# Eiropas Savienības L 311/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 311 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 17. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 311

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 17. novembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1952 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas statistiku attiecībā uz dabasgāzes un elektroenerģijas cenām un ar ko atceļ Direktīvu 2008/92/EK  (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1953 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas ceļošanas dokumentu izveidi tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un ar ko atceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu | 13 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1954 (2016. gada 26. oktobris), ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai saistībā ar konkrētu pasākumu pieņemšanu groza Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem | 20 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1952 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas statistiku attiecībā uz dabasgāzes un elektroenerģijas cenām un ar ko atceļ Direktīvu 2008/92/EK  (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1953 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas ceļošanas dokumentu izveidi tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un ar ko atceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu

13

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1954 (2016. gada 26. oktobris), ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai saistībā ar konkrētu pasākumu pieņemšanu groza Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem

20

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 536/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK ( OV L 158, 27.5.2014. ) | 25 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 536/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK ( OV L 158, 27.5.2014. )

( OV L 158, 27.5.2014. )

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1952

(2016. gada 26. oktobris)

par Eiropas statistiku attiecībā uz dabasgāzes un elektroenerģijas cenām un ar ko atceļ Direktīvu 2008/92/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Konkurētspēja, ilgtspēja un enerģētiskā drošība ir visaptveroši mērķi noturīgai enerģētikas savienībai, saistībā ar kuru tiek īstenota uz nākotni vērsta klimata pārmaiņu politika. |
| --- | --- |

(1)

Konkurētspēja, ilgtspēja un enerģētiskā drošība ir visaptveroši mērķi noturīgai enerģētikas savienībai, saistībā ar kuru tiek īstenota uz nākotni vērsta klimata pārmaiņu politika.

| (2) | Lai izstrādātu Savienības enerģētikas politiku un uzraudzītu dalībvalstu enerģētikas tirgus, ir nepieciešami augstas kvalitātes salīdzināmi, aktuāli, ticami un saskaņoti dati par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai izstrādātu Savienības enerģētikas politiku un uzraudzītu dalībvalstu enerģētikas tirgus, ir nepieciešami augstas kvalitātes salīdzināmi, aktuāli, ticami un saskaņoti dati par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem.

| (3) | Šīs regulas mērķis ir paredzēt kopēju regulējumu Eiropas statistikai, lai atbalstītu politiku enerģētikas jomā, jo īpaši, lai izveidotu pilnībā integrētu iekšējo enerģētikas tirgu lietotājiem. Lai uzlabotu tirgus integrāciju, būtu jāpanāk labāka pārredzamība enerģijas izmaksu un cenu ziņā un sabiedrības atbalsta līmenī. No šīs regulas neizriet, ka dalībvalstīm būtu jāsaskaņo cenu un maksājumu struktūra. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas mērķis ir paredzēt kopēju regulējumu Eiropas statistikai, lai atbalstītu politiku enerģētikas jomā, jo īpaši, lai izveidotu pilnībā integrētu iekšējo enerģētikas tirgu lietotājiem. Lai uzlabotu tirgus integrāciju, būtu jāpanāk labāka pārredzamība enerģijas izmaksu un cenu ziņā un sabiedrības atbalsta līmenī. No šīs regulas neizriet, ka dalībvalstīm būtu jāsaskaņo cenu un maksājumu struktūra.

| (4) | Līdz šim kopējo regulējumu salīdzināmas statistikas sagatavošanai, nosūtīšanai un izplatīšanai par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas Eiropas Savienībā noteiktas rūpnieciskajiem lietotājiem, nodrošināja Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/92/EK (2). |
| --- | --- |

(4)

Līdz šim kopējo regulējumu salīdzināmas statistikas sagatavošanai, nosūtīšanai un izplatīšanai par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas Eiropas Savienībā noteiktas rūpnieciskajiem lietotājiem, nodrošināja Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/92/EK (2).

| (5) | Līdz šim datu vākšana par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem mājsaimniecību sektorā, veikta saskaņā ar brīvprātīgu vienošanos. |
| --- | --- |

(5)

Līdz šim datu vākšana par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem mājsaimniecību sektorā, veikta saskaņā ar brīvprātīgu vienošanos.

| (6) | Tā kā iekšējais enerģētikas tirgus kļūst arvien sarežģītāks, ir arvien grūtāk iegūt ticamus un aktuālus dabasgāzes un elektroenerģijas cenu datus, jo īpaši mājsaimniecību sektorā, neesot juridiski saistošiem pienākumiem sniegt šādus datus. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā iekšējais enerģētikas tirgus kļūst arvien sarežģītāks, ir arvien grūtāk iegūt ticamus un aktuālus dabasgāzes un elektroenerģijas cenu datus, jo īpaši mājsaimniecību sektorā, neesot juridiski saistošiem pienākumiem sniegt šādus datus.

| (7) | Lai nodrošinātu to, ka tiek ziņoti augstas kvalitātes cenu dati gan par mājsaimniecību sektoru, gan par nemājsaimniecību sektoru, abu veidu datu vākšana būtu jāparedz leģislatīvā aktā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to, ka tiek ziņoti augstas kvalitātes cenu dati gan par mājsaimniecību sektoru, gan par nemājsaimniecību sektoru, abu veidu datu vākšana būtu jāparedz leģislatīvā aktā.

| (8) | Lielākajā daļā dalībvalstu dati par pārvades sistēmām ir pieejami no energoregulatoriem. Tomēr sadales izmaksu datu apkopotāju skaits ir daudz lielāks, un tiek uzskatīts, ka dažām dalībvalstīm ir grūtāk veikt datu ziņošanu. Ņemot vērā sadales izmaksu nozīmīgumu un to, ka šajā jautājumā ir vajadzīga pārredzamība, datu vākšana par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmā iedibināto praksi. |
| --- | --- |

(8)

Lielākajā daļā dalībvalstu dati par pārvades sistēmām ir pieejami no energoregulatoriem. Tomēr sadales izmaksu datu apkopotāju skaits ir daudz lielāks, un tiek uzskatīts, ka dažām dalībvalstīm ir grūtāk veikt datu ziņošanu. Ņemot vērā sadales izmaksu nozīmīgumu un to, ka šajā jautājumā ir vajadzīga pārredzamība, datu vākšana par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmā iedibināto praksi.

| (9) | Patēriņa grupu sistēmai, ko savās cenu publikācijās izmanto Komisija (Eurostat), būtu jānodrošina tirgus pārredzamība un plaša nekonfidenciālu cenu datu izplatīšana, kam būtu jāļauj aprēķināt Eiropas apkopotos datus. |
| --- | --- |

(9)

Patēriņa grupu sistēmai, ko savās cenu publikācijās izmanto Komisija (Eurostat), būtu jānodrošina tirgus pārredzamība un plaša nekonfidenciālu cenu datu izplatīšana, kam būtu jāļauj aprēķināt Eiropas apkopotos datus.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (3) izveido tiesisko regulējumu Eiropas statistikai. Minētajā regulā paredzēts, ka statistika, ievērojot tās konfidencialitātes aizsardzību, jāvāc saskaņā ar tādiem principiem kā taisnīgums, pārredzamība, ticamība, objektivitāte, profesionālā neatkarība un izmaksu lietderība. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (3) izveido tiesisko regulējumu Eiropas statistikai. Minētajā regulā paredzēts, ka statistika, ievērojot tās konfidencialitātes aizsardzību, jāvāc saskaņā ar tādiem principiem kā taisnīgums, pārredzamība, ticamība, objektivitāte, profesionālā neatkarība un izmaksu lietderība.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jāapkopo dati par dabasgāzi un elektroenerģiju, izmantojot vispiemērotākos avotus un metodes prasītās informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jāapkopo dati par dabasgāzi un elektroenerģiju, izmantojot vispiemērotākos avotus un metodes prasītās informācijas sniegšanai.

| (12) | Datiem par cenām, kas noteiktas dabasgāzes un elektroenerģijas tiešajiem lietotājiem, vajadzētu būt tādiem, lai tos varētu salīdzināt ar citu energoproduktu cenām. |
| --- | --- |

(12)

Datiem par cenām, kas noteiktas dabasgāzes un elektroenerģijas tiešajiem lietotājiem, vajadzētu būt tādiem, lai tos varētu salīdzināt ar citu energoproduktu cenām.

| (13) | Informācija par cenu datu vākšanu un par datu kvalitāti būtu jāsniedz, ievērojot standarta ziņošanas procedūru. |
| --- | --- |

(13)

Informācija par cenu datu vākšanu un par datu kvalitāti būtu jāsniedz, ievērojot standarta ziņošanas procedūru.

| (14) | Sīki dati par patēriņa grupu sadalījumu un to attiecīgajām tirgus daļām ir būtiska dabasgāzes un elektroenerģijas cenu statistikas daļa. |
| --- | --- |

(14)

Sīki dati par patēriņa grupu sadalījumu un to attiecīgajām tirgus daļām ir būtiska dabasgāzes un elektroenerģijas cenu statistikas daļa.

| (15) | Cenu analīzi var veikt tikai tad, ja dalībvalstis sniedz kvalitatīvu oficiālo statistiku par dažādiem dabasgāzes un elektroenerģijas cenu komponentiem un apakškomponentiem. Pārskatīta metodika sīka dalījuma veidošanai pa dažādiem tādu dabasgāzes un elektroenerģijas cenu komponentiem un apakškomponentiem, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem, ļaus analizēt dažādu aspektu ietekmi uz galīgajām cenām. |
| --- | --- |

(15)

Cenu analīzi var veikt tikai tad, ja dalībvalstis sniedz kvalitatīvu oficiālo statistiku par dažādiem dabasgāzes un elektroenerģijas cenu komponentiem un apakškomponentiem. Pārskatīta metodika sīka dalījuma veidošanai pa dažādiem tādu dabasgāzes un elektroenerģijas cenu komponentiem un apakškomponentiem, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem, ļaus analizēt dažādu aspektu ietekmi uz galīgajām cenām.

| (16) | Komisijai (Eurostat) sniegtajos datos par cenām un pārdošanas nosacījumiem tiešajiem lietotājiem un tiešo lietotāju skaita sadalījumā pēc patēriņa katrā patēriņa grupā būtu jāietver visa nepieciešamā informācija, lai Komisija varētu lemt par atbilstošiem pasākumiem vai priekšlikumiem attiecībā uz enerģētikas politiku. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai (Eurostat) sniegtajos datos par cenām un pārdošanas nosacījumiem tiešajiem lietotājiem un tiešo lietotāju skaita sadalījumā pēc patēriņa katrā patēriņa grupā būtu jāietver visa nepieciešamā informācija, lai Komisija varētu lemt par atbilstošiem pasākumiem vai priekšlikumiem attiecībā uz enerģētikas politiku.

| (17) | Laba izpratne par nodokļiem, maksājumiem, nodevām un maksām katrā dalībvalstī ir būtisks faktors cenu pārredzamības nodrošināšanai. Ir apzināts, cik liela nozīme ir datiem par tīklu izmaksām, maksājumiem, nodokļiem, nodevām un maksām. |
| --- | --- |

(17)

Laba izpratne par nodokļiem, maksājumiem, nodevām un maksām katrā dalībvalstī ir būtisks faktors cenu pārredzamības nodrošināšanai. Ir apzināts, cik liela nozīme ir datiem par tīklu izmaksām, maksājumiem, nodokļiem, nodevām un maksām.

| (18) | Dalībvalstis, kurās dabasgāzes patēriņa īpatsvars mājsaimniecību enerģijas galapatēriņā ir neliels, būtu jāatbrīvo no pienākuma sniegt datus par dabasgāzes cenām mājsaimniecību tiešajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstis, kurās dabasgāzes patēriņa īpatsvars mājsaimniecību enerģijas galapatēriņā ir neliels, būtu jāatbrīvo no pienākuma sniegt datus par dabasgāzes cenām mājsaimniecību tiešajiem lietotājiem.

| (19) | Lai uzlabotu datu ticamību, Komisijai (Eurostat), sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā, ievērojot pārvaldības satvaru statistikas jomā, būtu precīzā veidā jāuzlabo datu vākšanas un apstrādes metodika. Tādēļ būtu regulāri jāsagatavo kvalitātes ziņojumi un cenu datu kvalitātes novērtējumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai uzlabotu datu ticamību, Komisijai (Eurostat), sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā, ievērojot pārvaldības satvaru statistikas jomā, būtu precīzā veidā jāuzlabo datu vākšanas un apstrādes metodika. Tādēļ būtu regulāri jāsagatavo kvalitātes ziņojumi un cenu datu kvalitātes novērtējumi.

| (20) | Komisijai vajadzētu būt tiesībām pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma piešķirt minētajai dalībvalstij atkāpi no konkrētiem pienākumiem, kuru dēļ minētajai dalībvalstij, piemērojot šo regulu valsts statistikas sistēmai, būtu jāveic būtiski pielāgojumi vai kuri varētu radīt būtisku papildu slogu respondentiem. |
| --- | --- |

(20)

Komisijai vajadzētu būt tiesībām pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma piešķirt minētajai dalībvalstij atkāpi no konkrētiem pienākumiem, kuru dēļ minētajai dalībvalstij, piemērojot šo regulu valsts statistikas sistēmai, būtu jāveic būtiski pielāgojumi vai kuri varētu radīt būtisku papildu slogu respondentiem.

| (21) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz datu formātu un nosūtīšanas kārtību, tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasībām attiecībā uz standarta kvalitātes ziņojumu saturu un uz atkāpes piešķiršanu būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz datu formātu un nosūtīšanas kārtību, tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasībām attiecībā uz standarta kvalitātes ziņojumu saturu un uz atkāpes piešķiršanu būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (4).

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot kopēju tiesisko regulējumu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto mērķi tā mēroga un iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot kopēju tiesisko regulējumu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto mērķi tā mēroga un iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Tāpēc Direktīva 2008/92/EK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc Direktīva 2008/92/EK būtu jāatceļ.

| (24) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, |
| --- | --- |

(24)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido kopēju regulējumu salīdzināmas Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām Savienībā mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kuri nav mājsaimniecību lietotāji.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

| 1) | terminiem “pašražotāji”, “enerģijas galapatēriņš” un “mājsaimniecība” ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2008 (5) A pielikumā; |
| --- | --- |

1)

terminiem “pašražotāji”, “enerģijas galapatēriņš” un “mājsaimniecība” ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2008 (5) A pielikumā;

5

| 2) | terminiem “pārvade”, “sadale”, “lietotājs”, “tiešais lietotājs”, “mājsaimniecību lietotājs”, “lietotājs, kas nav mājsaimniecību lietotājs” un “piegāde” saistībā ar elektroenerģiju ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (6) 2. pantā, kad tos lieto saistībā ar elektroenerģiju; |
| --- | --- |

2)

terminiem “pārvade”, “sadale”, “lietotājs”, “tiešais lietotājs”, “mājsaimniecību lietotājs”, “lietotājs, kas nav mājsaimniecību lietotājs” un “piegāde” saistībā ar elektroenerģiju ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (6) 2. pantā, kad tos lieto saistībā ar elektroenerģiju;

6

| 3) | terminiem “pārvade”, “sadale”, “piegāde”, “lietotājs”, “mājsaimniecību lietotājs”, “lietotājs, kas nav mājsaimniecību lietotājs” un “tiešais lietotājs” saistībā ar dabasgāzi ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (7) 2. pantā, kad tos lieto saistībā ar dabasgāzi; |
| --- | --- |

3)

terminiem “pārvade”, “sadale”, “piegāde”, “lietotājs”, “mājsaimniecību lietotājs”, “lietotājs, kas nav mājsaimniecību lietotājs” un “tiešais lietotājs” saistībā ar dabasgāzi ir tāda pati nozīme kā tā, kāda minētajiem terminiem noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (7) 2. pantā, kad tos lieto saistībā ar dabasgāzi;

7

| 4) | “tīkla komponents” ir pārvades un sadales tīklu izmaksu kombinācija, kā norādīts I pielikuma 6. punktā un II pielikuma 5. punktā. |
| --- | --- |

4)

“tīkla komponents” ir pārvades un sadales tīklu izmaksu kombinācija, kā norādīts I pielikuma 6. punktā un II pielikuma 5. punktā.

3. pants

Datu avoti

Dalībvalstis saskaņā ar I un II pielikumu apkopo datus par dabasgāzes un elektroenerģijas cenām un to komponentiem un apakškomponentiem attiecībā uz tīklu izmaksām, nodokļiem, nodevām, maksu un maksājumu un datus par patēriņa apjomiem. Ņemot vērā principu, kas paredz samazināt slogu respondentiem, un administratīvās vienkāršošanas principu, izmanto vienu vai vairākus šādus avotus:

| a) | statistikas apsekojumi; |
| --- | --- |

a)

statistikas apsekojumi;

| b) | administratīvie avoti; |
| --- | --- |

b)

administratīvie avoti;

| c) | citi avoti, piemērojot statistiskā novērtējuma metodes. |
| --- | --- |

c)

citi avoti, piemērojot statistiskā novērtējuma metodes.

4. pants

Tvērums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka datu vākšana un apkopošana saskaņā ar I un II pielikumu sniedz visaptverošus un salīdzināmus kvalitatīvus datus, kas reprezentatīvi atspoguļo to attiecīgās dabasgāzes un elektroenerģijas cenas un patēriņu.

2.   Dalībvalstīm nav pienākuma nosūtīt datus par dabasgāzes cenām mājsaimniecību patērētājiem, ja dabasgāzes patēriņš mājsaimniecību sektorā ir mazāks nekā 1,5 % no valsts enerģijas galapatēriņa mājsaimniecību sektorā.

3.   Komisija (Eurostat) vismaz reizi trijos gados pārskata, kurām dalībvalstīm nav pienākuma nosūtīt datus, ievērojot 2. punktu.

5. pants

Datu nosūtīšana

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) datus, kā izklāstīts I un II pielikumā.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, nosakot datu nosūtīšanas formātu un kārtību, kā izklāstīts I un II pielikumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Dalībvalstis iesniedz statistikas datus Komisijai (Eurostat) trijos mēnešos pēc attiecīgā pārskata perioda beigām.

6. pants

Pārskata periodi un nosūtīšanas biežums

1.   Šīs regulas I un II pielikumā norādītajiem datiem pārskata periods ir reizi gadā (no janvāra līdz decembrim) vai divas reizes gadā (no janvāra līdz jūnijam un no jūlija līdz decembrim). Pirmais pārskata periods sākas 2017. gadā.

2.   Nosūtīšanas biežums:

| a) | vienreiz gadā (laikposmā no janvāra līdz decembrim) datiem, kas minēti I pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā un 7. punktā un II pielikuma 5. punkta a) apakšpunktā un 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

vienreiz gadā (laikposmā no janvāra līdz decembrim) datiem, kas minēti I pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā un 7. punktā un II pielikuma 5. punkta a) apakšpunktā un 6. punktā;

| b) | divreiz gadā (laikposmā no janvāra līdz jūnijam un no jūlija līdz decembrim) datiem, kas minēti I pielikuma 6. punkta b) apakšpunktā un II pielikuma 5. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

divreiz gadā (laikposmā no janvāra līdz jūnijam un no jūlija līdz decembrim) datiem, kas minēti I pielikuma 6. punkta b) apakšpunktā un II pielikuma 5. punkta b) apakšpunktā.

7. pants

Kvalitātes nodrošināšana

1.   Dalībvalstis nodrošina saskaņā ar šo regulu iesniegto datu kvalitāti. Šajā nolūkā piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos standarta kvalitātes kritērijus.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju (Eurostat) par visām metodiskajām vai citām izmaiņām, kuras varētu ievērojami ietekmēt dabasgāzes un elektroenerģijas cenu statistiku, bez kavēšanās un katrā ziņā ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad notikušas izmaiņas.

3.   Dalībvalstis reizi trijos gados iesniedz Komisijai (Eurostat) standarta ziņojumu par datu kvalitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem. Minētajos ziņojumos iekļauj informāciju par datu tvērumu un vākšanu, aprēķināšanas kritērijiem, metodiku un izmantotajiem datu avotiem, kā arī visas izmaiņas tajā.

4.   Komisija (Eurostat) novērtē sniegto datu kvalitāti un minēto novērtējumu un 3. punktā minēto kvalitātes ziņojumu analīzi izmanto, lai sagatavotu un publicētu ziņojumu par tās Eiropas statistikas kvalitāti, uz ko attiecas šīs regula.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka tehniskās kvalitātes nodrošināšanas prasības attiecībā uz šā panta 3. punktā minēto kvalitātes ziņojumu saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8. pants

Izplatīšana

Komisija (Eurostat) izplata dabasgāzes un elektroenerģijas cenu statistiku ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc katra pārskata perioda beigām.

Eurostat

9. pants

Atkāpes

1.   Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var piešķir atkāpes no konkrētiem pienākumiem, kuru dēļ dalībvalstij, piemērojot šo regulu valsts statistikas sistēmai, būtu jāveic būtiski pielāgojumi, vai kuri varētu respondentiem radīt būtisku papildu slogu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā 2017. gada 8. augustā iesniedz pienācīgi pamatotu pieprasījumu Komisijai.

3.   Atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, paliek spēkā iespējami īsu laiku un katrā ziņā ne ilgāk kā trīs gadus.

4.   Dalībvalsts, kurai piešķirta atkāpe, ievērojot 1. punktu, atkāpes piemērošanas laikā piemēro attiecīgos Direktīvas 2008/92/EK noteikumus.

10. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

11. pants

Direktīvas 2008/92/EK atcelšana

1.   Direktīvu 2008/92/EK atceļ no 2017. gada 1. marta.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta Direktīvu 2008/92/EK turpina piemērot atbilstīgi šīs regulas 9. pantā minētajiem nosacījumiem.

3.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 26. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. LESAY

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 13. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/92/EK (2008. gada 22. oktobris) par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (OV L 298, 7.11.2008., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku (OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

DABASGĀZES CENAS

Šajā pielikumā ir izklāstīta metodika statistikas datu vākšanai un apkopošanai par dabasgāzes cenām mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji.

1.   Cenas

Cenas ir tās, kas noteiktas tādiem mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kuri nav mājsaimniecību lietotāji, kuri pašu patēriņam pērk pa gāzesvadiem sadalītu dabasgāzi.

2.   Dabasgāze

Dabasgāze ietver dabasgāzi un citu veidu gāzveida kurināmo, kas pārvades un sadales tīklos sajaukts ar dabasgāzi, piemēram, biogāze. Neietver citu veidu gāzveida kurināmo, ko sadala, izmantojot specializētus tīklus, un ko nesajauc ar dabasgāzi (piemēram, gāzes rūpnīcu gāze, koksa krāšņu gāze, domnu gāze un biogāze).

3.   Ziņošanas vienības

Dati ietver visus dabasgāzes mājsaimniecību lietotājus un tiešos lietotājus, kuri nav mājsaimniecību lietotāji, bet neietver lietotājus, kuri dabasgāzi izmanto tikai:

| — | elektroenerģijas ražošanai elektrostacijās vai koģenerācijas stacijās vai |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošanai elektrostacijās vai koģenerācijas stacijās vai

| — | neenerģētikas vajadzībām (piemēram, izmantošanai ķīmijas rūpniecībā). |
| --- | --- |

—

neenerģētikas vajadzībām (piemēram, izmantošanai ķīmijas rūpniecībā).

4.   Mērvienības

Cenas ir valsts vidējās cenas, kas noteiktas mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kuri nav mājsaimniecību lietotāji.

Cenas izsaka valsts valūtā par gigadžoulu (GJ). Izmantotās enerģijas vienību mēra, pamatojoties uz augstāko siltumspēju (GCV).

Izmanto svērtās cenas, kas aprēķinātas atbilstoši dabasgāzes piegādes uzņēmumu tirgus daļai katrā patēriņa grupā. Ja nav iespējams aprēķināt vidējo svērto cenu, var iesniegt vidējās aritmētiskās cenas. Abos gadījumos dati aptver reprezentatīvu valsts tirgus daļu.

5.   Patēriņa grupas

Cenas balstās uz standarta patēriņa grupu sistēmu attiecībā uz dabasgāzes patēriņu gadā.

| a) | Mājsaimniecību lietotājiem piemēro šādas grupas:







  Patēriņa grupa | Dabasgāzes patēriņš gadā (GJ) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālā vērtība | Maksimālā vērtība |
| Grupa D1 | | < 20 |
| Grupa D2 | ≥ 20 | < 200 |
| Grupa D3 | ≥ 200 | |

a)

Mājsaimniecību lietotājiem piemēro šādas grupas:

Patēriņa grupa

Dabasgāzes patēriņš gadā (GJ)

Minimālā vērtība

Maksimālā vērtība

Grupa D1

< 20

Grupa D2

≥ 20

< 200

Grupa D3

≥ 200

| b) | Tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, piemēro šādas grupas:







  Patēriņa grupa | Dabasgāzes patēriņš gadā (GJ) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālā vērtība | Maksimālā vērtība |
| Grupa I1 | | < 1 000 |
| Grupa I2 | ≥ 1 000 | < 10 000 |
| Grupa I3 | ≥ 10 000 | < 100 000 |
| Grupa I4 | ≥ 100 000 | < 1 000 000 |
| Grupa I5 | ≥ 1 000 000 | < 4 000 000 |
| Grupa I6 | ≥ 4 000 000 | |

b)

Tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, piemēro šādas grupas:

Patēriņa grupa

Dabasgāzes patēriņš gadā (GJ)

Minimālā vērtība

Maksimālā vērtība

Grupa I1

< 1 000

Grupa I2

≥ 1 000

< 10 000

Grupa I3

≥ 10 000

< 100 000

Grupa I4

≥ 100 000

< 1 000 000

Grupa I5

≥ 1 000 000

< 4 000 000

Grupa I6

≥ 4 000 000

6.   Detalizācijas pakāpe

Cenas ietver visus maksājumus: tīklu maksājumi plus patērētā enerģija, mīnus visi rabati un prēmijas, plus jebkādi citi maksājumi (piemēram, skaitītāja īre, pastāvīgie maksājumi). Sākotnējo pieslēgummaksu šajā summā neiekļauj.

Detalizētus datus nosūta, kā norādīts turpmāk.

a)   Komponentiem un apakškomponentiem nepieciešamā detalizācijas pakāpe

Cenas iedala trijos galvenajos komponentos un atsevišķos apakškomponentos.

Cena tiešajiem lietotājiem par dabasgāzes patēriņu pēc patēriņa grupas ir triju galveno komponentu summa: enerģijas un piegādes komponents, tīklu komponents (pārvades un sadales) un nodokļu, nodevu, maksu un maksājumu komponents.

| Komponents un apakškomponents | Apraksts |
| --- | --- |
| Enerģija un piegāde | Šis komponents ietver dabasgāzes izejvielas cenu, ko maksā piegādātājs, vai dabasgāzes cenu pārvades sistēmas ievadpunktā, tostarp attiecīgā gadījumā šādas tiešo lietotāju izmaksas: uzglabāšanas izmaksas plus izmaksas, kas saistītas ar dabasgāzes pārdošanu tiešajiem lietotājiem. |
| Tīkls | Tīklu cenā ietver šādas tiešo lietotāju izmaksas: pārvades un sadales tarifus, pārvades un sadales zudumus, tīklu izmaksas, pēcpārdošanas pakalpojumu izmaksas, sistēmas apkalpošanas izmaksas un skaitītāju īres un nolasīšanas izmaksas. |
| Apakškomponents | Tīklu komponents ir šādi iedalīts tiešo lietotāju pārvades un sadales tīklu izmaksās. |
| 1. | Pārvades izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un pārvades izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām. |

Komponents un apakškomponents

Apraksts

Enerģija un piegāde

Šis komponents ietver dabasgāzes izejvielas cenu, ko maksā piegādātājs, vai dabasgāzes cenu pārvades sistēmas ievadpunktā, tostarp attiecīgā gadījumā šādas tiešo lietotāju izmaksas: uzglabāšanas izmaksas plus izmaksas, kas saistītas ar dabasgāzes pārdošanu tiešajiem lietotājiem.

Tīkls

Tīklu cenā ietver šādas tiešo lietotāju izmaksas: pārvades un sadales tarifus, pārvades un sadales zudumus, tīklu izmaksas, pēcpārdošanas pakalpojumu izmaksas, sistēmas apkalpošanas izmaksas un skaitītāju īres un nolasīšanas izmaksas.

Apakškomponents

Tīklu komponents ir šādi iedalīts tiešo lietotāju pārvades un sadales tīklu izmaksās.

1.

Pārvades izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un pārvades izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām.

| 2. | Sadales izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un sadales izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Sadales izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un sadales izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi

Komponents ir visu turpmāk minēto apakškomponentu (nodokļu, nodevu, maksu un maksājumu) summa.

Apakškomponents

Par šādiem apakškomponentiem ziņo atsevišķos posteņos par katru 5. punktā noteikto patēriņa grupu.

| 1. | Pievienotās vērtības nodoklis, kas noteikts Padomes Direktīvā 2006/112/EK (1) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Pievienotās vērtības nodoklis, kas noteikts Padomes Direktīvā 2006/112/EK (1) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu.

| 2. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas attiecas uz atjaunojamo enerģijas avotu, energoefektivitātes un koģenerācijas veicināšanu. |
| --- | --- |

2.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas attiecas uz atjaunojamo enerģijas avotu, energoefektivitātes un koģenerācijas veicināšanu.

| 3. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar stratēģisko krājumu uzglabāšanu, jaudas maksājumiem un enerģētisko drošību; dabasgāzes sadales nodokļi; balasta izmaksas un nodevas, kas saistītas ar energoregulatoru vai tirgus un sistēmas operatoru finansējumu. |
| --- | --- |

3.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar stratēģisko krājumu uzglabāšanu, jaudas maksājumiem un enerģētisko drošību; dabasgāzes sadales nodokļi; balasta izmaksas un nodevas, kas saistītas ar energoregulatoru vai tirgus un sistēmas operatoru finansējumu.

| 4. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar gaisa kvalitāti un citiem ar vidi saistītiem mērķiem; nodokļi, kas saistīti ar CO2 vai citu siltumnīcefekta gāzu emisijām. |
| --- | --- |

4.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar gaisa kvalitāti un citiem ar vidi saistītiem mērķiem; nodokļi, kas saistīti ar CO2 vai citu siltumnīcefekta gāzu emisijām.

| 5. | Visi pārējie nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas nav ietverti četrās iepriekšējās kategorijās: centralizētās siltumapgādes atbalsts; vietējie vai reģionālie nodokļu maksājumi; kompensācija salu teritorijām; koncesijas nodevas, kas saistītas ar licencēm un nodevām par zemi vai publiskām vai privātām tīklu vai citu iekārtu īpašumtiesībām. |
| --- | --- |

5.

Visi pārējie nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas nav ietverti četrās iepriekšējās kategorijās: centralizētās siltumapgādes atbalsts; vietējie vai reģionālie nodokļu maksājumi; kompensācija salu teritorijām; koncesijas nodevas, kas saistītas ar licencēm un nodevām par zemi vai publiskām vai privātām tīklu vai citu iekārtu īpašumtiesībām.

b)   Detalizācijas pakāpe, pamatojoties uz nodokļu piemērošanu

Cenas iedala šādos trijos līmeņos:

| Līmenis | Apraksts |
| --- | --- |
| Cenas bez visiem nodokļiem, nodevām, maksām un maksājumiem | Šis cenu līmenis ietver tikai enerģijas un piegādes komponentu un tīklu komponentu. |
| Cenas bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem atgūstamiem nodokļiem | Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ko attiecībā uz tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, uzskata par neatgūstamiem. Attiecībā uz mājsaimniecību lietotājiem šajā cenu līmenī ietver enerģijas un tīklu komponentus un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, bet neietver PVN. |
| Cenas, kurās ietverti visi nodokļi | Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un visus atgūstamos vai neatgūstamos nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, tostarp PVN. |

Līmenis

Apraksts

Cenas bez visiem nodokļiem, nodevām, maksām un maksājumiem

Šis cenu līmenis ietver tikai enerģijas un piegādes komponentu un tīklu komponentu.

Cenas bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem atgūstamiem nodokļiem

Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ko attiecībā uz tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, uzskata par neatgūstamiem. Attiecībā uz mājsaimniecību lietotājiem šajā cenu līmenī ietver enerģijas un tīklu komponentus un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, bet neietver PVN.

Cenas, kurās ietverti visi nodokļi

Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un visus atgūstamos vai neatgūstamos nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, tostarp PVN.

7.   Patēriņa apjomi

Dalībvalstis nosūta informāciju par dabasgāzes īpatsvaru katrā patēriņa grupā, pamatojoties uz kopējo apjomu, uz kuru attiecas cenas.

Gada patēriņa apjomus katrai patēriņa grupai nosūta reizi gadā kopā ar cenu datiem par otro pusgadu.

Dati nav vecāki par diviem gadiem.

---

(1)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

ELEKTROENERĢIJAS CENAS

Šajā pielikumā ir izklāstīta metodika statistikas datu vākšanai un apkopošanai par elektroenerģijas cenām mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji.

1.   Cenas

Cenas ir tās, kas noteiktas tādiem mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kuri nav mājsaimniecību lietotāji, kuri elektroenerģiju pērk pašu patēriņam.

2.   Ziņošanas vienības

Dati ietver visus elektroenerģijas mājsaimniecību lietotājus un tiešos lietotājus, kas nav mājsaimniecību lietotāji, bet uz elektroenerģiju, ko saražojuši un pēc tam patērējuši pašražotāji, ziņošanas pienākums neattiecas.

3.   Mērvienības

Cenas ir valsts vidējās cenas, kādas noteiktas mājsaimniecību lietotājiem un tiešajiem lietotājiem, kuri nav mājsaimniecību lietotāji.

Cenas izsaka valsts valūtā par kilovatstundu (kWh)

Izmanto svērtās cenas, kas aprēķinātas atbilstoši elektroenerģijas piegādes uzņēmumu tirgus daļai katrā patēriņa grupā. Ja nav iespējams aprēķināt vidējo svērto cenu, var iesniegt vidējās aritmētiskās cenas. Abos gadījumos dati aptver reprezentatīvu valsts tirgus daļu.

4.   Patēriņa grupas

Cenas balstās uz standarta patēriņa grupu sistēmu attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu gadā.

| a) | Mājsaimniecību lietotājiem piemēro šādas grupas:







  Patēriņa grupa | Elektroenerģijas patēriņš gadā (kWh) |
| --- | --- | --- |
| Minimālā vērtība | Maksimālā vērtība |
| Grupa DA | | < 1 000 |
| Grupa DB | ≥ 1 000 | < 2 500 |
| Grupa DC | ≥ 2 500 | < 5 000 |
| Grupa DD | ≥ 5 000 | < 15 000 |
| Grupa DE | ≥ 15 000 | |

a)

Mājsaimniecību lietotājiem piemēro šādas grupas:

Patēriņa grupa

Elektroenerģijas patēriņš gadā (kWh)

Minimālā vērtība

Maksimālā vērtība

Grupa DA

< 1 000

Grupa DB

≥ 1 000

< 2 500

Grupa DC

≥ 2 500

< 5 000

Grupa DD

≥ 5 000

< 15 000

Grupa DE

≥ 15 000

| b) | Tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, piemēro šādas grupas:







  Patēriņa grupa | Elektroenerģijas patēriņš gadā (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Minimālā vērtība | Maksimālā vērtība |
| Grupa IA | | < 20 |
| Grupa IB | ≥ 20 | < 500 |
| Grupa IC | ≥ 500 | < 2 000 |
| Grupa ID | ≥ 2 000 | < 20 000 |
| Grupa IE | ≥ 20 000 | < 70 000 |
| Grupa IF | ≥ 70 000 | < 150 000 |
| Grupa IG | ≥ 150 000 | |

b)

Tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, piemēro šādas grupas:

Patēriņa grupa

Elektroenerģijas patēriņš gadā (MWh)

Minimālā vērtība

Maksimālā vērtība

Grupa IA

< 20

Grupa IB

≥ 20

< 500

Grupa IC

≥ 500

< 2 000

Grupa ID

≥ 2 000

< 20 000

Grupa IE

≥ 20 000

< 70 000

Grupa IF

≥ 70 000

< 150 000

Grupa IG

≥ 150 000

5.   Detalizācijas pakāpe

Cenas ietver visus maksājumus: tīklu maksājumi plus patērētā enerģija, mīnus visi rabati un prēmijas, plus jebkādi citi maksājumi (piemēram, skaitītāja īre, pastāvīgie maksājumi). Sākotnējo pieslēgummaksu neiekļauj.

Detalizētus datus iesniedz, kā norādīts turpmāk.

a)   Komponentu un apakškomponentu nepieciešamā detalizācijas pakāpe

Cenas iedala trijos galvenajos komponentos un atsevišķos apakškomponentos.

Cena tiešajiem lietotājiem par elektroenerģijas patēriņu pēc patēriņa grupas ir triju galveno komponentu summa: enerģijas un piegādes komponents, tīklu komponents (pārvades un sadales) un nodokļu, nodevu, maksu un maksājumu komponents.

| Komponents un
  apakškomponents | Apraksts |
| --- | --- |
| Enerģija un piegāde | Šis komponents ietver šādas izmaksas tiešajiem lietotājiem: ražošana, akumulēšana, enerģijas līdzsvarošana, piegādātās enerģijas izmaksas, klientu apkalpošana, pēcpārdošanas pakalpojumi un citas piegādes izmaksas. |
| Tīkls | Tīklu cenā ietver šādas tiešo lietotāju izmaksas: pārvades un sadales tarifi, pārvades un sadales zudumi, tīklu izmaksas, pēcpārdošanas pakalpojumu izmaksas, sistēmas apkalpošanas izmaksas un skaitītāju īres un nolasīšanas izmaksas. |
| Apakškomponents | Tīklu komponents ir šādi iedalīts tiešo lietotāju pārvades un sadales tīklu izmaksās. |
| | 1. | Pārvades izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un pārvades izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām. |

Komponents un

apakškomponents

Apraksts

Enerģija un piegāde

Šis komponents ietver šādas izmaksas tiešajiem lietotājiem: ražošana, akumulēšana, enerģijas līdzsvarošana, piegādātās enerģijas izmaksas, klientu apkalpošana, pēcpārdošanas pakalpojumi un citas piegādes izmaksas.

Tīkls

Tīklu cenā ietver šādas tiešo lietotāju izmaksas: pārvades un sadales tarifi, pārvades un sadales zudumi, tīklu izmaksas, pēcpārdošanas pakalpojumu izmaksas, sistēmas apkalpošanas izmaksas un skaitītāju īres un nolasīšanas izmaksas.

Apakškomponents

Tīklu komponents ir šādi iedalīts tiešo lietotāju pārvades un sadales tīklu izmaksās.

1.

Pārvades izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un pārvades izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām.

| 2. | Sadales izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un sadales izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Sadales izmaksu vidējais īpatsvars mājsaimniecību lietotājiem un sadales izmaksu vidējais īpatsvars tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, izteikts procentos no kopējām tīklu izmaksām.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi

Komponents ir visu turpmāk minēto apakškomponentu (nodokļu, nodevu, maksu un maksājumu) summa.

Apakškomponents

Šādus apakškomponentus nosūta kā atsevišķus posteņus par katru 4. punktā noteikto patēriņa grupu.

| 1. | Pievienotās vērtības nodoklis, kas definēts Direktīvā 2006/112/EK. |
| --- | --- |

1.

Pievienotās vērtības nodoklis, kas definēts Direktīvā 2006/112/EK.

| 2. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar atjaunojamo enerģijas avotu, energoefektivitātes un koģenerācijas veicināšanu. |
| --- | --- |

2.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar atjaunojamo enerģijas avotu, energoefektivitātes un koģenerācijas veicināšanu.

| 3. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar jaudas maksājumiem, enerģētisko drošību un ražošanas jaudu atbilstību; akmeņogļu rūpniecības pārstrukturēšanas nodokļi; elektroenerģijas sadales nodokļi; balasta izmaksas un nodevas, kas saistītas ar energoregulatoru vai tirgus un sistēmas operatoru finansējumu. |
| --- | --- |

3.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar jaudas maksājumiem, enerģētisko drošību un ražošanas jaudu atbilstību; akmeņogļu rūpniecības pārstrukturēšanas nodokļi; elektroenerģijas sadales nodokļi; balasta izmaksas un nodevas, kas saistītas ar energoregulatoru vai tirgus un sistēmas operatoru finansējumu.

| 4. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar gaisa kvalitāti un citiem ar vidi saistītiem mērķiem; nodokļi, kas saistīti ar CO2 vai citu siltumnīcefekta gāzu emisijām. |
| --- | --- |

4.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar gaisa kvalitāti un citiem ar vidi saistītiem mērķiem; nodokļi, kas saistīti ar CO2 vai citu siltumnīcefekta gāzu emisijām.

| 5. | Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar kodolenerģētiku, tostarp kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, inspekcijām un kodoliekārtu maksu. |
| --- | --- |

5.

Nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas saistīti ar kodolenerģētiku, tostarp kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, inspekcijām un kodoliekārtu maksu.

| 6. | Visi pārējie nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas nav ietverti piecās iepriekšējās kategorijās: centralizētās siltumapgādes atbalsts; vietējie vai reģionālie nodokļu maksājumi; kompensācija salu teritorijām; koncesijas nodevas, kas saistītas ar licencēm un nodevām par zemi vai publiskām vai privātām tīklu vai citu iekārtu īpašumtiesībām. |
| --- | --- |

6.

Visi pārējie nodokļi, nodevas, maksas un maksājumi, kas nav ietverti piecās iepriekšējās kategorijās: centralizētās siltumapgādes atbalsts; vietējie vai reģionālie nodokļu maksājumi; kompensācija salu teritorijām; koncesijas nodevas, kas saistītas ar licencēm un nodevām par zemi vai publiskām vai privātām tīklu vai citu iekārtu īpašumtiesībām.

b)   Detalizācijas pakāpe, pamatojoties uz nodokļu piemērošanu

Cenas iedala šādos trijos līmeņos:

| Līmenis | Apraksts |
| --- | --- |
| Cenas bez visiem nodokļiem, nodevām, maksām un maksājumiem | Šis cenu līmenis ietver tikai enerģijas un piegādes komponentu un tīklu komponentu. |
| Cenas bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem atgūstamiem nodokļiem | Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ko attiecībā uz tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, uzskata par neatgūstamiem. Attiecībā uz mājsaimniecību lietotājiem šajā cenu līmenī ietver enerģijas un tīklu komponentus un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, bet neietver PVN. |
| Cenas, kurās ietverti visi nodokļi | Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un visus atgūstamos vai neatgūstamos nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ieskaitot PVN. |

Līmenis

Apraksts

Cenas bez visiem nodokļiem, nodevām, maksām un maksājumiem

Šis cenu līmenis ietver tikai enerģijas un piegādes komponentu un tīklu komponentu.

Cenas bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem atgūstamiem nodokļiem

Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ko attiecībā uz tiešajiem lietotājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, uzskata par neatgūstamiem. Attiecībā uz mājsaimniecību lietotājiem šajā cenu līmenī ietver enerģijas un tīklu komponentus un nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, bet neietver PVN.

Cenas, kurās ietverti visi nodokļi

Šis cenu līmenis ietver enerģijas un piegādes komponentus, tīklu komponentu un visus atgūstamos vai neatgūstamos nodokļus, nodevas, maksas un maksājumus, ieskaitot PVN.

6.   Patēriņa apjomi

Dalībvalstis nosūta informāciju par elektroenerģijas īpatsvaru katrā patēriņa grupā, pamatojoties uz kopējo apjomu, uz kuru attiecas cenas.

Gada patēriņa apjomus katrai patēriņa grupai nosūta reizi gadā kopā ar cenu datiem par otro pusgadu.

Dati nav vecāki par diviem gadiem.

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/13

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1953

(2016. gada 26. oktobris)

par Eiropas ceļošanas dokumentu izveidi tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un ar ko atceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, pilnībā ievērojot viņu pamattiesības, jo īpaši neizraidīšanas principu, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (2), ir būtisks elements visaptverošos centienos nodrošināt Savienības migrācijas politikas uzticamību un pienācīgu un efektīvu darbību, kā arī mazināt un novērst nelikumīgu migrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, pilnībā ievērojot viņu pamattiesības, jo īpaši neizraidīšanas principu, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (2), ir būtisks elements visaptverošos centienos nodrošināt Savienības migrācijas politikas uzticamību un pienācīgu un efektīvu darbību, kā arī mazināt un novērst nelikumīgu migrāciju.

| (2) | Dalībvalstu iestādes saskaras ar grūtībām, kas saistītas ar tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi un kuriem nav derīgu ceļošanas dokumentu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu iestādes saskaras ar grūtībām, kas saistītas ar tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi un kuriem nav derīgu ceļošanas dokumentu.

| (3) | Lai uzlabotu atgriešanas rādītājus, kas pašlaik nav apmierinoši, ir būtiski uzlabot sadarbību atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā ar tādu trešo valstu valstspiederīgo galvenajām izcelsmes un tranzīta valstīm, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. Minētajā sakarā ir svarīgs uzlabots Eiropas ceļošanas dokuments tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu atgriešanas rādītājus, kas pašlaik nav apmierinoši, ir būtiski uzlabot sadarbību atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā ar tādu trešo valstu valstspiederīgo galvenajām izcelsmes un tranzīta valstīm, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. Minētajā sakarā ir svarīgs uzlabots Eiropas ceļošanas dokuments tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi.

| (4) | Trešo valstu iestādes ne vienmēr atzīst pašreiz spēkā esošo standarta ceļošanas dokumentu trešo valstu pilsoņu atgriešanas vajadzībām, kas izveidots ar Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu (3), cita starpā pamatojot to ar nepietiekamiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(4)

Trešo valstu iestādes ne vienmēr atzīst pašreiz spēkā esošo standarta ceļošanas dokumentu trešo valstu pilsoņu atgriešanas vajadzībām, kas izveidots ar Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu (3), cita starpā pamatojot to ar nepietiekamiem drošības standartiem.

| (5) | Tādējādi ir nepieciešams veicināt to, lai trešās valstis kā atsauces dokumentu atgriešanas vajadzībām atzītu uzlabotu un vienotu Eiropas ceļošanas dokumentu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi ir nepieciešams veicināt to, lai trešās valstis kā atsauces dokumentu atgriešanas vajadzībām atzītu uzlabotu un vienotu Eiropas ceļošanas dokumentu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi.

| (6) | Būtu jāizveido drošāks un vienots Eiropas ceļošanas dokuments tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi (Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai), lai veicinātu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kuri dalībvalstu teritorijā uzturas nelikumīgi. Pilnveidotajiem Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai drošības elementiem un tehniskajām specifikācijām būtu jāveicina tas, ka trešās valstis atzīst minēto dokumentu. Minētajam dokumentam būtu tādējādi jāatvieglo atgriešanu īstenošana saistībā ar atpakaļuzņemšanas nolīgumiem vai citiem pasākumiem, ko Savienība vai dalībvalstis ir noslēgušas ar trešām valstīm, kā arī saistībā ar sadarbību atgriešanas jomā ar trešām valstīm, uz kurām neattiecas oficiāli nolīgumi. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāizveido drošāks un vienots Eiropas ceļošanas dokuments tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi (Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai), lai veicinātu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kuri dalībvalstu teritorijā uzturas nelikumīgi. Pilnveidotajiem Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai drošības elementiem un tehniskajām specifikācijām būtu jāveicina tas, ka trešās valstis atzīst minēto dokumentu. Minētajam dokumentam būtu tādējādi jāatvieglo atgriešanu īstenošana saistībā ar atpakaļuzņemšanas nolīgumiem vai citiem pasākumiem, ko Savienība vai dalībvalstis ir noslēgušas ar trešām valstīm, kā arī saistībā ar sadarbību atgriešanas jomā ar trešām valstīm, uz kurām neattiecas oficiāli nolīgumi.

| (7) | Savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšana ir pienākums saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām, kurš jāievēro visām valstīm. Tādu trešo valstu valstspiederīgo identifikācijai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un dokumentu, tostarp Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai, izdošanu attiecīgā gadījumā vajadzētu ietvert sadarbību ar diplomātiskajām pārstāvniecībām un sarunas ar trešām valstīm, kas paraksta atpakaļuzņemšanas nolīgumus vai nu ar Savienību, vai dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšana ir pienākums saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām, kurš jāievēro visām valstīm. Tādu trešo valstu valstspiederīgo identifikācijai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un dokumentu, tostarp Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai, izdošanu attiecīgā gadījumā vajadzētu ietvert sadarbību ar diplomātiskajām pārstāvniecībām un sarunas ar trešām valstīm, kas paraksta atpakaļuzņemšanas nolīgumus vai nu ar Savienību, vai dalībvalstīm.

| (8) | Atpakaļuzņemšanas nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, būtu jānosaka Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai atzīšana. Dalībvalstīm būtu jāveicina Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai atzīšana divpusējos nolīgumos un citos pasākumos ar trešām valstīm, kā arī saistībā ar sadarbību atgriešanas jomā ar trešām valstīm, uz kurām neattiecas oficiāli nolīgumi. Dalībvalstīm būtu jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai tiek efektīvi izmantots. |
| --- | --- |

(8)

Atpakaļuzņemšanas nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, būtu jānosaka Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai atzīšana. Dalībvalstīm būtu jāveicina Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai atzīšana divpusējos nolīgumos un citos pasākumos ar trešām valstīm, kā arī saistībā ar sadarbību atgriešanas jomā ar trešām valstīm, uz kurām neattiecas oficiāli nolīgumi. Dalībvalstīm būtu jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai tiek efektīvi izmantots.

| (9) | Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai būtu jāveicina dalībvalstu un trešo valstu pārvaldes iestāžu, tostarp konsulāro pakalpojumu sniedzēju, administratīvā un birokrātiskā sloga mazināšana un to administratīvo procedūru saīsināšana, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai būtu jāveicina dalībvalstu un trešo valstu pārvaldes iestāžu, tostarp konsulāro pakalpojumu sniedzēju, administratīvā un birokrātiskā sloga mazināšana un to administratīvo procedūru saīsināšana, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi.

| (10) | Ar šo regulu būtu jāsaskaņo tikai Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai formāts, drošības elementi un tehniskās specifikācijas, bet ne šāda dokumenta izdošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo regulu būtu jāsaskaņo tikai Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai formāts, drošības elementi un tehniskās specifikācijas, bet ne šāda dokumenta izdošanas noteikumi.

| (11) | Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai saturs un tehniskās specifikācijas būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu augstus tehniskos un drošības standartus, jo īpaši attiecībā uz aizsardzības pasākumiem pret dokumentu viltošanu un falsifikāciju. Eiropas ceļošanas dokumentā personu atgriešanai būtu jāiestrādā atpazīstami un saskaņoti drošības elementi. Tādējādi Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai būtu jāpiemēro Padomes Regulā (EK) Nr. 333/2002 (4) noteiktie drošības elementi un tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai saturs un tehniskās specifikācijas būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu augstus tehniskos un drošības standartus, jo īpaši attiecībā uz aizsardzības pasākumiem pret dokumentu viltošanu un falsifikāciju. Eiropas ceļošanas dokumentā personu atgriešanai būtu jāiestrādā atpazīstami un saskaņoti drošības elementi. Tādējādi Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai būtu jāpiemēro Padomes Regulā (EK) Nr. 333/2002 (4) noteiktie drošības elementi un tehniskās specifikācijas.

| (12) | Lai grozītu dažus nebūtiskus elementus Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai paraugā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(12)

Lai grozītu dažus nebūtiskus elementus Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai paraugā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (13) | Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno saskaņā ar šo regulu, kompetentās iestādes šīs regulas nolūkos savus uzdevumus veic saskaņā ar valstu normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (6). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno saskaņā ar šo regulu, kompetentās iestādes šīs regulas nolūkos savus uzdevumus veic saskaņā ar valstu normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (6).

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (7) – pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (7) – pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (15) | Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (8); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (8); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (16) | Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (9); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(16)

Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (9); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (17) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (11) 1. pantā. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (11) 1. pantā.

| (18) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (13) 3. pantu.

| (19) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (15) 3. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (15) 3. pantu.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet plānotās rīcības iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet plānotās rīcības iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (21) | Lai izveidotu vienādus nosacījumus un nodrošinātu jēdzienu skaidrību, ir lietderīgi pieņemt šo tiesību aktu kā regulu. |
| --- | --- |

(21)

Lai izveidotu vienādus nosacījumus un nodrošinātu jēdzienu skaidrību, ir lietderīgi pieņemt šo tiesību aktu kā regulu.

| (22) | Dalībvalstīm būtu jāievēro savas attiecīgās saistības, kas izriet no starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, jo īpaši 19. pantā paredzētās tiesības uz aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā un 24. panta 2. punktā minētais pienākums. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jāievēro savas attiecīgās saistības, kas izriet no starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, jo īpaši 19. pantā paredzētās tiesības uz aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā un 24. panta 2. punktā minētais pienākums.

| (23) | Tādēļ būtu jāatceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikums, |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ būtu jāatceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikums,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido vienotu Eiropas ceļošanas dokumentu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, konkrēti, nosakot tā formātu, drošības elementus un tehniskās specifikācijas.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | "trešās valsts valstspiederīgais" ir trešās valsts valstspiederīgais, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 1) punktā; |
| --- | --- |

1)

"trešās valsts valstspiederīgais" ir trešās valsts valstspiederīgais, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 1) punktā;

| 2) | "atgriešana" ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā; |
| --- | --- |

2)

"atgriešana" ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā;

| 3) | "atgriešanas lēmums" ir atgriešanas lēmums, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 4) punktā. |
| --- | --- |

3)

"atgriešanas lēmums" ir atgriešanas lēmums, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 4) punktā.

3. pants

Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai

1.   Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai formāts atbilst pielikumā norādītajam paraugam. Eiropas ceļošanas dokumentā personu atgriešanai iekļauj šādu informāciju:

| a) | vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzimums, valstspiederība, īpašas pazīmes un, ja ir zināms, adrese trešā valstī, kurā trešās valsts valstspiederīgais tiek atgriezts; |
| --- | --- |

a)

vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzimums, valstspiederība, īpašas pazīmes un, ja ir zināms, adrese trešā valstī, kurā trešās valsts valstspiederīgais tiek atgriezts;

| b) | trešās valsts valstspiederīgā fotoattēls; |
| --- | --- |

b)

trešās valsts valstspiederīgā fotoattēls;

| c) | izdevējiestāde, izdošanas datums un vieta un derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

izdevējiestāde, izdošanas datums un vieta un derīguma termiņš;

| d) | informācija par trešās valsts valstspiederīgā izbraukšanu un ierašanos. |
| --- | --- |

d)

informācija par trešās valsts valstspiederīgā izbraukšanu un ierašanos.

2.   Eiropas ceļošanas dokumentu personu atgriešanai izdod vienā vai vairākās tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kura izdod atgriešanas lēmumu, un vajadzības gadījumā to arī sniedz angļu un franču valodā.

3.   Eiropas ceļošanas dokuments personu atgriešanai ir derīgs vienam braucienam, līdz ierašanās brīdim trešā valstī, kurā tiek atgriezts trešās valsts valstspiederīgais, uz ko attiecas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums.

4.   Attiecīgā gadījumā Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai var pievienot trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai nepieciešamos papildu dokumentus.

5.   Saskaņā ar 6. pantu Komisijai ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai tā varētu grozīt Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai formātu.

4. pants

Tehniskās specifikācijas

1.   Eiropas ceļošanas dokumentam personu atgriešanai drošības elementi un tehniskās specifikācijas ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 333/2002 2. pantā.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm Eiropas ceļošanas dokumenta personu atgriešanai paraugu, kas sagatavots saskaņā ar šo regulu.

5. pants

Izdošanas nodeva

Eiropas ceļošanas dokumentu personu atgriešanai attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam izdod bez maksas.

6. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2016. gada 7. decembra.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

7. pants

Atcelšana

Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu atceļ.

8. pants

Pārskatīšana un ziņošana

Līdz 2018. gada 8. decembrim Komisija pārskata un ziņo par tās efektīvu īstenošanu. Šīs regulas pārskatu iekļauj izvērtējumā, kas paredzēts Direktīvas 2008/115/EK 19. pantā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2017. gada 8. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2016. gada 26. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. LESAY

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 13. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (1994. gada 30. novembris) par standarta ceļošanas dokumenta pieņemšanu trešo valstu pilsoņu izraidīšanas vajadzībām (OV C 274, 19.9.1996., 18. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 333/2002 (2002. gada 18. februāris) par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu (OV L 53, 23.2.2002., 4. lpp.).

4

(5)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1.lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

8

acquis

(9)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

9

acquis

(10)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

10

(11)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

11

acquis

(12)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

12

(13)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

13

acquis

(14)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

14

(15)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

15

acquis

---

PIELIKUMS

Image 1

Dalībvalsts nosaukums

Eiropas ceļošanas dokuments tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

Izdevējiestāde:

Dokumenta Nr.:

Derīgs vienam braucienam no:

uz:

Vārds(-i):

Uzvārds(-i):

Dzimšanas datums:

Dzimums:

Valstspiederība(-as):

Īpašas pazīmes:

Adrese atgriešanas valstī (ja zināma):

Izsniegts:

Datums:

Paraksts:

FOTO

ZĪMOGS

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/20

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1954

(2016. gada 26. oktobris),

ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai saistībā ar konkrētu pasākumu pieņemšanu groza Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Stājoties spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”), Komisijai piešķirtās pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Stājoties spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”), Komisijai piešķirtās pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma 290. un 291. pantu.

| (2) | Saistībā ar to, ka tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2), Komisija, ievērojot Līgumā noteiktos kritērijus, ar paziņojumu ir apņēmusies (3) pārskatīt leģislatīvos aktus, kuri pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā netika pielāgoti regulatīvai kontroles procedūrai. |
| --- | --- |

(2)

Saistībā ar to, ka tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2), Komisija, ievērojot Līgumā noteiktos kritērijus, ar paziņojumu ir apņēmusies (3) pārskatīt leģislatīvos aktus, kuri pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā netika pielāgoti regulatīvai kontroles procedūrai.

| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1365/2006 (4) Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus tās noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1365/2006 (4) Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus tās noteikumus.

| (4) | Lai saskaņotu Regulu (EK) Nr. 1365/2006 ar Līguma 290. un 291. pantu, īstenošanas pilnvaras, kas ar minēto regulu piešķirtas Komisijai, būtu jāaizstāj ar pilnvarām pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(4)

Lai saskaņotu Regulu (EK) Nr. 1365/2006 ar Līguma 290. un 291. pantu, īstenošanas pilnvaras, kas ar minēto regulu piešķirtas Komisijai, būtu jāaizstāj ar pilnvarām pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus.

| (5) | Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1365/2006, lai ņemtu vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences un izmaiņas starptautiskā līmenī pieņemtajās definīcijās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz minētās regulas grozīšanu, lai statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu paaugstinātu virs 1 000 000 tonnām, nolūkā pielāgot definīcijas vai paredzēt jaunas definīcijas, kā arī pielāgot Regulas (EK) Nr. 1365/2006 pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā (5) par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1365/2006, lai ņemtu vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences un izmaiņas starptautiskā līmenī pieņemtajās definīcijās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz minētās regulas grozīšanu, lai statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu paaugstinātu virs 1 000 000 tonnām, nolūkā pielāgot definīcijas vai paredzēt jaunas definīcijas, kā arī pielāgot Regulas (EK) Nr. 1365/2006 pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā (5) par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (6) | Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem.

| (7) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1365/2006 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā spētu pieņemt kārtību, kā datus nosūta, tostarp datu apmaiņas standartus, lai izplatītu Komisijas (Eurostat) rezultātus, un arī izstrādāt un publicēt metodoloģiskas prasības un kritērijus, kas izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1365/2006 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā spētu pieņemt kārtību, kā datus nosūta, tostarp datu apmaiņas standartus, lai izplatītu Komisijas (Eurostat) rezultātus, un arī izstrādāt un publicēt metodoloģiskas prasības un kritērijus, kas izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (8) | Lai sasniegtu pamatmērķi saskaņot Komisijai piešķirtās pilnvaras ar Līguma 290. un 291. pantu, saskaņā ar proporcionalitātes principu, ir nepieciešams un ir lietderīgi paredzēt noteikumus par šādu saskaņošanu pārvadājumu statistikas jomā. Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu pamatmērķi saskaņot Komisijai piešķirtās pilnvaras ar Līguma 290. un 291. pantu, saskaņā ar proporcionalitātes principu, ir nepieciešams un ir lietderīgi paredzēt noteikumus par šādu saskaņošanu pārvadājumu statistikas jomā. Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.

| (9) | Komisijai jāorganizē izmēģinājuma pētījumi, kas jāveic attiecībā uz tādu statistikas datu pieejamību, kuri saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.
  Savienībai būtu jāveic iemaksas minēto izmēģinājuma pētījumu veikšanai. Šādām iemaksām vajadzētu būt dotāciju veidā, kas piešķirtas valstu statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (6) 5. pantā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7). |
| --- | --- |

(9)

Komisijai jāorganizē izmēģinājuma pētījumi, kas jāveic attiecībā uz tādu statistikas datu pieejamību, kuri saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.

Savienībai būtu jāveic iemaksas minēto izmēģinājuma pētījumu veikšanai. Šādām iemaksām vajadzētu būt dotāciju veidā, kas piešķirtas valstu statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (6) 5. pantā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7).

| (10) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, šī regula neietekmē pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, šī regula neietekmē pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.

| (11) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1365/2006, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1365/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1365/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantā pievieno šādu punktu:

  “5.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta 2. punkta grozīšanu, lai palielinātu tajā minēto statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu nolūkā ņemt vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences. Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (*1) 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantā pievieno šādu punktu:

“5.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta 2. punkta grozīšanu, lai palielinātu tajā minēto statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu nolūkā ņemt vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences. Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (*1) 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 3. pantā pievieno šādas daļas:
  “Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta grozīšanu, lai pielāgotu tajā iekļautās definīcijas vai paredzētu jaunas definīcijas, lai ņemtu vērā attiecīgās definīcijas, kas grozītas vai pieņemtas starptautiskā līmenī.
  Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. pantā pievieno šādas daļas:

“Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta grozīšanu, lai pielāgotu tajā iekļautās definīcijas vai paredzētu jaunas definīcijas, lai ņemtu vērā attiecīgās definīcijas, kas grozītas vai pieņemtas starptautiskā līmenī.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.”;

| 3) | regulas 4. pantā pievieno šādu punktu:

  “4.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz grozījumiem pielikumos, kuri veikti, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Eiropas Savienības leģislatīvajos aktos. Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu novērtējumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 4. pantā pievieno šādu punktu:

“4.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz grozījumiem pielikumos, kuri veikti, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Eiropas Savienības leģislatīvajos aktos. Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu novērtējumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.”;

| 4) | pievieno šādu pantu:

  “4.a pants
  Izmēģinājuma pētījumi

  1.   Līdz 2018. gada 8. decembrim Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā atbilstīgu metodoloģiju statistikas datu vākšanai par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.


  2.   Līdz 2019. gada 8. decembrim Komisija organizē brīvprātīgus izmēģinājuma pētījumus, kas jāveic dalībvalstīm, kuri šīs regulas darbības jomā sniedz datus par tādu statistikas datu pieejamību, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp ar pasažieru pārrobežu pārvadājumiem. Minēto izmēģinājuma pētījumu mērķis ir izvērtēt šo jauno datu vākšanas iespējamību, ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas un sagaidāmo statistikas kvalitāti.


  3.   Līdz 2020. gada 8. decembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šādu izmēģinājuma pētījumu rezultātiem. Atkarībā no minētajā ziņojumā izklāstītajiem rezultātiem un saprātīgā laikposmā Komisija vajadzības gadījumā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz leģislatīvu priekšlikumu, lai grozītu šo regulu attiecībā uz statistiku par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.


  4.   Savienības vispārējais budžets, attiecīgos gadījumos un ņemot vērā Savienības pievienoto vērtību, dod ieguldījumu minētos izmēģinājuma pētījumu finansēšanā.”; |
| --- | --- |

4)

pievieno šādu pantu:

“4.a pants

Izmēģinājuma pētījumi

1.   Līdz 2018. gada 8. decembrim Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā atbilstīgu metodoloģiju statistikas datu vākšanai par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.

2.   Līdz 2019. gada 8. decembrim Komisija organizē brīvprātīgus izmēģinājuma pētījumus, kas jāveic dalībvalstīm, kuri šīs regulas darbības jomā sniedz datus par tādu statistikas datu pieejamību, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp ar pasažieru pārrobežu pārvadājumiem. Minēto izmēģinājuma pētījumu mērķis ir izvērtēt šo jauno datu vākšanas iespējamību, ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas un sagaidāmo statistikas kvalitāti.

3.   Līdz 2020. gada 8. decembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šādu izmēģinājuma pētījumu rezultātiem. Atkarībā no minētajā ziņojumā izklāstītajiem rezultātiem un saprātīgā laikposmā Komisija vajadzības gadījumā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz leģislatīvu priekšlikumu, lai grozītu šo regulu attiecībā uz statistiku par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.

4.   Savienības vispārējais budžets, attiecīgos gadījumos un ņemot vērā Savienības pievienoto vērtību, dod ieguldījumu minētos izmēģinājuma pētījumu finansēšanā.”;

| 5) | regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā datus nosūta Komisijai (Eurostat), tostarp datu apmaiņas standartus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā datus nosūta Komisijai (Eurostat), tostarp datu apmaiņas standartus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 6) | regulas 6. pantā pievieno šādu daļu:
  “Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā izplata rezultātus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 6. pantā pievieno šādu daļu:

“Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā izplata rezultātus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 7) | regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodoloģiskās prasības un kritērijus, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodoloģiskās prasības un kritērijus, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 8) | regulas 7. pantā pievieno šādus punktus:

  “4.   Šajā regulā kvalitātes kritēriji, kas piemērojami nosūtāmajiem datiem, ir Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētie kritēriji.


  5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka kvalitātes ziņojumu sagatavošanas detalizētu kārtību, struktūru, periodiskumu un salīdzināmības elementus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 7. pantā pievieno šādus punktus:

“4.   Šajā regulā kvalitātes kritēriji, kas piemērojami nosūtāmajiem datiem, ir Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētie kritēriji.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka kvalitātes ziņojumu sagatavošanas detalizētu kārtību, struktūru, periodiskumu un salīdzināmības elementus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 9) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “8. pants
  Īstenošanas ziņojumi
  Līdz 2020. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un turpmākajām norisēm.
  Minētajā ziņojumā Komisija ņem vērā dalībvalstu sniegto attiecīgo informāciju par iespējamiem uzlabojumiem un par lietotāju vajadzībām. Minētajā ziņojumā jo īpaši:






  a) | izvērtē Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Īstenošanas ziņojumi

Līdz 2020. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un turpmākajām norisēm.

Minētajā ziņojumā Komisija ņem vērā dalībvalstu sniegto attiecīgo informāciju par iespējamiem uzlabojumiem un par lietotāju vajadzībām. Minētajā ziņojumā jo īpaši:

a)

izvērtē Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām;

| b) | izvērtē nosūtīto datu kvalitāti un izmantotās datu vākšanas metodes.”; |
| --- | --- |

b)

izvērtē nosūtīto datu kvalitāti un izmantotās datu vākšanas metodes.”;

| 10) | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

  “9. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 7. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).


  5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu, 3. pantu vai 4. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.



  (*2)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp. ”;" |
| --- | --- |

10)

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 7. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).

5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu, 3. pantu vai 4. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

(*2)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp. ”;"

*2

| 11) | regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Komiteju procedūra

  1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*3) nozīmē.


  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.



  (*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;" |
| --- | --- |

11)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*3) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;"

*3

| 12) | svītro G pielikumu. |
| --- | --- |

12)

svītro G pielikumu.

2. pants

Šī regula neskar Regulā (EK) Nr. 1365/2006 paredzētās pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 26. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. LESAY

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 11. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 18. jūlija nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

2

(3)  
  OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006 (2006. gada 6. septembris) par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 80/1119/EEK (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

7

---

Labojumi

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/25

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 536/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 158, 2014. gada 27. maijs
  )

28. lappusē 23. panta 5. punktā:

tekstu:

“Ja ziņotājas dalībvalsts secinājums par tādu aspektu būtiskiem grozījumiem, uz kuriem attiecas novērtējuma ziņojuma I daļa, ir, ka būtisks grozījums nav pieņemams, minēto secinājumu uzskata par attiecīgās dalībvalsts secinājumu.”

lasīt šādi:

“Ja ziņotājas dalībvalsts secinājums par tādu aspektu būtiskiem grozījumiem, uz kuriem attiecas novērtējuma ziņojuma I daļa, ir, ka būtisks grozījums nav pieņemams, minēto secinājumu uzskata par visu attiecīgo dalībvalstu secinājumu.”

---