak si účtovná jednotka zvolí uplatňovanie len uvedených odsekov, túto skutočnosť musí zverejniť a musí priebežne poskytovať zverejnenia stanovené v odsekoch 10 až 11 štandardu IFRS 7 (v znení zmien IFRS 9 vydaného v októbri 2010).

| 7.3.2. | Týmto štandardom sa nahrádza IFRS 9 vydaný v roku 2009 a IFRS 2009 vydaný v roku 2010. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že IFRS 9 vydaný v roku 2009 alebo IFRS 9 vydaný v roku 2010 bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015. |
| --- | --- |

7.3.2.

Týmto štandardom sa nahrádza IFRS 9 vydaný v roku 2009 a IFRS 2009 vydaný v roku 2010. Pre ročné obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2018 sa účtovná jednotka však môže rozhodnúť, že IFRS 9 vydaný v roku 2009 alebo IFRS 9 vydaný v roku 2010 bude uplatňovať výlučne v prípade, ak je dátum prvotného uplatnenia účtovnej jednotky pred 1. februárom 2015.

IFRS 13   
  Oceňovanie reálnou hodnotou

| C20 | Odsek 52 sa mení takto:






  52. | Výnimka uvedená v odseku 48 sa uplatňuje len na finančné aktíva, finančné záväzky a iné zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje (alebo IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý). Odkazy na finančné aktíva a finančné záväzky v odsekoch 48 až 51 a odsekoch 53 až 56 by sa mali vykladať tak, že sa vzťahujú na všetky zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 (alebo IAS 39, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý), o ktorých sa účtuje v súlade s IFRS 9 (alebo IAS 39, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý), bez ohľadu na to, či spĺňajú definície finančných aktív alebo finančných záväzkov uvedené v IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia. |
| --- | --- | --- |

C20

52.

Výnimka uvedená v odseku 48 sa uplatňuje len na finančné aktíva, finančné záväzky a iné zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje (alebo IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý). Odkazy na finančné aktíva a finančné záväzky v odsekoch 48 až 51 a odsekoch 53 až 56 by sa mali vykladať tak, že sa vzťahujú na všetky zmluvy v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 (alebo IAS 39, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý), o ktorých sa účtuje v súlade s IFRS 9 (alebo IAS 39, ak IFRS 9 ešte nebol prijatý), bez ohľadu na to, či spĺňajú definície finančných aktív alebo finančných záväzkov uvedené v IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia.

| C21 | V dodatku C sa dopĺňa odsek C5:






  C5 | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 52 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- | --- |

C21

C5

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 52 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 1   
  Prezentácia účtovnej závierky

| C22 | V odseku 7 sa vymedzenie pojmu „ostatné súčasti komplexného výsledku“ a odseky 68, 71, 82, 93, 95, 96, 106 a 123 menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 139E, 139G a 139M sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 139O:







  7. | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch:


  ...



  Ostatné súčasti komplexného výsledku zahŕňajú položky výnosov a nákladov (vrátane reklasifikačných úprav), ktoré nie sú vykázané vo výsledku hospodárenia tak, ako sa to vyžaduje alebo umožňuje inými IFRS.

  Medzi zložky ostatných súčastí komplexného výsledku patria:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C22

7.

Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch:

...

Ostatné súčasti komplexného výsledku zahŕňajú položky výnosov a nákladov (vrátane reklasifikačných úprav), ktoré nie sú vykázané vo výsledku hospodárenia tak, ako sa to vyžaduje alebo umožňuje inými IFRS.

Medzi zložky ostatných súčastí komplexného výsledku patria:

a)

...

| d) | zisky a straty z investícií do nástrojov vlastného imania určených za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9 Finančné nástroje; |
| --- | --- |

d)

zisky a straty z investícií do nástrojov vlastného imania určených za oceňované reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9 Finančné nástroje;

| da) | zisky a straty z finančných aktív oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9; |
| --- | --- |

da)

zisky a straty z finančných aktív oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9;

| e) | efektívna časť ziskov a strát zo zabezpečovacích nástrojov pri zabezpečovaní peňažných tokov a zisky a straty zo zabezpečovacích nástrojov, ktorými sa zabezpečujú investície do nástrojov vlastného imania oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9 (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9); |
| --- | --- |

e)

efektívna časť ziskov a strát zo zabezpečovacích nástrojov pri zabezpečovaní peňažných tokov a zisky a straty zo zabezpečovacích nástrojov, ktorými sa zabezpečujú investície do nástrojov vlastného imania oceňovaných reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 5.7.5 štandardu IFRS 9 (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9);

| f) | pre určité záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia výška zmeny reálnej hodnoty, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika záväzku (pozri odsek 57.7 štandardu IFRS 9); |
| --- | --- |

f)

pre určité záväzky určené za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia výška zmeny reálnej hodnoty, ktorá pripadá na zmeny úverového rizika záväzku (pozri odsek 57.7 štandardu IFRS 9);

| g) | zmeny v hodnote časovej hodnoty opcií pri oddelení vnútornej hodnoty a časovej hodnoty opčnej zmluvy a určení za zabezpečovací nástroj len zmeny vnútornej hodnoty (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9); |
| --- | --- |

g)

zmeny v hodnote časovej hodnoty opcií pri oddelení vnútornej hodnoty a časovej hodnoty opčnej zmluvy a určení za zabezpečovací nástroj len zmeny vnútornej hodnoty (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9);

| h) | zmeny hodnoty forwardových prvkov forwardových zmlúv pri oddelení forwardového prvku a spotového prvku forwardovej zmluvy a určení za zabezpečovací nástroj len zmien spotového prvku, a zmeny hodnoty kurzového bázického rozpätia finančného nástroja pri jeho vylúčení z určenia uvedeného finančného nástroja za zabezpečovací nástroj (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9); |
| --- | --- |

h)

zmeny hodnoty forwardových prvkov forwardových zmlúv pri oddelení forwardového prvku a spotového prvku forwardovej zmluvy a určení za zabezpečovací nástroj len zmien spotového prvku, a zmeny hodnoty kurzového bázického rozpätia finančného nástroja pri jeho vylúčení z určenia uvedeného finančného nástroja za zabezpečovací nástroj (pozri kapitolu 6 štandardu IFRS 9);

...

| 68. | Prevádzkový cyklus účtovnej jednotky je čas medzi nadobudnutím aktív na spracovanie a ich realizáciou v peňažných prostriedkoch alebo peňažných ekvivalentoch. Ak bežný prevádzkový cyklus účtovnej jednotky nie je možné jasne určiť, predpokladá sa, že predstavuje dvanásť mesiacov. Krátkodobý majetok zahŕňa aktíva (ako sú zásoby a obchodné pohľadávky), ktoré sú predávané, spotrebúvané alebo realizované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa neočakáva ich realizácia do dvanástich mesiacov po období vykazovania. Krátkodobý majetok takisto zahŕňa aktíva primárne držané na účel obchodovania (medzi príklady patria určité finančné aktíva, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9) a krátkodobú časť dlhodobého finančného majetku. |
| --- | --- |

68.

Prevádzkový cyklus účtovnej jednotky je čas medzi nadobudnutím aktív na spracovanie a ich realizáciou v peňažných prostriedkoch alebo peňažných ekvivalentoch. Ak bežný prevádzkový cyklus účtovnej jednotky nie je možné jasne určiť, predpokladá sa, že predstavuje dvanásť mesiacov. Krátkodobý majetok zahŕňa aktíva (ako sú zásoby a obchodné pohľadávky), ktoré sú predávané, spotrebúvané alebo realizované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa neočakáva ich realizácia do dvanástich mesiacov po období vykazovania. Krátkodobý majetok takisto zahŕňa aktíva primárne držané na účel obchodovania (medzi príklady patria určité finančné aktíva, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9) a krátkodobú časť dlhodobého finančného majetku.

| 71. | Ostatné krátkodobé záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádzkového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov po období vykazovania, alebo sú primárne držané na účel obchodovania. Ako príklady možno uviesť finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9, kontokorentné úvery, krátkodobú časť dlhodobých finančných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finančné záväzky, ktoré poskytujú financovanie na dlhodobom základe (t. j. nie sú súčasťou pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle účtovnej jednotky) a ktoré nie sú splatné skôr, ako dvanásť mesiacov po období vykazovania, predstavujú dlhodobé záväzky, na ktoré sa vzťahujú odseky 74 a 75. |
| --- | --- |

71.

Ostatné krátkodobé záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádzkového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov po období vykazovania, alebo sú primárne držané na účel obchodovania. Ako príklady možno uviesť finančné záväzky, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu držaný na obchodovanie podľa IFRS 9, kontokorentné úvery, krátkodobú časť dlhodobých finančných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finančné záväzky, ktoré poskytujú financovanie na dlhodobom základe (t. j. nie sú súčasťou pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle účtovnej jednotky) a ktoré nie sú splatné skôr, ako dvanásť mesiacov po období vykazovania, predstavujú dlhodobé záväzky, na ktoré sa vzťahujú odseky 74 a 75.

| 82. | Okrem položiek požadovaných v iných IFRS musí časť týkajúca sa ziskov a strát alebo výkaz ziskov a strát zahŕňať riadkové položky, ktoré predstavujú tieto sumy za dané obdobie:








  a) | výnosy, pričom sa samostatne prezentujú úrokové výnosy vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery; |
| --- | --- | --- |

82.

Okrem položiek požadovaných v iných IFRS musí časť týkajúca sa ziskov a strát alebo výkaz ziskov a strát zahŕňať riadkové položky, ktoré predstavujú tieto sumy za dané obdobie:

a)

výnosy, pričom sa samostatne prezentujú úrokové výnosy vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery;

| a. a.) | zisky a straty vznikajúce z ukončenia vykazovania finančných aktív oceňovaných v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- |

a. a.)

zisky a straty vznikajúce z ukončenia vykazovania finančných aktív oceňovaných v amortizovanej hodnote;

| b) | finančné náklady; |
| --- | --- |

b)

finančné náklady;

| ba) | straty zo zníženia hodnoty (vrátane zrušení strát zo zníženia hodnoty alebo ziskov zo zníženia hodnoty) stanovené v súlade s oddielom 5.5 štandardu IFRS 9; |
| --- | --- |

ba)

straty zo zníženia hodnoty (vrátane zrušení strát zo zníženia hodnoty alebo ziskov zo zníženia hodnoty) stanovené v súlade s oddielom 5.5 štandardu IFRS 9;

| c) | podiel na zisku alebo strate pridružených podnikov a spoločných podnikov zaúčtovaný pomocou metódy vlastného imania; |
| --- | --- |

c)

podiel na zisku alebo strate pridružených podnikov a spoločných podnikov zaúčtovaný pomocou metódy vlastného imania;

| ca) | ak je finančné aktívum reklasifikované z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote tak, aby bolo oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, každý zisk alebo strata vznikajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou amortizovanou hodnotou finančného aktíva a jeho reálnou hodnotou k dátumu reklasifikácie (podľa vymedzenia v IFRS 9); |
| --- | --- |

ca)

ak je finančné aktívum reklasifikované z kategórie oceňovania v amortizovanej hodnote tak, aby bolo oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, každý zisk alebo strata vznikajúce z rozdielu medzi predchádzajúcou amortizovanou hodnotou finančného aktíva a jeho reálnou hodnotou k dátumu reklasifikácie (podľa vymedzenia v IFRS 9);

| cb) | ak je finančné aktívum reklasifikované z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku tak, aby bolo oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, každý kumulovaný zisk alebo strata predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktoré sú reklasifikované do výsledku hospodárenia; |
| --- | --- |

cb)

ak je finančné aktívum reklasifikované z kategórie oceňovania reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku tak, aby bolo oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia, každý kumulovaný zisk alebo strata predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktoré sú reklasifikované do výsledku hospodárenia;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 93. | V iných IFRS sa konkretizuje, či a kedy sa sumy, ktoré boli predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, reklasifikujú do výsledku hospodárenia. Takéto reklasifikácie sa v tomto štandarde označujú ako reklasifikačné úpravy. Reklasifikačná úprava je zahrnutá do súvisiacich zložiek ostatných súčastí komplexného výsledku v období, v ktorom došlo k reklasifikácii úpravy do výsledku hospodárenia. Tieto sumy možno boli v aktuálnom alebo v predchádzajúcom období vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku ako nezrealizované výnosy. Takéto nezrealizované výnosy sa musia odpočítať od ostatných súčastí komplexného výsledku v období, v ktorom boli realizované výnosy reklasifikované do výsledku hospodárenia, aby sa tak zabránilo ich dvojitému započítaniu do komplexného výsledku celkom. |
| --- | --- |

93.

V iných IFRS sa konkretizuje, či a kedy sa sumy, ktoré boli predtým vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, reklasifikujú do výsledku hospodárenia. Takéto reklasifikácie sa v tomto štandarde označujú ako reklasifikačné úpravy. Reklasifikačná úprava je zahrnutá do súvisiacich zložiek ostatných súčastí komplexného výsledku v období, v ktorom došlo k reklasifikácii úpravy do výsledku hospodárenia. Tieto sumy možno boli v aktuálnom alebo v predchádzajúcom období vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku ako nezrealizované výnosy. Takéto nezrealizované výnosy sa musia odpočítať od ostatných súčastí komplexného výsledku v období, v ktorom boli realizované výnosy reklasifikované do výsledku hospodárenia, aby sa tak zabránilo ich dvojitému započítaniu do komplexného výsledku celkom.

| 95. | Reklasifikačné úpravy sú dôsledkom napríklad vyradenia zahraničnej prevádzky (pozri IAS 21) a prípadu, keď niektorý zabezpečovaný očakávaný peňažný tok má vplyv na výsledok hospodárenia [pozri odsek 65.11 písm. d) štandardu IFRS 9 vo vzťahu k zabezpečeniam peňažných tokov]. |
| --- | --- |

95.

Reklasifikačné úpravy sú dôsledkom napríklad vyradenia zahraničnej prevádzky (pozri IAS 21) a prípadu, keď niektorý zabezpečovaný očakávaný peňažný tok má vplyv na výsledok hospodárenia [pozri odsek 65.11 písm. d) štandardu IFRS 9 vo vzťahu k zabezpečeniam peňažných tokov].

| 96. | Reklasifikačné úpravy nie sú dôsledkom zmien prebytku z precenenia, ktorý bol vykázaný v súlade s IAS 16 alebo IAS 38, alebo dôsledkom precenenia programov so stanovenými požitkami, ktoré boli vykázané v súlade s IAS 19. Tieto zložky sa vykazujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku a v nasledujúcich obdobiach nedochádza k ich preklasifikovaniu do výsledku hospodárenia. Zmeny prebytku z precenenia sa môžu v nasledujúcich obdobiach previesť do nerozdelených ziskov, ak sa dané aktívum používa alebo keď dôjde k ukončeniu jeho vykazovania (pozri IAS 16 a IAS 38). V súlade s IFRS 9 k reklasifikačným úpravám nedochádza v prípade, ak zabezpečenie peňažných tokov alebo účtovanie časovej hodnoty opcie (alebo forwardového prvku forwardovej zmluvy alebo kurzového bázického rozpätia finančného nástroja) majú za následok sumy, ktoré sú odstránené z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov alebo zo samostatnej zložky vlastného imania a zahrnuté priamo do začiatočných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Tieto sumy sú priamo prevedené do aktív alebo záväzkov. |
| --- | --- |

96.

Reklasifikačné úpravy nie sú dôsledkom zmien prebytku z precenenia, ktorý bol vykázaný v súlade s IAS 16 alebo IAS 38, alebo dôsledkom precenenia programov so stanovenými požitkami, ktoré boli vykázané v súlade s IAS 19. Tieto zložky sa vykazujú v ostatných súčastiach komplexného výsledku a v nasledujúcich obdobiach nedochádza k ich preklasifikovaniu do výsledku hospodárenia. Zmeny prebytku z precenenia sa môžu v nasledujúcich obdobiach previesť do nerozdelených ziskov, ak sa dané aktívum používa alebo keď dôjde k ukončeniu jeho vykazovania (pozri IAS 16 a IAS 38). V súlade s IFRS 9 k reklasifikačným úpravám nedochádza v prípade, ak zabezpečenie peňažných tokov alebo účtovanie časovej hodnoty opcie (alebo forwardového prvku forwardovej zmluvy alebo kurzového bázického rozpätia finančného nástroja) majú za následok sumy, ktoré sú odstránené z rezervy na zabezpečenie peňažných tokov alebo zo samostatnej zložky vlastného imania a zahrnuté priamo do začiatočných nákladov alebo inej účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku. Tieto sumy sú priamo prevedené do aktív alebo záväzkov.

| 106. | Účtovná jednotka prezentuje výkaz zmien vlastného imania, ako sa požaduje v odseku 10. Výkaz zmien vlastného imania zahŕňa tieto informácie:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

106.

Účtovná jednotka prezentuje výkaz zmien vlastného imania, ako sa požaduje v odseku 10. Výkaz zmien vlastného imania zahŕňa tieto informácie:

a)

...

| c) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- |

c)

[vypúšťa sa]

| d) | pri každej zložke vlastného imania zosúhlasenie účtovnej hodnoty na začiatku a na konci daného obdobia, pričom sa oddelene zverejnenia (minimálne) zmeny vyplývajúce z:








  i) | výsledku hospodárenia; |
| --- | --- | --- |

d)

pri každej zložke vlastného imania zosúhlasenie účtovnej hodnoty na začiatku a na konci daného obdobia, pričom sa oddelene zverejnenia (minimálne) zmeny vyplývajúce z:

i)

výsledku hospodárenia;

| ii) | ostatných súčastí komplexného výsledku a |
| --- | --- |

ii)

ostatných súčastí komplexného výsledku a

| iii) | transakcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlastníci, pričom sa oddelene zobrazia vklady vlastníkov a rozdelenia vlastníkom a zmeny vo vlastníckych podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré nemajú za následok stratu ovládania. |
| --- | --- |

iii)

transakcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlastníci, pričom sa oddelene zobrazia vklady vlastníkov a rozdelenia vlastníkom a zmeny vo vlastníckych podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré nemajú za následok stratu ovládania.

| 123. | Okrem úsudkov zahŕňajúcich odhady robí manažment v procese uplatňovania účtovných politík účtovnej jednotky aj rôzne úsudky, ktoré môžu mať významný vplyv na sumy, ktoré vykazuje v účtovnej závierke. Manažment napríklad robí úsudky pri určovaní:






  a) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- | --- |

123.

Okrem úsudkov zahŕňajúcich odhady robí manažment v procese uplatňovania účtovných politík účtovnej jednotky aj rôzne úsudky, ktoré môžu mať významný vplyv na sumy, ktoré vykazuje v účtovnej závierke. Manažment napríklad robí úsudky pri určovaní:

a)

[vypúšťa sa]

| b) | kedy sa v podstate všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančných aktív a prenajímaného majetku prevedú na iné účtovné jednotky; |
| --- | --- |

b)

kedy sa v podstate všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančných aktív a prenajímaného majetku prevedú na iné účtovné jednotky;

| c) | či určité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami o financovaní, a teda nevytvárajú výnosy, a |
| --- | --- |

c)

či určité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami o financovaní, a teda nevytvárajú výnosy, a

| d) | či zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré sú výhradne splátkami istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny. |
| --- | --- |

d)

či zmluvné podmienky finančného aktíva vedú v stanovených dátumoch k peňažným tokom, ktoré sú výhradne splátkami istiny a úrokov z nesplatenej sumy istiny.

| 139E | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

139E

[Vypúšťa sa.]

| 139G | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

139G

[Vypúšťa sa.]

| 139M | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

139M

[Vypúšťa sa.]

| 139O | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 7, 68, 71, 82, 93, 95, 96, 106 a 123 a vypustili odseky 139E, 139G a 139M. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

139O

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 7, 68, 71, 82, 93, 95, 96, 106 a 123 a vypustili odseky 139E, 139G a 139M. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 2   
  Zásoby

| C23 | Odsek 2 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 40A, 40B a 40D sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 40F:







  2. | Tento štandard sa vzťahuje na všetky druhy zásob s výnimkou:








  a) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- | --- | --- |

C23

2.

Tento štandard sa vzťahuje na všetky druhy zásob s výnimkou:

a)

[vypúšťa sa]

| b) | finančných nástrojov (pozri IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia a IFRS 9 Finančné nástroje); a |
| --- | --- |

b)

finančných nástrojov (pozri IAS 32 Finančné nástroje: prezentácia a IFRS 9 Finančné nástroje); a

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

| 40A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

40A

[Vypúšťa sa.]

| 40B | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

40B

[Vypúšťa sa.]

| 40D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

40D

[Vypúšťa sa.]

| 40F | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 2 a vypustili sa odseky 40A, 40B a 40D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

40F

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 2 a vypustili sa odseky 40A, 40B a 40D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 8   
  Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby

| C24 | Odsek 53 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 54A, 54B a 54D sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 54E:






  53. | Pri uplatňovaní novej účtovnej politiky, resp. pri oprave súm, za predchádzajúce obdobie by sa nemal používať spätný pohľad, a to ani pri odhadoch predpokladaných úmyslov manažmentu v predchádzajúcom období, ani pri odhadoch súm vykázaných, ocenených alebo zverejnených v predchádzajúcom období. Ak napríklad účtovná jednotka v súlade s IAS 19 Zamestnanecké požitky opraví chybu vo výpočte svojich záväzkov v súvislosti s kumulovaným nárokom na nemocenské dávky zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezohľadňuje informáciu o nezvyčajne vysokom počte chrípkových ochorení v nasledujúcom období, ktorá sa objavila neskôr, ako bola účtovná závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skutočnosť, že pri zmenách porovnávacích informácií prezentovaných za predchádzajúce obdobia sú často nutné významné odhady, nevylučuje spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnávacích informácií. |
| --- | --- | --- |

C24

53.

Pri uplatňovaní novej účtovnej politiky, resp. pri oprave súm, za predchádzajúce obdobie by sa nemal používať spätný pohľad, a to ani pri odhadoch predpokladaných úmyslov manažmentu v predchádzajúcom období, ani pri odhadoch súm vykázaných, ocenených alebo zverejnených v predchádzajúcom období. Ak napríklad účtovná jednotka v súlade s IAS 19 Zamestnanecké požitky opraví chybu vo výpočte svojich záväzkov v súvislosti s kumulovaným nárokom na nemocenské dávky zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezohľadňuje informáciu o nezvyčajne vysokom počte chrípkových ochorení v nasledujúcom období, ktorá sa objavila neskôr, ako bola účtovná závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skutočnosť, že pri zmenách porovnávacích informácií prezentovaných za predchádzajúce obdobia sú často nutné významné odhady, nevylučuje spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnávacích informácií.

| 54A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

54A

[Vypúšťa sa.]

| 54B | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

54B

[Vypúšťa sa.]

| 54D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

54D

[Vypúšťa sa.]

| 54E | Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 53 a vypustili sa odseky 54A, 54B a 54D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

54E

Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 53 a vypustili sa odseky 54A, 54B a 54D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 10   
  Udalosti po období vykazovania

| C25 | Odsek 9 sa mení, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňa sa odsek 23B:






  9. | Príklady udalostí po období vykazovania, ktoré vyžadujú úpravu, v dôsledku ktorých musí účtovná jednotka upraviť sumy vykázané vo svojej účtovnej závierke, alebo vykázať predtým nevykázané položky, sú tieto:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C25

9.

Príklady udalostí po období vykazovania, ktoré vyžadujú úpravu, v dôsledku ktorých musí účtovná jednotka upraviť sumy vykázané vo svojej účtovnej závierke, alebo vykázať predtým nevykázané položky, sú tieto:

a)

...

| b) | získanie informácií po období vykazovania, ktorými je naznačené zníženie hodnoty aktíva ku koncu obdobia vykazovania alebo potreba upraviť sumu predtým vykázanej straty zo zníženia hodnoty aktíva. Napríklad:






  i) | bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde po období vykazovania, zvyčajne potvrdzuje, že zákazník bol ku koncu obdobia vykazovania úverovo znehodnotený; |
| --- | --- | --- |

b)

získanie informácií po období vykazovania, ktorými je naznačené zníženie hodnoty aktíva ku koncu obdobia vykazovania alebo potreba upraviť sumu predtým vykázanej straty zo zníženia hodnoty aktíva. Napríklad:

i)

bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde po období vykazovania, zvyčajne potvrdzuje, že zákazník bol ku koncu obdobia vykazovania úverovo znehodnotený;

| 23B | Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 9 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

23B

Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 9 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 12   
  Dane z príjmov

| C26 | Odsek 20 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 96, 97 a 98D sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 98F:






  20. | IFRS umožňujú alebo požadujú, aby boli určité aktíva účtované v reálnej hodnote, alebo aby boli precenené (pozri napríklad IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, IAS 38 Nehmotný majetok, IAS 40 Investičný nehnuteľný majetok a IFRS 9 Finančné nástroje). V niektorých jurisdikciách vplýva precenenie alebo iné prehodnotenie aktíva na reálnu hodnotu na zdaniteľný zisk (daňovú stratu) bežného obdobia. Výsledkom je, že daňový základ aktíva je upravený a nevzniká dočasný rozdiel. V iných jurisdikciách nemá precenenie alebo prehodnotenie aktíva vplyv na zdaniteľný zisk v období precenenia alebo prehodnotenia a v dôsledku toho sa daňový základ aktíva neupravuje. Napriek tomu bude mať budúce spätné získanie účtovnej hodnoty za následok vznik zdaniteľného toku ekonomických úžitkov účtovnej jednotke a suma, ktorá bude odpočítateľnou na daňové účely, sa bude líšiť od hodnoty týchto ekonomických úžitkov. Rozdiel medzi účtovnou hodnotou preceneného aktíva a jeho daňovým základom je dočasným rozdielom a spôsobuje vznik odloženého daňového záväzku alebo pohľadávky. Toto platí dokonca aj vtedy, ak:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C26

20.

IFRS umožňujú alebo požadujú, aby boli určité aktíva účtované v reálnej hodnote, alebo aby boli precenené (pozri napríklad IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, IAS 38 Nehmotný majetok, IAS 40 Investičný nehnuteľný majetok a IFRS 9 Finančné nástroje). V niektorých jurisdikciách vplýva precenenie alebo iné prehodnotenie aktíva na reálnu hodnotu na zdaniteľný zisk (daňovú stratu) bežného obdobia. Výsledkom je, že daňový základ aktíva je upravený a nevzniká dočasný rozdiel. V iných jurisdikciách nemá precenenie alebo prehodnotenie aktíva vplyv na zdaniteľný zisk v období precenenia alebo prehodnotenia a v dôsledku toho sa daňový základ aktíva neupravuje. Napriek tomu bude mať budúce spätné získanie účtovnej hodnoty za následok vznik zdaniteľného toku ekonomických úžitkov účtovnej jednotke a suma, ktorá bude odpočítateľnou na daňové účely, sa bude líšiť od hodnoty týchto ekonomických úžitkov. Rozdiel medzi účtovnou hodnotou preceneného aktíva a jeho daňovým základom je dočasným rozdielom a spôsobuje vznik odloženého daňového záväzku alebo pohľadávky. Toto platí dokonca aj vtedy, ak:

a)

...

| 96. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

96.

[Vypúšťa sa.]

| 97. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

97.

[Vypúšťa sa.]

| 98D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

98D

[Vypúšťa sa.]

| 98F | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 20 a vypustili sa odseky 96, 97 a 98D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

98F

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 20 a vypustili sa odseky 96, 97 a 98D. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 20   
  Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci

| C27 | Odsek 10A sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 44 a 47 sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 48:






  10A | Prínos zo štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa účtuje ako štátna dotácia. Úver sa vykazuje a oceňuje v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje. Prínos zo štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa oceňuje ako rozdiel medzi pôvodnou účtovnou hodnotou úveru určenou v súlade s IFRS 9 a prijatými príjmami. Prínos sa účtuje v súlade s týmto štandardom. Účtovná jednotka skúma podmienky a povinnosti, ktoré sa splnili alebo sa musia splniť pri zistení nákladov, na kompenzáciu ktorých je prínos z úveru určený. |
| --- | --- | --- |

C27

10A

Prínos zo štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa účtuje ako štátna dotácia. Úver sa vykazuje a oceňuje v súlade s IFRS 9 Finančné nástroje. Prínos zo štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa oceňuje ako rozdiel medzi pôvodnou účtovnou hodnotou úveru určenou v súlade s IFRS 9 a prijatými príjmami. Prínos sa účtuje v súlade s týmto štandardom. Účtovná jednotka skúma podmienky a povinnosti, ktoré sa splnili alebo sa musia splniť pri zistení nákladov, na kompenzáciu ktorých je prínos z úveru určený.

| 44. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

44.

[Vypúšťa sa.]

| 47. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

47.

[Vypúšťa sa.]

| 48. | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 10A a vypustili sa odseky 44 a 47. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

48.

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 10A a vypustili sa odseky 44 a 47. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 21   
  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien

| C28 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

C28

| C29 | Odseky 3, 4, 5, 27 a 52 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 60C, 60E a 60I sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 60J:







  3. | Tento štandard sa uplatňuje: [poznámka pod čiarou sa vypúšťa]







  a) | pri účtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, s výnimkou tých derivátových transakcií a zostatkov, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje; |
| --- | --- | --- | --- |

C29

3.

Tento štandard sa uplatňuje: [poznámka pod čiarou sa vypúšťa]

a)

pri účtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, s výnimkou tých derivátových transakcií a zostatkov, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| 4. | IFRS 9 sa uplatňuje na mnohé deriváty v cudzej mene, a tieto sú teda vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Tie deriváty v cudzej mene, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 (napríklad niektoré deriváty v cudzej mene, ktoré sú vložené do iných zmlúv), však patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplatňuje vtedy, keď účtovná jednotka prepočítava sumy týkajúce sa derivátov z ich funkčnej meny do prezentačnej meny. |
| --- | --- |

4.

IFRS 9 sa uplatňuje na mnohé deriváty v cudzej mene, a tieto sú teda vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Tie deriváty v cudzej mene, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti IFRS 9 (napríklad niektoré deriváty v cudzej mene, ktoré sú vložené do iných zmlúv), však patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplatňuje vtedy, keď účtovná jednotka prepočítava sumy týkajúce sa derivátov z ich funkčnej meny do prezentačnej meny.

| 5. | Tento štandard sa neuplatňuje na účtovanie zabezpečenia pre položky v cudzej mene vrátane zabezpečenia čistej investície do zahraničnej prevádzky. Na účtovanie zabezpečenia sa uplatňuje IFRS 9. |
| --- | --- |

5.

Tento štandard sa neuplatňuje na účtovanie zabezpečenia pre položky v cudzej mene vrátane zabezpečenia čistej investície do zahraničnej prevádzky. Na účtovanie zabezpečenia sa uplatňuje IFRS 9.

| 27. | Ako sa uvádza v odseku 3 písm. a) a v odseku 5, IFRS 9 sa uplatňuje na účtovanie zabezpečenia pre položky cudzích mien. Uplatňovanie účtovania zabezpečenia si vyžaduje, aby účtovná jednotka účtovala niektoré kurzové rozdiely odlišne od postupov pre kurzové rozdiely vyžadovaných týmto štandardom. Napríklad IFRS 9 vyžaduje, aby kurzové rozdiely boli pri peňažných položkách, ktoré sa kvalifikujú ako zabezpečovacie nástroje pri zabezpečení peňažných tokov, prvotne vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom je zabezpečenie efektívne. |
| --- | --- |

27.

Ako sa uvádza v odseku 3 písm. a) a v odseku 5, IFRS 9 sa uplatňuje na účtovanie zabezpečenia pre položky cudzích mien. Uplatňovanie účtovania zabezpečenia si vyžaduje, aby účtovná jednotka účtovala niektoré kurzové rozdiely odlišne od postupov pre kurzové rozdiely vyžadovaných týmto štandardom. Napríklad IFRS 9 vyžaduje, aby kurzové rozdiely boli pri peňažných položkách, ktoré sa kvalifikujú ako zabezpečovacie nástroje pri zabezpečení peňažných tokov, prvotne vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku v rozsahu, v akom je zabezpečenie efektívne.

| 52. | Účtovná jednotka zverejňuje:








  a) | sumu kurzových rozdielov vykázaných vo výsledku hospodárenia okrem tých, ktoré vznikajú z finančných nástrojov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9, a |
| --- | --- | --- |

52.

Účtovná jednotka zverejňuje:

a)

sumu kurzových rozdielov vykázaných vo výsledku hospodárenia okrem tých, ktoré vznikajú z finančných nástrojov oceňovaných reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s IFRS 9, a

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| 60C | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

60C

[Vypúšťa sa.]

| 60E | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

60E

[Vypúšťa sa.]

| 60I | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

60I

[Vypúšťa sa.]

| 60J | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 4, 5, 27 a 52 a vypustili sa odseky 60C, 60E a 60I. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

60J

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 4, 5, 27 a 52 a vypustili sa odseky 60C, 60E a 60I. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 23   
  Náklady na prijaté úvery a pôžičky

| C30 | Odsek 6 sa mení, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňa sa odsek 29B:






  6. | Náklady na prijaté úvery a pôžičky môžu zahŕňať:






  a) | úrokové výdavky vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery opísanej v IFRS 9; |
| --- | --- | --- | --- |

C30

6.

Náklady na prijaté úvery a pôžičky môžu zahŕňať:

a)

úrokové výdavky vypočítané pomocou metódy efektívnej úrokovej miery opísanej v IFRS 9;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| 29B | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 6 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

29B

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 6 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 28   
  Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov

| C31 | Odseky 40 až 42 sa menia, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňajú sa odseky 41A až 41C a 45A:






  40. | Po uplatnení metódy vlastného imania vrátane vykázania strát pridruženého podniku alebo spoločného podniku v súlade s odsekom 38 účtovná jednotka uplatňuje na určenie toho, či existuje nejaký objektívny dôkaz o tom, že došlo k zníženiu hodnoty jej čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, odseky 41A až 41C. |
| --- | --- | --- |

C31

40.

Po uplatnení metódy vlastného imania vrátane vykázania strát pridruženého podniku alebo spoločného podniku v súlade s odsekom 38 účtovná jednotka uplatňuje na určenie toho, či existuje nejaký objektívny dôkaz o tom, že došlo k zníženiu hodnoty jej čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, odseky 41A až 41C.

| 41. | Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty uvedené v IFRS 9 na svoje ďalšie podiely v pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 a ktoré netvoria časť čistej investície. |
| --- | --- |

41.

Účtovná jednotka uplatňuje požiadavky týkajúce sa zníženia hodnoty uvedené v IFRS 9 na svoje ďalšie podiely v pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 a ktoré netvoria časť čistej investície.

| 41A | K zníženiu hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku a ku stratám zo zníženia hodnoty dochádza výlučne v prípade, keď existuje objektívny dôkaz o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní čistej investície („stratová udalosť“), a táto stratová udalosť (alebo udalosti) má vplyv na odhadované budúce peňažné toky z čistej investície, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť. Jednotlivú diskrétnu udalosť, ktorá spôsobila zníženie hodnoty, nemusí byť možné identifikovať. Zníženie hodnoty mohlo byť spôsobené skôr kombináciou vplyvov viacerých udalostí. Straty očakávané v dôsledku budúcich udalostí, bez ohľadu na ich pravdepodobnosť, sa nevykazujú. Objektívny dôkaz, že došlo k zníženiu hodnoty čistej investície, zahŕňa pozorovateľné údaje, ktoré sa dostanú do pozornosti účtovnej jednotky o nasledujúcich stratových udalostiach:






  a) | významné finančné ťažkosti pridruženého podniku alebo spoločného podniku; |
| --- | --- | --- |

41A

K zníženiu hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku a ku stratám zo zníženia hodnoty dochádza výlučne v prípade, keď existuje objektívny dôkaz o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní čistej investície („stratová udalosť“), a táto stratová udalosť (alebo udalosti) má vplyv na odhadované budúce peňažné toky z čistej investície, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť. Jednotlivú diskrétnu udalosť, ktorá spôsobila zníženie hodnoty, nemusí byť možné identifikovať. Zníženie hodnoty mohlo byť spôsobené skôr kombináciou vplyvov viacerých udalostí. Straty očakávané v dôsledku budúcich udalostí, bez ohľadu na ich pravdepodobnosť, sa nevykazujú. Objektívny dôkaz, že došlo k zníženiu hodnoty čistej investície, zahŕňa pozorovateľné údaje, ktoré sa dostanú do pozornosti účtovnej jednotky o nasledujúcich stratových udalostiach:

a)

významné finančné ťažkosti pridruženého podniku alebo spoločného podniku;

| b) | porušenie zmluvy, akým je zlyhanie (default) alebo neplatenie platieb zo strany pridruženého podniku alebo spoločného podniku; |
| --- | --- |

b)

porušenie zmluvy, akým je zlyhanie (default) alebo neplatenie platieb zo strany pridruženého podniku alebo spoločného podniku;

| c) | účtovná jednotka z ekonomických alebo právnych dôvodov, ktoré sa týkajú finančných ťažkostí jej pridruženého podniku alebo spoločného podniku, poskytne pridruženému alebo spoločnému podniku úľavu, o ktorej by účtovná jednotka za iných okolností neuvažovala; |
| --- | --- |

c)

účtovná jednotka z ekonomických alebo právnych dôvodov, ktoré sa týkajú finančných ťažkostí jej pridruženého podniku alebo spoločného podniku, poskytne pridruženému alebo spoločnému podniku úľavu, o ktorej by účtovná jednotka za iných okolností neuvažovala;

| d) | začína byť pravdepodobné, že pridružený podnik alebo spoločný podnik vyhlási bankrot alebo inú formu finančnej reorganizácie; alebo |
| --- | --- |

d)

začína byť pravdepodobné, že pridružený podnik alebo spoločný podnik vyhlási bankrot alebo inú formu finančnej reorganizácie; alebo

| e) | zánik aktívneho trhu pre čistú investíciu v dôsledku finančných ťažkostí pridruženého podniku alebo spoločného podniku. |
| --- | --- |

e)

zánik aktívneho trhu pre čistú investíciu v dôsledku finančných ťažkostí pridruženého podniku alebo spoločného podniku.

| 41B | Zánik aktívneho trhu v dôsledku toho, že nástroje vlastného imania alebo finančné nástroje spoločného podniku alebo pridruženého podniku už nie sú predmetom verejného obchodovania, nie je dôkazom o znížení hodnoty. Zníženie úverového ratingu pridruženého podniku alebo spoločného podniku alebo pokles reálnej hodnoty pridruženého podniku alebo spoločného podniku ako také nie sú dôkazom o znížení hodnoty, hoci môžu byť dôkazom o znížení hodnoty, ak sa posudzujú s ďalšími dostupnými informáciami. |
| --- | --- |

41B

Zánik aktívneho trhu v dôsledku toho, že nástroje vlastného imania alebo finančné nástroje spoločného podniku alebo pridruženého podniku už nie sú predmetom verejného obchodovania, nie je dôkazom o znížení hodnoty. Zníženie úverového ratingu pridruženého podniku alebo spoločného podniku alebo pokles reálnej hodnoty pridruženého podniku alebo spoločného podniku ako také nie sú dôkazom o znížení hodnoty, hoci môžu byť dôkazom o znížení hodnoty, ak sa posudzujú s ďalšími dostupnými informáciami.

| 41C | Popri typoch udalostí uvedených v odseku 41A zahŕňajú objektívne dôkazy o znížení hodnoty pre čistú investíciu do nástrojov vlastného imania pridruženého podniku alebo spoločného podniku informácie o významných zmenách s nepriaznivým vplyvom, ku ktorým došlo v rámci technologického, trhového, ekonomického alebo právneho prostredia, v ktorom pridružený podnik alebo spoločný podnik pôsobí, a naznačujú, že nemusí dôjsť k spätnému získaniu obstarávacej ceny investície do nástroja vlastného imania. Významný alebo dlhotrvajúci pokles reálnej hodnoty investície do nástroja vlastného imania pod jej obstarávaciu cenu takisto predstavuje objektívny dôkaz o znížení hodnoty. |
| --- | --- |

41C

Popri typoch udalostí uvedených v odseku 41A zahŕňajú objektívne dôkazy o znížení hodnoty pre čistú investíciu do nástrojov vlastného imania pridruženého podniku alebo spoločného podniku informácie o významných zmenách s nepriaznivým vplyvom, ku ktorým došlo v rámci technologického, trhového, ekonomického alebo právneho prostredia, v ktorom pridružený podnik alebo spoločný podnik pôsobí, a naznačujú, že nemusí dôjsť k spätnému získaniu obstarávacej ceny investície do nástroja vlastného imania. Významný alebo dlhotrvajúci pokles reálnej hodnoty investície do nástroja vlastného imania pod jej obstarávaciu cenu takisto predstavuje objektívny dôkaz o znížení hodnoty.

| 42. | Keďže goodwill, ktorý je súčasťou účtovnej hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jeho testovanie na zníženie hodnoty podľa požiadaviek na testovanie na zníženie hodnoty goodwillu podľa IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Namiesto toho sa celá účtovná hodnota investície testuje na zníženie hodnoty v súlade so štandardom IAS 36 ako jedno aktívum, a to porovnaním jej spätne získateľnej sumy (vyššia hodnota z hodnoty z používania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej účtovnou hodnotou, a to vždy, keď uplatňovanie odsekov 41A až 41C naznačí, že by mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty čistej investície. Strata zo zníženia hodnoty vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu aktívu (vrátane goodwillu), ktoré je súčasťou účtovnej hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Akékoľvek zrušenie takejto straty zo zníženia hodnoty sa preto vykazuje v súlade s IAS 36 v rozsahu, v akom sa následne zvýši spätne získateľná suma čistej investície. Pri určovaní hodnoty z používania čistej investície účtovná jednotka odhaduje:






  a) | svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, pri ktorých sa očakáva, že budú vytvorené pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností pridruženého podniku alebo spoločného podniku a tržieb z konečného vyradenia investície; alebo |
| --- | --- | --- |

42.

Keďže goodwill, ktorý je súčasťou účtovnej hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jeho testovanie na zníženie hodnoty podľa požiadaviek na testovanie na zníženie hodnoty goodwillu podľa IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Namiesto toho sa celá účtovná hodnota investície testuje na zníženie hodnoty v súlade so štandardom IAS 36 ako jedno aktívum, a to porovnaním jej spätne získateľnej sumy (vyššia hodnota z hodnoty z používania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej účtovnou hodnotou, a to vždy, keď uplatňovanie odsekov 41A až 41C naznačí, že by mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty čistej investície. Strata zo zníženia hodnoty vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu aktívu (vrátane goodwillu), ktoré je súčasťou účtovnej hodnoty čistej investície do pridruženého podniku alebo spoločného podniku. Akékoľvek zrušenie takejto straty zo zníženia hodnoty sa preto vykazuje v súlade s IAS 36 v rozsahu, v akom sa následne zvýši spätne získateľná suma čistej investície. Pri určovaní hodnoty z používania čistej investície účtovná jednotka odhaduje:

a)

svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, pri ktorých sa očakáva, že budú vytvorené pridruženým podnikom alebo spoločným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností pridruženého podniku alebo spoločného podniku a tržieb z konečného vyradenia investície; alebo

| b) | súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov očakávaných z prijatých dividend z tejto investície a z jej konečného vyradenia. |
| --- | --- |

b)

súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov očakávaných z prijatých dividend z tejto investície a z jej konečného vyradenia.

Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakému výsledku.

| 45A | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 40 až 42 a doplnili sa odseky 41A až 41C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

45A

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 40 až 42 a doplnili sa odseky 41A až 41C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 32   
  Finančné nástroje: Prezentácia

| C32 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

C32

| C33 | Odseky 3, 4, 8, 12, 23, 31, 42 a 96C sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 97F, 97H a 97P sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 97R:






  3. | Zásadami tohto štandardu sa dopĺňajú zásady vykazovania a oceňovania finančných aktív a finančných záväzkov v IFRS 9 Finančné nástroje a zásady zverejňovania informácií o nich v IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie. |
| --- | --- | --- |

C33

3.

Zásadami tohto štandardu sa dopĺňajú zásady vykazovania a oceňovania finančných aktív a finančných záväzkov v IFRS 9 Finančné nástroje a zásady zverejňovania informácií o nich v IFRS 7 Finančné nástroje: zverejňovanie.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 4. | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky typy finančných nástrojov s výnimkou:








  a) | tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku s použitím IFRS 9; v týchto prípadoch účtovné jednotky uplatňujú požiadavky tohto štandardu. Účtovné jednotky takisto uplatňujú tento štandard na všetky deriváty týkajúce sa podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tých podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch, ktoré sa účtujú v súlade s IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka, IAS 27 Individuálna účtovná závierka alebo IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov. IFRS 10, IAS 27 alebo IAS 28 si však v niektorých prípadoch vyžadujú alebo povoľujú účtovnej jednotke zaúčtovať podiel v dcérskej spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spoločnom podniku s použitím IFRS 9; v týchto prípadoch účtovné jednotky uplatňujú požiadavky tohto štandardu. Účtovné jednotky takisto uplatňujú tento štandard na všetky deriváty týkajúce sa podielov v dcérskych spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spoločných podnikoch;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| d) | poistných zmlúv definovaných v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento štandard sa však vzťahuje na deriváty, ktoré sú vložené v poistných zmluvách, ak IFRS 9 vyžaduje od účtovnej jednotky ich oddelené účtovanie. Emitent okrem toho uplatňuje tento štandard na zmluvy o finančnej záruke, ak emitent pri vykazovaní a oceňovaní týchto zmlúv uplatňuje IFRS 9, ale uplatňuje IFRS 4, ak sa emitent v súlade s odsekom 4 písm. d) IFRS 4 rozhodne uplatňovať IFRS 4 pri ich vykazovaní a oceňovaní; |
| --- | --- |

d)

poistných zmlúv definovaných v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento štandard sa však vzťahuje na deriváty, ktoré sú vložené v poistných zmluvách, ak IFRS 9 vyžaduje od účtovnej jednotky ich oddelené účtovanie. Emitent okrem toho uplatňuje tento štandard na zmluvy o finančnej záruke, ak emitent pri vykazovaní a oceňovaní týchto zmlúv uplatňuje IFRS 9, ale uplatňuje IFRS 4, ak sa emitent v súlade s odsekom 4 písm. d) IFRS 4 rozhodne uplatňovať IFRS 4 pri ich vykazovaní a oceňovaní;

| e) | finančných nástrojov patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pretože obsahujú prvok voliteľnosti plnenia. Emitent takýchto nástrojov je oslobodený od uplatňovania odsekov 15 až 32 a AG25 až AG35 tohto štandardu na tieto prvky týkajúce sa rozlíšenia medzi finančnými záväzkami a nástrojmi vlastného imania. Tieto nástroje však podliehajú všetkým ostatným požiadavkám tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplatňuje na deriváty, ktoré sú vložené do takýchto nástrojov (pozri IFRS 9); |
| --- | --- |

e)

finančných nástrojov patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pretože obsahujú prvok voliteľnosti plnenia. Emitent takýchto nástrojov je oslobodený od uplatňovania odsekov 15 až 32 a AG25 až AG35 tohto štandardu na tieto prvky týkajúce sa rozlíšenia medzi finančnými záväzkami a nástrojmi vlastného imania. Tieto nástroje však podliehajú všetkým ostatným požiadavkám tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplatňuje na deriváty, ktoré sú vložené do takýchto nástrojov (pozri IFRS 9);

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

| 8. | Tento štandard sa uplatňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji nefinančnej položky, ktoré možno vysporiadať v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným finančným nástrojom alebo výmenou finančných nástrojov, ako keby tieto zmluvy boli finančnými nástrojmi, s výnimkou zmlúv, ktoré sa uzatvorili a naďalej sú v držbe na účely prijatia alebo dodania nefinančnej položky v súlade s očakávanými požiadavkami účtovnej jednotky na nákup, predaj alebo používanie. Tento štandard sa však uplatňuje na tie zmluvy, ktoré účtovná jednotka určí za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia v súlade s odsekom 2.5 štandardu IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- |

8.

| 12. | Nasledujúce pojmy sú vymedzené v dodatku A k štandardu IFRS 9 alebo v odseku 9 štandardu 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie a používajú sa v tomto štandarde v zmysle špecifikovanom v IAS 39 a IFRS 9.






  — | amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku |
| --- | --- | --- |

12.

—

amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku

| — | ukončenie vykazovania |
| --- | --- |

—

ukončenie vykazovania

| — | derivát |
| --- | --- |

—

derivát

| — | metóda efektívnej úrokovej miery |
| --- | --- |

—

metóda efektívnej úrokovej miery

| — | zmluva o finančnej záruke |
| --- | --- |

—

zmluva o finančnej záruke

| — | finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia |
| --- | --- |

—

finančný záväzok oceňovaný reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia

| — | záväzná povinnosť |
| --- | --- |

—

záväzná povinnosť

| — | očakávaná transakcia |
| --- | --- |

—

očakávaná transakcia

| — | efektívnosť zabezpečenia |
| --- | --- |

—

efektívnosť zabezpečenia

| — | zabezpečená položka |
| --- | --- |

—

zabezpečená položka

| — | zabezpečovací nástroj |
| --- | --- |

—

zabezpečovací nástroj

| — | držaný na obchodovanie |
| --- | --- |

—

držaný na obchodovanie

| — | bežný nákup alebo predaj |
| --- | --- |

—

bežný nákup alebo predaj

| — | transakčné náklady. |
| --- | --- |

—

transakčné náklady.

| 23. | S výnimkou okolností opísaných v odsekoch 16A a 16B alebo v odsekoch 16C a 16D zmluva, ktorá obsahuje záväzok účtovnej jednotky kúpiť svoje vlastné nástroje vlastného imania za peňažnú hotovosť alebo za iné finančné aktívum, dáva základ vzniku finančného záväzku vo výške súčasnej hodnoty sumy spätného odkúpenia (napríklad vo výške súčasnej hodnoty forwardovej ceny spätného odkúpenia, opčnej realizačnej ceny alebo inej sumy spätného odkúpenia). Platí to aj v prípade, keď samotná zmluva je nástrojom vlastného imania. Napríklad ide o záväzok účtovnej jednotky nakúpiť v rámci forwardovej zmluvy svoje vlastné nástroje vlastného imania za peňažnú hotovosť. Finančný záväzok sa prvotne vykazuje súčasnou hodnotou sumy spätného odkúpenia a je preklasifikovaný z vlastného imania. Následne sa finančný záväzok ocení v súlade s IFRS 9. Ak platnosť zmluvy uplynie bez dodania, účtovná hodnota finančného záväzku sa preklasifikuje do vlastného imania. Zmluvná povinnosť účtovnej jednotky kúpiť svoje vlastné nástroje vlastného imania spôsobuje vznik finančného záväzku na súčasnú hodnotu sumy spätného odkúpenia, aj keď je povinnosť nákupu podmienená tým, že si právo na spätné odkúpenie uplatňuje protistrana (napríklad ide o vypísanú predajnú opciu, ktorá dáva protistrane právo predať vlastné nástroje vlastného imania účtovnej jednotky tejto účtovnej jednotke za pevnú cenu). |
| --- | --- |

23.

| 31. | IFRS 9 sa zaoberá oceňovaním finančných aktív a finančných záväzkov. Nástroje vlastného imania sú nástroje, ktoré vyjadrujú zostávajúci podiel na aktívach účtovnej jednotky po odpočítaní všetkých jej záväzkov. Preto platí, že keď sa prvotná účtovná hodnota zloženého finančného nástroja priraďuje k jeho komponentom vlastného imania a záväzku, ku komponentu vlastného imania je priradená suma, ktorá ostane po odpočítaní sumy samostatne určenej pre komponent záväzku od reálnej hodnoty nástroja ako celku. Hodnota prvkov derivátu (napríklad kúpna opcia) vložených do zloženého finančného nástroja iných ako komponent vlastného imania (napríklad možnosť konverzie na vlastné imanie) sa zahŕňa do komponentu záväzku. Súčet účtovných hodnôt priradených komponentu záväzku a komponentu vlastného imania pri prvotnom vykázaní sa vždy rovná reálnej hodnote, ktorá by bola pripísaná nástroju ako celku. Z prvotného oddeleného vykázania komponentov nástroja nevzniká zisk ani strata. |
| --- | --- |

31.

| 42. | Finančné aktívum a finančný záväzok sa kompenzujú a vo výkaze o finančnej situácii sa vykazuje čistá hodnota výlučne vtedy, ak účtovná jednotka:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

42.

a)

...

Pri účtovaní prevodu finančného aktíva, ktorý nespĺňa podmienky na ukončenie vykazovania, účtovná jednotka nekompenzuje prevedené aktívum a súvisiaci záväzok (pozri IFRS 9 odsek 32.22).

| 96C | Klasifikácia nástrojov, na ktoré sa vzťahuje táto výnimka, sa obmedzuje na zaúčtovanie takéhoto nástroja podľa IAS 1, IAS 32, IAS 39, IFRS 7 a IFRS 9. Takýto nástroj sa nepovažuje za nástroj vlastného imania podľa iného návodu, napríklad podľa IFRS 2. |
| --- | --- |

96C

| 97F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

97F

| 97H | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

97H

| 97P | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

97P

| 97R | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 4, 8, 12, 23, 31, 42, 96C, AG2 a AG30 a vypustili sa odseky 97F, 97H a 97P. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

97R

| C34 | V dodatku sa odseky AG2 a AG30 menia takto:






  AG2 | Tento štandard sa nezaoberá vykazovaním ani oceňovaním finančných nástrojov. Požiadavky na vykazovanie a oceňovanie finančných aktív a finančných záväzkov sú uvedené v IFRS 9. |
| --- | --- | --- |

C34

AG2

Tento štandard sa nezaoberá vykazovaním ani oceňovaním finančných nástrojov. Požiadavky na vykazovanie a oceňovanie finančných aktív a finančných záväzkov sú uvedené v IFRS 9.

| AG30 | Odsek 28 sa uplatňuje len na emitentov nederivátových zložených finančných nástrojov. Odsek 28 sa nezaoberá zloženými finančnými nástrojmi z pohľadu ich držiteľov. IFRS 9 sa zaoberá klasifikáciou a oceňovaním finančných aktív, ktoré sú zloženými finančnými nástrojmi z pohľadu ich držiteľov. |
| --- | --- |

AG30

Odsek 28 sa uplatňuje len na emitentov nederivátových zložených finančných nástrojov. Odsek 28 sa nezaoberá zloženými finančnými nástrojmi z pohľadu ich držiteľov. IFRS 9 sa zaoberá klasifikáciou a oceňovaním finančných aktív, ktoré sú zloženými finančnými nástrojmi z pohľadu ich držiteľov.

IAS 33   
  Zisk na akciu

| C35 | Odsek 34 sa mení, ako sa uvádza nižšie, a dopĺňa sa odsek 74E:






  34. | Po konverzii potenciálnych kmeňových akcií na kmeňové akcie položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) už nevznikajú. Namiesto toho sa môžu nové kmeňové akcie podieľať na zisku alebo strate priraditeľných kmeňovým akcionárom materskej spoločnosti. Preto sa zisk alebo strata priraditeľné kmeňovým akcionárom materskej spoločnosti vypočítané v súlade s odsekom 12 upravia o položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) a o akékoľvek súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi kmeňovými akciami zahŕňajú transakčné náklady a diskonty účtované v súlade s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri IFRS 9). |
| --- | --- | --- |

C35

34.

Po konverzii potenciálnych kmeňových akcií na kmeňové akcie položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) už nevznikajú. Namiesto toho sa môžu nové kmeňové akcie podieľať na zisku alebo strate priraditeľných kmeňovým akcionárom materskej spoločnosti. Preto sa zisk alebo strata priraditeľné kmeňovým akcionárom materskej spoločnosti vypočítané v súlade s odsekom 12 upravia o položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) a o akékoľvek súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi kmeňovými akciami zahŕňajú transakčné náklady a diskonty účtované v súlade s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri IFRS 9).

| 74E | Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 34 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

74E

Štandardom IFRS 9 Finančné nástroje vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 34 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 36   
  Zníženie hodnoty majetku

| C36 | Odseky 2, 4 a 5 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 140F, 140G a 140K sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 140M.







  2. | Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní zníženia hodnoty všetkých aktív, okrem:








  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

C36

2.

Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní zníženia hodnoty všetkých aktív, okrem:

a)

...

| e) | finančných aktív, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje; |
| --- | --- |

e)

finančných aktív, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje;

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

| 4. | Tento štandard sa vzťahuje na finančné aktíva klasifikované ako:






  a) | dcérske spoločnosti, ako sú vymedzené v IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka; |
| --- | --- | --- |

4.

Tento štandard sa vzťahuje na finančné aktíva klasifikované ako:

a)

dcérske spoločnosti, ako sú vymedzené v IFRS 10 Konsolidovaná účtovná závierka;

| b) | pridružené podniky, ako sú vymedzené v IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov a |
| --- | --- |

b)

pridružené podniky, ako sú vymedzené v IAS 28 Investície do pridružených podnikov a spoločných podnikov a

| c) | spoločné podniky, ako sú vymedzené v IFRS 11 Spoločné dohody. |
| --- | --- |

c)

spoločné podniky, ako sú vymedzené v IFRS 11 Spoločné dohody.

Zníženie hodnoty iného finančného majetku je upravené v IFRS 9.

| 5. | Tento štandard sa neuplatňuje na finančné aktíva v rozsahu pôsobnosti IFRS 9, investičný majetok ocenený reálnou hodnotou v rozsahu pôsobnosti IAS 40 alebo biologické aktíva súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou ocenené reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj v rozsahu pôsobnosti IAS 41. Tento štandard sa však uplatňuje na aktíva, ktoré sa účtujú v precenenej sume (t. j. reálnou hodnotou k dátumu precenenia zníženou o akékoľvek následné akumulované odpisy a následné akumulované straty zo zníženia hodnoty) v súlade s ostatnými IFRS, ako sú napríklad modely precenenia v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok. Jediným rozdielom medzi reálnou hodnotou aktíva a jeho reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie sú priame prírastkové náklady, ktoré možno priradiť vyradeniu aktíva.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.

Tento štandard sa neuplatňuje na finančné aktíva v rozsahu pôsobnosti IFRS 9, investičný majetok ocenený reálnou hodnotou v rozsahu pôsobnosti IAS 40 alebo biologické aktíva súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou ocenené reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj v rozsahu pôsobnosti IAS 41. Tento štandard sa však uplatňuje na aktíva, ktoré sa účtujú v precenenej sume (t. j. reálnou hodnotou k dátumu precenenia zníženou o akékoľvek následné akumulované odpisy a následné akumulované straty zo zníženia hodnoty) v súlade s ostatnými IFRS, ako sú napríklad modely precenenia v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok. Jediným rozdielom medzi reálnou hodnotou aktíva a jeho reálnou hodnotou zníženou o náklady na vyradenie sú priame prírastkové náklady, ktoré možno priradiť vyradeniu aktíva.

a)

...

| 140F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

140F

[Vypúšťa sa.]

| 140G | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

140G

[Vypúšťa sa.]

| 140K | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

140K

[Vypúšťa sa.]

| 140M | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 2, 4 a 5 a vypustili sa odseky 140F, 140G a 140K. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

140M

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 2, 4 a 5 a vypustili sa odseky 140F, 140G a 140K. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 37   
  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva

| C37 | Odsek 2 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 97 a 98 sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 101:






  2. | Tento štandard sa neuplatňuje na finančné nástroje (vrátane záruk), ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- | --- |

C37

2.

Tento štandard sa neuplatňuje na finančné nástroje (vrátane záruk), ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje.

| 97. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

97.

[Vypúšťa sa.]

| 98. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

98.

[Vypúšťa sa.]

| 101. | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 2 a vypustili sa odseky 97 a 98. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

101.

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 2 a vypustili sa odseky 97 a 98. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IAS 39   
  Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie

| C38 | [Neuplatňuje sa na požiadavky] |
| --- | --- |

C38

| C39 | Nadpis nad odsekom 1 a odsek 1 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

C39

| C40 | Odsek 2 sa mení, ako sa uvádza nižšie, a odseky 4 až 7 sa vypúšťajú:







  2. | Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky finančné nástroje patriace do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje vtedy a v rozsahu, v akom:








  a) | IFRS 9 povoľuje uplatňovanie požiadaviek tohto štandardu týkajúcich sa účtovania zabezpečenia a |
| --- | --- | --- | --- |

C40

2.

Tento štandard uplatňujú všetky účtovné jednotky na všetky finančné nástroje patriace do rozsahu pôsobnosti IFRS 9 Finančné nástroje vtedy a v rozsahu, v akom:

a)

IFRS 9 povoľuje uplatňovanie požiadaviek tohto štandardu týkajúcich sa účtovania zabezpečenia a

| b) | je finančný nástroj súčasťou zabezpečovacieho vzťahu, ktorý spĺňa kritéria na účtovanie zabezpečenia v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

b)

je finančný nástroj súčasťou zabezpečovacieho vzťahu, ktorý spĺňa kritéria na účtovanie zabezpečenia v súlade s týmto štandardom.

| 4 až 7 | [Vypúšťajú sa.] |
| --- | --- |

4 až 7

[Vypúšťajú sa.]

| C41 | Odseky 8 a 9 sa menia takto:






  8. | Pojmy vymedzené v IFRS 13, IFRS 9 a IAS 32 sa používajú v tomto štandarde vo významoch stanovených v dodatku A k štandardu IFRS 13, dodatku A k štandardu IFRS 9 a odseku 11 štandardu IAS 32. V štandardoch IFRS 13, IFRS 9 a IAS 32 sú vymedzené tieto pojmy:






  — | amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku |
| --- | --- | --- | --- |

C41

8.

Pojmy vymedzené v IFRS 13, IFRS 9 a IAS 32 sa používajú v tomto štandarde vo významoch stanovených v dodatku A k štandardu IFRS 13, dodatku A k štandardu IFRS 9 a odseku 11 štandardu IAS 32. V štandardoch IFRS 13, IFRS 9 a IAS 32 sú vymedzené tieto pojmy:

—

amortizovaná hodnota finančného aktíva alebo finančného záväzku

| — | ukončenie vykazovania |
| --- | --- |

—

ukončenie vykazovania

| — | derivát |
| --- | --- |

—

derivát

| — | metóda efektívnej úrokovej miery |
| --- | --- |

—

metóda efektívnej úrokovej miery

| — | efektívna úroková miera |
| --- | --- |

—

efektívna úroková miera

| — | nástroj vlastného imania |
| --- | --- |

—

nástroj vlastného imania

| — | reálna hodnota |
| --- | --- |

—

reálna hodnota

| — | finančné aktívum |
| --- | --- |

—

finančné aktívum

| — | finančný nástroj |
| --- | --- |

—

finančný nástroj

| — | finančný záväzok |
| --- | --- |

—

finančný záväzok

a poskytnutý návod na používanie týchto definícií.

V odseku 9 sa vypúšťa „Definícia derivátu“, „Definície štyroch kategórií finančných nástrojov“, „Definícia zmluvy o finančnej záruke“ a „Definície súvisiace s vykazovaním a oceňovaním“.

| C42 | Nadpisy a odseky 10 až 70 a odsek 79 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

C42

| C43 | Odseky 71, 88 až 90 a 96 sa menia takto:







  71. | Ak účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 a nezvolila si ako svoju účtovnú politiku, že bude pokračovať v uplatňovaní požiadaviek na účtovanie zabezpečenia tohto štandardu (pozri odsek 72.19 štandardu IFRS 9), uplatňuje požiadavky na účtovanie zabezpečenia uvedené v kapitole 6 štandardu IFRS 9. Pri zabezpečení reálnej hodnoty úrokovej expozície časti portfólia finančných aktív alebo finančných záväzkov však účtovná jednotka môže v súlade s odsekom 6.1.3 štandardu IFRS 9 uplatniť požiadavky na účtovanie zabezpečenia uvedené v tomto štandarde miesto tých, ktoré sú uvedené v IFRS 9. V takom prípade musí účtovná jednotka takisto uplatňovať osobitné požiadavky týkajúce sa účtovania zabezpečenia reálnej hodnoty pri zabezpečení portfólia úrokového rizika (pozri odseky 81A, 89A a AG114 až AG132). |
| --- | --- | --- |

C43

71.

Ak účtovná jednotka uplatňuje IFRS 9 a nezvolila si ako svoju účtovnú politiku, že bude pokračovať v uplatňovaní požiadaviek na účtovanie zabezpečenia tohto štandardu (pozri odsek 72.19 štandardu IFRS 9), uplatňuje požiadavky na účtovanie zabezpečenia uvedené v kapitole 6 štandardu IFRS 9. Pri zabezpečení reálnej hodnoty úrokovej expozície časti portfólia finančných aktív alebo finančných záväzkov však účtovná jednotka môže v súlade s odsekom 6.1.3 štandardu IFRS 9 uplatniť požiadavky na účtovanie zabezpečenia uvedené v tomto štandarde miesto tých, ktoré sú uvedené v IFRS 9. V takom prípade musí účtovná jednotka takisto uplatňovať osobitné požiadavky týkajúce sa účtovania zabezpečenia reálnej hodnoty pri zabezpečení portfólia úrokového rizika (pozri odseky 81A, 89A a AG114 až AG132).

| 88. | Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na účtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne v prípade, ak sú splnené všetky tieto podmienky:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

88.

Zabezpečovací vzťah spĺňa podmienky na účtovanie zabezpečenia podľa odsekov 89 až 102 výlučne v prípade, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a)

...

| d) | efektívnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť; |
| --- | --- |

d)

efektívnosť zabezpečenia možno spoľahlivo oceniť, t. j. reálna hodnota alebo peňažné toky zabezpečenej položky, ktoré je možné priradiť zabezpečovanému riziku, a reálna hodnota zabezpečovacieho nástroja sa dajú spoľahlivo oceniť;

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

Zabezpečenia reálnej hodnoty

| 89. | Ak počas obdobia zabezpečenie reálnej hodnoty spĺňa podmienky odseku 88, účtuje sa takto:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

89.

a)

...

| b) | zisk alebo strata zo zabezpečenej položky priraditeľná k zabezpečovanému riziku upravuje účtovnú hodnotu zabezpečenej položky a vykazuje sa vo výsledku hospodárenia. Toto platí vtedy, ak sa zabezpečená položka inak oceňuje v obstarávacej hodnote. Vykázanie zisku alebo straty priraditeľných k zabezpečovanému riziku vo výsledku hospodárenia sa uplatňuje, ak je zabezpečená položka finančným aktívom oceňovaným reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

zisk alebo strata zo zabezpečenej položky priraditeľná k zabezpečovanému riziku upravuje účtovnú hodnotu zabezpečenej položky a vykazuje sa vo výsledku hospodárenia. Toto platí vtedy, ak sa zabezpečená položka inak oceňuje v obstarávacej hodnote. Vykázanie zisku alebo straty priraditeľných k zabezpečovanému riziku vo výsledku hospodárenia sa uplatňuje, ak je zabezpečená položka finančným aktívom oceňovaným reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku v súlade s odsekom 4.1.2A štandardu IFRS 9.

| 90. | Ak sa zabezpečujú iba určité riziká priraditeľné k zabezpečenej položke, vykázané zmeny v reálnej hodnote zabezpečenej položky, ktoré nesúvisia so zabezpečovaným rizikom, sa vykazujú v súlade s odsekom 5.7.1 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

90.

| 96. | Konkrétnejšie platí, že zabezpečenie peňažných tokov sa účtuje takto:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

96.

a)

...

| c) | ak zdokumentovaná stratégia riadenia rizík účtovnej jednotky pre konkrétny zabezpečovací vzťah vylučuje z posúdenia efektívnosti zabezpečenia špecifickú zložku zisku alebo straty alebo súvisiacich peňažných tokov zo zabezpečovacieho nástroja [pozri odseky 74, 75 a odsek 88 písm. a)], táto vylúčená zložka zisku alebo straty sa vykazuje v súlade s odsekom 5.7.1 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

c)

ak zdokumentovaná stratégia riadenia rizík účtovnej jednotky pre konkrétny zabezpečovací vzťah vylučuje z posúdenia efektívnosti zabezpečenia špecifickú zložku zisku alebo straty alebo súvisiacich peňažných tokov zo zabezpečovacieho nástroja [pozri odseky 74, 75 a odsek 88 písm. a)], táto vylúčená zložka zisku alebo straty sa vykazuje v súlade s odsekom 5.7.1 štandardu IFRS 9.

| C44 | Odseky 103C, 103D, 103F, 103K, 104 a 108C sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 103B, 103H až 103J, 103L–103P, 103S, 105 až 107A a 108E až 108F sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 103U:






  103B | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- | --- |

C44

103B

[Vypúšťa sa.]

| 103C | Štandardom IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) sa zmenila terminológia používaná v štandardoch IFRS. Okrem toho sa ním zmenil odsek 95 písm. a) a odseky 97, 98, 100, 102, 108 a AG99B. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatňuje IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatňuje uvedené zmeny na toto skoršie obdobie. |
| --- | --- |

103C

Štandardom IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) sa zmenila terminológia používaná v štandardoch IFRS. Okrem toho sa ním zmenil odsek 95 písm. a) a odseky 97, 98, 100, 102, 108 a AG99B. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatňuje IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatňuje uvedené zmeny na toto skoršie obdobie.

| 103D | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

103D

[Vypúšťa sa.]

| 103F | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

103F

[Vypúšťa sa.]

| 103H až 103J | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

103H až 103J

[Vypúšťa sa.]

| 103K | Vylepšeniami IFRS vydanými v apríli 2009 sa zmenil odsek 2 písm. g) a odseky 97 a 100. Účtovná jednotka uplatňuje zmeny uvedených odsekov prospektívne na všetky neukončené zmluvy na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje zmeny na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

103K

Vylepšeniami IFRS vydanými v apríli 2009 sa zmenil odsek 2 písm. g) a odseky 97 a 100. Účtovná jednotka uplatňuje zmeny uvedených odsekov prospektívne na všetky neukončené zmluvy na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje zmeny na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní.

| 103L až 103P | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

103L až 103P

[Vypúšťa sa.]

| 103S | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

103S

[Vypúšťa sa.]

| 103U | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 2, 8, 9, 71, 88 až 90, 96, AG95, AG114, AG118 a nadpisy nad odsekom AG133 a vypustili sa odseky 1, 4 až 7, 10 až 70, 103B, 103D, 103F, 103H až 103J, 103L až 103P, 103S, 105 až 107A, 108E až 108F, AG1 až AG93 a AG96. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

103U

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 2, 8, 9, 71, 88 až 90, 96, AG95, AG114, AG118 a nadpisy nad odsekom AG133 a vypustili sa odseky 1, 4 až 7, 10 až 70, 103B, 103D, 103F, 103H až 103J, 103L až 103P, 103S, 105 až 107A, 108E až 108F, AG1 až AG93 a AG96. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

| 104 | Tento štandard sa uplatňuje retrospektívne s výnimkou ustanovení v odseku 108. Začiatočný stav nerozdelených ziskov najskoršieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia a všetky iné porovnávacie sumy sa upravia tak, ako keby sa tento štandard vždy používal, s výnimkou situácie, keď by bolo prehodnotenie informácií nevykonateľné. Ak je prehodnotenie nevykonateľné, účtovná jednotka túto skutočnosť zverejní a uvedie rozsah, v akom sa informácie prehodnotili. |
| --- | --- |

104

Tento štandard sa uplatňuje retrospektívne s výnimkou ustanovení v odseku 108. Začiatočný stav nerozdelených ziskov najskoršieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia a všetky iné porovnávacie sumy sa upravia tak, ako keby sa tento štandard vždy používal, s výnimkou situácie, keď by bolo prehodnotenie informácií nevykonateľné. Ak je prehodnotenie nevykonateľné, účtovná jednotka túto skutočnosť zverejní a uvedie rozsah, v akom sa informácie prehodnotili.

| 105 až 107A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

105 až 107A

[Vypúšťa sa.]

| 108C | Odseky 73 a AG8 boli zmenené Vylepšeniami IFRS vydanými v máji 2008. Odsek 80 bol zmenený Vylepšeniami IFRS vydanými v apríli 2009. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie všetkých zmien je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje zmeny na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

108C

Odseky 73 a AG8 boli zmenené Vylepšeniami IFRS vydanými v máji 2008. Odsek 80 bol zmenený Vylepšeniami IFRS vydanými v apríli 2009. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie všetkých zmien je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje zmeny na skoršie obdobie, túto skutočnosť zverejní.

| 108E až 108F | [Vypúšťajú sa.] |
| --- | --- |

108E až 108F

[Vypúšťajú sa.]

| C45 | V dodatku A sa nadpisy a odseky AG1 až AG93 a odsek AG96 vypúšťajú. |
| --- | --- |

C45

| C46 | V dodatku A sa odseky AG95, AG114 a AG118 menia, ako sa uvádza nižšie, a prvá poznámka pod čiarou k odseku AG118 písm. b) sa vypúšťa:






  AG95 | Finančné aktívum oceňované v amortizovanej hodnote sa môže určiť za zabezpečovací nástroj pri zabezpečení kurzového rizika. |
| --- | --- | --- |

C46

AG95

Finančné aktívum oceňované v amortizovanej hodnote sa môže určiť za zabezpečovací nástroj pri zabezpečení kurzového rizika.

| AG114 | Pokiaľ ide o zabezpečenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisiaceho s portfóliom finančných aktív alebo finančných záväzkov, účtovná jednotka spĺňa požiadavky tohto štandardu, ak dodržiava postupy uvedené v písmenách a) až i) a v ďalej uvedených odsekoch AG115 až AG132:






  a) | Ako súčasť procesu riadenia rizika identifikuje účtovná jednotka portfólio položiek, ktorých úrokové riziko chce zabezpečiť. Portfólio môže obsahovať len aktíva, len záväzky alebo aj aktíva aj záväzky. Účtovná jednotka môže identifikovať dve alebo viacero portfólií, pričom v takom prípade uplatňuje ďalej uvedený postup osobitne na každé portfólio; |
| --- | --- | --- |

AG114

Pokiaľ ide o zabezpečenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisiaceho s portfóliom finančných aktív alebo finančných záväzkov, účtovná jednotka spĺňa požiadavky tohto štandardu, ak dodržiava postupy uvedené v písmenách a) až i) a v ďalej uvedených odsekoch AG115 až AG132:

a)

Ako súčasť procesu riadenia rizika identifikuje účtovná jednotka portfólio položiek, ktorých úrokové riziko chce zabezpečiť. Portfólio môže obsahovať len aktíva, len záväzky alebo aj aktíva aj záväzky. Účtovná jednotka môže identifikovať dve alebo viacero portfólií, pričom v takom prípade uplatňuje ďalej uvedený postup osobitne na každé portfólio;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| AG118 | Príkladom určenia uvedeného v odseku AG114 písm. c) je prípad, ak v konkrétnom časovom období precenenia účtovná jednotka odhaduje, že disponuje aktívami s pevne stanovenou sadzbou v hodnote 100 CU a záväzkami s pevne stanovenou sadzbou v hodnote 80 CU, a rozhodne sa zabezpečiť celú čistú pozíciu v hodnote 20 CU, potom určí za zabezpečenú položku aktíva v hodnote 20 CU (časť aktív). Určenie sa vyjadrí ako „suma meny“ (napríklad suma dolárov, eur, libier alebo randov), a nie ako jednotlivé aktíva. Z toho vyplýva, že všetky aktíva (alebo záväzky), z ktorých sa zabezpečená suma čerpá – t. j. celých 100 CU aktív vo vyššie uvedenom príklade – musia byť... |
| --- | --- |

AG118

Príkladom určenia uvedeného v odseku AG114 písm. c) je prípad, ak v konkrétnom časovom období precenenia účtovná jednotka odhaduje, že disponuje aktívami s pevne stanovenou sadzbou v hodnote 100 CU a záväzkami s pevne stanovenou sadzbou v hodnote 80 CU, a rozhodne sa zabezpečiť celú čistú pozíciu v hodnote 20 CU, potom určí za zabezpečenú položku aktíva v hodnote 20 CU (časť aktív). Určenie sa vyjadrí ako „suma meny“ (napríklad suma dolárov, eur, libier alebo randov), a nie ako jednotlivé aktíva. Z toho vyplýva, že všetky aktíva (alebo záväzky), z ktorých sa zabezpečená suma čerpá – t. j. celých 100 CU aktív vo vyššie uvedenom príklade – musia byť...

| C47 | V dodatku A sa nadpis nad odsekom AG133 mení takto:
  PRECHODNÉ USTANOVENIA (ODSEKY 103 AŽ 108C) |
| --- | --- |

C47

PRECHODNÉ USTANOVENIA (ODSEKY 103 AŽ 108C)

IFRIC 2   
  Členské podiely v družstvách a podobné nástroje

| C48 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odseky 15 a 18 sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 19:






  15. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- | --- |

C48

15.

[Vypúšťa sa.]

| 18. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

18.

[Vypúšťa sa.]

| 19. | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky A8 a A10 a vypustili sa odseky 15 a 18. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

19.

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky A8 a A10 a vypustili sa odseky 15 a 18. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

| C49 | V dodatku sa odseky A8 a A10 menia takto:






  A8 | Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma splatná na požiadanie ...“. Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení. |
| --- | --- | --- |

C49

A8

Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finančnými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finančný záväzok reálnou hodnotou. Vzhľadom na to, že tieto podiely sú spätne odkupiteľné na požiadanie, družstvo ocení takéto finančné záväzky reálnou hodnotou v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13: „Reálna hodnota finančného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma splatná na požiadanie ...“. Z uvedeného dôvodu družstvo klasifikuje ako finančné záväzky maximálnu sumu splatnú na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení.

| A10 | Po zmene vo svojich stanovách sa môže družstvo vyzvať k spätnému odkúpeniu maximálne 25 percent svojich vydaných podielov alebo maximálne 50 000 podielov po 20 CU za podiel. Preto 1. januára 20X3 družstvo klasifikuje ako finančné záväzky 1 000 000 CU, čo je maximálna suma splatná na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení tak, ako je to stanovené v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13. Preto 1. januára 20X3 prevedie z vlastného imania do finančných záväzkov sumu 200 000 CU s tým, že 2 000 000 CU zostáva klasifikovaných ako vlastné imanie. V tomto príklade účtovná jednotka nevykáže z tohto prevodu žiadny zisk alebo stratu. |
| --- | --- |

A10

Po zmene vo svojich stanovách sa môže družstvo vyzvať k spätnému odkúpeniu maximálne 25 percent svojich vydaných podielov alebo maximálne 50 000 podielov po 20 CU za podiel. Preto 1. januára 20X3 družstvo klasifikuje ako finančné záväzky 1 000 000 CU, čo je maximálna suma splatná na požiadanie podľa ustanovení o spätnom odkúpení tak, ako je to stanovené v súlade s odsekom 47 štandardu IFRS 13. Preto 1. januára 20X3 prevedie z vlastného imania do finančných záväzkov sumu 200 000 CU s tým, že 2 000 000 CU zostáva klasifikovaných ako vlastné imanie. V tomto príklade účtovná jednotka nevykáže z tohto prevodu žiadny zisk alebo stratu.

IFRIC 5   
  Práva na podiely z fondov určených na ukončenie prevádzky, recykláciu a na obnovu životného prostredia

| C50 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odsek 5 sa mení, ako sa uvádza nižšie, odseky 14A a 14C sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 14D:






  5. | Zvyškový podiel vo fonde nad rámec práva na úhradu, napríklad zmluvné právo na rozdelenie majetku medzi prispievateľov po ukončení všetkých prevádzok, alebo pri zrušení fondu, môže predstavovať nástroj vlastného imania v rozsahu pôsobnosti IFRS 9, a táto interpretácia sa naň teda nevzťahuje. |
| --- | --- | --- |

C50

5.

Zvyškový podiel vo fonde nad rámec práva na úhradu, napríklad zmluvné právo na rozdelenie majetku medzi prispievateľov po ukončení všetkých prevádzok, alebo pri zrušení fondu, môže predstavovať nástroj vlastného imania v rozsahu pôsobnosti IFRS 9, a táto interpretácia sa naň teda nevzťahuje.

| 14A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

14A

[Vypúšťa sa.]

| 14C | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

14C

[Vypúšťa sa.]

| 14D | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 5 a vypustili sa odseky 14A a 14C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

14D

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenil odsek 5 a vypustili sa odseky 14A a 14C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IFRIC 10   
  Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka a zníženie hodnoty majetku

| C51 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odseky 1, 2, 7 a 8 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 5, 6, 11 až 13 sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 14






  1. | Od účtovnej jednotky sa vyžaduje, aby ku koncu každého obdobia vykazovania posúdila zníženie hodnoty goodwillu a v prípade potreby vykázala straty zo zníženia hodnoty k uvedenému dátumu v súlade s IAS 36. Ku koncu nasledujúceho obdobia vykazovania sa však podmienky môžu zmeniť tak, že straty zo zníženia hodnoty by sa mali znížiť alebo zrušiť, ak by sa posúdenie zníženia hodnoty vykonalo až k tomu dátumu. Táto interpretácia poskytuje návod, či by sa takého straty zo zníženia hodnoty mali vôbec zrušiť. |
| --- | --- | --- |

C51

1.

Od účtovnej jednotky sa vyžaduje, aby ku koncu každého obdobia vykazovania posúdila zníženie hodnoty goodwillu a v prípade potreby vykázala straty zo zníženia hodnoty k uvedenému dátumu v súlade s IAS 36. Ku koncu nasledujúceho obdobia vykazovania sa však podmienky môžu zmeniť tak, že straty zo zníženia hodnoty by sa mali znížiť alebo zrušiť, ak by sa posúdenie zníženia hodnoty vykonalo až k tomu dátumu. Táto interpretácia poskytuje návod, či by sa takého straty zo zníženia hodnoty mali vôbec zrušiť.

| 2. | Interpretácia sa sústreďuje na vzájomnú interakciu medzi požiadavkami štandardu IAS 34 a vykazovaním strát zo zníženia hodnoty goodwillu podľa štandardu IAS 36 a na vplyv tejto interakcie na nasledujúcu účtovnú závierku v priebehu roka alebo na ročnú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

2.

Interpretácia sa sústreďuje na vzájomnú interakciu medzi požiadavkami štandardu IAS 34 a vykazovaním strát zo zníženia hodnoty goodwillu podľa štandardu IAS 36 a na vplyv tejto interakcie na nasledujúcu účtovnú závierku v priebehu roka alebo na ročnú účtovnú závierku.

| 5. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

5.

[Vypúšťa sa.]

| 6. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

6.

[Vypúšťa sa.]

| 7. | Táto interpretácia sa zaoberá touto otázkou:
  Mala by účtovná jednotka zrušiť straty zo zníženia hodnoty goodwillu vykázané v časovom intervale v priebehu účtovného roka, ak by sa strata nebola vykázala alebo ak by sa bola vykázala nižšia strata v prípade vykonania posúdenia zníženia hodnoty až ku koncu nasledujúceho obdobia vykazovania? |
| --- | --- |

7.

Táto interpretácia sa zaoberá touto otázkou:

Mala by účtovná jednotka zrušiť straty zo zníženia hodnoty goodwillu vykázané v časovom intervale v priebehu účtovného roka, ak by sa strata nebola vykázala alebo ak by sa bola vykázala nižšia strata v prípade vykonania posúdenia zníženia hodnoty až ku koncu nasledujúceho obdobia vykazovania?

KONSENZUS

| 8. | Účtovná jednotka nezruší straty zo zníženia hodnoty vykázané v predchádzajúcom časovom intervale v priebehu účtovného roka, ktoré sa týkajú zníženia hodnoty goodwillu. |
| --- | --- |

8.

| 11 až 13 | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

11 až 13

| 14. | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 1, 2, 7 a 8 a vypustili sa odseky 5, 6, 11 až 13. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

14.

IFRIC 12   
  Dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb

| C52 | Pod nadpisom „Referencie“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odseky 23 až 25 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 28A až 28C sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 28E:






  23 | IAS 32 a IFRS 7 a 9 sa vzťahujú na finančné aktíva vykazované podľa odsekov 16 a 18. |
| --- | --- | --- |

C52

23

IAS 32 a IFRS 7 a 9 sa vzťahujú na finančné aktíva vykazované podľa odsekov 16 a 18.

| 24 | Čiastka splatná zadávateľom alebo na jeho príkaz sa účtuje v súlade s IFRS 9:






  a) | v amortizovanej hodnote; |
| --- | --- | --- |

24

Čiastka splatná zadávateľom alebo na jeho príkaz sa účtuje v súlade s IFRS 9:

a)

v amortizovanej hodnote;

| b) | reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo |
| --- | --- |

b)

reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku alebo

| c) | reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia. |
| --- | --- |

c)

reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia.

| 25 | Ak sa čiastka splatná zadávateľom oceňuje v amortizovanej hodnote alebo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, v štandarde IFRS 9 sa požaduje, aby sa úrok vypočítaný pomocou metódy efektívnej úrokovej miery vykázal vo výsledku hospodárenia. |
| --- | --- |

25

Ak sa čiastka splatná zadávateľom oceňuje v amortizovanej hodnote alebo reálnou hodnotou cez ostatné súčasti komplexného výsledku, v štandarde IFRS 9 sa požaduje, aby sa úrok vypočítaný pomocou metódy efektívnej úrokovej miery vykázal vo výsledku hospodárenia.

| 28A až 28C | [Vypúšťajú sa.] |
| --- | --- |

28A až 28C

[Vypúšťajú sa.]

| 28E | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 23 až 25 a vypustili sa odseky 28A až 28C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

28E

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 23 až 25 a vypustili sa odseky 28A až 28C. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

IFRIC 16   
  Zabezpečenie čistej investície do zahraničnej prevádzky

| C53 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa dopĺňa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. |
| --- | --- |

C53

| C54 | Odseky 3, 5 až 7, 14 a 16 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odsek 18A sa vypúšťa a dopĺňa sa odsek 18B:






  3. | V IFRS 9 sa požaduje určiť pri účtovaní zabezpečovacieho vzťahu vhodnú zabezpečenú položku a vhodné zabezpečovacie nástroje. Ak je v prípade zabezpečenia čistej investície určený zabezpečovací vzťah, zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpečenie čistej investície, sa vykážu v ostatných súčastiach komplexného výsledku a zahrnú sa do kurzových rozdielov vzniknutých pri prepočte výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky. |
| --- | --- | --- |

C54

3.

V IFRS 9 sa požaduje určiť pri účtovaní zabezpečovacieho vzťahu vhodnú zabezpečenú položku a vhodné zabezpečovacie nástroje. Ak je v prípade zabezpečenia čistej investície určený zabezpečovací vzťah, zisk alebo strata zo zabezpečovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpečenie čistej investície, sa vykážu v ostatných súčastiach komplexného výsledku a zahrnú sa do kurzových rozdielov vzniknutých pri prepočte výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky.

| 5. | IFRS 9 umožňuje účtovnej jednotke určiť za zabezpečovacie nástroje proti kurzovému riziku buď derivátový alebo nederivátový finančný nástroj (alebo kombináciu derivátových a nederivátových finančných nástrojov). Touto interpretáciou sa poskytuje návod, kde v rámci skupiny môžu byť zabezpečovacie nástroje, ktoré sú zabezpečeniami čistej investície do zahraničnej prevádzky, držané, aby spĺňali kritériá na účtovanie zabezpečenia. |
| --- | --- |

5.

IFRS 9 umožňuje účtovnej jednotke určiť za zabezpečovacie nástroje proti kurzovému riziku buď derivátový alebo nederivátový finančný nástroj (alebo kombináciu derivátových a nederivátových finančných nástrojov). Touto interpretáciou sa poskytuje návod, kde v rámci skupiny môžu byť zabezpečovacie nástroje, ktoré sú zabezpečeniami čistej investície do zahraničnej prevádzky, držané, aby spĺňali kritériá na účtovanie zabezpečenia.

| 6. | V štandardoch IAS 21 a IFRS 9 sa požaduje, aby sa kumulované sumy vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktoré sa týkajú aj kurzových rozdielov vznikajúcich pri prepočte výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky aj zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpečenie čistej investície, reklasifikovali z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava v prípade, keď materská spoločnosť vyradí zahraničnú prevádzku. Touto interpretáciou sa poskytuje návod, ako by účtovná jednotka mala stanoviť sumy, ktoré sa reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia pri zabezpečovacom nástroji aj zabezpečenej položke. |
| --- | --- |

6.

V štandardoch IAS 21 a IFRS 9 sa požaduje, aby sa kumulované sumy vykázané v ostatných súčastiach komplexného výsledku, ktoré sa týkajú aj kurzových rozdielov vznikajúcich pri prepočte výsledkov a finančnej situácie zahraničnej prevádzky aj zisku alebo straty zo zabezpečovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpečenie čistej investície, reklasifikovali z vlastného imania do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava v prípade, keď materská spoločnosť vyradí zahraničnú prevádzku. Touto interpretáciou sa poskytuje návod, ako by účtovná jednotka mala stanoviť sumy, ktoré sa reklasifikujú z vlastného imania do výsledku hospodárenia pri zabezpečovacom nástroji aj zabezpečenej položke.

| 7. | Táto interpretácia sa uplatňuje na účtovnú jednotku, ktorá zabezpečuje kurzové riziko vyplývajúce z jej čistých investícií do zahraničných prevádzok, a chce splniť kritériá na účtovanie zabezpečenia v súlade s IFRS 9. Z dôvodu zjednodušenia táto interpretácia označuje takúto účtovnú jednotku ako materskú spoločnosť a účtovnú závierku, v ktorej sú zahrnuté čisté aktíva zahraničných prevádzok, ako konsolidovanú účtovnú závierku. Všetky odkazy na materskú spoločnosť sa uplatňujú rovnako na účtovnú jednotku, ktorá má čistú investíciu do zahraničnej prevádzky, ktorou je spoločný podnik, pridružený podnik alebo pobočka. |
| --- | --- |

7.

Táto interpretácia sa uplatňuje na účtovnú jednotku, ktorá zabezpečuje kurzové riziko vyplývajúce z jej čistých investícií do zahraničných prevádzok, a chce splniť kritériá na účtovanie zabezpečenia v súlade s IFRS 9. Z dôvodu zjednodušenia táto interpretácia označuje takúto účtovnú jednotku ako materskú spoločnosť a účtovnú závierku, v ktorej sú zahrnuté čisté aktíva zahraničných prevádzok, ako konsolidovanú účtovnú závierku. Všetky odkazy na materskú spoločnosť sa uplatňujú rovnako na účtovnú jednotku, ktorá má čistú investíciu do zahraničnej prevádzky, ktorou je spoločný podnik, pridružený podnik alebo pobočka.

| 14. | Derivátový alebo nederivátový nástroj (alebo kombinácia derivátových a nederivátových nástrojov) môžu byť určené za zabezpečovací nástroj v zabezpečení čistej investície do zahraničnej prevádzky. Zabezpečovací nástroj (nástroje) môže držať akákoľvek účtovná jednotka alebo účtovné jednotky v rámci skupiny, pokiaľ sú splnené požiadavky na určenie, dokumentáciu a efektívnosť uvedené v odseku 6.4.1 štandardu IFRS 9, ktoré sa týkajú zabezpečenia čistej investície. Konkrétne platí, že zabezpečovacia stratégia skupiny by mala byť jasne zdokumentovaná kvôli možnosti rozdielnych určení na rôznych úrovniach skupiny. |
| --- | --- |

14.

Derivátový alebo nederivátový nástroj (alebo kombinácia derivátových a nederivátových nástrojov) môžu byť určené za zabezpečovací nástroj v zabezpečení čistej investície do zahraničnej prevádzky. Zabezpečovací nástroj (nástroje) môže držať akákoľvek účtovná jednotka alebo účtovné jednotky v rámci skupiny, pokiaľ sú splnené požiadavky na určenie, dokumentáciu a efektívnosť uvedené v odseku 6.4.1 štandardu IFRS 9, ktoré sa týkajú zabezpečenia čistej investície. Konkrétne platí, že zabezpečovacia stratégia skupiny by mala byť jasne zdokumentovaná kvôli možnosti rozdielnych určení na rôznych úrovniach skupiny.

| 16. | Keď sa zahraničná prevádzka, ktorá bola zabezpečená, vyradí, sumou reklasifikovanou do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava z rezervy z prepočtu cudzej meny v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti vo vzťahu k zabezpečovaciemu nástroju je suma, ktorú je potrebné identifikovať podľa odseku 6.5.14 štandardu IFRS 9. Táto suma predstavuje kumulovaný zisk alebo stratu zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá bola stanovená ako efektívne zabezpečenie. |
| --- | --- |

16.

Keď sa zahraničná prevádzka, ktorá bola zabezpečená, vyradí, sumou reklasifikovanou do výsledku hospodárenia ako reklasifikačná úprava z rezervy z prepočtu cudzej meny v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti vo vzťahu k zabezpečovaciemu nástroju je suma, ktorú je potrebné identifikovať podľa odseku 6.5.14 štandardu IFRS 9. Táto suma predstavuje kumulovaný zisk alebo stratu zo zabezpečovacieho nástroja, ktorá bola stanovená ako efektívne zabezpečenie.

| 18A | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

18A

[Vypúšťa sa.]

| 18B | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 5 až 7, 14, 16, AG1 a AG8 a vypustil sa odsek 18A. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

18B

Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 3, 5 až 7, 14, 16, AG1 a AG8 a vypustil sa odsek 18A. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

| C55 | V prílohe sa odseky AG1 a AG8 menia takto:






  AG1 | Táto príloha znázorňuje uplatňovanie interpretácie použitím štruktúry podniku ilustrovanej nižšie. Vo všetkých prípadoch by boli opísané zabezpečovacie vzťahy testované na efektívnosť v súlade s IFRS 9, hoci sa toto testovanie v tejto prílohe nerozoberá. Materská spoločnosť, ktorá je materskou spoločnosťou najvyššej úrovne, prezentuje svoju konsolidovanú účtovnú závierku vo svojej funkčnej mene euro (EUR). Každá z dcérskych spoločností je plne vlastnená. Čistá investícia materskej spoločnosti do dcérskej spoločnosti B vo výške 500 miliónov £ [funkčná mena libra šterlingov (GBP)] zahŕňa ekvivalent vo výške 159 miliónov £, čo predstavuje čistú investíciu dcérskej spoločnosti B do dcérskej spoločnosti C vo výške 300 miliónov US$ [funkčná mena americký dolár (USD)]. Inými slovami, čisté aktíva dcérskej spoločnosti B iné ako jej investícia do dcérskej spoločnosti C sú vo výške 341 miliónov £. |
| --- | --- | --- |

C55

AG1

Táto príloha znázorňuje uplatňovanie interpretácie použitím štruktúry podniku ilustrovanej nižšie. Vo všetkých prípadoch by boli opísané zabezpečovacie vzťahy testované na efektívnosť v súlade s IFRS 9, hoci sa toto testovanie v tejto prílohe nerozoberá. Materská spoločnosť, ktorá je materskou spoločnosťou najvyššej úrovne, prezentuje svoju konsolidovanú účtovnú závierku vo svojej funkčnej mene euro (EUR). Každá z dcérskych spoločností je plne vlastnená. Čistá investícia materskej spoločnosti do dcérskej spoločnosti B vo výške 500 miliónov £ [funkčná mena libra šterlingov (GBP)] zahŕňa ekvivalent vo výške 159 miliónov £, čo predstavuje čistú investíciu dcérskej spoločnosti B do dcérskej spoločnosti C vo výške 300 miliónov US$ [funkčná mena americký dolár (USD)]. Inými slovami, čisté aktíva dcérskej spoločnosti B iné ako jej investícia do dcérskej spoločnosti C sú vo výške 341 miliónov £.

| AG8 | Keď je vyradená dcérska spoločnosť C, sumy reklasifikované z rezervy z prepočtu cudzej meny (FCTR) do výsledku hospodárenia v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti sú:






  a) | čo sa týka externej prijatej pôžičky dcérskej spoločnosti A vo výške 300 miliónov US$, suma, ktorá sa má na základe požiadavky IFRS 9 identifikovať, t. j. celková zmena hodnoty vo vzťahu k menovému riziku, ktorá bola vykázaná v ostatných súčastiach komplexného výsledku ako efektívna časť zabezpečenia, a |
| --- | --- | --- |

AG8

Keď je vyradená dcérska spoločnosť C, sumy reklasifikované z rezervy z prepočtu cudzej meny (FCTR) do výsledku hospodárenia v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spoločnosti sú:

a)

čo sa týka externej prijatej pôžičky dcérskej spoločnosti A vo výške 300 miliónov US$, suma, ktorá sa má na základe požiadavky IFRS 9 identifikovať, t. j. celková zmena hodnoty vo vzťahu k menovému riziku, ktorá bola vykázaná v ostatných súčastiach komplexného výsledku ako efektívna časť zabezpečenia, a

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

IFRIC 19   
  Zánik finančných záväzkov s nástrojmi vlastného imania

| C56 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odseky 4, 5, 7, 9 a 10 sa menia, ako sa uvádza nižšie, odseky 14 a 16 sa vypúšťajú a dopĺňa sa odsek 17:






  4. | Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:






  a) | Sú nástroje vlastného imania účtovnej jednotky emitované s cieľom nechať zaniknúť celý finančný záväzok alebo jeho časť „zaplateným plnením“ v súlade s odsekom 3.3.3 štandardu IFRS 9? |
| --- | --- | --- | --- |

C56

4.

Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:

a)

Sú nástroje vlastného imania účtovnej jednotky emitované s cieľom nechať zaniknúť celý finančný záväzok alebo jeho časť „zaplateným plnením“ v súlade s odsekom 3.3.3 štandardu IFRS 9?

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

KONSENZUS

| 5. | Emisia nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky veriteľovi s cieľom nechať zaniknúť celý finančný záväzok alebo jeho časť je zaplateným plnením v súlade s odsekom 3.3.3 štandardu IFRS 9. Účtovná jednotka vyradí finančný záväzok (alebo časť finančného záväzku) zo svojho výkazu o finančnej situácii výlučne vtedy, keď záväzok zanikol v súlade s odsekom 3.3.1 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

5.

| 7. | Ak sa reálna hodnota emitovaných nástrojov vlastného imania nedá spoľahlivo oceniť, nástroje vlastného imania sa ocenia tak, aby sa v nich odzrkadľovala reálna hodnota zaniknutého finančného záväzku. Pri oceňovaní reálnej hodnoty zaniknutého finančného záväzku, ktorý zahŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad splatný na požiadanie), sa neuplatňuje odsek 47 štandardu IFRS 13. |
| --- | --- |

7.

| 9. | Rozdiel medzi účtovnou hodnotou finančného záväzku (alebo časti finančného záväzku), ktorý zanikol, a zaplateným plnením sa vykazuje vo výsledku hospodárenia v súlade s odsekom 3.3.3 štandardu IFRS 9. Emitované nástroje vlastného imania sa prvotne vykazujú a oceňujú k dátumu, keď finančný záväzok (alebo časť finančného záväzku) zaniká. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Keď zaniká iba časť finančného záväzku, plnenie sa alokuje v súlade s odsekom 8. Plnenie alokované na zostávajúci záväzok predstavuje súčasť posúdenia toho, či sa podmienky tohto zostávajúceho záväzku zásadne zmenili. Ak sa zostávajúci záväzok zásadne zmenil, účtovná jednotka účtuje zmenu ako zánik pôvodného záväzku a vykázanie nového záväzku, ako sa vyžaduje v odseku 3.3.2 štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

10.

| 14. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

14.

| 16. | [Vypúšťa sa.] |
| --- | --- |

16.

| 17. | Štandardom IFRS 9 vydaným v júli 2014 sa zmenili odseky 4, 5, 7, 9 a 10 a vypustili sa odseky 14 a 16. Účtovná jednotka uplatňuje uvedené zmeny pri uplatňovaní štandardu IFRS 9. |
| --- | --- |

17.

INTERPRETÁCIA SIC-27   
  Vyhodnocovanie podstaty transakcií zahŕňajúcich právnu formu lízingu

| C57 | Pod nadpisom „Odkazy“ sa odkaz na IAS 39 vypúšťa a dopĺňa sa odkaz na IFRS 9 Finančné nástroje. Odsek 7 a oddiel pod nadpisom „Dátum účinnosti“ sa mení takto:






  7. | Ostatné záväzky vyplývajúce z dohody vrátane poskytnutých záruk a záväzkov vyplývajúcich z predčasného ukončenia dohody sa v závislosti od podmienok účtujú v súlade s IAS 37, IFRS 4 alebo IFRS 9. |
| --- | --- | --- |

C57

7.

Ostatné záväzky vyplývajúce z dohody vrátane poskytnutých záruk a záväzkov vyplývajúcich z predčasného ukončenia dohody sa v závislosti od podmienok účtujú v súlade s IAS 37, IFRS 4 alebo IFRS 9.

DÁTUM ÚČINNOSTI

Táto interpretácia nadobúda účinnosť 31. decembra 2001. Zmeny v účtovnej politike sa účtujú v súlade s IAS 8.

Štandardom IFRS 9 sa zmenil odsek 7 Účtovná jednotka uplatňuje uvedenú zmenu pri uplatňovaní štandardu IFRS 9.

---

(1)  V súlade s odsekom 7.2.21 si účtovná jednotka môže ako svoju účtovnú politiku namiesto požiadaviek kapitoly 6 tohto štandardu zvoliť to, že bude pokračovať v uplatňovaní požiadaviek účtovania zabezpečenia podľa IAS 39. Ak sa účtovná jednotka takto rozhodla, odkazy v tomto štandarde na konkrétne požiadavky účtovania zabezpečenia podľa kapitoly 6 sú irelevantné. Namiesto toho účtovná jednotka uplatňuje príslušné požiadavky účtovania zabezpečenia podľa IAS 39.

1

(2)  Tento pojem (v zmysle vymedzenia v IFRS 7) sa používa v požiadavkách na prezentáciu účinkov zmien úverového rizika zo záväzkov určených za oceňované reálnou hodnotou cez výsledok hospodárenia (pozri odsek 57.7).

2

(3)  IFRS 3 sa zaoberá nadobúdaním zmlúv s vloženými derivátmi v rámci podnikových kombinácií.

3

(4)  V tomto štandarde sú peňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU) a „jednotkách cudzej meny“ (FC).

4

---