# Europos Sąjungos L 260/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 260 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. rugsėjo 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 260

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. rugsėjo 27d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. vasario 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1698 dėl priemonių SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), kurias Prancūzija taikė Marselio Provanso oro uostui ir juo besinaudojantiems oro vežėjams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 870)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2016 m. sausio 11 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1699 dėl valstybės pagalbos schemos, susijusios su pelno perviršio neapmokestinimu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kurią įgyvendino Belgija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9837)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1700 dėl valstybės pagalbos SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ir NN 34A/2000), kurią įgyvendino Austrija (AMA rinkodaros priemonės)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1972) | 104 |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1701, kuriuo nustatomos žvejybos ir akvakultūros sektorių duomenų rinkimo darbo planų teikimo formato taisyklės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5304) | 153 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. vasario 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1698 dėl priemonių SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), kurias Prancūzija taikė Marselio Provanso oro uostui ir juo besinaudojantiems oro vežėjams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 870)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 870)

1

1

*

2016 m. sausio 11 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1699 dėl valstybės pagalbos schemos, susijusios su pelno perviršio neapmokestinimu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kurią įgyvendino Belgija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9837)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9837)

1

61

*

2016 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1700 dėl valstybės pagalbos SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ir NN 34A/2000), kurią įgyvendino Austrija (AMA rinkodaros priemonės)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1972)

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1972)

104

*

2016 m. rugpjūčio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1701, kuriuo nustatomos žvejybos ir akvakultūros sektorių duomenų rinkimo darbo planų teikimo formato taisyklės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5304)

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5304)

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2016 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 260/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1698

2014 m. vasario 20 d.

dėl priemonių SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), kurias Prancūzija taikė Marselio Provanso oro uostui ir juo besinaudojantiems oro vežėjams

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 870)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. gegužės 8 d. Komisija gavo bendrovės Ryanair pateiktą skundą, kuriuo pranešta apie neteisėtą pagalbą – nacionaliniams ir tarptautiniams skrydžiams nustatytus skirtingus oro uosto mokesčius. 2006 m. birželio 21 d. raštu Komisija paprašė Prancūzijos pateikti informacijos šiame skunde nurodytais klausimais. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gegužės 8 d. Komisija gavo bendrovės Ryanair pateiktą skundą, kuriuo pranešta apie neteisėtą pagalbą – nacionaliniams ir tarptautiniams skrydžiams nustatytus skirtingus oro uosto mokesčius. 2006 m. birželio 21 d. raštu Komisija paprašė Prancūzijos pateikti informacijos šiame skunde nurodytais klausimais.

Ryanair

| (2) | 2007 m. kovo 27 d. Komisija gavo antrą skundą, kurio data – 2007 m. kovo 15 d. Jį pateikusi bendrovė Air France nurodė, kad Ronos deltos generalinė taryba (toliau – Generalinė taryba) suteikė neteisėtą pagalbą Marselio Provanso oro uostui, o oro uostas – bendrovei Ryanair ir kitiems oro vežėjams. Ši pagalba – tai visų pirma oro uosto mokesčiai, sumažinti siekiant skatinti skrydžius iš naujojo terminalo Marselio Provanso 2 (toliau – terminalas MP2). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. kovo 27 d. Komisija gavo antrą skundą, kurio data – 2007 m. kovo 15 d. Jį pateikusi bendrovė Air France nurodė, kad Ronos deltos generalinė taryba (toliau – Generalinė taryba) suteikė neteisėtą pagalbą Marselio Provanso oro uostui, o oro uostas – bendrovei Ryanair ir kitiems oro vežėjams. Ši pagalba – tai visų pirma oro uosto mokesčiai, sumažinti siekiant skatinti skrydžius iš naujojo terminalo Marselio Provanso 2 (toliau – terminalas MP2).

Air France

Ryanair

| (3) | 2009 m. lapkričio 27 d. raštu Air France pateikė skundą dėl neteisėtos pagalbos, kurią suteikė keli Prancūzijos regioniniai ir vietiniai oro uostai, įskaitant Marselio Provanso oro uostą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. lapkričio 27 d. raštu Air France pateikė skundą dėl neteisėtos pagalbos, kurią suteikė keli Prancūzijos regioniniai ir vietiniai oro uostai, įskaitant Marselio Provanso oro uostą.

Air France

| (4) | 2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą (1). |
| --- | --- |

(4)

2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą (1).

1

| (5) | Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo sprendimo paskelbimo pateikti savo pastabų dėl nagrinėjamų priemonių. |
| --- | --- |

(5)

Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo sprendimo paskelbimo pateikti savo pastabų dėl nagrinėjamų priemonių.

| (6) | 2011 m. gruodžio 13 d. Komisija gavo Marselio Provanso prekybos ir pramonės rūmų (toliau – MPPPR) pastabas, o 2011 m. gruodžio 15 d. – Air France, Ryanair, AMS, asociacijos Association of European Airlines ir MPPPR pastabas. 2012 m. vasario 10 d. raštu šias pastabas ji perdavė Prancūzijai ir suteikė galimybę per mėnesį pateikti atsakymą. Prancūzijos pastabas Komisija gavo 2012 m. kovo 12 d. raštu. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. gruodžio 13 d. Komisija gavo Marselio Provanso prekybos ir pramonės rūmų (toliau – MPPPR) pastabas, o 2011 m. gruodžio 15 d. – Air France, Ryanair, AMS, asociacijos Association of European Airlines ir MPPPR pastabas. 2012 m. vasario 10 d. raštu šias pastabas ji perdavė Prancūzijai ir suteikė galimybę per mėnesį pateikti atsakymą. Prancūzijos pastabas Komisija gavo 2012 m. kovo 12 d. raštu.

Air France

Ryanair

Association of European Airlines

| (7) | 2012 m. balandžio 13 d., 2013 m. balandžio 10 d., 2013 m. gruodžio 20 d., 2014 m. sausio 17 d. ir 2014 m. sausio 30 d. ji taip pat gavo kitas Ryanair pastabas. Atitinkamai 2012 m. liepos 13 d., 2013 m. gegužės 3 d., 2014 m. sausio 9 d. ir 2014 m. vasario 4 d. raštais šios papildomos pastabos buvo pateiktos Prancūzijai. Prancūzija savo 2012 m. liepos 17 d., 2013 m. birželio 4 d., 2014 m. sausio 29 d. ir 2014 m. vasario 5 d. raštais pranešė Komisijai, kad pastabų neteiks. |
| --- | --- |

(7)

2012 m. balandžio 13 d., 2013 m. balandžio 10 d., 2013 m. gruodžio 20 d., 2014 m. sausio 17 d. ir 2014 m. sausio 30 d. ji taip pat gavo kitas Ryanair pastabas. Atitinkamai 2012 m. liepos 13 d., 2013 m. gegužės 3 d., 2014 m. sausio 9 d. ir 2014 m. vasario 4 d. raštais šios papildomos pastabos buvo pateiktos Prancūzijai. Prancūzija savo 2012 m. liepos 17 d., 2013 m. birželio 4 d., 2014 m. sausio 29 d. ir 2014 m. vasario 5 d. raštais pranešė Komisijai, kad pastabų neteiks.

Ryanair

| (8) | 2012 m. vasario 23 d., 2012 m. birželio 12 d. ir 2013 m. lapkričio 20 d. raštais Komisijos paprašyta pateikti papildomos informacijos Prancūzija Komisijai ją pateikė 2012 m. kovo 26 d., 2012 m. balandžio 10 d., 2012 m. rugsėjo 20 d., 2013 m. spalio 30 d. ir 2013 m. gruodžio 24 d. raštais. |
| --- | --- |

(8)

2012 m. vasario 23 d., 2012 m. birželio 12 d. ir 2013 m. lapkričio 20 d. raštais Komisijos paprašyta pateikti papildomos informacijos Prancūzija Komisijai ją pateikė 2012 m. kovo 26 d., 2012 m. balandžio 10 d., 2012 m. rugsėjo 20 d., 2013 m. spalio 30 d. ir 2013 m. gruodžio 24 d. raštais.

2.   IŠSAMUS FAKTINIŲ APLINKYBIŲ APRAŠYMAS

IŠSAMUS FAKTINIŲ APLINKYBIŲ APRAŠYMAS

2.1.   SUINTERESUOTOSIOS ŠALYS

SUINTERESUOTOSIOS ŠALYS

2.1.1.   MARSELIO PROVANSO ORO UOSTAS

| (9) | Marselio Provanso oro uostas yra vienas didžiausių Prancūzijos oro uostų (po Paryžiaus, Nicos ir Liono oro uostų). 2012 m. skraidinti 8 295 479 oro uosto keleiviai.

  1 lentelė


  Keleivių skaičiaus pokytis | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terminalo MP1 keleivių srautas | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Terminalo MP2 keleivių srautas | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Bendras srautas | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Šaltinis:2013 m. gruodžio 24 d. Prancūzijos pateikti duomenys. |

(9)

Marselio Provanso oro uostas yra vienas didžiausių Prancūzijos oro uostų (po Paryžiaus, Nicos ir Liono oro uostų). 2012 m. skraidinti 8 295 479 oro uosto keleiviai.

1 lentelė

1 lentelė

Keleivių skaičiaus pokytis

Keleivių skaičiaus pokytis

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Terminalo MP1 keleivių srautas

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Terminalo MP2 keleivių srautas

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Bendras srautas

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Šaltinis:2013 m. gruodžio 24 d. Prancūzijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

2.1.2.   MARSELIO PROVANSO ORO UOSTO KONCESININKAS – MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAI

| (10) | Prancūzijoje prekybos ir pramonės rūmai (toliau – PPR) yra viešosios administracinės įstaigos. PPR valdžios institucijose atstovauja bendriems prekybos, pramonės ir paslaugų sektorių interesams. PPR uždaviniai ir išimtiniai įgaliojimai nustatomi įstatymais (2), jų administracinę priežiūrą (3) vykdo Vyriausybė tarpininkaujant regionų prefektams. Priežiūros institucija teisėtai gali dalyvauti visuose prekybos ir pramonės rūmų generalinių asamblėjų posėdžiuose ir gali prašyti į šių organų darbotvarkes įtraukti vieną ar kelis klausimus. Prireikus priežiūros institucija gali sustabdyti PP nario įgaliojimus arba jį atleisti iš pareigų. Sprendimai, susiję bent su biudžetu, skolinimusi arba sutarčių su trečiosiomis šalimis pasirašymu, yra vykdytini tik tuomet, kai jiems pritaria priežiūros institucija (4). MPPPR valdo patronuojamąsias bendroves, visų pirma Marselio Provanso oro uostą, ir kelias mokymo įstaigas. Jų patronuojamosios bendrovės neturi savo teisinio subjektiškumo (5). Tačiau oro uosto veikla apskaitoma atskirai. Teisės aktus galima vykdyti tik tuomet, jeigu jie skirti priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

(10)

Prancūzijoje prekybos ir pramonės rūmai (toliau – PPR) yra viešosios administracinės įstaigos. PPR valdžios institucijose atstovauja bendriems prekybos, pramonės ir paslaugų sektorių interesams. PPR uždaviniai ir išimtiniai įgaliojimai nustatomi įstatymais (2), jų administracinę priežiūrą (3) vykdo Vyriausybė tarpininkaujant regionų prefektams. Priežiūros institucija teisėtai gali dalyvauti visuose prekybos ir pramonės rūmų generalinių asamblėjų posėdžiuose ir gali prašyti į šių organų darbotvarkes įtraukti vieną ar kelis klausimus. Prireikus priežiūros institucija gali sustabdyti PP nario įgaliojimus arba jį atleisti iš pareigų. Sprendimai, susiję bent su biudžetu, skolinimusi arba sutarčių su trečiosiomis šalimis pasirašymu, yra vykdytini tik tuomet, kai jiems pritaria priežiūros institucija (4). MPPPR valdo patronuojamąsias bendroves, visų pirma Marselio Provanso oro uostą, ir kelias mokymo įstaigas. Jų patronuojamosios bendrovės neturi savo teisinio subjektiškumo (5). Tačiau oro uosto veikla apskaitoma atskirai. Teisės aktus galima vykdyti tik tuomet, jeigu jie skirti priežiūros institucijai.

2

3

4

5

| (11) | Nuo 1934 m. MPPPR valdo Marselio Provanso oro uostą pagal tvarkymo, priežiūros ir eksploatavimo koncesijos sutartį, sudarytą su Prancūzijos valstybe, kuri yra oro uosto savininkė. 1987 m. ši koncesijos sutartis pratęsta trisdešimčiai metų (6). |
| --- | --- |

(11)

Nuo 1934 m. MPPPR valdo Marselio Provanso oro uostą pagal tvarkymo, priežiūros ir eksploatavimo koncesijos sutartį, sudarytą su Prancūzijos valstybe, kuri yra oro uosto savininkė. 1987 m. ši koncesijos sutartis pratęsta trisdešimčiai metų (6).

6

2.1.3.   MARSELIO PROVANSO ORO UOSTO PATARIAMASIS EKONOMIKOS KOMITETAS

| (12) | Oro uosto patariamajame ekonomikos komitete (toliau – PEK) konsultuojamasi dėl oro uosto valdymo su Ronos deltos generaline taryba, Provanso-Žydrojo Kranto regionine taryba ir Marselio Provanso metropolio bendruomene. Šio komiteto uždavinys – teikti nuomones dėl investicijų plėtros, oro uosto veiklos ir oro uosto teikiamų paslaugų tarifų. |
| --- | --- |

(12)

Oro uosto patariamajame ekonomikos komitete (toliau – PEK) konsultuojamasi dėl oro uosto valdymo su Ronos deltos generaline taryba, Provanso-Žydrojo Kranto regionine taryba ir Marselio Provanso metropolio bendruomene. Šio komiteto uždavinys – teikti nuomones dėl investicijų plėtros, oro uosto veiklos ir oro uosto teikiamų paslaugų tarifų.

| (13) | Pagal Civilinės aviacijos kodeksą šis komitetas renkasi bent vieną kartą per metus, kad pateiktų nuomonę dėl mokesčių už oro uosto paslaugas nustatymo ir taikymo atitinkamame aerodrome taisyklių, taip pat nuomonę dėl aerodromo investicijų programų. Su juo gali būti konsultuojamasi visais klausimais, susijusiais su aerodromo veiklos vykdytojo teikiamomis paslaugomis. |
| --- | --- |

(13)

Pagal Civilinės aviacijos kodeksą šis komitetas renkasi bent vieną kartą per metus, kad pateiktų nuomonę dėl mokesčių už oro uosto paslaugas nustatymo ir taikymo atitinkamame aerodrome taisyklių, taip pat nuomonę dėl aerodromo investicijų programų. Su juo gali būti konsultuojamasi visais klausimais, susijusiais su aerodromo veiklos vykdytojo teikiamomis paslaugomis.

| (14) | Patariamąjį ekonomikos komitetą sudaro naudotojų kolegija ir veiklos vykdytojų kolegija. Į pastarąją įeina Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto (toliau – PAŽK) regioninės tarybos pirmininkas arba jo atstovas, Ronos deltos generalinės tarybos pirmininkas arba jo atstovas ir Marselio Provanso metropolio bendruomenės pirmininkas arba jo atstovas. |
| --- | --- |

(14)

Patariamąjį ekonomikos komitetą sudaro naudotojų kolegija ir veiklos vykdytojų kolegija. Į pastarąją įeina Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto (toliau – PAŽK) regioninės tarybos pirmininkas arba jo atstovas, Ronos deltos generalinės tarybos pirmininkas arba jo atstovas ir Marselio Provanso metropolio bendruomenės pirmininkas arba jo atstovas.

2.2.   NAUJASIS PIGIŲ SKRYDŽIŲ TERMINALAS MP2

NAUJASIS PIGIŲ SKRYDŽIŲ TERMINALAS MP2

2.2.1.   TERMINALO MP2 STATYBOS PAGRINDIMAS

| (15) | Nuo 2001 m. praradęs daugiau kaip milijoną keleivių (daugiausia dėl to, kad vežant kryptimi Marselis–Paryžius konkuruojama su greitųjų traukinių linija TGV Méditerranée, taip pat dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinio išpuolio ir kelių oro vežėjų (Sabena, SwissAir ir kt.) bankroto), Marselio Provanso oro uostas siekė vėl padidinti transporto srautą ir plėtrą vykdyti naujomis kryptimis – skraidinti į Europos šalis. Tam, kad pasiektų šį tikslą, 2004 m. oro uostas nusprendė įrengti pigių skrydžių terminalą. |
| --- | --- |

(15)

Nuo 2001 m. praradęs daugiau kaip milijoną keleivių (daugiausia dėl to, kad vežant kryptimi Marselis–Paryžius konkuruojama su greitųjų traukinių linija TGV Méditerranée, taip pat dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinio išpuolio ir kelių oro vežėjų (Sabena, SwissAir ir kt.) bankroto), Marselio Provanso oro uostas siekė vėl padidinti transporto srautą ir plėtrą vykdyti naujomis kryptimis – skraidinti į Europos šalis. Tam, kad pasiektų šį tikslą, 2004 m. oro uostas nusprendė įrengti pigių skrydžių terminalą.

TGV Méditerranée

Sabena

SwissAir

| (16) | Siekdami jį įrengti MPPPR nusprendė pertvarkyti buvusią krovinių aikštelę Nr. 1. Šis pastatas atnaujintas tam skyrus nedaug lėšų, kad būtų priimami pigius skrydžius pasirinkę klientai. Darbai pradėti 2005 m. gruodžio mėn., o terminalas MP2 pradėjo veikti 2006 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

(16)

Siekdami jį įrengti MPPPR nusprendė pertvarkyti buvusią krovinių aikštelę Nr. 1. Šis pastatas atnaujintas tam skyrus nedaug lėšų, kad būtų priimami pigius skrydžius pasirinkę klientai. Darbai pradėti 2005 m. gruodžio mėn., o terminalas MP2 pradėjo veikti 2006 m. rugsėjo mėn.

| (17) | 9 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje nurodyta, kaip 2006–2013 m. pasiskirstė terminalų MP1 ir MP2 keleivių skaičius (gauti duomenys). |
| --- | --- |

(17)

9 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje nurodyta, kaip 2006–2013 m. pasiskirstė terminalų MP1 ir MP2 keleivių skaičius (gauti duomenys).

2.2.2.   NAUJUOJU TERMINALU MP2 BESINAUDOJANTYS VEŽĖJAI

| (18) | Norėdami įvertinti, ar oro vežėjai suinteresuoti naudotis terminalu MP2, 2004 m. MPPPR paskelbė jiems skirtą kvietimą teikti projektus. Atsakymą pateikė oro vežėjai Air France, Ryanair ir easyJet. Bendras keleivių skaičius, nurodytas šių vežėjų pateiktuose pasiūlymuose, neviršijo numatyto terminalo pajėgumo, todėl vežėjo pasirinkti nereikėjo. |
| --- | --- |

(18)

Norėdami įvertinti, ar oro vežėjai suinteresuoti naudotis terminalu MP2, 2004 m. MPPPR paskelbė jiems skirtą kvietimą teikti projektus. Atsakymą pateikė oro vežėjai Air France, Ryanair ir easyJet. Bendras keleivių skaičius, nurodytas šių vežėjų pateiktuose pasiūlymuose, neviršijo numatyto terminalo pajėgumo, todėl vežėjo pasirinkti nereikėjo.

Air France

Ryanair

easyJet

| (19) | Ryanair yra didžiausias iš terminalu MP2 besinaudojančių vežėjų, tačiau Prancūzija taip pat nurodė tokius vežėjus kaip Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Ryanair yra didžiausias iš terminalu MP2 besinaudojančių vežėjų, tačiau Prancūzija taip pat nurodė tokius vežėjus kaip Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com.

Ryanair

Condor

easyJet

| (20) | 2004 m. liepos 12 d.Air France MPPPR pateikė su terminalu MP2 susijusius paraiškos dokumentus. Dokumentuose nurodyta, kad šiuo terminalu galbūt galėtų naudotis pirmyn ir atgal skrendantys keleiviai (maršrutu Marselis–Paryžiaus Orli oro uostas). Air France pasiūlė programą, pagal kurią į Paryžiaus Orli oro uostą pirmadienį–penktadienį būtų vykdoma po devyniolika skrydžių per dieną, šeštadieniais – keturiolika skrydžių, o sekmadieniais – aštuoniolika skrydžių. Air France ir MPPPR derybos dėl pavedimo vykdyti skrydžius pirmyn ir atgal buvo nesėkmingos. Air France visų pirma nurodė dvi kliūtis: tai, kad terminalu MP2 galima naudotis tik vykdant tiesioginius skrydžius ir kad šiame terminale turi būti aptarnaujami tik šalyje ir Sąjungoje vykdomi skrydžiai. |
| --- | --- |

(20)

2004 m. liepos 12 d.Air France MPPPR pateikė su terminalu MP2 susijusius paraiškos dokumentus. Dokumentuose nurodyta, kad šiuo terminalu galbūt galėtų naudotis pirmyn ir atgal skrendantys keleiviai (maršrutu Marselis–Paryžiaus Orli oro uostas). Air France pasiūlė programą, pagal kurią į Paryžiaus Orli oro uostą pirmadienį–penktadienį būtų vykdoma po devyniolika skrydžių per dieną, šeštadieniais – keturiolika skrydžių, o sekmadieniais – aštuoniolika skrydžių. Air France ir MPPPR derybos dėl pavedimo vykdyti skrydžius pirmyn ir atgal buvo nesėkmingos. Air France visų pirma nurodė dvi kliūtis: tai, kad terminalu MP2 galima naudotis tik vykdant tiesioginius skrydžius ir kad šiame terminale turi būti aptarnaujami tik šalyje ir Sąjungoje vykdomi skrydžiai.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (21) | Pagal Prancūzijos pateiktą informaciją, visi terminalu MP2 norintys naudotis oro vežėjai galėjo jame įsikurti. |
| --- | --- |

(21)

Pagal Prancūzijos pateiktą informaciją, visi terminalu MP2 norintys naudotis oro vežėjai galėjo jame įsikurti.

2.3.   NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS

NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS

| (22) | Sprendime pradėti procedūrą išnagrinėtos šios priemonės:






  a) | 2001–2010 m. Marselio Provanso prekybos ir pramonės rūmams skirta 24,2 mln. EUR investicijų subsidija, apimanti 7,577 mln. EUR subsidiją, skirtą terminalo MP2 statybai; |
| --- | --- | --- |

(22)

Sprendime pradėti procedūrą išnagrinėtos šios priemonės:

a)

2001–2010 m. Marselio Provanso prekybos ir pramonės rūmams skirta 24,2 mln. EUR investicijų subsidija, apimanti 7,577 mln. EUR subsidiją, skirtą terminalo MP2 statybai;

| b) | 2001–2010 m. MPPPR ir bendrojo PPR skyriaus tarpusavio finansiniai srautai, kurių suma – [...] (*1) mln. EUR; |
| --- | --- |

b)

2001–2010 m. MPPPR ir bendrojo PPR skyriaus tarpusavio finansiniai srautai, kurių suma – [...] (*1) mln. EUR;

*1

| c) | terminale MP2 taikomo keleivio mokesčio sumos nustatymas; |
| --- | --- |

c)

terminale MP2 taikomo keleivio mokesčio sumos nustatymas;

| d) | sumažinti keleivio mokesčiai, taikomi vykdant skrydžius šalyje; |
| --- | --- |

d)

sumažinti keleivio mokesčiai, taikomi vykdant skrydžius šalyje;

| e) | oro uosto mokesčių sumažinimas, susijęs su naujų maršrutų sukūrimu; |
| --- | --- |

e)

oro uosto mokesčių sumažinimas, susijęs su naujų maršrutų sukūrimu;

| f) | orlaivių stovėjimo naktį mokesčio sumažinimas; |
| --- | --- |

f)

orlaivių stovėjimo naktį mokesčio sumažinimas;

| g) | rinkodaros veiklos finansavimas; |
| --- | --- |

g)

rinkodaros veiklos finansavimas;

| h) | reklamos vietos pirkimo sutartis, kuri su bendrove Airport Maketing Services sudaryta iš anksto nesurengus konkurencinio pirkimo ir nepaskelbus skelbimo; |
| --- | --- |

h)

reklamos vietos pirkimo sutartis, kuri su bendrove Airport Maketing Services sudaryta iš anksto nesurengus konkurencinio pirkimo ir nepaskelbus skelbimo;

| i) | terminalo MP2 pelningumas, nurodytas MPPPR pateiktame verslo plane. |
| --- | --- |

i)

terminalo MP2 pelningumas, nurodytas MPPPR pateiktame verslo plane.

2.3.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTA INVESTICIJŲ SUBSIDIJA

| (23) | Pagal Komisijos turimą informaciją, investicija, kurią numatyta skirti naujajam terminalui MP2 statyti, buvo finansuojama iš Ronos deltos generalinės tarybos subsidijos – 7,577 mln. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Pagal Komisijos turimą informaciją, investicija, kurią numatyta skirti naujajam terminalui MP2 statyti, buvo finansuojama iš Ronos deltos generalinės tarybos subsidijos – 7,577 mln. EUR.

| (24) | Be to, 2001–2010 m. MPPPR gavo Generalinės tarybos, Regioninės tarybos, Marselio Provanso metropolio, valstybės (Civilinės aviacijos generalinio direktorato prie Ekologijos, darnaus vystymosi ir energetikos ministerijos, toliau – CAGD) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) investicijų subsidijas, kurių bendra suma – 16,624 mln. EUR. Iš Generalinės tarybos MPPPR gavo tris subsidijas, skirtas oro uosto plėsti ir restruktūrizuoti, – atitinkamai 1,519 mln. EUR, 210 000 EUR ir 2,997 mln. EUR. Regioninė taryba rūmams skyrė 3,616 mln. EUR oro uostui plėsti ir vystyti, o 255 000 EUR – krovinių zonai tvarkyti. Marselio Provanso metropolis rūmams sumokėjo 889 000 EUR subsidiją, skirtą tarptautinio transporto srautui didinti. Valstybė (CAGD) finansavo krovinių skyriaus bagažo tikrinimą (skyrė 464 000 EUR), taip pat 5,032 mln. EUR skyrė tam, kad būtų gerinamas bagažo tikrinimas ir įsigyta bagažo patikros įrangos. Galiausiai ERPF lėšomis buvo finansuota krovininio oro transporto plėtra (krovininių orlaivių stovėjimo aikštelės, krovinių zonos keliai, krovinių aikštelių pertvarkymas, teritorijos parengimas) – tam skirta 1,520 mln. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Be to, 2001–2010 m. MPPPR gavo Generalinės tarybos, Regioninės tarybos, Marselio Provanso metropolio, valstybės (Civilinės aviacijos generalinio direktorato prie Ekologijos, darnaus vystymosi ir energetikos ministerijos, toliau – CAGD) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) investicijų subsidijas, kurių bendra suma – 16,624 mln. EUR. Iš Generalinės tarybos MPPPR gavo tris subsidijas, skirtas oro uosto plėsti ir restruktūrizuoti, – atitinkamai 1,519 mln. EUR, 210 000 EUR ir 2,997 mln. EUR. Regioninė taryba rūmams skyrė 3,616 mln. EUR oro uostui plėsti ir vystyti, o 255 000 EUR – krovinių zonai tvarkyti. Marselio Provanso metropolis rūmams sumokėjo 889 000 EUR subsidiją, skirtą tarptautinio transporto srautui didinti. Valstybė (CAGD) finansavo krovinių skyriaus bagažo tikrinimą (skyrė 464 000 EUR), taip pat 5,032 mln. EUR skyrė tam, kad būtų gerinamas bagažo tikrinimas ir įsigyta bagažo patikros įrangos. Galiausiai ERPF lėšomis buvo finansuota krovininio oro transporto plėtra (krovininių orlaivių stovėjimo aikštelės, krovinių zonos keliai, krovinių aikštelių pertvarkymas, teritorijos parengimas) – tam skirta 1,520 mln. EUR.

| (25) | Pagal Marselio aerodromo koncesijos sutarties specifikacijų 2 straipsnio 1 dalies b punktą ir 15 straipsnio 1 dalį investicijas finansuoja koncesininkas. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Marselio aerodromo koncesijos sutarties specifikacijų 2 straipsnio 1 dalies b punktą ir 15 straipsnio 1 dalį investicijas finansuoja koncesininkas.

2.3.2.   MPPPR IR BENDROJO PPR SKYRIAUS TARPUSAVIO FINANSINIAI SRAUTAI

| (26) | 2001–2010 m. MPPPR ir bendrojo PPR skyriaus tarpusavio finansiniai srautai buvo [...]* mln. EUR. |
| --- | --- |

(26)

2001–2010 m. MPPPR ir bendrojo PPR skyriaus tarpusavio finansiniai srautai buvo [...]* mln. EUR.

2.3.3.   SUMAŽINTI KELEIVIO MOKESČIAI, TAIKOMI TERMINALU MP2 BESINAUDOJANTIEMS SUBJEKTAMS

| (27) | Keleivio mokesčio tarifai skiriasi pagal tai, kokiu terminalu naudojasi oro vežėjai: jie yra mažesni vežėjams, besinaudojantiems pigių skrydžių terminalu MP2, ir didesni tiems, kurie naudojasi terminalu MP1 (1–4 salės). Šie tarifai nustatyti MPPPR sprendimu. Air France užginčijo pradinius tarifus, kurie Marselio Provanso oro uoste taikyti 2006–2008 m., o Valstybės Taryba šiuos tarifus panaikino. |
| --- | --- |

(27)

Keleivio mokesčio tarifai skiriasi pagal tai, kokiu terminalu naudojasi oro vežėjai: jie yra mažesni vežėjams, besinaudojantiems pigių skrydžių terminalu MP2, ir didesni tiems, kurie naudojasi terminalu MP1 (1–4 salės). Šie tarifai nustatyti MPPPR sprendimu. Air France užginčijo pradinius tarifus, kurie Marselio Provanso oro uoste taikyti 2006–2008 m., o Valstybės Taryba šiuos tarifus panaikino.

Air France

| (28) | 2008 m. gegužės 7 d. Valstybės Taryba panaikino (7) patvirtintus keleivio mokesčio tarifus, kurie nuo 2006 m. birželio 1 d. ir nuo 2007 m. sausio 1 d. taikyti Marselio Provanso oro uosto terminale MP2, nes apskaitos duomenys, į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant mokestį, buvo nepakankamai pagrįsti. Šioje byloje Valstybės Taryba nepanaikino pagrindiniame terminale taikytų keleivio mokesčio tarifų. |
| --- | --- |

(28)

2008 m. gegužės 7 d. Valstybės Taryba panaikino (7) patvirtintus keleivio mokesčio tarifus, kurie nuo 2006 m. birželio 1 d. ir nuo 2007 m. sausio 1 d. taikyti Marselio Provanso oro uosto terminale MP2, nes apskaitos duomenys, į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant mokestį, buvo nepakankamai pagrįsti. Šioje byloje Valstybės Taryba nepanaikino pagrindiniame terminale taikytų keleivio mokesčio tarifų.

7

| (29) | 2008 m. gruodžio 26 d. Valstybės Taryba panaikino keleivio mokesčio tarifus, kurie pagrindiniame Marselio Provanso oro uosto terminale ir terminale MP2 taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(29)

2008 m. gruodžio 26 d. Valstybės Taryba panaikino keleivio mokesčio tarifus, kurie pagrindiniame Marselio Provanso oro uosto terminale ir terminale MP2 taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d.

| (30) | 2009 m. gegužės 15 d. sprendimu Valstybės Taryba patvirtino kompetentingų ministrų sprendimą atsisakyti patvirtinti tarifus, kurie terminale MP2 taikyti nuo 2009 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(30)

2009 m. gegužės 15 d. sprendimu Valstybės Taryba patvirtino kompetentingų ministrų sprendimą atsisakyti patvirtinti tarifus, kurie terminale MP2 taikyti nuo 2009 m. sausio 1 d.

| (31) | Panaikinus šiuos tarifus CAGD pavedė konsultacinei bendrovei Cabinet Mazars atlikti tyrimą, susijusį su abiejų oro uosto terminalų sąnaudų ir pajamų paskirstymo metodais ir tarifų nustatymu. Šis tyrimas pateiktas 2008 m. lapkričio mėn. Remdamiesi šiuo auditu MPPPR priėmė sprendimą dėl naujų keleivio mokesčio tarifų, taikomų atgaline data. Šie tarifai 2008 m. atgaline data taikyti terminale MP1 (1–4 salės), o 2006–2008 m. – terminale MP2. Pasak MPPPR, nauji tarifai nustatyti taip, kad terminaluose MP1 ir MP2 būtų panašūs keleivių aptarnavimo sąnaudų padengimo koeficientai (8). |
| --- | --- |

(31)

Panaikinus šiuos tarifus CAGD pavedė konsultacinei bendrovei Cabinet Mazars atlikti tyrimą, susijusį su abiejų oro uosto terminalų sąnaudų ir pajamų paskirstymo metodais ir tarifų nustatymu. Šis tyrimas pateiktas 2008 m. lapkričio mėn. Remdamiesi šiuo auditu MPPPR priėmė sprendimą dėl naujų keleivio mokesčio tarifų, taikomų atgaline data. Šie tarifai 2008 m. atgaline data taikyti terminale MP1 (1–4 salės), o 2006–2008 m. – terminale MP2. Pasak MPPPR, nauji tarifai nustatyti taip, kad terminaluose MP1 ir MP2 būtų panašūs keleivių aptarnavimo sąnaudų padengimo koeficientai (8).

Cabinet Mazars

8

| (32) | 2009 m. gegužės 25 d. sprendimu MPPPR nustatė keleivio mokesčio tarifus, taikomus nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. Kadangi priežiūros institucijos nepritarė tarifams, kuriuos MPPPR pasiūlė taikyti nuo 2010 m. liepos 1 d., toliau buvo taikomas 2009 m. rugpjūčio 1 d. nustatytas tarifas. |
| --- | --- |

(32)

2009 m. gegužės 25 d. sprendimu MPPPR nustatė keleivio mokesčio tarifus, taikomus nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. Kadangi priežiūros institucijos nepritarė tarifams, kuriuos MPPPR pasiūlė taikyti nuo 2010 m. liepos 1 d., toliau buvo taikomas 2009 m. rugpjūčio 1 d. nustatytas tarifas.

| (33) | 2009 m. liepos 17 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2009 m. gegužės 25 d. MPPPR sprendimo punktų, kuriuose nustatomi nuo 2008 m. sausio 1 d. terminaluose MP1 ir MP2 atgaline data taikomi keleivio mokesčio tarifai ir nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. taikomi keleivio mokesčio tarifai, panaikinimo. |
| --- | --- |

(33)

2009 m. liepos 17 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2009 m. gegužės 25 d. MPPPR sprendimo punktų, kuriuose nustatomi nuo 2008 m. sausio 1 d. terminaluose MP1 ir MP2 atgaline data taikomi keleivio mokesčio tarifai ir nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. taikomi keleivio mokesčio tarifai, panaikinimo.

Air France

| (34) | 2009 m. liepos 17 d.Air France taip pat pateikė prašymą taikyti laikinąsias apsaugos priemones. 2009 m. liepos 28 d. Valstybės Taryba sustabdė 20 % keleivio mokesčio, kuris už 2008 m. mokėtinas nuo 2009 m. liepos 1 d., mokėjimą. Nuo 2011 m. sausio 1 d. taikytų tarifų, kurių taikymas pratęstas 2010 m., mokėjimas buvo sustabdytas, kol bus priimtas sprendimas dėl bylos esmės. |
| --- | --- |

(34)

2009 m. liepos 17 d.Air France taip pat pateikė prašymą taikyti laikinąsias apsaugos priemones. 2009 m. liepos 28 d. Valstybės Taryba sustabdė 20 % keleivio mokesčio, kuris už 2008 m. mokėtinas nuo 2009 m. liepos 1 d., mokėjimą. Nuo 2011 m. sausio 1 d. taikytų tarifų, kurių taikymas pratęstas 2010 m., mokėjimas buvo sustabdytas, kol bus priimtas sprendimas dėl bylos esmės.

Air France

| (35) | 2010 m. birželio 14 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2010 m. MPPPR sprendimo, kuriuo ankstesnių tarifų taikymas pratęsiamas nuo 2010 m. liepos 1 d., panaikinimo. |
| --- | --- |

(35)

2010 m. birželio 14 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2010 m. MPPPR sprendimo, kuriuo ankstesnių tarifų taikymas pratęsiamas nuo 2010 m. liepos 1 d., panaikinimo.

Air France

| (36) | 2011 m. liepos 27 d. Valstybės Taryba (9) panaikino 2009 m. gegužės 25 d. MPPPR sprendimą, kuriuo nustatyti 2008 m., 2009 m. ir nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. taikytini terminalo MP2 keleivio mokesčių tarifai, nes šie tarifai apskaičiuoti atsižvelgiant į 2,4 mln. EUR subsidiją, kurią Ronos deltos generalinė taryba suteikė daliai terminalo MP2 statybos darbų finansuoti (tiesioginis šios subsidijos gavėjas yra Marselio Provanso oro uostas, o netiesioginiai gavėjai – oro vežėjai). Valstybės Tarybos teigimu, pagal šį sprendimą valstybės pagalba suteikta nesilaikant taisyklių, todėl MPPPR sprendimas yra neteisėtas. Valstybės Taryba taip pat nusprendė, kad terminalo MP2 tarifų panaikinimas neturi poveikio nustatytų terminalo MP1 tarifų teisėtumui, ir pabrėžia, kad šie tarifai pagrįsti tiksliais lyginamaisiais tyrimais. Valstybės Taryba savo sprendime patikslina, kad iš bylos medžiagos matyti, jog apie 800 000 EUR siekiančios komunikacijos išlaidos, kurios, ieškovų (Air France ir Britair) teigimu, turėjo būti priskirtos tik terminalui MP2, iš tikrųjų visos priskirtos prie pridėtinių išlaidų ir terminalams paskirstytos pagal tam tikrą paskirstymo metodą (tai, kad taikant šį metodą padaryta akivaizdi vertinimo klaida, nėra įrodyta). Taigi Valstybės Taryba terminalo MP1 keleivio mokesčio tarifus patvirtino. Tuo pačiu sprendimu Valstybės Taryba panaikino 2009 m. tūpimo mokesčio tarifą, nes mokestis beveik tris kartus didesnis už išlaidas, susijusias su šios paslaugos teikimu, ir jo lėšos sudaro daugiau kaip ketvirtadalį visų oro uosto mokesčių pajamų, todėl neleido šio mokesčio pajamų tam tikru mastu kompensuoti iš kitų mokesčių pajamų, kaip reikalaujama nacionalinėje teisėje (10). Galiausiai Valstybės Taryba konstatavo, kad bendrovės ieškovės atsisakė reikalavimo panaikinti priemones, kuriomis skatinama didinti transporto srautą. |
| --- | --- |

(36)

2011 m. liepos 27 d. Valstybės Taryba (9) panaikino 2009 m. gegužės 25 d. MPPPR sprendimą, kuriuo nustatyti 2008 m., 2009 m. ir nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. taikytini terminalo MP2 keleivio mokesčių tarifai, nes šie tarifai apskaičiuoti atsižvelgiant į 2,4 mln. EUR subsidiją, kurią Ronos deltos generalinė taryba suteikė daliai terminalo MP2 statybos darbų finansuoti (tiesioginis šios subsidijos gavėjas yra Marselio Provanso oro uostas, o netiesioginiai gavėjai – oro vežėjai). Valstybės Tarybos teigimu, pagal šį sprendimą valstybės pagalba suteikta nesilaikant taisyklių, todėl MPPPR sprendimas yra neteisėtas. Valstybės Taryba taip pat nusprendė, kad terminalo MP2 tarifų panaikinimas neturi poveikio nustatytų terminalo MP1 tarifų teisėtumui, ir pabrėžia, kad šie tarifai pagrįsti tiksliais lyginamaisiais tyrimais. Valstybės Taryba savo sprendime patikslina, kad iš bylos medžiagos matyti, jog apie 800 000 EUR siekiančios komunikacijos išlaidos, kurios, ieškovų (Air France ir Britair) teigimu, turėjo būti priskirtos tik terminalui MP2, iš tikrųjų visos priskirtos prie pridėtinių išlaidų ir terminalams paskirstytos pagal tam tikrą paskirstymo metodą (tai, kad taikant šį metodą padaryta akivaizdi vertinimo klaida, nėra įrodyta). Taigi Valstybės Taryba terminalo MP1 keleivio mokesčio tarifus patvirtino. Tuo pačiu sprendimu Valstybės Taryba panaikino 2009 m. tūpimo mokesčio tarifą, nes mokestis beveik tris kartus didesnis už išlaidas, susijusias su šios paslaugos teikimu, ir jo lėšos sudaro daugiau kaip ketvirtadalį visų oro uosto mokesčių pajamų, todėl neleido šio mokesčio pajamų tam tikru mastu kompensuoti iš kitų mokesčių pajamų, kaip reikalaujama nacionalinėje teisėje (10). Galiausiai Valstybės Taryba konstatavo, kad bendrovės ieškovės atsisakė reikalavimo panaikinti priemones, kuriomis skatinama didinti transporto srautą.

9

Air France

Britair

10

| (37) | 2010 m. gruodžio 15 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2010 m. gruodžio mėn. MPPPR sprendimo, kuriuo ankstesnių tarifų taikymas pratęsiamas nuo 2011 m. sausio 1 d., panaikinimo. Galiausiai Air France atsisakė visų savo ieškinių, kurie nacionaliniu lygmeniu pareikšti 2011 m. |
| --- | --- |

(37)

2010 m. gruodžio 15 d.Air France Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl 2010 m. gruodžio mėn. MPPPR sprendimo, kuriuo ankstesnių tarifų taikymas pratęsiamas nuo 2011 m. sausio 1 d., panaikinimo. Galiausiai Air France atsisakė visų savo ieškinių, kurie nacionaliniu lygmeniu pareikšti 2011 m.

Air France

Air France

| (38) | Visą laikotarpį terminalo MP2 mokesčiai, susiję su nacionaliniu transportu, buvo 57–66 % mažesni, o mokesčiai, susiję su skrydžiais Sąjungoje (11), – 66–80 % mažesni, palyginti su 1–4 salių mokesčiais, atitinkamai susijusiais su nacionaliniu transportu, transportu Sąjungoje ir tarptautiniu transportu. |
| --- | --- |

(38)

Visą laikotarpį terminalo MP2 mokesčiai, susiję su nacionaliniu transportu, buvo 57–66 % mažesni, o mokesčiai, susiję su skrydžiais Sąjungoje (11), – 66–80 % mažesni, palyginti su 1–4 salių mokesčiais, atitinkamai susijusiais su nacionaliniu transportu, transportu Sąjungoje ir tarptautiniu transportu.

11

2.3.4.   SUMAŽINTI KELEIVIO MOKESČIAI, TAIKOMI VYKDANT SKRYDŽIUS ŠALYJE

| (39) | Tradiciškai keleivio mokesčiai, taikomi oro uosto 1–4 salėse įlaipinamiems keleiviams, diferencijuojami pagal skrydžių kryptį: yra trys tarifai – vienas taikomas skrydžiams šalyje, antras – skrydžiams į Europos Sąjungą, o trečias – tarptautiniams skrydžiams. |
| --- | --- |

(39)

Tradiciškai keleivio mokesčiai, taikomi oro uosto 1–4 salėse įlaipinamiems keleiviams, diferencijuojami pagal skrydžių kryptį: yra trys tarifai – vienas taikomas skrydžiams šalyje, antras – skrydžiams į Europos Sąjungą, o trečias – tarptautiniams skrydžiams.

| (40) | 2006 ir 2007 m. taikyti tarifai iš pradžių buvo nustatyti 2006 m. liepos 26 d. MPPPR sprendimu. Numatyta, kad mokesčių tarifai bus daug mažesni skrydžiams šalyje. Tarifų dydis skyrėsi daugiau negu 50 %. |
| --- | --- |

(40)

2006 ir 2007 m. taikyti tarifai iš pradžių buvo nustatyti 2006 m. liepos 26 d. MPPPR sprendimu. Numatyta, kad mokesčių tarifai bus daug mažesni skrydžiams šalyje. Tarifų dydis skyrėsi daugiau negu 50 %.

| (41) | Bendrovei Ryanair pateikus skundą, pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Prancūzija savo 2007 m. rugpjūčio 2 d. pranešime Komisiją informavo, kad „ne kartą priminė veiklos vykdytojui, jog būtina suvienodinti taikomus tarifus ir jų neišskirti pagal skrydžių kryptį, nes tokio išskyrimo negalima pateisinti sąnaudų skirtumu“. |
| --- | --- |

(41)

Bendrovei Ryanair pateikus skundą, pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Prancūzija savo 2007 m. rugpjūčio 2 d. pranešime Komisiją informavo, kad „ne kartą priminė veiklos vykdytojui, jog būtina suvienodinti taikomus tarifus ir jų neišskirti pagal skrydžių kryptį, nes tokio išskyrimo negalima pateisinti sąnaudų skirtumu“.

Ryanair

| (42) | 2006 ir 2007 finansiniams metams buvo patvirtinti nauji tarifai ir atsisakyta ateityje taikyti kritikuojamą diferencijavimą. |
| --- | --- |

(42)

2006 ir 2007 finansiniams metams buvo patvirtinti nauji tarifai ir atsisakyta ateityje taikyti kritikuojamą diferencijavimą.

2.3.5.   TAM TIKRŲ ORO UOSTO MOKESČIŲ SUMAŽINIMAS, SUSIJĘS SU NAUJŲ MARŠRUTŲ SUKŪRIMU

| (43) | Siekiant skatinti atidaryti naujus maršrutus arba pritaikyti skrydžių tvarkaraščius, oro vežėjams gali būti nustatytos lengvatinės tarifų sąlygos. Keleiviniams maršrutams taikomi sumažinti tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčiai, o krovininiams skrydžiams – sumažinti tūpimo ir apšvietimo mokesčiai. |
| --- | --- |

(43)

Siekiant skatinti atidaryti naujus maršrutus arba pritaikyti skrydžių tvarkaraščius, oro vežėjams gali būti nustatytos lengvatinės tarifų sąlygos. Keleiviniams maršrutams taikomi sumažinti tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčiai, o krovininiams skrydžiams – sumažinti tūpimo ir apšvietimo mokesčiai.

| (44) | Pirmąją priemonę, pagal kurią sumažinti oro uosto mokesčiai, MPPPR įvedė 2004 m. rugsėjo 7 d. sprendimu ir ji pradėta taikyti 2005 m. kovo 1 d.2004 m. gruodžio 6 d. PEK posėdyje priemonės pristatytos komitetui, kad šis pateiktų nuomonę (12). Ši sistema taikyta iki 2009 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(44)

Pirmąją priemonę, pagal kurią sumažinti oro uosto mokesčiai, MPPPR įvedė 2004 m. rugsėjo 7 d. sprendimu ir ji pradėta taikyti 2005 m. kovo 1 d.2004 m. gruodžio 6 d. PEK posėdyje priemonės pristatytos komitetui, kad šis pateiktų nuomonę (12). Ši sistema taikyta iki 2009 m. liepos 31 d.

12

| (45) | Pirmaisiais eksploatavimo metais mokesčių suma sumažinta 90 %, antraisiais – 50 % Mokesčiai sumažinti tik naujam maršrutui, kuris atitinka tokias sąlygas: (13)







  — | nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, į kurį tuo metu, kai maršrutas buvo atidaromas, nebuvo vykdomi reguliarieji skrydžiai; |
| --- | --- | --- |

(45)

Pirmaisiais eksploatavimo metais mokesčių suma sumažinta 90 %, antraisiais – 50 % Mokesčiai sumažinti tik naujam maršrutui, kuris atitinka tokias sąlygas: (13)

13

—

nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, į kurį tuo metu, kai maršrutas buvo atidaromas, nebuvo vykdomi reguliarieji skrydžiai;

| — | nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, esantį ne mažiau kaip už 75 km nuo to oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, arba turintį keleivių traukos zoną, kuri iš esmės skiriasi nuo to oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, keleivių traukos zonos; |
| --- | --- |

—

nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, esantį ne mažiau kaip už 75 km nuo to oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, arba turintį keleivių traukos zoną, kuri iš esmės skiriasi nuo to oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, keleivių traukos zonos;

| — | maršruto kryptis neturi patekti į 160 km spindulį nuo krypties, kuria pastaruosius dvylika mėnesių skrydžius vykdė pats vežėjas, viena iš jo patronuojamųjų bendrovių, tai pačiai grupei priklausantis vežėjas arba vežėjas, susaistytas prekybos susitarimais (visų pirma su šia kryptimi susijusiomis franšizės, bendrojo kodo ir kt. sutartimis); |
| --- | --- |

—

maršruto kryptis neturi patekti į 160 km spindulį nuo krypties, kuria pastaruosius dvylika mėnesių skrydžius vykdė pats vežėjas, viena iš jo patronuojamųjų bendrovių, tai pačiai grupei priklausantis vežėjas arba vežėjas, susaistytas prekybos susitarimais (visų pirma su šia kryptimi susijusiomis franšizės, bendrojo kodo ir kt. sutartimis);

| — | maršrutu paslaugos turi būti teikiamos bent vieną kartą per savaitę ne trumpiau kaip du mėnesius iš eilės; |
| --- | --- |

—

maršrutu paslaugos turi būti teikiamos bent vieną kartą per savaitę ne trumpiau kaip du mėnesius iš eilės;

| — | laikotarpiu, kurį už paslaugų teikimą atitinkama kryptimi oro vežėjui taikomi minėti sumažinti mokesčiai, vienam arba keliems kitiems vežėjams, nusprendusiems teikti paslaugą tos pačios krypties maršrutu, taikoma tokia pat priemonė, laikantis pirmajam vežėjui nustatyto tvarkaraščio. |
| --- | --- |

—

laikotarpiu, kurį už paslaugų teikimą atitinkama kryptimi oro vežėjui taikomi minėti sumažinti mokesčiai, vienam arba keliems kitiems vežėjams, nusprendusiems teikti paslaugą tos pačios krypties maršrutu, taikoma tokia pat priemonė, laikantis pirmajam vežėjui nustatyto tvarkaraščio.

| (46) | Mokesčiai buvo sumažinti tiek iš terminalo MP1, tiek iš terminalo MP2 skrydžius vykdantiems vežėjams. |
| --- | --- |

(46)

Mokesčiai buvo sumažinti tiek iš terminalo MP1, tiek iš terminalo MP2 skrydžius vykdantiems vežėjams.

| (47) | 2009 m. birželio 30 d. sprendimu Marselio administracinis teismas patenkino Air France prašymą panaikinti 2005 m. priimtą skatinamąją tarifų sistemą. Marselio Provanso PPR šio sprendimo apeliacine tvarka neapskundė, nes per tą laiką skatinamosios sistemos taikymas iš dalies buvo panaikintas remiantis nauju sprendimu dėl tarifų. Vėliau oro vežėjas Air France ir jo patronuojamosios bendrovės Britair ir Regional Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl MPPPR sprendimo, kuriuo nustatomi 2008 ir 2009 m. mokesčių tarifai, įskaitant su aviacija susijusių mokesčių tarifus ir sistemą, pagal kurią skatinama atidaryti naujus maršrutus, panaikinimo. Kartu su šiuo ieškiniu dėl panaikinimo pateiktas ir prašymas taikyti laikinąsias apsaugos priemones. Prašymą Valstybės Tarybos laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas iš dalies patenkino 2009 m. liepos 28 d. nutartimi: jis visų pirma nusprendė sustabdyti skatinamosios sistemos taikymą. Savo 2011 m. liepos 27 d. sprendime dėl bylos esmės (14) Valstybės Taryba pažymėjo, kad bendrovės ieškovės atsisakė reikalavimo panaikinti priemones, kuriomis skatinama 2009 ir 2010 m. didinti transporto srautą. |
| --- | --- |

(47)

2009 m. birželio 30 d. sprendimu Marselio administracinis teismas patenkino Air France prašymą panaikinti 2005 m. priimtą skatinamąją tarifų sistemą. Marselio Provanso PPR šio sprendimo apeliacine tvarka neapskundė, nes per tą laiką skatinamosios sistemos taikymas iš dalies buvo panaikintas remiantis nauju sprendimu dėl tarifų. Vėliau oro vežėjas Air France ir jo patronuojamosios bendrovės Britair ir Regional Valstybės Tarybai pareiškė ieškinį dėl MPPPR sprendimo, kuriuo nustatomi 2008 ir 2009 m. mokesčių tarifai, įskaitant su aviacija susijusių mokesčių tarifus ir sistemą, pagal kurią skatinama atidaryti naujus maršrutus, panaikinimo. Kartu su šiuo ieškiniu dėl panaikinimo pateiktas ir prašymas taikyti laikinąsias apsaugos priemones. Prašymą Valstybės Tarybos laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas iš dalies patenkino 2009 m. liepos 28 d. nutartimi: jis visų pirma nusprendė sustabdyti skatinamosios sistemos taikymą. Savo 2011 m. liepos 27 d. sprendime dėl bylos esmės (14) Valstybės Taryba pažymėjo, kad bendrovės ieškovės atsisakė reikalavimo panaikinti priemones, kuriomis skatinama 2009 ir 2010 m. didinti transporto srautą.

Air France

Air France

Britair

Regional

14

| (48) | 2010 m. vasario 1 d. – 2011 m. spalio 31 d. taikyti tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčiai vėl buvo sumažinti visiems vežėjams, atitinkantiems objektyvias sumažinimo sąlygas. |
| --- | --- |

(48)

2010 m. vasario 1 d. – 2011 m. spalio 31 d. taikyti tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčiai vėl buvo sumažinti visiems vežėjams, atitinkantiems objektyvias sumažinimo sąlygas.

| (49) | Mokesčių suma sumažinta:






  — | 60 % pirmaisiais eksploatavimo metais; |
| --- | --- | --- |

(49)

Mokesčių suma sumažinta:

—

60 % pirmaisiais eksploatavimo metais;

| — | 45 % antraisiais eksploatavimo metais; |
| --- | --- |

—

45 % antraisiais eksploatavimo metais;

| — | 20 % trečiaisiais eksploatavimo metais. |
| --- | --- |

—

20 % trečiaisiais eksploatavimo metais.

| (50) | Mokesčiai sumažinti tik naujam maršrutui, kuris atitinka tokias sąlygas (15):






  — | keleiviniai ir krovininiai skrydžiai atitinka reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

(50)

Mokesčiai sumažinti tik naujam maršrutui, kuris atitinka tokias sąlygas (15):

15

—

keleiviniai ir krovininiai skrydžiai atitinka reikalavimus;

| — | nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos bent vieną kartą per savaitę ne trumpiau kaip keturis mėnesius iš eilės; |
| --- | --- |

—

nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos bent vieną kartą per savaitę ne trumpiau kaip keturis mėnesius iš eilės;

| — | nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, esantį ne mažiau kaip už 50 km nuo oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, arba turintį keleivių traukos zoną, kuri iš esmės skiriasi nuo oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, keleivių traukos zonos; |
| --- | --- |

—

nauju maršrutu paslaugos turi būti teikiamos į oro uostą, esantį ne mažiau kaip už 50 km nuo oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, arba turintį keleivių traukos zoną, kuri iš esmės skiriasi nuo oro uosto, į kurį skrydžiai jau vykdomi, keleivių traukos zonos;

| — | per pastaruosius aštuoniolika mėnesių pats vežėjas, viena iš jo patronuojamųjų bendrovių, tai pačiai grupei priklausantis vežėjas arba prekybos susitarimais susaistytas vežėjas neteikė paslaugų nauju maršrutu. |
| --- | --- |

—

per pastaruosius aštuoniolika mėnesių pats vežėjas, viena iš jo patronuojamųjų bendrovių, tai pačiai grupei priklausantis vežėjas arba prekybos susitarimais susaistytas vežėjas neteikė paslaugų nauju maršrutu.

| (51) | Sezoninio veiklos sustabdymo atveju paskatos, susijusios su laipsnišku mokesčių mažinimu, toliau taikomos vėl pradėjus teikti paslaugas maršrutu, lyg veikla niekada nebūtų sustabdyta: sustabdymo laikotarpis įtraukiamas į laikotarpį, kurį taikyti sumažinti mokesčiai. Ši skatinamoji priemonė taikoma abiem Marselio Provanso oro uosto terminalams ir visiems vežėjams. |
| --- | --- |

(51)

Sezoninio veiklos sustabdymo atveju paskatos, susijusios su laipsnišku mokesčių mažinimu, toliau taikomos vėl pradėjus teikti paslaugas maršrutu, lyg veikla niekada nebūtų sustabdyta: sustabdymo laikotarpis įtraukiamas į laikotarpį, kurį taikyti sumažinti mokesčiai. Ši skatinamoji priemonė taikoma abiem Marselio Provanso oro uosto terminalams ir visiems vežėjams.

2.3.6.   NEMOKAMAS ORLAIVIŲ STOVĖJIMAS NAKTĮ

| (52) | 2010 m. gruodžio 28 d. pateiktoje informacijoje MPPPR nurodo, kad įdiegta priemonė, pagal kurią nuo 2010 m. vasario 1 d. įvestas orlaivių stovėjimo naktį mokestis. Taigi stovėjimas 22–6 val. yra nemokamas, jei:






  — | vykdoma keleivinio transporto veikla; |
| --- | --- | --- |

(52)

2010 m. gruodžio 28 d. pateiktoje informacijoje MPPPR nurodo, kad įdiegta priemonė, pagal kurią nuo 2010 m. vasario 1 d. įvestas orlaivių stovėjimo naktį mokestis. Taigi stovėjimas 22–6 val. yra nemokamas, jei:

—

vykdoma keleivinio transporto veikla;

| — | bent vieną Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezoną ta pačia kryptimi vykdomi penki reisai per savaitę; |
| --- | --- |

—

bent vieną Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezoną ta pačia kryptimi vykdomi penki reisai per savaitę;

| — | 22–6 val. orlaiviai stovi ne trumpiau kaip šešias valandas iš eilės. |
| --- | --- |

—

22–6 val. orlaiviai stovi ne trumpiau kaip šešias valandas iš eilės.

| (53) | Ši skatinamoji priemonė taikoma abiem Marselio Provanso oro uosto terminalams ir visiems vežėjams. |
| --- | --- |

(53)

Ši skatinamoji priemonė taikoma abiem Marselio Provanso oro uosto terminalams ir visiems vežėjams.

2.3.7.   RINKODAROS VEIKLOS FINANSAVIMAS

| (54) | 2005 m. lapkričio 21 d. sprendimu MPPPR įvedė finansinę sistemą, pagal kurią skatinama atidaryti naujus maršrutus padengiant dalį konkrečių rinkodaros ir reklamos išlaidų, susijusių su Marselio Provanso oro uosto patvirtintomis informacijos laikmenomis. Pagal šią priemonę pagalbą gavęs oro vežėjas turėjo pagrįsti išlaidas, patirtas reklamuojant šį maršrutą. Pagalbos dydis negalėjo viršyti 50 % pagrįstų išlaidų. |
| --- | --- |

(54)

2005 m. lapkričio 21 d. sprendimu MPPPR įvedė finansinę sistemą, pagal kurią skatinama atidaryti naujus maršrutus padengiant dalį konkrečių rinkodaros ir reklamos išlaidų, susijusių su Marselio Provanso oro uosto patvirtintomis informacijos laikmenomis. Pagal šią priemonę pagalbą gavęs oro vežėjas turėjo pagrįsti išlaidas, patirtas reklamuojant šį maršrutą. Pagalbos dydis negalėjo viršyti 50 % pagrįstų išlaidų.

| (55) | Sprendimas įvesti rinkodaros išmoką priimtas negavus išankstinio Prancūzijos leidimo, prieš paskelbiant Komisijos komunikatą „Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti“ (toliau – 2005 m. gairės) (16). 2006 m. rugpjūčio 22 d. raštu Prancūzija paprašė MPPPR šių išmokų mokėjimą nutraukti ne vėliau kaip 2007 m. birželio 1 d., nes, jos nuomone, rinkodaros išmokos neatitinka 2005 m. gairėse nustatytų kriterijų. |
| --- | --- |

(55)

Sprendimas įvesti rinkodaros išmoką priimtas negavus išankstinio Prancūzijos leidimo, prieš paskelbiant Komisijos komunikatą „Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti“ (toliau – 2005 m. gairės) (16). 2006 m. rugpjūčio 22 d. raštu Prancūzija paprašė MPPPR šių išmokų mokėjimą nutraukti ne vėliau kaip 2007 m. birželio 1 d., nes, jos nuomone, rinkodaros išmokos neatitinka 2005 m. gairėse nustatytų kriterijų.

16

| (56) | MPPPR patvirtino, kad iš pradžių buvo numatyta dalyvauti finansuojant rinkodaros išlaidas, tačiau jos nefinansuotos, išskyrus oro vežėjui BMI Baby skirtą [mažesnę negu 300 000 EUR]* sumą. |
| --- | --- |

(56)

MPPPR patvirtino, kad iš pradžių buvo numatyta dalyvauti finansuojant rinkodaros išlaidas, tačiau jos nefinansuotos, išskyrus oro vežėjui BMI Baby skirtą [mažesnę negu 300 000 EUR]* sumą.

BMI Baby

2.3.8.   SU AMS SUDARYTA REKLAMOS VIETOS PIRKIMO SUTARTIS

| (57) | 2006 m. gegužės 19 d. MPPPR, iš anksto nesurengusi konkurencinio pirkimo ir nepaskelbusi skelbimo, sudarė penkerių metų reklamos vietos pirkimo sutartį su bendrove Airport Marketing Services (toliau – AMS) – oro vežėjo Ryanair patronuojamąja bendrove, kurios 100 % kapitalo priklauso Ryanair. |
| --- | --- |

(57)

2006 m. gegužės 19 d. MPPPR, iš anksto nesurengusi konkurencinio pirkimo ir nepaskelbusi skelbimo, sudarė penkerių metų reklamos vietos pirkimo sutartį su bendrove Airport Marketing Services (toliau – AMS) – oro vežėjo Ryanair patronuojamąja bendrove, kurios 100 % kapitalo priklauso Ryanair.

Airport Marketing Services

Ryanair

Ryanair

| (58) | Pagal šios sutarties nuostatas MPPPR bendrovei AMS turėjo sumokėti:






  — | [...]* EUR per mėnesį 2006 m. lapkričio – 2007 m. spalio mėn.; |
| --- | --- | --- |

(58)

Pagal šios sutarties nuostatas MPPPR bendrovei AMS turėjo sumokėti:

—

[...]* EUR per mėnesį 2006 m. lapkričio – 2007 m. spalio mėn.;

| — | [...]* EUR per mėnesį 2007 m. lapkričio – 2008 m. gegužės mėn.; |
| --- | --- |

—

[...]* EUR per mėnesį 2007 m. lapkričio – 2008 m. gegužės mėn.;

| — | [...]* EUR per mėnesį nuo 2008 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

—

[...]* EUR per mėnesį nuo 2008 m. birželio mėn.

| (59) | Tarifų, dėl kurių priimtas 2009 m. gegužės 25 d. sprendimas, nustatymo klausimu 2009 m. vasario 18 d. PEK sprendime nurodyta, kad „su AMS sutartimi susijusios sąnaudos sutarties galiojimo laikotarpiu, t. y. 2006 m. spalio–2011 m. spalio mėn., yra [...]* EUR – [...]* EUR per metus“. |
| --- | --- |

(59)

Tarifų, dėl kurių priimtas 2009 m. gegužės 25 d. sprendimas, nustatymo klausimu 2009 m. vasario 18 d. PEK sprendime nurodyta, kad „su AMS sutartimi susijusios sąnaudos sutarties galiojimo laikotarpiu, t. y. 2006 m. spalio–2011 m. spalio mėn., yra [...]* EUR – [...]* EUR per metus“.

| (60) | Su AMS sutartimi susijusias sąnaudas taip pat galima nustatyti pagal Prancūzijos pateiktą informaciją; jos nurodytos 2 lentelėje.

  2 lentelė


  Su AMS sutartimi susijusios sąnaudos pagal Prancūzijos pateiktą informaciją (tūkst. EUR)




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Su AMS sutartimi susijusias sąnaudas taip pat galima nustatyti pagal Prancūzijos pateiktą informaciją; jos nurodytos 2 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

Su AMS sutartimi susijusios sąnaudos pagal Prancūzijos pateiktą informaciją (tūkst. EUR)

Su AMS sutartimi susijusios sąnaudos pagal Prancūzijos pateiktą informaciją (tūkst. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | MPPPR teigimu, šios sutarties tikslas – reklamuoti Marselio kryptį siekiant pritraukti daug keleivių. Tai leidžia užtikrinti ilgalaikę terminalo MP2 veiklą ir tinkamo dydžio atlygį už oro uostą valdančios įstaigos suteiktas paslaugas. |
| --- | --- |

(61)

MPPPR teigimu, šios sutarties tikslas – reklamuoti Marselio kryptį siekiant pritraukti daug keleivių. Tai leidžia užtikrinti ilgalaikę terminalo MP2 veiklą ir tinkamo dydžio atlygį už oro uostą valdančios įstaigos suteiktas paslaugas.

| (62) | MPPPR nuomone, siekiant šio tikslo reikia remtis dviem veiksniais:






  — | dideliu internautų skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

(62)

MPPPR nuomone, siekiant šio tikslo reikia remtis dviem veiksniais:

—

dideliu internautų skaičiumi;

| — | Europos internautais, kurie domisi pigių skrydžių modeliu. |
| --- | --- |

—

Europos internautais, kurie domisi pigių skrydžių modeliu.

| (63) | Sutarties su AMS sudarymą MPPPR pagrindžia tuo, kad 2006 m. MPPPR poreikius atitiko tik šios bendrovės svetainė, nes joje buvo teikiamos tokios paslaugos:






  — | viena išskirtinė vežėjo Ryanair – vienintelio veiklos vykdytojo, įsipareigojusio sukurti didelę orlaivių bazę naujajame terminale MP2 – bilietų pardavimo sistema; |
| --- | --- | --- |

(63)

Sutarties su AMS sudarymą MPPPR pagrindžia tuo, kad 2006 m. MPPPR poreikius atitiko tik šios bendrovės svetainė, nes joje buvo teikiamos tokios paslaugos:

—

viena išskirtinė vežėjo Ryanair – vienintelio veiklos vykdytojo, įsipareigojusio sukurti didelę orlaivių bazę naujajame terminale MP2 – bilietų pardavimo sistema;

Ryanair

| — | plati internautų auditorija, kuriai skirta MPPPR reklamos politika; |
| --- | --- |

—

plati internautų auditorija, kuriai skirta MPPPR reklamos politika;

| — | rinkodaros paslaugos, suderintos su Provanso kryptimi skrendančių lėktuvų bilietų pirkimu. |
| --- | --- |

—

rinkodaros paslaugos, suderintos su Provanso kryptimi skrendančių lėktuvų bilietų pirkimu.

| (64) | Skundą pateikusi šalis mano, kad su AMS sudaryta sutartis yra bendrovei Ryanair suteikta pagalba, kuria siekiama šį vežėją pritraukti į Marselį. Savo nuomonę ji pagrindžia medžiaga, kuria remtasi rengiantis 2005 m. lapkričio 15 d. MPPPR oro uosto tarybos posėdžiui. |
| --- | --- |

(64)

Skundą pateikusi šalis mano, kad su AMS sudaryta sutartis yra bendrovei Ryanair suteikta pagalba, kuria siekiama šį vežėją pritraukti į Marselį. Savo nuomonę ji pagrindžia medžiaga, kuria remtasi rengiantis 2005 m. lapkričio 15 d. MPPPR oro uosto tarybos posėdžiui.

Ryanair

2.3.9.   SU TERMINALU MP2 SUSIJĘS VERSLO PLANAS IR APDAIRAUS RINKOS EKONOMIKOS VEIKLOS VYKDYTOJO PRINCIPO TAIKYMAS

| (65) | 2004 m. lapkričio mėn. MPPPR parengė verslo planą, kad įrodytų terminalo MP2 pelningumą. 2005 m. šis planas buvo atnaujintas. 2005 m. vasario mėn., 2005 m. lapkričio mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. bendrovė PricewaterhouseCoopers (toliau – PwC) Air France prašymu įvertino kitas atnaujintas šio verslo plano nuostatas. |
| --- | --- |

(65)

2004 m. lapkričio mėn. MPPPR parengė verslo planą, kad įrodytų terminalo MP2 pelningumą. 2005 m. šis planas buvo atnaujintas. 2005 m. vasario mėn., 2005 m. lapkričio mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. bendrovė PricewaterhouseCoopers (toliau – PwC) Air France prašymu įvertino kitas atnaujintas šio verslo plano nuostatas.

PricewaterhouseCoopers

Air France

| (66) | Prancūzijos pateiktame verslo plane, nagrinėjant 2004–2020 m., palygintas scenarijus, pagal kurį 2004–2020 m. terminalas MP2 veikia, ir scenarijus, pagal kurį jis neveikia. Prancūzijos teigimu, sudėjus 2004–2020 m. duomenis – metinius grynųjų pinigų srautus ir grynąją balansinę vertę – gautos tokios 2020 m. sumos:






  — | [...]* mln. EUR pagal scenarijų, kai terminalas MP2 neveikia; |
| --- | --- | --- |

(66)

Prancūzijos pateiktame verslo plane, nagrinėjant 2004–2020 m., palygintas scenarijus, pagal kurį 2004–2020 m. terminalas MP2 veikia, ir scenarijus, pagal kurį jis neveikia. Prancūzijos teigimu, sudėjus 2004–2020 m. duomenis – metinius grynųjų pinigų srautus ir grynąją balansinę vertę – gautos tokios 2020 m. sumos:

—

[...]* mln. EUR pagal scenarijų, kai terminalas MP2 neveikia;

| — | [...]* mln. EUR pagal scenarijų, kai šis terminalas veikia. |
| --- | --- |

—

[...]* mln. EUR pagal scenarijų, kai šis terminalas veikia.

| (67) | Taigi Prancūzija daro išvadą, kad scenarijus, pagal kurį terminalas MP2 veikia, yra [...]* mln. EUR pelningesnis už scenarijų be šio terminalo, o tai reiškia, kad grąžos norma – [...]* proc. |
| --- | --- |

(67)

Taigi Prancūzija daro išvadą, kad scenarijus, pagal kurį terminalas MP2 veikia, yra [...]* mln. EUR pelningesnis už scenarijų be šio terminalo, o tai reiškia, kad grąžos norma – [...]* proc.

| (68) | Verslo plane taip pat išnagrinėtas jautrumas atsižvelgiant į įvairias transporto srauto ir tarifų prielaidas. Išnagrinėtas transporto srauto scenarijus, pagal kurį Air France skrydžiai pirmyn ir atgal į terminalą MP2 neperkeliami, ir scenarijus, pagal kurį su terminalu MP2 susijusio transporto srauto augimas yra mažesnis. Taip pat išnagrinėtas tarifų scenarijus, pagal kurį terminalo MP2 keleivio mokesčio tarifas yra [...]* EUR, ir scenarijus, pagal kurį šis tarifas siekia [...]* EUR. |
| --- | --- |

(68)

Verslo plane taip pat išnagrinėtas jautrumas atsižvelgiant į įvairias transporto srauto ir tarifų prielaidas. Išnagrinėtas transporto srauto scenarijus, pagal kurį Air France skrydžiai pirmyn ir atgal į terminalą MP2 neperkeliami, ir scenarijus, pagal kurį su terminalu MP2 susijusio transporto srauto augimas yra mažesnis. Taip pat išnagrinėtas tarifų scenarijus, pagal kurį terminalo MP2 keleivio mokesčio tarifas yra [...]* EUR, ir scenarijus, pagal kurį šis tarifas siekia [...]* EUR.

Air France

| (69) | 2005 m. verslo planas buvo atnaujintas. Šia proga parengti trys scenarijų modeliai. Jie yra tokie:






  — | pirmasis modelis: atliekant skaičiavimus remtasi 2005 m. transporto srauto prognozėmis; pagrindiniame scenarijuje nebenurodyta, kad Air France skrydžiai pirmyn ir atgal perkeliami į terminalą MP2, o atlikti skaičiavimai apima 2005–2021 m. Remiantis šiomis prielaidomis vidinė grąžos norma yra [didesnė negu 7,5 %]*; |
| --- | --- | --- |

(69)

2005 m. verslo planas buvo atnaujintas. Šia proga parengti trys scenarijų modeliai. Jie yra tokie:

—

pirmasis modelis: atliekant skaičiavimus remtasi 2005 m. transporto srauto prognozėmis; pagrindiniame scenarijuje nebenurodyta, kad Air France skrydžiai pirmyn ir atgal perkeliami į terminalą MP2, o atlikti skaičiavimai apima 2005–2021 m. Remiantis šiomis prielaidomis vidinė grąžos norma yra [didesnė negu 7,5 %]*;

pirmasis modelis

Air France

| — | antrasis modelis: vidinė grąžos norma yra 7,5 %; siekiama nustatyti, koks keleivių skaičius atitinka šią normą. Modeliuojant padaryta išvada, kad 2007–2021 m. keleivių skaičius galėtų būti 1,32 mln. mažesnis negu pagal pirmąjį modelį; |
| --- | --- |

—

antrasis modelis: vidinė grąžos norma yra 7,5 %; siekiama nustatyti, koks keleivių skaičius atitinka šią normą. Modeliuojant padaryta išvada, kad 2007–2021 m. keleivių skaičius galėtų būti 1,32 mln. mažesnis negu pagal pirmąjį modelį;

antrasis modelis

| — | trečiasis modelis: jeigu 2010 m. terminalo MP2 transporto srautas bus tik 1 mln. keleivių (vietoj pirmajame modelyje nurodyto 1,65 mln.), kokį papildomą tarifą nuo 2011 m. reikės taikyti vienam keleiviui siekiant išlaikyti 7,5 % vidinę grąžos normą? Modeliuojant padaryta išvada, kad tarifas turėtų būti padidintas [...]* EUR. |
| --- | --- |

—

trečiasis modelis: jeigu 2010 m. terminalo MP2 transporto srautas bus tik 1 mln. keleivių (vietoj pirmajame modelyje nurodyto 1,65 mln.), kokį papildomą tarifą nuo 2011 m. reikės taikyti vienam keleiviui siekiant išlaikyti 7,5 % vidinę grąžos normą? Modeliuojant padaryta išvada, kad tarifas turėtų būti padidintas [...]* EUR.

trečiasis modelis

| (70) | Valstybės Taryboje nagrinėjant ginčą, Air France prašymu PwC įvertino MPPPR pateiktus 2005 m. vasario mėn., 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. modelius, pagal kuriuos terminalo MP2 projekto vidinę grąžos normą ir grynąją dabartinę vertę (GDV) siekiama nustatyti remiantis laukiamais grynųjų pinigų srautais. Šia proga PwC pateikė keletą pastabų dėl nagrinėjamo verslo plano ir jį sukritikavo. |
| --- | --- |

(70)

Valstybės Taryboje nagrinėjant ginčą, Air France prašymu PwC įvertino MPPPR pateiktus 2005 m. vasario mėn., 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. modelius, pagal kuriuos terminalo MP2 projekto vidinę grąžos normą ir grynąją dabartinę vertę (GDV) siekiama nustatyti remiantis laukiamais grynųjų pinigų srautais. Šia proga PwC pateikė keletą pastabų dėl nagrinėjamo verslo plano ir jį sukritikavo.

Air France

3.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

PRANCŪZIJOS PASTABOS

3.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS INVESTICIJŲ SUBSIDIJOS

MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS INVESTICIJŲ SUBSIDIJOS

3.1.1.   KAI KURIOMS SKIRTOMS SUBSIDIJOMS TAIKOMAS SENATIES TERMINAS

| (71) | Prancūzija nesutinka su Komisijos pozicija, kad visos lėšos – 7,577 mln. EUR suma, 2005–2007 m. skirta terminalui MP2 statyti, ir 16 mln. EUR suma, kuri nuo 2001 m. skirta kaip investicija į oro uostą, – yra valstybės pagalba, kurią Komisija gali nagrinėti. |
| --- | --- |

(71)

Prancūzija nesutinka su Komisijos pozicija, kad visos lėšos – 7,577 mln. EUR suma, 2005–2007 m. skirta terminalui MP2 statyti, ir 16 mln. EUR suma, kuri nuo 2001 m. skirta kaip investicija į oro uostą, – yra valstybės pagalba, kurią Komisija gali nagrinėti.

| (72) | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (17) 15 straipsnį Prancūzija tvirtina, kad senaties terminas taikomas šioms 3 lentelėje nurodytoms subsidijoms:

  3 lentelė









  Įstaiga | Sutarties pasirašymo data | Subsidijos pavadinimas | Bendra sumokėta suma (tūkst. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Generalinė taryba | 1999 m. gruodžio 14 d. | Oro uosto įrenginių plėtros ir pertvarkymo darbai | 3 064 |
| Regioninė taryba | 1997 m. spalio 24 d. | Oro uosto plėtros ir vystymo darbai | 8 032 |
| Regioninė taryba | 1994 m. liepos 8 d. | Krovinių zonos tvarkymas | 1 372 |
| Valstybė | 2000 m. balandžio 26 d. | Skydų, kuriuose pateikiamos privalomos nuorodos, pritaikymas prie standartų | 290 |
| Valstybė | 1999 m. birželio 23 d. | Krovinių skyriaus bagažo tikrinimas | 579 |

(72)

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (17) 15 straipsnį Prancūzija tvirtina, kad senaties terminas taikomas šioms 3 lentelėje nurodytoms subsidijoms:

17

3 lentelė

3 lentelė

Įstaiga

Sutarties pasirašymo data

Subsidijos pavadinimas

Bendra sumokėta suma (tūkst. EUR)

Generalinė taryba

1999 m. gruodžio 14 d.

Oro uosto įrenginių plėtros ir pertvarkymo darbai

3 064

Regioninė taryba

1997 m. spalio 24 d.

Oro uosto plėtros ir vystymo darbai

8 032

Regioninė taryba

1994 m. liepos 8 d.

Krovinių zonos tvarkymas

1 372

Valstybė

2000 m. balandžio 26 d.

Skydų, kuriuose pateikiamos privalomos nuorodos, pritaikymas prie standartų

290

Valstybė

1999 m. birželio 23 d.

Krovinių skyriaus bagažo tikrinimas

579

| (73) | Prancūzija pažymi, kad negalima įpareigoti susigrąžinti subsidijų, kurioms taikomas senaties terminas, todėl šios subsidijos neabejotinai nepatenka į Komisijos tyrimo sritį. |
| --- | --- |

(73)

Prancūzija pažymi, kad negalima įpareigoti susigrąžinti subsidijų, kurioms taikomas senaties terminas, todėl šios subsidijos neabejotinai nepatenka į Komisijos tyrimo sritį.

3.1.2.   KAI KURIOS SUBSIDIJOS BUVO SUTEIKTOS NEEKONOMINEI VEIKLAI IR INFRASTRUKTŪRAI FINANSUOTI, TODĖL NĖRA VALSTYBĖS PAGALBA.

| (74) | Prancūzija pažymi, kad kai kurios subsidijos buvo skirtos infrastruktūrai arba veiklai, susijusiai su išimtinių įgaliojimų vykdymu viešojo saugumo, apsaugos nuo gaisro ir saugaus eksploatavimo srityje, finansuoti, t. y.:






  — | 2001 m. gruodžio 19 d. valstybės subsidija, kurios bendra suma – 5 032 000 EUR, nes ja buvo siekiama stiprinti skrydžių saugos mechanizmą, visų pirma finansuoti atsitiktinę tam tikros rankinio bagažo procentinės dalies patikrą, sistemingą į rezervuotas zonas patenkančio personalo patikrą ir spartesnį krovinių skyriaus bagažo patikros programos įgyvendinimą, kad 2002 m. antrojo pusmečio pradžioje būtų tikrinama 100 % krovinių; |
| --- | --- | --- |

(74)

Prancūzija pažymi, kad kai kurios subsidijos buvo skirtos infrastruktūrai arba veiklai, susijusiai su išimtinių įgaliojimų vykdymu viešojo saugumo, apsaugos nuo gaisro ir saugaus eksploatavimo srityje, finansuoti, t. y.:

—

2001 m. gruodžio 19 d. valstybės subsidija, kurios bendra suma – 5 032 000 EUR, nes ja buvo siekiama stiprinti skrydžių saugos mechanizmą, visų pirma finansuoti atsitiktinę tam tikros rankinio bagažo procentinės dalies patikrą, sistemingą į rezervuotas zonas patenkančio personalo patikrą ir spartesnį krovinių skyriaus bagažo patikros programos įgyvendinimą, kad 2002 m. antrojo pusmečio pradžioje būtų tikrinama 100 % krovinių;

| — | 2002 m. rugsėjo 27 d. Generalinės tarybos suteikta subsidija, kurios bendra suma – 209 885 EUR, nes ja buvo siekiama nutiesti laidus antrajame kilimo ir tūpimo take, sutvarkyti kompiuterių dubliavimo salę, šiluminės ir aušinimo elektrinės teritoriją, atnaujinti oro navigacijos patalpų techninio bloko fasadą, pakeisti B punkto centrinį bendrą žemos įtampos skydą, pritaikyti prie reikalavimų terminalo signalizacijos sistemą ir kompiuterių salės priešgaisrinę saugą; |
| --- | --- |

—

2002 m. rugsėjo 27 d. Generalinės tarybos suteikta subsidija, kurios bendra suma – 209 885 EUR, nes ja buvo siekiama nutiesti laidus antrajame kilimo ir tūpimo take, sutvarkyti kompiuterių dubliavimo salę, šiluminės ir aušinimo elektrinės teritoriją, atnaujinti oro navigacijos patalpų techninio bloko fasadą, pakeisti B punkto centrinį bendrą žemos įtampos skydą, pritaikyti prie reikalavimų terminalo signalizacijos sistemą ir kompiuterių salės priešgaisrinę saugą;

| — | 2003 m. balandžio 26 d. Generalinės tarybos subsidija, kurios bendra suma – 2 111 542,82 EUR, nes ja buvo siekiama atnaujinti apšvietimo įrangą, išplėsti centrinį saugos punktą ir padaryti jį prieinamą, pertvarkyti Air France pilotų profesinės sąjungos (SPAF) biurą, sukurti sveikatos priežiūros skyrių, sutvarkyti pietų zonoje esantį žiedinį kelią, pakeisti kondicionierius ir ventiliatorius, sukurti stebėjimo vaizdo kamerų tinklą, pakeisti šiluminės ir aušinimo elektrinės katilą, vakarų zonoje įdiegti apsaugos nuo gaisro tinklą ir apsirūpinti skaitmeninės apsaugos įranga; |
| --- | --- |

—

2003 m. balandžio 26 d. Generalinės tarybos subsidija, kurios bendra suma – 2 111 542,82 EUR, nes ja buvo siekiama atnaujinti apšvietimo įrangą, išplėsti centrinį saugos punktą ir padaryti jį prieinamą, pertvarkyti Air France pilotų profesinės sąjungos (SPAF) biurą, sukurti sveikatos priežiūros skyrių, sutvarkyti pietų zonoje esantį žiedinį kelią, pakeisti kondicionierius ir ventiliatorius, sukurti stebėjimo vaizdo kamerų tinklą, pakeisti šiluminės ir aušinimo elektrinės katilą, vakarų zonoje įdiegti apsaugos nuo gaisro tinklą ir apsirūpinti skaitmeninės apsaugos įranga;

Air France

| — | 2005 m. gegužės 19 d. Generalinės tarybos subsidija, kurios bendra suma – 2 273 258,64 EUR ir kuri skirta terminalui MP2 iš dalies finansuoti; dalis šios subsidijos skirta neekonominei infrastruktūrai finansuoti. Prancūzija nurodo, kad uždaviniai, kurie nustatyti kaip neekonominiai, yra vykdomi teritorijoje, užimančioje 16,96 % terminalo MP2, ir mano, kad tokia pat darbų dalis apėmė su šiais uždaviniais susijusį plotą. Taigi Prancūzija pažymi, kad atskaičius su neekonomine veikla susijusias investicijas, t. y. 1 416 238,75 EUR, į Komisijos vertinimą taip pat nereikia įtraukti 16,96 % darbų sąnaudų; |
| --- | --- |

—

2005 m. gegužės 19 d. Generalinės tarybos subsidija, kurios bendra suma – 2 273 258,64 EUR ir kuri skirta terminalui MP2 iš dalies finansuoti; dalis šios subsidijos skirta neekonominei infrastruktūrai finansuoti. Prancūzija nurodo, kad uždaviniai, kurie nustatyti kaip neekonominiai, yra vykdomi teritorijoje, užimančioje 16,96 % terminalo MP2, ir mano, kad tokia pat darbų dalis apėmė su šiais uždaviniais susijusį plotą. Taigi Prancūzija pažymi, kad atskaičius su neekonomine veikla susijusias investicijas, t. y. 1 416 238,75 EUR, į Komisijos vertinimą taip pat nereikia įtraukti 16,96 % darbų sąnaudų;

| — | 2004 m. liepos 26 d. suteikta Marselio metropolio subsidija, kurios bendra suma – 72 095 EUR, nes ja buvo siekiama užtikrinti kilimo ir tūpimo takų apšvietimą; |
| --- | --- |

—

2004 m. liepos 26 d. suteikta Marselio metropolio subsidija, kurios bendra suma – 72 095 EUR, nes ja buvo siekiama užtikrinti kilimo ir tūpimo takų apšvietimą;

| — | 2002 m. rugpjūčio 22 d. suteikta ERPF subsidija, kurios bendra suma – 587 350,53 EUR, nes ja buvo siekiama vykdyti krovininių orlaivių stovėjimo aikštelių apšvietimo darbus. |
| --- | --- |

—

2002 m. rugpjūčio 22 d. suteikta ERPF subsidija, kurios bendra suma – 587 350,53 EUR, nes ja buvo siekiama vykdyti krovininių orlaivių stovėjimo aikštelių apšvietimo darbus.

| (75) | Pasak Prancūzijos, atitinkamos sumos turi būti išskaičiuotos iš Komisijos vertinamos sumos. |
| --- | --- |

(75)

Pasak Prancūzijos, atitinkamos sumos turi būti išskaičiuotos iš Komisijos vertinamos sumos.

3.1.3.   INVESTICIJŲ SUBSIDIJŲ SUDERINAMUMAS PAGAL GAIRES DĖL ORO UOSTŲ FINANSAVIMO

| (76) | Prancūzija pažymi, kad vertinti, ar valstybės pagalba laikytinos iki 2005 m. gairių paskelbimo dienos suteiktos subsidijos, Komisija turi pagal 1994 m. gruodžio 10 d. gaires dėl valstybės pagalbos aviacijos sektoriuje, laikydamasi teisėtų lūkesčių principo; taigi ji turi padaryti išvadą, kad šios subsidijos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(76)

Prancūzija pažymi, kad vertinti, ar valstybės pagalba laikytinos iki 2005 m. gairių paskelbimo dienos suteiktos subsidijos, Komisija turi pagal 1994 m. gruodžio 10 d. gaires dėl valstybės pagalbos aviacijos sektoriuje, laikydamasi teisėtų lūkesčių principo; taigi ji turi padaryti išvadą, kad šios subsidijos nėra valstybės pagalba.

| (77) | Be to, Prancūzija mano, kad suteiktos subsidijos suderinamos pagal 2005 m. gaires. |
| --- | --- |

(77)

Be to, Prancūzija mano, kad suteiktos subsidijos suderinamos pagal 2005 m. gaires.

3.1.3.1.   
  Generalinės tarybos subsidijos, skirtos investicijai į terminalą MP2, suderinamumas

Generalinės tarybos subsidijos, skirtos investicijai į terminalą MP2, suderinamumas

| (78) | Prancūzija pažymi, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą, t. y. tikslą kurti ir išlaikyti tiesiogines darbo vietas regione, kuriame nustatytas nedarbo lygis yra didesnis už šalies vidurkį; vystyti regiono ekonomiką teritorijoje, kuri regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka pagal nukrypti leidžiančią nuostatą, pateiktą 107 straipsnio 3 dalies c punkte; didinti oro uosto pajėgumus esant oro uosto perpildymo rizikai (18) ir naujomis transporto jungtimis labiau sujungti teritoriją, kurioje nevažinėjo greitieji traukiniai ir nebuvo teikiamos terminalo MP1 paslaugos ir iš kurios pradėtos teikti paslaugos daugiau krypčių apimančiais maršrutais. |
| --- | --- |

(78)

Prancūzija pažymi, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą, t. y. tikslą kurti ir išlaikyti tiesiogines darbo vietas regione, kuriame nustatytas nedarbo lygis yra didesnis už šalies vidurkį; vystyti regiono ekonomiką teritorijoje, kuri regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka pagal nukrypti leidžiančią nuostatą, pateiktą 107 straipsnio 3 dalies c punkte; didinti oro uosto pajėgumus esant oro uosto perpildymo rizikai (18) ir naujomis transporto jungtimis labiau sujungti teritoriją, kurioje nevažinėjo greitieji traukiniai ir nebuvo teikiamos terminalo MP1 paslaugos ir iš kurios pradėtos teikti paslaugos daugiau krypčių apimančiais maršrutais.

18

| (79) | Prancūzija mano, kad atsižvelgiant į siekiamus tikslus infrastruktūra yra būtina ir proporcinga. Nors po 2001 m. dalies terminalo MP1 pajėgumas buvo perteklinis, pastačius naująjį terminalą MP2, kuriame teikiamos kitokios paslaugos, buvo papildyta pagrindinio terminalo pasiūla. Be to, atsižvelgiant į transporto prognozes Marselio Provanso oro uostas turėjo spręsti perkrovos problemas, dėl kurių 2008 ir 2018 m. reikėjo atidaryti naujas įlaipinimo zonas. Prancūzijos teigimu, pastačius terminalą MP2 buvo galima atidėti būtinus infrastruktūros įrengimo darbus (2016 m. ir po 2020 m.) ir kartu užtikrinti geresnę pelningumo galimybę. Be to, naujasis terminalas MP2 ypač atitinka oro uosto strategiją, pagal kurią priimami pigius skrydžius vykdantys oro vežėjai, negalėję savo paslaugų teikti terminale MP1, kurio mokesčių tarifai daug didesni ir kuriame negalima patenkinti poreikio keleivius įlaipinti ir išlaipinti greitai. Prancūzija pažymi, kad 2007 m. (tai pirmieji ištisi metai, kuriais eksploatuotas terminalas MP2) išnaudota 68 % terminalo pajėgumų, o tai rodo, kad iš tikrųjų perteklinio pajėgumo nebuvo. Ji priduria, kad 2007–2011 m. panaudojus terminalo MP1 rezervinius pajėgumus, susijusius su terminalo MP2 pastatymu, buvo galima patenkinti naujus vežėjo Air France poreikius, susijusius su trylikos naujų maršrutų atidarymu ir vykdomų reisų skaičiaus padidinimu, 2011 m. spalio 2 d. atidarius šio vežėjo bazę. Galiausiai buvusioje krovinių aikštelėje pastačius terminalą MP2 patirta labai mažai investicinių ir techninės priežiūros išlaidų, o šio terminalo keleiviams siūlyta mažai patogumų. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzija mano, kad atsižvelgiant į siekiamus tikslus infrastruktūra yra būtina ir proporcinga. Nors po 2001 m. dalies terminalo MP1 pajėgumas buvo perteklinis, pastačius naująjį terminalą MP2, kuriame teikiamos kitokios paslaugos, buvo papildyta pagrindinio terminalo pasiūla. Be to, atsižvelgiant į transporto prognozes Marselio Provanso oro uostas turėjo spręsti perkrovos problemas, dėl kurių 2008 ir 2018 m. reikėjo atidaryti naujas įlaipinimo zonas. Prancūzijos teigimu, pastačius terminalą MP2 buvo galima atidėti būtinus infrastruktūros įrengimo darbus (2016 m. ir po 2020 m.) ir kartu užtikrinti geresnę pelningumo galimybę. Be to, naujasis terminalas MP2 ypač atitinka oro uosto strategiją, pagal kurią priimami pigius skrydžius vykdantys oro vežėjai, negalėję savo paslaugų teikti terminale MP1, kurio mokesčių tarifai daug didesni ir kuriame negalima patenkinti poreikio keleivius įlaipinti ir išlaipinti greitai. Prancūzija pažymi, kad 2007 m. (tai pirmieji ištisi metai, kuriais eksploatuotas terminalas MP2) išnaudota 68 % terminalo pajėgumų, o tai rodo, kad iš tikrųjų perteklinio pajėgumo nebuvo. Ji priduria, kad 2007–2011 m. panaudojus terminalo MP1 rezervinius pajėgumus, susijusius su terminalo MP2 pastatymu, buvo galima patenkinti naujus vežėjo Air France poreikius, susijusius su trylikos naujų maršrutų atidarymu ir vykdomų reisų skaičiaus padidinimu, 2011 m. spalio 2 d. atidarius šio vežėjo bazę. Galiausiai buvusioje krovinių aikštelėje pastačius terminalą MP2 patirta labai mažai investicinių ir techninės priežiūros išlaidų, o šio terminalo keleiviams siūlyta mažai patogumų.

Air France

| (80) | Prancūzija pažymi, kad ilgalaikės terminalo MP2 naudojimo perspektyvos yra patenkinamos. Šis terminalas pastatytas siekiant didinti transporto srautą oro uoste, įvedus naujų transporto paslaugų, kurios visų pirma nebuvo teikiamos terminale MP1, todėl oro uoste nepradėtos teikti paslaugos maršrutais, kuriais jau važinėja greitieji traukiniai. Krypčių skaičius nuo 100 2005 m. padidėjo iki 119 2010 m., todėl nauja paslauga tapo dar patrauklesnė, taigi pagerėjo ilgalaikės jos naudojimo perspektyvos. Prancūzija pabrėžia, kad su terminalu MP2 susijusios transporto prognozės, pagrįstos tikrais 2007–2010 m. transporto skaičiais, rodo, jog po penkerių metų bus išnaudota 50 % jo pajėgumų. Galiausiai tai, kad nuo 2011 m. spalio 2 d.Air France iš terminalo MP1 vykdo daugiau skrydžių, rodo, jog dėl papildomų pajėgumų, atsiradusių pradėjus veikti terminalui MP2, ne konkuruojama su pagrindiniu terminalu, o suteikiama naudos oro uostui, kuris galėjo patenkinti Air France prašymą. |
| --- | --- |

(80)

Prancūzija pažymi, kad ilgalaikės terminalo MP2 naudojimo perspektyvos yra patenkinamos. Šis terminalas pastatytas siekiant didinti transporto srautą oro uoste, įvedus naujų transporto paslaugų, kurios visų pirma nebuvo teikiamos terminale MP1, todėl oro uoste nepradėtos teikti paslaugos maršrutais, kuriais jau važinėja greitieji traukiniai. Krypčių skaičius nuo 100 2005 m. padidėjo iki 119 2010 m., todėl nauja paslauga tapo dar patrauklesnė, taigi pagerėjo ilgalaikės jos naudojimo perspektyvos. Prancūzija pabrėžia, kad su terminalu MP2 susijusios transporto prognozės, pagrįstos tikrais 2007–2010 m. transporto skaičiais, rodo, jog po penkerių metų bus išnaudota 50 % jo pajėgumų. Galiausiai tai, kad nuo 2011 m. spalio 2 d.Air France iš terminalo MP1 vykdo daugiau skrydžių, rodo, jog dėl papildomų pajėgumų, atsiradusių pradėjus veikti terminalui MP2, ne konkuruojama su pagrindiniu terminalu, o suteikiama naudos oro uostui, kuris galėjo patenkinti Air France prašymą.

Air France

Air France

| (81) | Prancūzija teigia, kad dėl suteiktų subsidijų poveikis Sąjungos vidaus prekybai yra tik nedidelis. Prancūzija pažymi, kad Avinjono oro uosto, iš kurio iki Marselio Provanso oro uosto galima nuvykti greičiau nei per 60 min., pigių skrydžių skaičius nekito nuo 2007 m., kad po 2007 m. buvo atlikta naujų oro uosto tvarkymo darbų pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais ir kad iš Marselio Provanso oro uosto negalima skristi jokia kryptimi, kuria skraidinama iš Avinjono oro uosto. Dėl išplėstos keleivių traukos teritorijos, apimančios Nimo ir Tulono oro uostų teritorijas, Prancūzija nurodo, kad šie oro uostai priskiriami mažų regioninių oro uostų kategorijai, todėl jų paskirtis kitokia negu Marselio Provanso oro uosto, kurio transporto srautas didesnis negu 5 mln. keleivių. Tai, kad ne visomis kryptimis, kuriomis skraidinama iš šių oro uostų, galima skristi iš Marselio Provanso oro uosto (išskyrus Londoną ir Briuselį), rodo, jog šie oro uostai tarpusavyje nekonkuruoja. |
| --- | --- |

(81)

Prancūzija teigia, kad dėl suteiktų subsidijų poveikis Sąjungos vidaus prekybai yra tik nedidelis. Prancūzija pažymi, kad Avinjono oro uosto, iš kurio iki Marselio Provanso oro uosto galima nuvykti greičiau nei per 60 min., pigių skrydžių skaičius nekito nuo 2007 m., kad po 2007 m. buvo atlikta naujų oro uosto tvarkymo darbų pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais ir kad iš Marselio Provanso oro uosto negalima skristi jokia kryptimi, kuria skraidinama iš Avinjono oro uosto. Dėl išplėstos keleivių traukos teritorijos, apimančios Nimo ir Tulono oro uostų teritorijas, Prancūzija nurodo, kad šie oro uostai priskiriami mažų regioninių oro uostų kategorijai, todėl jų paskirtis kitokia negu Marselio Provanso oro uosto, kurio transporto srautas didesnis negu 5 mln. keleivių. Tai, kad ne visomis kryptimis, kuriomis skraidinama iš šių oro uostų, galima skristi iš Marselio Provanso oro uosto (išskyrus Londoną ir Briuselį), rodo, jog šie oro uostai tarpusavyje nekonkuruoja.

| (82) | Prancūzija pažymi, kad Generalinės tarybos subsidijos reikėjo norint pasiekti pelningumo ribą, kurios paprastai prašo veiklos vykdytojai. 2006 m. gegužės mėn. verslo plane nurodyta VGN yra [...]* proc. atskaičius Generalinės tarybos subsidiją, ir Prancūzija teigia, kad nesuteikus subsidijos projekto pelningumas būtų sumažėjęs iki [...]* proc. Prancūzija taip pat tvirtina, kad gautos subsidijos proporcingumas pagrįstas, nes dėl jos galima pasiekti patenkinamą VGN, o pigesnės galimybės gauti tokius pat rezultatus nėra. Ji nurodo, kad dėl darbų, susijusių su terminalu, buvo paskelbtas viešasis pirkimas, o tai patvirtina, kad sąnaudos sumažintos iki minimumo. Galiausiai Prancūzija primena, kad suteiktos subsidijos lėšomis padengta tik 50 % bendros terminalo MP2 projekto sumos, t. y. 80 % su orlaiviais susijusių darbų ir 30 % su terminalu susijusių darbų išlaidų. |
| --- | --- |

(82)

Prancūzija pažymi, kad Generalinės tarybos subsidijos reikėjo norint pasiekti pelningumo ribą, kurios paprastai prašo veiklos vykdytojai. 2006 m. gegužės mėn. verslo plane nurodyta VGN yra [...]* proc. atskaičius Generalinės tarybos subsidiją, ir Prancūzija teigia, kad nesuteikus subsidijos projekto pelningumas būtų sumažėjęs iki [...]* proc. Prancūzija taip pat tvirtina, kad gautos subsidijos proporcingumas pagrįstas, nes dėl jos galima pasiekti patenkinamą VGN, o pigesnės galimybės gauti tokius pat rezultatus nėra. Ji nurodo, kad dėl darbų, susijusių su terminalu, buvo paskelbtas viešasis pirkimas, o tai patvirtina, kad sąnaudos sumažintos iki minimumo. Galiausiai Prancūzija primena, kad suteiktos subsidijos lėšomis padengta tik 50 % bendros terminalo MP2 projekto sumos, t. y. 80 % su orlaiviais susijusių darbų ir 30 % su terminalu susijusių darbų išlaidų.

3.1.3.2.   

  2002 m. rugpjūčio 22 d. ERPF subsidijų, skirtų krovininio oro transporto plėtrai, suderinamumas

2002 m. rugpjūčio 22 d. ERPF subsidijų, skirtų krovininio oro transporto plėtrai, suderinamumas

| (83) | Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis (19). |
| --- | --- |

(83)

Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis (19).

19

| (84) | Prancūzija primena, kad paraiška finansuoti Marselio Provanso oro uostą ERPF lėšomis buvo nagrinėjama vykdant programavimą, susijusį su 2000–2006 m. struktūrinių fondų tikslu Nr. 2. Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regionas atitinka finansavimo reikalavimus, ir Europos Komisija 2001 m. kovo 22 d. šį finansavimą patvirtino. |
| --- | --- |

(84)

Prancūzija primena, kad paraiška finansuoti Marselio Provanso oro uostą ERPF lėšomis buvo nagrinėjama vykdant programavimą, susijusį su 2000–2006 m. struktūrinių fondų tikslu Nr. 2. Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regionas atitinka finansavimo reikalavimus, ir Europos Komisija 2001 m. kovo 22 d. šį finansavimą patvirtino.

| (85) | Prancūzijos teigimu, suteikta pagalba atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą optimizuoti esamą infrastruktūrą, kad būtų plėtojama su kroviniais susijusi veikla reaguojant į skraidinamų krovinių tonažo mažėjimą ir atsižvelgiant į oro uoste sutelktas darbo vietas (20) (toje teritorijoje nedarbo lygis ypač didelis). |
| --- | --- |

(85)

Prancūzijos teigimu, suteikta pagalba atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą optimizuoti esamą infrastruktūrą, kad būtų plėtojama su kroviniais susijusi veikla reaguojant į skraidinamų krovinių tonažo mažėjimą ir atsižvelgiant į oro uoste sutelktas darbo vietas (20) (toje teritorijoje nedarbo lygis ypač didelis).

20

| (86) | Prancūzija pažymi, kad atitinkama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga šiam tikslui. Ji nurodo, kad infrastruktūra naudojama aplinkkeliui ir žiedinei sankryžai nutiesti siekiant užtikrinti kelių eismo saugą ateityje didėjant transporto srautui, taip pat krovinių aikštelėms pertvarkyti patalpose, kurios paliktos tuščios, orlaivių stovėjimo aikštelėms netoli krovinių aikštelių įrengti, kad sutrumpėtų tvarkymo darbų laikas, ir krovinių zonai išplėsti siekiant didinti jos patrauklumą. |
| --- | --- |

(86)

Prancūzija pažymi, kad atitinkama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga šiam tikslui. Ji nurodo, kad infrastruktūra naudojama aplinkkeliui ir žiedinei sankryžai nutiesti siekiant užtikrinti kelių eismo saugą ateityje didėjant transporto srautui, taip pat krovinių aikštelėms pertvarkyti patalpose, kurios paliktos tuščios, orlaivių stovėjimo aikštelėms netoli krovinių aikštelių įrengti, kad sutrumpėtų tvarkymo darbų laikas, ir krovinių zonai išplėsti siekiant didinti jos patrauklumą.

| (87) | Prancūzija tvirtina, kad iš transporto srauto rezultatų (21) matyti, jog buvo pakankamai galimybių infrastruktūrą naudoti ilgai, ir nurodo, kad infrastruktūra gali naudotis visi veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

(87)

Prancūzija tvirtina, kad iš transporto srauto rezultatų (21) matyti, jog buvo pakankamai galimybių infrastruktūrą naudoti ilgai, ir nurodo, kad infrastruktūra gali naudotis visi veiklos vykdytojai.

21

| (88) | Galiausiai Prancūzija pažymi, kad subsidija, kuri pagrįsta poreikiu vystyti struktūrinių sunkumų patiriančią teritoriją ir kurios lėšomis buvo finansuoti tik 28 % visų projekto sąnaudų, negali daryti poveikio Sąjungos vidaus prekybai. Ji teigia, kad dėl projekto finansavimo negali kilti abejonių, nes tinkamumo gauti ERPF finansavimą kriterijai įgyvendinti. Prancūzija pabrėžia, kad skyrus finansavimą buvo galima sudaryti sąlygas keliu pasiekti oro uosto infrastruktūrą ir ištaisyti trūkumus, dėl kurių kilo kliūčių laisvam prekių judėjimui. |
| --- | --- |

(88)

Galiausiai Prancūzija pažymi, kad subsidija, kuri pagrįsta poreikiu vystyti struktūrinių sunkumų patiriančią teritoriją ir kurios lėšomis buvo finansuoti tik 28 % visų projekto sąnaudų, negali daryti poveikio Sąjungos vidaus prekybai. Ji teigia, kad dėl projekto finansavimo negali kilti abejonių, nes tinkamumo gauti ERPF finansavimą kriterijai įgyvendinti. Prancūzija pabrėžia, kad skyrus finansavimą buvo galima sudaryti sąlygas keliu pasiekti oro uosto infrastruktūrą ir ištaisyti trūkumus, dėl kurių kilo kliūčių laisvam prekių judėjimui.

3.1.3.3.   

  2003 m. birželio 26 d. subsidijos, skirtos oro uosto plėtrai ir restruktūrizavimui, suderinamumas

2003 m. birželio 26 d. subsidijos, skirtos oro uosto plėtrai ir restruktūrizavimui, suderinamumas

| (89) | Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis, t. y. 888 457,18 EUR. |
| --- | --- |

(89)

Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis, t. y. 888 457,18 EUR.

| (90) | Prancūzija teigia, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą vystyti Ronos deltos ir Provanso departamento ekonomiką. |
| --- | --- |

(90)

Prancūzija teigia, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą vystyti Ronos deltos ir Provanso departamento ekonomiką.

| (91) | Ji pažymi, kad atitinkamos investicijos buvo būtinos ir proporcingos šiam tikslui, nes jomis siekta užtikrinti, kad atnaujinus pirmąjį kilimo ir tūpimo taką, nutiesus įvažiuojamuosius arba išvažiuojamuosius takus ir įrengus riedėjimo greittakius per valandą būtų galima vykdyti daugiau skrydžių. |
| --- | --- |

(91)

Ji pažymi, kad atitinkamos investicijos buvo būtinos ir proporcingos šiam tikslui, nes jomis siekta užtikrinti, kad atnaujinus pirmąjį kilimo ir tūpimo taką, nutiesus įvažiuojamuosius arba išvažiuojamuosius takus ir įrengus riedėjimo greittakius per valandą būtų galima vykdyti daugiau skrydžių.

| (92) | Prancūzija pažymi, kad investicijų būtinai reikėjo norint priimti papildomus transporto srautus. Taigi atlikus darbus kilimo ir tūpimo takų pajėgumas padidėjo iki 140 000 komercinių skrydžių per metus. Tačiau Prancūzija savo atsakyme nurodė tokius transporto srauto tikslus: 113 909 skrydžiai 2015 m. ir 122 449 skrydžiai 2020 m. Taigi sutvarkius oro uostą darbų, susijusių su kilimo ir tūpimo takų pajėgumu, buvo galima neplanuoti artimiausius dešimt metų, ir kartu, kaip teigia Prancūzija, buvo pakankamai galimybių naudoti oro uostą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(92)

Prancūzija pažymi, kad investicijų būtinai reikėjo norint priimti papildomus transporto srautus. Taigi atlikus darbus kilimo ir tūpimo takų pajėgumas padidėjo iki 140 000 komercinių skrydžių per metus. Tačiau Prancūzija savo atsakyme nurodė tokius transporto srauto tikslus: 113 909 skrydžiai 2015 m. ir 122 449 skrydžiai 2020 m. Taigi sutvarkius oro uostą darbų, susijusių su kilimo ir tūpimo takų pajėgumu, buvo galima neplanuoti artimiausius dešimt metų, ir kartu, kaip teigia Prancūzija, buvo pakankamai galimybių naudoti oro uostą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (93) | Prancūzija patvirtina, kad infrastruktūra gali naudotis visi naudotojai, ir teigia, kad nagrinėjama pagalba neturi poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes vienintelis komercinis oro uostas, iki kurio keliu galima nuvažiuoti per trumpiau negu 60 min., yra D kategorijai priskiriamas Avinjono oro uostas, su kuriuo Marselio Provanso oro uostas nekonkuruoja. |
| --- | --- |

(93)

Prancūzija patvirtina, kad infrastruktūra gali naudotis visi naudotojai, ir teigia, kad nagrinėjama pagalba neturi poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes vienintelis komercinis oro uostas, iki kurio keliu galima nuvažiuoti per trumpiau negu 60 min., yra D kategorijai priskiriamas Avinjono oro uostas, su kuriuo Marselio Provanso oro uostas nekonkuruoja.

3.1.3.4.   

  2004 m. liepos 26 d. subsidijos, skirtos oro uostui vystyti, suderinamumas

2004 m. liepos 26 d. subsidijos, skirtos oro uostui vystyti, suderinamumas

| (94) | Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis, t. y. 816 535 EUR. |
| --- | --- |

(94)

Prancūzija pirmiausia pažymi, kad dalis subsidijos skirta su neekonomine veikla susijusioms investicijoms ir kad suderinamu su SESV taisyklėmis turėtų būti pripažintas tik suteiktos pagalbos likutis, t. y. 816 535 EUR.

| (95) | Prancūzija tvirtina, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą vystyti Marselio metropolio ir regiono teritoriją didinant nacionalinio ir tarptautinio transporto srautus Marselio Provanso oro uoste, taip pat sujungiant transporto linijas su geležinkelių sistema. |
| --- | --- |

(95)

Prancūzija tvirtina, kad ši subsidija atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą vystyti Marselio metropolio ir regiono teritoriją didinant nacionalinio ir tarptautinio transporto srautus Marselio Provanso oro uoste, taip pat sujungiant transporto linijas su geležinkelių sistema.

| (96) | Prancūzija teigia, kad norint įgyvendinti šį tikslą reikėjo atlikti tam tikrus darbus: padidinti pirmosios salės pajėgumą ir šią salę pritaikyti prie tarptautinių standartų, optimizuoti pirmąjį kilimo ir tūpimo taką, pertvarkyti antrąjį kilimo ir tūpimo taką, pastatyti geležinkelio stotį, į kurią galėtų važiuoti greitieji traukiniai. |
| --- | --- |

(96)

Prancūzija teigia, kad norint įgyvendinti šį tikslą reikėjo atlikti tam tikrus darbus: padidinti pirmosios salės pajėgumą ir šią salę pritaikyti prie tarptautinių standartų, optimizuoti pirmąjį kilimo ir tūpimo taką, pertvarkyti antrąjį kilimo ir tūpimo taką, pastatyti geležinkelio stotį, į kurią galėtų važiuoti greitieji traukiniai.

| (97) | Prancūzija pažymi, kad pasiekto keleivių transporto srauto pokytis rodo, jog yra pakankamai galimybių šią įrangą naudoti ilgai. Ji priduria, kad pradėjus teikti planuojamas geležinkelių paslaugas oro uostas galėjo tik sulaukti daugiau keleivių. |
| --- | --- |

(97)

Prancūzija pažymi, kad pasiekto keleivių transporto srauto pokytis rodo, jog yra pakankamai galimybių šią įrangą naudoti ilgai. Ji priduria, kad pradėjus teikti planuojamas geležinkelių paslaugas oro uostas galėjo tik sulaukti daugiau keleivių.

| (98) | Prancūzijos nuomone, infrastruktūra gali naudotis visi be išimties oro uosto naudotojai. Ji prabrėžia, kad sales suskirstyti į šalyje vykdomų skrydžių, Šengeno erdvės ir tarptautinių skrydžių sales būtina norint gerai valdyti keleivių srautus pagal sienų kontrolės taisykles ir kad vykdydami skrydžius iš vieno arba kito terminalo visi vežėjai gali laisvai naudotis abiem terminalais atsižvelgdami į tai, kokius skrydžius vykdo. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzijos nuomone, infrastruktūra gali naudotis visi be išimties oro uosto naudotojai. Ji prabrėžia, kad sales suskirstyti į šalyje vykdomų skrydžių, Šengeno erdvės ir tarptautinių skrydžių sales būtina norint gerai valdyti keleivių srautus pagal sienų kontrolės taisykles ir kad vykdydami skrydžius iš vieno arba kito terminalo visi vežėjai gali laisvai naudotis abiem terminalais atsižvelgdami į tai, kokius skrydžius vykdo.

| (99) | Prancūzija primena, kad, jos nuomone, atlikti darbai neturi poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes toje pačioje veiklos zonoje nėra tokios pat kategorijos oro uosto, be to, ji pabrėžia, kad su 2004 m. liepos 26 d. subsidija susijusios investicijos nebuvo tiesiogiai skirtos oro uosto pajėgumui didinti. |
| --- | --- |

(99)

Prancūzija primena, kad, jos nuomone, atlikti darbai neturi poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes toje pačioje veiklos zonoje nėra tokios pat kategorijos oro uosto, be to, ji pabrėžia, kad su 2004 m. liepos 26 d. subsidija susijusios investicijos nebuvo tiesiogiai skirtos oro uosto pajėgumui didinti.

| (100) | Prancūzija pažymi, kad proporcingumo principo laikymasis buvo užtikrintas taikant nagrinėjamos subsidijos skyrimo taisykles (22). Ji primena, kad valdžios institucija įsipareigojo skirti tik 1 mln. EUR per trejus metus. |
| --- | --- |

(100)

Prancūzija pažymi, kad proporcingumo principo laikymasis buvo užtikrintas taikant nagrinėjamos subsidijos skyrimo taisykles (22). Ji primena, kad valdžios institucija įsipareigojo skirti tik 1 mln. EUR per trejus metus.

22

3.2.   APDAIRAUS RINKOS EKONOMIKOS VEIKLOS VYKDYTOJO VERTINIMAS, TAIKOMAS TERMINALUI MP2

APDAIRAUS RINKOS EKONOMIKOS VEIKLOS VYKDYTOJO VERTINIMAS, TAIKOMAS TERMINALUI MP2

| (101) | Prancūzija pažymi, kad biuro PwC kritika yra nepagrįsta. Jis teigia, jog proporcingai atskaičius subsidiją, skirtą investicijai į nusidėvėjusią terminalo MP2 infrastruktūrą, iškraipomas apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo vertinimas. Prancūzijos nuomone, pagal galiojančias apskaitos taisykles įrangos subsidijos, priskirtinos būsimiems finansiniams metams, išskaičiuojamos iš ilgalaikio turto grynosios balansinės vertės. Be to, abiem terminalams MP1 ir MP2 išmokėta vienoda subsidijų dalis – jomis finansuota 30 % abiejų terminalų darbų sumos. Galiausiai į keleivio mokesčio tarifo sąnaudų pagrindą įskaičiavus bendruosius srautus oro uostą valdanti įstaiga į naudotojų mokamą kainą turėjo įtraukti sąnaudas, kurių ji iš tikrųjų nepatyrė. Apskritai Prancūzija nusprendė, kad Generalinės tarybos gauta subsidija suderinama su Prancūzijos ir Sąjungos teise, todėl, jos nuomone, MPPPR, į parengto verslo plano apskaitą neįtraukę sąnaudų, kurių rūmams nebūtų reikėję padengti, veikė kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(101)

Prancūzija pažymi, kad biuro PwC kritika yra nepagrįsta. Jis teigia, jog proporcingai atskaičius subsidiją, skirtą investicijai į nusidėvėjusią terminalo MP2 infrastruktūrą, iškraipomas apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo vertinimas. Prancūzijos nuomone, pagal galiojančias apskaitos taisykles įrangos subsidijos, priskirtinos būsimiems finansiniams metams, išskaičiuojamos iš ilgalaikio turto grynosios balansinės vertės. Be to, abiem terminalams MP1 ir MP2 išmokėta vienoda subsidijų dalis – jomis finansuota 30 % abiejų terminalų darbų sumos. Galiausiai į keleivio mokesčio tarifo sąnaudų pagrindą įskaičiavus bendruosius srautus oro uostą valdanti įstaiga į naudotojų mokamą kainą turėjo įtraukti sąnaudas, kurių ji iš tikrųjų nepatyrė. Apskritai Prancūzija nusprendė, kad Generalinės tarybos gauta subsidija suderinama su Prancūzijos ir Sąjungos teise, todėl, jos nuomone, MPPPR, į parengto verslo plano apskaitą neįtraukę sąnaudų, kurių rūmams nebūtų reikėję padengti, veikė kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas.

| (102) | Dėl investicijų, kurios tuo laikotarpiu skirtos panaudojant įskaičiuotus grynuosius srautus, grynosios balansinės vertės sumos įtraukimo į verslo planą Prancūzija teigia, kad ji tik apskaitos terminais išreiškia 1987 m. koncesijos sutarties specifikacijų nuostatas. Prancūzija pažymi, kad šio tipo nuostatos yra įprastos koncesijos sutarčių nuostatos, ir jomis siekiama atsižvelgti į atitinkamą investicinio projekto ir koncesijos sutarties trukmę. |
| --- | --- |

(102)

Dėl investicijų, kurios tuo laikotarpiu skirtos panaudojant įskaičiuotus grynuosius srautus, grynosios balansinės vertės sumos įtraukimo į verslo planą Prancūzija teigia, kad ji tik apskaitos terminais išreiškia 1987 m. koncesijos sutarties specifikacijų nuostatas. Prancūzija pažymi, kad šio tipo nuostatos yra įprastos koncesijos sutarčių nuostatos, ir jomis siekiama atsižvelgti į atitinkamą investicinio projekto ir koncesijos sutarties trukmę.

| (103) | Siekdama pagrįsti taikytą 7,5 % vertę, rodančią vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK), Prancūzija pažymi, kad ši vertė atitinka vidutinį Prancūzijos oro uostų VSKK įvertį (23), nors dėl valdomos oro uosto teritorijos ir dėl to, kad vertinimas atliktas ankstesniu laikotarpiu (2004 m.) negu nurodyti vertinimai, ji yra šiek tiek didesnė. Prancūzija pabrėžia, kad biuras Mazars savo tyrime prognozuoja tokią pat VSKK kaip ir Marselio Provanso oro uosto veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(103)

Siekdama pagrįsti taikytą 7,5 % vertę, rodančią vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK), Prancūzija pažymi, kad ši vertė atitinka vidutinį Prancūzijos oro uostų VSKK įvertį (23), nors dėl valdomos oro uosto teritorijos ir dėl to, kad vertinimas atliktas ankstesniu laikotarpiu (2004 m.) negu nurodyti vertinimai, ji yra šiek tiek didesnė. Prancūzija pabrėžia, kad biuras Mazars savo tyrime prognozuoja tokią pat VSKK kaip ir Marselio Provanso oro uosto veiklos vykdytojas.

23

Mazars

| (104) | Prancūzija tvirtina, kad Komisija neteisingai nustatė, jog išorės išlaidos, susijusios su bendros svarbos tikslais vykdomo tarifų derinimo priemonėmis (skatinimas kurti naujus maršrutus), nepadidėjo, nes iš tikrųjų į šį derinimą atsižvelgta ne nustatant išlaidas, o visais nagrinėtais atvejais nurodant mažesnę apyvartą, susijusią su tūpimu, apšvietimu ir stovėjimu. Prancūzija priduria, kad šis derinimas buvo naudingas tiek terminalo MP2, tiek terminalo MP1 naudotojams ir kad 2005–2010 m. jį taikant gautas bendras suteiktų nuolaidų balansas yra vienodas vertinant abu terminalus ([...]* mln. EUR terminalo MP1 atveju ir [...]* mln. EUR terminalo MP2 atveju). Prancūzija taip pat pateikė a posteriori parengtą 2005–2010 m. verslo planą, kuriuo pagrįstas faktas, kad 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. pateikti verslo planai pagrįsti numatytais duomenimis, panašiais į iš tikrųjų gautus duomenis, ir kad terminalo MP2 pelningumas didesnis už tą, kuris buvo numatytas priimant sprendimą investuoti. |
| --- | --- |

(104)

Prancūzija tvirtina, kad Komisija neteisingai nustatė, jog išorės išlaidos, susijusios su bendros svarbos tikslais vykdomo tarifų derinimo priemonėmis (skatinimas kurti naujus maršrutus), nepadidėjo, nes iš tikrųjų į šį derinimą atsižvelgta ne nustatant išlaidas, o visais nagrinėtais atvejais nurodant mažesnę apyvartą, susijusią su tūpimu, apšvietimu ir stovėjimu. Prancūzija priduria, kad šis derinimas buvo naudingas tiek terminalo MP2, tiek terminalo MP1 naudotojams ir kad 2005–2010 m. jį taikant gautas bendras suteiktų nuolaidų balansas yra vienodas vertinant abu terminalus ([...]* mln. EUR terminalo MP1 atveju ir [...]* mln. EUR terminalo MP2 atveju). Prancūzija taip pat pateikė a posteriori parengtą 2005–2010 m. verslo planą, kuriuo pagrįstas faktas, kad 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. pateikti verslo planai pagrįsti numatytais duomenimis, panašiais į iš tikrųjų gautus duomenis, ir kad terminalo MP2 pelningumas didesnis už tą, kuris buvo numatytas priimant sprendimą investuoti.

a posteriori

3.3.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTAS VEIKLOS ĮNAŠAS

MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTAS VEIKLOS ĮNAŠAS

| (105) | Dėl [...]* mln. EUR įnašų, kuriuos valstybės institucijos išmokėjo MPPPR, Prancūzija pažymi, kad jie yra ne veiklos subsidijos, o kompensacija už paslaugas, kurias bendrasis MPPPR skyrius suteikė Marselio Provanso oro uostui. Prancūzija paaiškina, kad atsižvelgiant į tai, jog už oro uostą atsakingo PPR skyriaus ir kitų PPR skyrių apskaita atskirta, šiame sprendime nurodytos sumos atitinka sąskaitose nurodytas sumas, susijusias su bendrojo oro uosto skyriaus suteiktomis paslaugomis, taigi jos yra įnašai už 2001–2010 m. paslaugas, kurias nurodyta apmokėti. |
| --- | --- |

(105)

Dėl [...]* mln. EUR įnašų, kuriuos valstybės institucijos išmokėjo MPPPR, Prancūzija pažymi, kad jie yra ne veiklos subsidijos, o kompensacija už paslaugas, kurias bendrasis MPPPR skyrius suteikė Marselio Provanso oro uostui. Prancūzija paaiškina, kad atsižvelgiant į tai, jog už oro uostą atsakingo PPR skyriaus ir kitų PPR skyrių apskaita atskirta, šiame sprendime nurodytos sumos atitinka sąskaitose nurodytas sumas, susijusias su bendrojo oro uosto skyriaus suteiktomis paslaugomis, taigi jos yra įnašai už 2001–2010 m. paslaugas, kurias nurodyta apmokėti.

| (106) | Prancūzija pabrėžia, kad MPPPR auditoriaus pažymoje patvirtinta, jog finansinių srautų, kuriuos centriniai MPPPR skyriai būtų pervedę Marselio Provanso oro uostui, nėra. |
| --- | --- |

(106)

Prancūzija pabrėžia, kad MPPPR auditoriaus pažymoje patvirtinta, jog finansinių srautų, kuriuos centriniai MPPPR skyriai būtų pervedę Marselio Provanso oro uostui, nėra.

| (107) | Prancūzija taip pat paaiškino, kaip veikia oro uosto mokesčio sistema, siekdama paneigti galimybę, kad suteikta su šiuo mechanizmu susijusi valstybės pagalba. Prancūzija primena, kad oro uosto mokestis nustatytas Bendrojo mokesčių kodekso (toliau – BMK) 1609w straipsnyje, kuriame nurodyta, kad renkamas mokestis skirtas aerodromus eksploatuojantiems viešiesiems arba privatiesiems asmenims, kad jį turi mokėti visos įmonės, veikiančios viešojo oro transporto srityje, ir kad jis skirtas tik išlaidoms, kurias oro uosto veiklos vykdytojai patyrė vykdydami valstybės uždavinius (tokius kaip saugos, apsaugos nuo gaisro ir gelbėjimo paslaugos, kova su paukščių keliamu pavojumi ir saugumas), padengti. Be to, Prancūzija nurodo, kad oro uosto mokesčio suma kiekvienam oro uostui kasmet nustatoma atsižvelgiant į paslaugas, suteiktas taikant galiojančius teisės aktus, ir į prognozuojamą transporto srauto, sąnaudų ir kitų veiklos vykdytojo pajamų duomenų pokytį. Šiuo tikslu aerodromų veiklos vykdytojai rengia metines sąnaudų ir transporto srauto deklaracijas, kurios teikiamos vietos civilinės aviacijos saugos valdyboms, kad šios jas patvirtintų. Tarifą apskaičiuoja Generalinės civilinės aviacijos valdybos centrinė administracija, atsižvelgdama į bendrus ankstesnių metų rezultatus. |
| --- | --- |

(107)

Prancūzija taip pat paaiškino, kaip veikia oro uosto mokesčio sistema, siekdama paneigti galimybę, kad suteikta su šiuo mechanizmu susijusi valstybės pagalba. Prancūzija primena, kad oro uosto mokestis nustatytas Bendrojo mokesčių kodekso (toliau – BMK) 1609w straipsnyje, kuriame nurodyta, kad renkamas mokestis skirtas aerodromus eksploatuojantiems viešiesiems arba privatiesiems asmenims, kad jį turi mokėti visos įmonės, veikiančios viešojo oro transporto srityje, ir kad jis skirtas tik išlaidoms, kurias oro uosto veiklos vykdytojai patyrė vykdydami valstybės uždavinius (tokius kaip saugos, apsaugos nuo gaisro ir gelbėjimo paslaugos, kova su paukščių keliamu pavojumi ir saugumas), padengti. Be to, Prancūzija nurodo, kad oro uosto mokesčio suma kiekvienam oro uostui kasmet nustatoma atsižvelgiant į paslaugas, suteiktas taikant galiojančius teisės aktus, ir į prognozuojamą transporto srauto, sąnaudų ir kitų veiklos vykdytojo pajamų duomenų pokytį. Šiuo tikslu aerodromų veiklos vykdytojai rengia metines sąnaudų ir transporto srauto deklaracijas, kurios teikiamos vietos civilinės aviacijos saugos valdyboms, kad šios jas patvirtintų. Tarifą apskaičiuoja Generalinės civilinės aviacijos valdybos centrinė administracija, atsižvelgdama į bendrus ankstesnių metų rezultatus.

| (108) | Prancūzija nepritaria tam, kad pagal šį mechanizmą gali būti suteikta valstybės pagalba. Pirmiausia Prancūzija pabrėžia, kad ši priemonė yra bendra ir visiems Prancūzijos oro uostams taikoma pagal tokias pat taisykles. |
| --- | --- |

(108)

Prancūzija nepritaria tam, kad pagal šį mechanizmą gali būti suteikta valstybės pagalba. Pirmiausia Prancūzija pabrėžia, kad ši priemonė yra bendra ir visiems Prancūzijos oro uostams taikoma pagal tokias pat taisykles.

| (109) | Be to, ji nurodo, kad atsižvelgiant į tai, jog mokesčio tarifas nustatomas pagal prognozuojamus sąnaudų ir transporto srauto duomenis, gali būti sunku metų pajamas idealiai pakoreguoti pagal sąnaudas, tačiau neigia, kad gali būti suteikta kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(109)

Be to, ji nurodo, kad atsižvelgiant į tai, jog mokesčio tarifas nustatomas pagal prognozuojamus sąnaudų ir transporto srauto duomenis, gali būti sunku metų pajamas idealiai pakoreguoti pagal sąnaudas, tačiau neigia, kad gali būti suteikta kompensacijos permoka.

| (110) | Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad patirtos sąnaudos oro uosto veiklos vykdytojams kompensuojamos tik a posteriori, atsižvelgiant į nusidėvėjimo sąnaudas, ir kad nustačius teigiamą likutį jis perkeliamas į sujungtas ankstesnių metų sąskaitas – šio likučio lėšomis finansuojamos veiklos vykdytojo finansinės išlaidos, ir atsižvelgiant į jį koreguojamas kitų metų mokesčio tarifas. Prancūzija nurodo, kad apskritai dėl oro uosto mokesčio sistemos keletą metų buvo patiriama nuostolių (apie 110 mln. EUR 2010 m. pabaigoje), todėl dalis oro uostų išlaidų, susijusių su sauga ir saugumu, nekompensuotos – jos priskirtos prie valstybės finansuojamų finansinių išlaidų. Prancūzija pabrėžia, kad a posteriori didinant tarifus reikia atsižvelgti į poveikį oro vežėjams, todėl nuostolio negalima pernelyg greitai padengti. |
| --- | --- |

(110)

Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad patirtos sąnaudos oro uosto veiklos vykdytojams kompensuojamos tik a posteriori, atsižvelgiant į nusidėvėjimo sąnaudas, ir kad nustačius teigiamą likutį jis perkeliamas į sujungtas ankstesnių metų sąskaitas – šio likučio lėšomis finansuojamos veiklos vykdytojo finansinės išlaidos, ir atsižvelgiant į jį koreguojamas kitų metų mokesčio tarifas. Prancūzija nurodo, kad apskritai dėl oro uosto mokesčio sistemos keletą metų buvo patiriama nuostolių (apie 110 mln. EUR 2010 m. pabaigoje), todėl dalis oro uostų išlaidų, susijusių su sauga ir saugumu, nekompensuotos – jos priskirtos prie valstybės finansuojamų finansinių išlaidų. Prancūzija pabrėžia, kad a posteriori didinant tarifus reikia atsižvelgti į poveikį oro vežėjams, todėl nuostolio negalima pernelyg greitai padengti.

a posteriori

a posteriori

| (111) | Galiausiai Prancūzija nurodo nulinio pagrindo mechanizmą, kuris taikomas pasikeitus oro uostą valdančiai įstaigai ir pagal kurį veiklos vykdytojas privalo grąžinti teigiamą likutį, kuris gali būti nustatytas pasibaigus jo įgaliojimų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(111)

Galiausiai Prancūzija nurodo nulinio pagrindo mechanizmą, kuris taikomas pasikeitus oro uostą valdančiai įstaigai ir pagal kurį veiklos vykdytojas privalo grąžinti teigiamą likutį, kuris gali būti nustatytas pasibaigus jo įgaliojimų laikotarpiui.

| (112) | Dėl Marselio Provanso oro uosto Prancūzija pažymi, kad taikant oro uosto mokesčio sistemą 2000 m. pabaigoje buvo sukauptas 2,7 mln. EUR nuostolis, kad pusiausvyra atkurta 2010 m., taikant 8,20 EUR mokesčio tarifą, ir kad 2011 m. tarifas sumažintas (7,774 EUR) siekiant išvengti pertekliaus. |
| --- | --- |

(112)

Dėl Marselio Provanso oro uosto Prancūzija pažymi, kad taikant oro uosto mokesčio sistemą 2000 m. pabaigoje buvo sukauptas 2,7 mln. EUR nuostolis, kad pusiausvyra atkurta 2010 m., taikant 8,20 EUR mokesčio tarifą, ir kad 2011 m. tarifas sumažintas (7,774 EUR) siekiant išvengti pertekliaus.

3.4.   TERMINALŲ MP1 IR MP2 KELEIVIO MOKESČIŲ NUSTATYMAS

TERMINALŲ MP1 IR MP2 KELEIVIO MOKESČIŲ NUSTATYMAS

| (113) | Prancūzija pabrėžia, kad terminalų MP1 ir MP2 tarifų diferencijavimas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (24) nuostatas, ir primena, kad terminalu MP2 gali naudotis visi oro vežėjai. Ji nurodo, kad terminalų MP1 ir MP2 tarifų skirtumas pagrįstas sąnaudų, susijusių su šių terminalų keleivių funkcijomis, skirtumu. Prancūzija teigia, kad Valstybės Taryba savo 2011 m. liepos 26 d. sprendime pripažino, jog nustatyti terminalo MP1 tarifai yra teisėti, taigi, tarp kitko, pagrindė ir taisyklių, pagal kurias į apskaitą įtraukiamos terminalų MP1 ir MP2 sąnaudos bei pajamos, teisėtumą. Galiausiai Prancūzija pabrėžia, kad pagal bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą, taikomą Marselio Provanso oro uoste, keleivio mokesčio savikainos ir tarifo skirtumą sudaro su aviacija nesusiję nagrinėjamo terminalo ištekliai, į kuriuos apdairus veiklos vykdytojas atsižvelgs siekdamas nustatyti taikomus terminalo tarifus. |
| --- | --- |

(113)

Prancūzija pabrėžia, kad terminalų MP1 ir MP2 tarifų diferencijavimas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (24) nuostatas, ir primena, kad terminalu MP2 gali naudotis visi oro vežėjai. Ji nurodo, kad terminalų MP1 ir MP2 tarifų skirtumas pagrįstas sąnaudų, susijusių su šių terminalų keleivių funkcijomis, skirtumu. Prancūzija teigia, kad Valstybės Taryba savo 2011 m. liepos 26 d. sprendime pripažino, jog nustatyti terminalo MP1 tarifai yra teisėti, taigi, tarp kitko, pagrindė ir taisyklių, pagal kurias į apskaitą įtraukiamos terminalų MP1 ir MP2 sąnaudos bei pajamos, teisėtumą. Galiausiai Prancūzija pabrėžia, kad pagal bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą, taikomą Marselio Provanso oro uoste, keleivio mokesčio savikainos ir tarifo skirtumą sudaro su aviacija nesusiję nagrinėjamo terminalo ištekliai, į kuriuos apdairus veiklos vykdytojas atsižvelgs siekdamas nustatyti taikomus terminalo tarifus.

24

| (114) | Prancūzija nesutinka su tuo, kad MPPPR atsižvelgė tik į papildomas sąnaudas, tiesiogiai susijusias su terminalo MP2 veiklos pradėjimu ir eksploatavimu. Ji teigia, kad abu terminalai yra geografiškai atskirti, todėl visas terminalui MP2 būtinas investicijas, t. y. 8,95 mln. EUR, galima atskirti. Prancūzija primena, kad oro uosto sąnaudas daugiausia sudaro nustatytosios sąnaudos. |
| --- | --- |

(114)

Prancūzija nesutinka su tuo, kad MPPPR atsižvelgė tik į papildomas sąnaudas, tiesiogiai susijusias su terminalo MP2 veiklos pradėjimu ir eksploatavimu. Ji teigia, kad abu terminalai yra geografiškai atskirti, todėl visas terminalui MP2 būtinas investicijas, t. y. 8,95 mln. EUR, galima atskirti. Prancūzija primena, kad oro uosto sąnaudas daugiausia sudaro nustatytosios sąnaudos.

| (115) | Be to, ji išsamiai nurodo veiksnius, dėl kurių nustatytos terminalui MP2 priskirtos veiklos sąnaudos:






  — | kadangi terminalas MP2 užima tik 8,9 % viso oro uosto terminalų ploto, jo lėšos sudaro tik 9,8 % viso punkto „mokesčiai, rinkliavos ir draudimas“ lėšų; |
| --- | --- | --- |

(115)

Be to, ji išsamiai nurodo veiksnius, dėl kurių nustatytos terminalui MP2 priskirtos veiklos sąnaudos:

—

kadangi terminalas MP2 užima tik 8,9 % viso oro uosto terminalų ploto, jo lėšos sudaro tik 9,8 % viso punkto „mokesčiai, rinkliavos ir draudimas“ lėšų;

| — | kadangi eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos daugiausia susijusios su mechaninių detalių, tokių kaip liftų, slenkančiųjų takų ir eskalatorių detalės, remontu, terminalo, kuriame teikiamos supaprastintos paslaugos ir nėra nei slenkančiųjų takų, nei eskalatorių, išlaidos sudaro tik 5 % išlaidų punkto „eksploatacinė ir techninė priežiūra“ lėšų; |
| --- | --- |

—

kadangi eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos daugiausia susijusios su mechaninių detalių, tokių kaip liftų, slenkančiųjų takų ir eskalatorių detalės, remontu, terminalo, kuriame teikiamos supaprastintos paslaugos ir nėra nei slenkančiųjų takų, nei eskalatorių, išlaidos sudaro tik 5 % išlaidų punkto „eksploatacinė ir techninė priežiūra“ lėšų;

| — | naujo, geriau izoliuoto terminalo MP2, kurio aukštis iki lubų daug mažesnis negu terminalo MP1 ir kuris užima 8,9 % oro uosto terminalo ploto, išlaidos sudaro tik 8,6 % skystojo kuro (energijos) išlaidų; |
| --- | --- |

—

naujo, geriau izoliuoto terminalo MP2, kurio aukštis iki lubų daug mažesnis negu terminalo MP1 ir kuris užima 8,9 % oro uosto terminalo ploto, išlaidos sudaro tik 8,6 % skystojo kuro (energijos) išlaidų;

| — | terminalui MP2 priskirta 7,8 % valymo sąnaudų, atsižvelgiant į proporcingą užimamo ploto dalį (8,9 %), grindų dangą (terminalas MP2 išklotas plytelėmis, o MP1 – kilimine danga) ir į tai, kad abu terminalai valomi tiek pat kartų; |
| --- | --- |

—

terminalui MP2 priskirta 7,8 % valymo sąnaudų, atsižvelgiant į proporcingą užimamo ploto dalį (8,9 %), grindų dangą (terminalas MP2 išklotas plytelėmis, o MP1 – kilimine danga) ir į tai, kad abu terminalai valomi tiek pat kartų;

| — | pastačius terminalą MP2 nepatiriama jokių išlaidų, susijusių su papildomu personalu, išskyrus išlaidas, patirtas 2007 m. priėmus terminalo koordinatorių, o 2010 m. – eksploatavimo koordinatorių ir informacinio biuro darbuotoją (ši prielaida nurodyta Prancūzijos pateiktoje lentelėje). Savo atsakyme Prancūzija taip pat patikslino paskirstymo metodus, taikytus abiem terminalams paskirstant veiklos išlaidas. |
| --- | --- |

—

pastačius terminalą MP2 nepatiriama jokių išlaidų, susijusių su papildomu personalu, išskyrus išlaidas, patirtas 2007 m. priėmus terminalo koordinatorių, o 2010 m. – eksploatavimo koordinatorių ir informacinio biuro darbuotoją (ši prielaida nurodyta Prancūzijos pateiktoje lentelėje). Savo atsakyme Prancūzija taip pat patikslino paskirstymo metodus, taikytus abiem terminalams paskirstant veiklos išlaidas.

| (116) | Taigi Prancūzija pažymi, kad veiklos sąnaudos paskirstytos esant tokiam pat darbuotojų skaičiui, todėl terminalui MP2 priskirtos išlaidos yra sutaupytos terminalo MP1 keleivio mokesčio lėšos. Beje, Prancūzija pabrėžia, kad terminalui MP2 priskirtos sąnaudos iš tikrųjų atitinka papildomas terminalo MP1 sąnaudas, kai antrasis terminalas nebuvo pastatytas (44 ir 25 priedai). |
| --- | --- |

(116)

Taigi Prancūzija pažymi, kad veiklos sąnaudos paskirstytos esant tokiam pat darbuotojų skaičiui, todėl terminalui MP2 priskirtos išlaidos yra sutaupytos terminalo MP1 keleivio mokesčio lėšos. Beje, Prancūzija pabrėžia, kad terminalui MP2 priskirtos sąnaudos iš tikrųjų atitinka papildomas terminalo MP1 sąnaudas, kai antrasis terminalas nebuvo pastatytas (44 ir 25 priedai).

| (117) | Prancūzija taip pat nepritaria PwC išvadai, kad investicijos terminalams turi būti priskirtos netiesiogiai, ir nurodo investicijas, kurios atskirtos nuo keleivio mokesčio, taip pat tai, kad į šias investicijas atsižvelgta tvarkant apskaitą (investicijos į pastatus, kurie atskirti nuo terminalų ir iš kurių gaunamos atskiros nuomos pajamos, vienkartinės investicijos į tikslinius analizės centrus, skirtos pasenusiems įrenginiams pakeisti, investicijos į kelių sistemą, informacines technologijas ir trapus, priskirtos tiksliniam analizės centrui ir prireikus įtrauktos į pridėtinių išlaidų dalį). Be to, Prancūzija nepritaria PwC argumentui, kad terminalo MP2 keleiviai gali naudotis terminalo MP1 įrenginiais, todėl 10 % terminalo MP1 nusidėvėjimo reikėtų priskirti terminalui MP2. Ji pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog oro uosto infrastruktūra aiškiai atskirta, labai mažai tikėtina, kad keleiviai šiais įrenginiais naudojasi, taip pat pažymi, kad nusidėvėjimas turėtų būti vertinamas kaip viso terminalo MP2 ploto nusidėvėjimas ir kad todėl tokią pat dalį terminalo MP1 komercinių pajamų reikėtų priskirti terminalui MP2, taigi pagrindinio terminalo marža sumažėtų [...]* mln. EUR. |
| --- | --- |

(117)

Prancūzija taip pat nepritaria PwC išvadai, kad investicijos terminalams turi būti priskirtos netiesiogiai, ir nurodo investicijas, kurios atskirtos nuo keleivio mokesčio, taip pat tai, kad į šias investicijas atsižvelgta tvarkant apskaitą (investicijos į pastatus, kurie atskirti nuo terminalų ir iš kurių gaunamos atskiros nuomos pajamos, vienkartinės investicijos į tikslinius analizės centrus, skirtos pasenusiems įrenginiams pakeisti, investicijos į kelių sistemą, informacines technologijas ir trapus, priskirtos tiksliniam analizės centrui ir prireikus įtrauktos į pridėtinių išlaidų dalį). Be to, Prancūzija nepritaria PwC argumentui, kad terminalo MP2 keleiviai gali naudotis terminalo MP1 įrenginiais, todėl 10 % terminalo MP1 nusidėvėjimo reikėtų priskirti terminalui MP2. Ji pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog oro uosto infrastruktūra aiškiai atskirta, labai mažai tikėtina, kad keleiviai šiais įrenginiais naudojasi, taip pat pažymi, kad nusidėvėjimas turėtų būti vertinamas kaip viso terminalo MP2 ploto nusidėvėjimas ir kad todėl tokią pat dalį terminalo MP1 komercinių pajamų reikėtų priskirti terminalui MP2, taigi pagrindinio terminalo marža sumažėtų [...]* mln. EUR.

| (118) | Prancūzija taip pat pabrėžia, kad transporto srauto prielaidos, į kurias PwC atsižvelgė savo 2006 ir 2007 m. ataskaitose, pagrįstos 2004 m. lapkričio mėn. verslo plane pateiktomis skaičių prognozėmis ir kad rengiant šias prognozes neatsižvelgta į atnaujintus sumažintus transporto srauto skaičius, nurodytus 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. verslo planuose, pateiktuose Air France nusprendus savo pirmyn ir atgal vykdomų skrydžių neperkelti į terminalą MP2, taip pat neatsižvelgta į tai, kad sprendimas atidaryti naują terminalą atidėtas šešiems mėnesiams, todėl 2006 ir 2007 m. transporto srautas labai sumažėjo. Prancūzija nesutinka, kad terminalo MP1 transporto srautą perėmė terminalas MP2, kaip savo ataskaitoje nurodo PwC. Šiuo klausimu ji pabrėžia, kad vežėjas Air France galiausiai neįgyvendino savo plano pirmyn ir atgal vykdomus skrydžius į Orli perkelti į terminalą MP2 ir kad 2008–2011 m. Air France transporto srautas, susijęs su abiem kryptimis, kuriomis nuo 2009 m. iš terminalo MP2 konkuruodamas skraidina Ryanair, nekito. |
| --- | --- |

(118)

Prancūzija taip pat pabrėžia, kad transporto srauto prielaidos, į kurias PwC atsižvelgė savo 2006 ir 2007 m. ataskaitose, pagrįstos 2004 m. lapkričio mėn. verslo plane pateiktomis skaičių prognozėmis ir kad rengiant šias prognozes neatsižvelgta į atnaujintus sumažintus transporto srauto skaičius, nurodytus 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. gegužės mėn. verslo planuose, pateiktuose Air France nusprendus savo pirmyn ir atgal vykdomų skrydžių neperkelti į terminalą MP2, taip pat neatsižvelgta į tai, kad sprendimas atidaryti naują terminalą atidėtas šešiems mėnesiams, todėl 2006 ir 2007 m. transporto srautas labai sumažėjo. Prancūzija nesutinka, kad terminalo MP1 transporto srautą perėmė terminalas MP2, kaip savo ataskaitoje nurodo PwC. Šiuo klausimu ji pabrėžia, kad vežėjas Air France galiausiai neįgyvendino savo plano pirmyn ir atgal vykdomus skrydžius į Orli perkelti į terminalą MP2 ir kad 2008–2011 m. Air France transporto srautas, susijęs su abiem kryptimis, kuriomis nuo 2009 m. iš terminalo MP2 konkuruodamas skraidina Ryanair, nekito.

Air France

Air France

Air France

Ryanair

| (119) | Prancūzija tvirtina, kad PwC argumentai nepagrįsti, todėl ir 3,84 EUR keleivio mokesčio tarifas nepagrįstas, ir pažymi, kad šis tarifas didesnis už 2007 m. taikytą terminalo MP1 tarifą. |
| --- | --- |

(119)

Prancūzija tvirtina, kad PwC argumentai nepagrįsti, todėl ir 3,84 EUR keleivio mokesčio tarifas nepagrįstas, ir pažymi, kad šis tarifas didesnis už 2007 m. taikytą terminalo MP1 tarifą.

| (120) | Prancūzija primena, kad Valstybės Tarybai panaikinus 2006, 2007 ir 2008 m. taikytus terminalo MP2 tarifus ir 2008 m. taikytus terminalo MP1 tarifus, oro uosto veiklos vykdytojas nustatė naujus kiekvieno terminalo tarifus. Terminalo MP2 tarifai padidinti remiantis tuo, kad reguliavimo institucija (ekonomikos ir civilinės aviacijos ministrai) nustatė reikalavimą AMS reklamos sutarties sąnaudas priskirti vien šiam terminalui, o sąnaudų paskirstymo terminalams metodai nebuvo užginčyti. |
| --- | --- |

(120)

Prancūzija primena, kad Valstybės Tarybai panaikinus 2006, 2007 ir 2008 m. taikytus terminalo MP2 tarifus ir 2008 m. taikytus terminalo MP1 tarifus, oro uosto veiklos vykdytojas nustatė naujus kiekvieno terminalo tarifus. Terminalo MP2 tarifai padidinti remiantis tuo, kad reguliavimo institucija (ekonomikos ir civilinės aviacijos ministrai) nustatė reikalavimą AMS reklamos sutarties sąnaudas priskirti vien šiam terminalui, o sąnaudų paskirstymo terminalams metodai nebuvo užginčyti.

| (121) | Prancūzijos teigimu, MPPPR nustatė tokį tarifo dydį, dėl kurio galima užtikrinti, kad kiekvieno terminalo sąnaudų padengimo koeficientas būtų vienodas (t. y. [...]* proc.). Prancūzija tvirtina, kad Direktyvoje 2009/12/EB nustatyta, jog oro uosto mokesčių dydis diferencijuojamas visų pirma pagal šių mokesčių sąnaudas, ir siekiant užtikrinti, kad tarifų diferencijavimas būtų tinkamai pagrįstas sąnaudų skirtumu, reikėtų garantuoti vienodą šių sąnaudų padengimo keleivio mokesčio lėšomis koeficientą kiekvieno terminalo atveju. Prancūzija priduria, kad šis padengimo koeficientas gali būti mažesnis negu 100 %, nes atliekant reguliavimą pagal bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą vertinama bendra oro uosto ekonominė pusiausvyra, įtraukiant su aviacija nesusijusias pajamas. Prancūzija primena, kad biuras Mazars savo ataskaitoje įvertino, jog 2007 m. terminalo MP1 keleivio mokesčio pajamomis padengta [...]* proc. keleivių sąnaudų, o terminalo MP2 keleivio mokesčio pajamomis – [...]* proc. keleivių sąnaudų. |
| --- | --- |

(121)

Prancūzijos teigimu, MPPPR nustatė tokį tarifo dydį, dėl kurio galima užtikrinti, kad kiekvieno terminalo sąnaudų padengimo koeficientas būtų vienodas (t. y. [...]* proc.). Prancūzija tvirtina, kad Direktyvoje 2009/12/EB nustatyta, jog oro uosto mokesčių dydis diferencijuojamas visų pirma pagal šių mokesčių sąnaudas, ir siekiant užtikrinti, kad tarifų diferencijavimas būtų tinkamai pagrįstas sąnaudų skirtumu, reikėtų garantuoti vienodą šių sąnaudų padengimo keleivio mokesčio lėšomis koeficientą kiekvieno terminalo atveju. Prancūzija priduria, kad šis padengimo koeficientas gali būti mažesnis negu 100 %, nes atliekant reguliavimą pagal bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą vertinama bendra oro uosto ekonominė pusiausvyra, įtraukiant su aviacija nesusijusias pajamas. Prancūzija primena, kad biuras Mazars savo ataskaitoje įvertino, jog 2007 m. terminalo MP1 keleivio mokesčio pajamomis padengta [...]* proc. keleivių sąnaudų, o terminalo MP2 keleivio mokesčio pajamomis – [...]* proc. keleivių sąnaudų.

Mazars

| (122) | Tuo remdamasi Prancūzija daro išvadą, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį dėl terminalo MP2 keleivio mokesčio tarifų ekonominė nauda vežėjui negali būti suteikta, nes tarifai nustatyti atsižvelgiant į išlaidas, susijusias su terminalo MP2 statyba ir eksploatavimu, kad keleivio mokesčių, renkamų už naudojimąsi kiekvienu terminalu, skirtumas yra objektyvus, skaidrus ir pagrįstas kiekvienam terminalui priskirtomis sąnaudomis ir kad šiomis aplinkybėmis diferencijavimas yra aiškiai nustatytas Direktyvos 2009/12/EB 10 straipsniu. |
| --- | --- |

(122)

Tuo remdamasi Prancūzija daro išvadą, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį dėl terminalo MP2 keleivio mokesčio tarifų ekonominė nauda vežėjui negali būti suteikta, nes tarifai nustatyti atsižvelgiant į išlaidas, susijusias su terminalo MP2 statyba ir eksploatavimu, kad keleivio mokesčių, renkamų už naudojimąsi kiekvienu terminalu, skirtumas yra objektyvus, skaidrus ir pagrįstas kiekvienam terminalui priskirtomis sąnaudomis ir kad šiomis aplinkybėmis diferencijavimas yra aiškiai nustatytas Direktyvos 2009/12/EB 10 straipsniu.

| (123) | Šiuo atveju taip pat neįrodytas priemonės atrankumas, nes tarifai vienodai taikomi visiems terminalu MP2 besinaudojantiems vežėjams. |
| --- | --- |

(123)

Šiuo atveju taip pat neįrodytas priemonės atrankumas, nes tarifai vienodai taikomi visiems terminalu MP2 besinaudojantiems vežėjams.

| (124) | Dėl sumažintų keleivio mokesčių, taikomų šalyje vykdomiems skrydžiams, Prancūzija nurodo, kad diferencijuoti tarifus Šengeno erdvės šalyse uždrausta 2009 m. spalio 16 d. nutarimu, ir primena, kad savo 2009 m. sausio 28 d. sprendime Komisija nurodė, jog papildomų priemonių siūlyti nebūtina. |
| --- | --- |

(124)

Dėl sumažintų keleivio mokesčių, taikomų šalyje vykdomiems skrydžiams, Prancūzija nurodo, kad diferencijuoti tarifus Šengeno erdvės šalyse uždrausta 2009 m. spalio 16 d. nutarimu, ir primena, kad savo 2009 m. sausio 28 d. sprendime Komisija nurodė, jog papildomų priemonių siūlyti nebūtina.

3.5.   MOKESČIŲ SUMAŽINIMAS, SUSIJĘS SU NAUJŲ MARŠRUTŲ SUKŪRIMU

MOKESČIŲ SUMAŽINIMAS, SUSIJĘS SU NAUJŲ MARŠRUTŲ SUKŪRIMU

| (125) | Prancūzija pirmiausia pažymi, kad oro vežėjams tarifai Prancūzijoje derinami visuose valstybės oro uostuose ir daugumoje decentralizuotų oro uostų (Komisija šį derinimą vertina savo sprendimo pradėti procedūrą 116–137 konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(125)

Prancūzija pirmiausia pažymi, kad oro vežėjams tarifai Prancūzijoje derinami visuose valstybės oro uostuose ir daugumoje decentralizuotų oro uostų (Komisija šį derinimą vertina savo sprendimo pradėti procedūrą 116–137 konstatuojamosiose dalyse).

| (126) | Ji priduria, kad šiomis priemonėmis siekiama skatinti kurti naujus oro maršrutus. Jos atitinka bendros svarbos tikslą teikti geresnes transporto paslaugas ir labiau sujungti teritoriją, vykdyti teritorijos planavimą ir Europos rinkos integraciją. |
| --- | --- |

(126)

Ji priduria, kad šiomis priemonėmis siekiama skatinti kurti naujus oro maršrutus. Jos atitinka bendros svarbos tikslą teikti geresnes transporto paslaugas ir labiau sujungti teritoriją, vykdyti teritorijos planavimą ir Europos rinkos integraciją.

| (127) | Prancūzijos teigimu, Komisija, nagrinėdama suteiktos pagalbos suderinamumą su Europos Sąjungos teise, turi atsižvelgti į nurodytą bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(127)

Prancūzijos teigimu, Komisija, nagrinėdama suteiktos pagalbos suderinamumą su Europos Sąjungos teise, turi atsižvelgti į nurodytą bendros svarbos tikslą.

| (128) | Prancūzija taip pat pažymi, kad tarifų derinimą ji kasmet patvirtina vykdydama visiems valstybės aerodromams taikomą tvirtinimo procedūrą, dėl kurios galima užtikrinti, kad priemonės būtų nediskriminacinės. Prancūzija teigia, kad metinės tarifų tvirtinimo procedūros užtenka norint įgyvendinti reikalavimą, kad valstybės narės lygmeniu būtų nustatytas žalos atlyginimo mechanizmas siekiant panaikinti bet kokią diskriminaciją, susijusią su pagalbos teikimu, – šis mechanizmas yra vienas iš nagrinėjamos pagalbos suderinamumo kriterijų. |
| --- | --- |

(128)

Prancūzija taip pat pažymi, kad tarifų derinimą ji kasmet patvirtina vykdydama visiems valstybės aerodromams taikomą tvirtinimo procedūrą, dėl kurios galima užtikrinti, kad priemonės būtų nediskriminacinės. Prancūzija teigia, kad metinės tarifų tvirtinimo procedūros užtenka norint įgyvendinti reikalavimą, kad valstybės narės lygmeniu būtų nustatytas žalos atlyginimo mechanizmas siekiant panaikinti bet kokią diskriminaciją, susijusią su pagalbos teikimu, – šis mechanizmas yra vienas iš nagrinėjamos pagalbos suderinamumo kriterijų.

| (129) | Prancūzija primena, kad pagal nacionalinę teisę (Civilinės aviacijos kodekso R.224–2-2 straipsnį), kuria leidžiama derinti tarifus, už tarifų nustatymą atsakingas asmuo privalo nustatyti stebėjimo rodiklius, atitinkančius nurodytą bendros svarbos tikslą. Prancūzija pažymi, kad taikant nustatytus stebėjimo rodiklius kasmet galima užtikrinti tinkamą priemonės vykdymą ir, jei reikia, koregavimą ir kad šių rodiklių užtenka norint įgyvendinti pagalbos suderinamumo kriterijų, susijusį su sankcijų mechanizmo taikymu vežėjui nesilaikius įsipareigojimų dėl oro uosto. |
| --- | --- |

(129)

Prancūzija primena, kad pagal nacionalinę teisę (Civilinės aviacijos kodekso R.224–2-2 straipsnį), kuria leidžiama derinti tarifus, už tarifų nustatymą atsakingas asmuo privalo nustatyti stebėjimo rodiklius, atitinkančius nurodytą bendros svarbos tikslą. Prancūzija pažymi, kad taikant nustatytus stebėjimo rodiklius kasmet galima užtikrinti tinkamą priemonės vykdymą ir, jei reikia, koregavimą ir kad šių rodiklių užtenka norint įgyvendinti pagalbos suderinamumo kriterijų, susijusį su sankcijų mechanizmo taikymu vežėjui nesilaikius įsipareigojimų dėl oro uosto.

| (130) | Prancūzija nurodo, kad tarifų derinimo rezultatai nuo 2005 m. (šiais metais priemonė pradėta taikyti) buvo nuolat pateikiami PEK posėdžių dokumentuose, – tai įrodo, kad oro uosto naudotojų atstovams taikytos priemonės buvo viešos ir kad to užtenka norint įgyvendinti pagalbos suderinamumo kriterijų, susijusį su atitinkamų priemonių viešumu. |
| --- | --- |

(130)

Prancūzija nurodo, kad tarifų derinimo rezultatai nuo 2005 m. (šiais metais priemonė pradėta taikyti) buvo nuolat pateikiami PEK posėdžių dokumentuose, – tai įrodo, kad oro uosto naudotojų atstovams taikytos priemonės buvo viešos ir kad to užtenka norint įgyvendinti pagalbos suderinamumo kriterijų, susijusį su atitinkamų priemonių viešumu.

| (131) | Prancūzija pabrėžia, kad svarstomas tarifų derinimas atitinka Direktyvą 2009/12/EB, pagal kurią valstybėms narėms leidžiama derinti oro uosto mokesčius atsižvelgiant į viešojo ir bendros svarbos intereso tikslus. Prancūzija daro išvadą, kad nustatydamas tarifų derinimą oro uosto veiklos vykdytojas neprivalo elgtis kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Prancūzija pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisę vykdomas ir kitoks tarifų derinimas siekiant bendros svarbos tikslo, visų pirma aplinkosaugos tikslo, pavyzdžiui, tūpimo mokestis derinamas pagal orlaivio kategoriją ir paros laiką, atsižvelgiant į triukšmą. |
| --- | --- |

(131)

Prancūzija pabrėžia, kad svarstomas tarifų derinimas atitinka Direktyvą 2009/12/EB, pagal kurią valstybėms narėms leidžiama derinti oro uosto mokesčius atsižvelgiant į viešojo ir bendros svarbos intereso tikslus. Prancūzija daro išvadą, kad nustatydamas tarifų derinimą oro uosto veiklos vykdytojas neprivalo elgtis kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Prancūzija pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisę vykdomas ir kitoks tarifų derinimas siekiant bendros svarbos tikslo, visų pirma aplinkosaugos tikslo, pavyzdžiui, tūpimo mokestis derinamas pagal orlaivio kategoriją ir paros laiką, atsižvelgiant į triukšmą.

| (132) | Prancūzija nesutinka, kad tokios priemonės yra pagalba veiklai pradėti, ir pažymi, kad jomis siekiama į vidaus uždavinius įtraukti kai kuriuos viešojo intereso aspektus (aplinkai padarytos žalos kompensavimą, geresnes teritorijų jungtis ir kt.), į kuriuos kitaip nebūtų atsižvelgta nustatant mokesčių tarifą. |
| --- | --- |

(132)

Prancūzija nesutinka, kad tokios priemonės yra pagalba veiklai pradėti, ir pažymi, kad jomis siekiama į vidaus uždavinius įtraukti kai kuriuos viešojo intereso aspektus (aplinkai padarytos žalos kompensavimą, geresnes teritorijų jungtis ir kt.), į kuriuos kitaip nebūtų atsižvelgta nustatant mokesčių tarifą.

| (133) | Prancūzija pažymi, kad verslo planas įrodo, jog dėl tarifų derinimo pelno negauta, todėl veiklos vykdytojas vis dėlto neturi atsisakyti šio plano, nes jame neatsižvelgta į su priemonėmis susijusius išorės aspektus, kaip antai sutaupytas lėšas, susijusias su išmetamais teršalais arba triukšmo skleidimu, geresnes teritorijų jungtis ir transporto paslaugas jose. Prancūzijos teigimu, kadangi sunku įvertinti šių išorės aspektų piniginę vertę, dėl skatinamųjų priemonių Direktyvoje 2009/12/EB buvo padaryta atskira prielaida. |
| --- | --- |

(133)

Prancūzija pažymi, kad verslo planas įrodo, jog dėl tarifų derinimo pelno negauta, todėl veiklos vykdytojas vis dėlto neturi atsisakyti šio plano, nes jame neatsižvelgta į su priemonėmis susijusius išorės aspektus, kaip antai sutaupytas lėšas, susijusias su išmetamais teršalais arba triukšmo skleidimu, geresnes teritorijų jungtis ir transporto paslaugas jose. Prancūzijos teigimu, kadangi sunku įvertinti šių išorės aspektų piniginę vertę, dėl skatinamųjų priemonių Direktyvoje 2009/12/EB buvo padaryta atskira prielaida.

| (134) | Prancūzija nepritaria Komisijos taikytam metodui, pagal kurį atliktas apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo vertinimas. Toks vertinimas netinkamas norint išnagrinėti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad teigiami išorės aspektai būtų naudingi viešajam interesui. |
| --- | --- |

(134)

Prancūzija nepritaria Komisijos taikytam metodui, pagal kurį atliktas apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo vertinimas. Toks vertinimas netinkamas norint išnagrinėti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad teigiami išorės aspektai būtų naudingi viešajam interesui.

| (135) | Prancūzija pažymi, kad Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 124 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija yra klaidinga. Nurodyti tarifai apima kintamą vienam keleiviui taikomo tūpimo mokesčio dalį. Iš tikrųjų kintama tūpimo mokesčio dalis apskaičiuojama remiantis orlaivio tonomis, o ne keleivių skaičiumi. |
| --- | --- |

(135)

Prancūzija pažymi, kad Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 124 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija yra klaidinga. Nurodyti tarifai apima kintamą vienam keleiviui taikomo tūpimo mokesčio dalį. Iš tikrųjų kintama tūpimo mokesčio dalis apskaičiuojama remiantis orlaivio tonomis, o ne keleivių skaičiumi.

| (136) | Be to, Prancūzija tvirtina, kad tarifų derinimas, susijęs su naujų maršrutų sukūrimu, Marselio Provanso oro uostui yra ekonomiškai pelningas. Prancūzija savo atsakyme pateikia a posteriori atliktą taikytų priemonių pelningumo tyrimą. Prancūzijos teigimu, remiantis 2008 m. komercinėmis pajamomis atlikti skaičiavimai rodo, kad vidutinė nuolaida, suteikta maršrutui, kuriuo paslaugos teikiamos standartiniais orlaiviais naudojantis terminalais MP1 ir MP2, yra mažesnė už pajamas, gautas iš kiekvienam terminalui skirtų pajamų; dėl šios nuolaidos iš vieno keleivio gautas terminalo MP1 grynasis pelnas yra [...]* EUR, o iš vieno keleivio gautas terminalo MP2 grynasis pelnas – [...]* EUR. Prancūzija tvirtina, kad 83 % dėl šios priemonės atsiradusio transporto srauto buvo išlaikyta praėjus trejiems metams, todėl gauta papildomo pelno. Ji pažymi, kad naujas dėl tarifų derinimo gauto pelningumo tyrimas, kurį PEK patvirtino 2004 m. gruodžio 6 d., atliktas remiantis 2005 m. rugsėjo mėn. verslo planu, kuris 2006 m. gegužės mėn. atnaujintas remiantis 67 tonas sveriančiu orlaiviu B737 (vertinant terminalą MP2) ir orlaiviu A319 (vertinant terminalą MP1). Išnagrinėtos dvi transporto srauto prielaidos: pagal pirmąją transporto srautas nuo trečiųjų derinimo taikymo metų didėja tik dėl didėjančio reisų, vykdomų esamais maršrutais, skaičiaus, pagal antrąją – tik dėl naujų maršrutų. Taikant pirmąją prielaidą grynasis pelnas nuo apyvartos yra [...]* proc., o GDV – [...]* EUR, taikant antrąją prielaidą grynasis pelnas nuo apyvartos siekia [...]* proc., GDV – [...]* EUR. |
| --- | --- |

(136)

Be to, Prancūzija tvirtina, kad tarifų derinimas, susijęs su naujų maršrutų sukūrimu, Marselio Provanso oro uostui yra ekonomiškai pelningas. Prancūzija savo atsakyme pateikia a posteriori atliktą taikytų priemonių pelningumo tyrimą. Prancūzijos teigimu, remiantis 2008 m. komercinėmis pajamomis atlikti skaičiavimai rodo, kad vidutinė nuolaida, suteikta maršrutui, kuriuo paslaugos teikiamos standartiniais orlaiviais naudojantis terminalais MP1 ir MP2, yra mažesnė už pajamas, gautas iš kiekvienam terminalui skirtų pajamų; dėl šios nuolaidos iš vieno keleivio gautas terminalo MP1 grynasis pelnas yra [...]* EUR, o iš vieno keleivio gautas terminalo MP2 grynasis pelnas – [...]* EUR. Prancūzija tvirtina, kad 83 % dėl šios priemonės atsiradusio transporto srauto buvo išlaikyta praėjus trejiems metams, todėl gauta papildomo pelno. Ji pažymi, kad naujas dėl tarifų derinimo gauto pelningumo tyrimas, kurį PEK patvirtino 2004 m. gruodžio 6 d., atliktas remiantis 2005 m. rugsėjo mėn. verslo planu, kuris 2006 m. gegužės mėn. atnaujintas remiantis 67 tonas sveriančiu orlaiviu B737 (vertinant terminalą MP2) ir orlaiviu A319 (vertinant terminalą MP1). Išnagrinėtos dvi transporto srauto prielaidos: pagal pirmąją transporto srautas nuo trečiųjų derinimo taikymo metų didėja tik dėl didėjančio reisų, vykdomų esamais maršrutais, skaičiaus, pagal antrąją – tik dėl naujų maršrutų. Taikant pirmąją prielaidą grynasis pelnas nuo apyvartos yra [...]* proc., o GDV – [...]* EUR, taikant antrąją prielaidą grynasis pelnas nuo apyvartos siekia [...]* proc., GDV – [...]* EUR.

a posteriori

| (137) | Prancūzija pažymi, kad derinimas buvo nediskriminacinis ir taikytas visiems vežėjams, pagrindusiems atitiktį taikomumo sąlygoms. Taigi Prancūzija nesutinka, kad kriterijaus, susijusio su priemonės atrankumu apibūdinant valstybės pagalbą, laikomasi. |
| --- | --- |

(137)

Prancūzija pažymi, kad derinimas buvo nediskriminacinis ir taikytas visiems vežėjams, pagrindusiems atitiktį taikomumo sąlygoms. Taigi Prancūzija nesutinka, kad kriterijaus, susijusio su priemonės atrankumu apibūdinant valstybės pagalbą, laikomasi.

| (138) | Prancūzija primena, kad savo sprendime dėl Mančesterio oro uosto (25), nurodytame sprendime dėl Šarlerua oro uosto (26), Komisija pripažino, jog tūpimo mokesčių sumažinimas yra ribotos trukmės priemonė ir atliktas laikantis sistemos, kuri taikoma visiems oro vežėjams, pradedantiems teikti paslaugas nauju maršrutu iš Mančesterio oro uosto, taigi dėl priemonės nepatiriama jokia konkurencijos iškraipymo rizika, ir SESV 107 straipsnis priemonei netaikomas. Prancūzija daro išvadą, kad sistemai, kuria gali naudotis visi oro vežėjai ir kuri taikoma ribotą laikotarpį, SESV 107 straipsnis netaikomas. |
| --- | --- |

(138)

Prancūzija primena, kad savo sprendime dėl Mančesterio oro uosto (25), nurodytame sprendime dėl Šarlerua oro uosto (26), Komisija pripažino, jog tūpimo mokesčių sumažinimas yra ribotos trukmės priemonė ir atliktas laikantis sistemos, kuri taikoma visiems oro vežėjams, pradedantiems teikti paslaugas nauju maršrutu iš Mančesterio oro uosto, taigi dėl priemonės nepatiriama jokia konkurencijos iškraipymo rizika, ir SESV 107 straipsnis priemonei netaikomas. Prancūzija daro išvadą, kad sistemai, kuria gali naudotis visi oro vežėjai ir kuri taikoma ribotą laikotarpį, SESV 107 straipsnis netaikomas.

25

26

| (139) | Prancūzija pristato 2009 m. vasario 15 d.–liepos 31 d. galiojusią tarifų derinimo sistemą ir nurodo, kad ši sistema taikyta 24 vežėjams. Ji primena, kad Marselio administracinis teismas 2009 m. birželio 30 d. sprendimu sistemą panaikino, nes derinimo mastas buvo pernelyg platus; nuo 2010 m. vasario 1 d. ši sistema pakeista priemone, pagal kurią sumažinti numatyti nuolaidos procentai ir sugriežtintos nuolaidos taikymo sąlygos. Prancūzija pažymi, kad abi sukurtos tarifų derinimo sistemos atitinka sprendime dėl Mančesterio oro uosto nurodytas sąlygas, nes nagrinėjamas derinimas nepatenka į SESV 107 straipsnio taikymo sritį. Taigi, Prancūzijos teigimu, savo sprendime pradėti procedūrą Komisija aptariamą derinimą neteisingai nagrinėja atsižvelgdama į apdairaus veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(139)

Prancūzija pristato 2009 m. vasario 15 d.–liepos 31 d. galiojusią tarifų derinimo sistemą ir nurodo, kad ši sistema taikyta 24 vežėjams. Ji primena, kad Marselio administracinis teismas 2009 m. birželio 30 d. sprendimu sistemą panaikino, nes derinimo mastas buvo pernelyg platus; nuo 2010 m. vasario 1 d. ši sistema pakeista priemone, pagal kurią sumažinti numatyti nuolaidos procentai ir sugriežtintos nuolaidos taikymo sąlygos. Prancūzija pažymi, kad abi sukurtos tarifų derinimo sistemos atitinka sprendime dėl Mančesterio oro uosto nurodytas sąlygas, nes nagrinėjamas derinimas nepatenka į SESV 107 straipsnio taikymo sritį. Taigi, Prancūzijos teigimu, savo sprendime pradėti procedūrą Komisija aptariamą derinimą neteisingai nagrinėja atsižvelgdama į apdairaus veiklos vykdytojo principą.

3.6.   ORLAIVIŲ STOVĖJIMO NAKTĮ MOKESČIO SUMAŽINIMAS

ORLAIVIŲ STOVĖJIMO NAKTĮ MOKESČIO SUMAŽINIMAS

| (140) | Prancūzija pažymi, kad ši nuolaida, kaip ir su naujais maršrutais susijusi nuolaida, nustatyta atsižvelgiant į bendros svarbos tikslą. Derindamas orlaivių stovėjimo naktį mokestį Marselio Provanso oro uostas galėjo didinti rytais ir vakarais vykdomų skrydžių srautus ir taip optimaliai išnaudoti infrastruktūrą. Prancūzija pabrėžia, kad šios priemonės poveikis siekia tik [...]* proc. stovėjimo mokesčio apyvartos neatsižvelgiant į derinimo, susijusio su naujų maršrutų sukūrimu, poveikį. |
| --- | --- |

(140)

Prancūzija pažymi, kad ši nuolaida, kaip ir su naujais maršrutais susijusi nuolaida, nustatyta atsižvelgiant į bendros svarbos tikslą. Derindamas orlaivių stovėjimo naktį mokestį Marselio Provanso oro uostas galėjo didinti rytais ir vakarais vykdomų skrydžių srautus ir taip optimaliai išnaudoti infrastruktūrą. Prancūzija pabrėžia, kad šios priemonės poveikis siekia tik [...]* proc. stovėjimo mokesčio apyvartos neatsižvelgiant į derinimo, susijusio su naujų maršrutų sukūrimu, poveikį.

| (141) | Prancūzija primena, kad, jos nuomone, derinimo, atlikto siekiant bendros svarbos tikslo, nereikėtų vertinti griežtai atsižvelgiant į derinimo pelningumą. Tačiau papildomai ji nurodo, kad tai, jog apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo šiuo atveju laikomasi, įrodyta remiantis pagal 2004 m. apskaitą parengtu tyrimu „Dėl orlaivių stovėjimo naktį patirtų papildomų sąnaudų nustatymas“. Derinant tarifus oro vežėjai skatinami savo orlaivius laikyti oro uoste, nors stovėjimo aikštelės naktį nenaudojamos, taigi jomis naudojantis oro uostas patiria nedideles papildomas sąnaudas. Su priemone susijusius laiko tarpsnius labiausiai vertina verslininkai, iš kurių gaunama daugiausia komercinių pajamų. Didelę dalį su stovėjimo mokesčiu susijusių sąnaudų sudaro nusidėvėjimo sąnaudos ir finansinės išlaidos, kurių ekonominiam laikotarpiui stabilus stovėjimas naktį ir verslo mokestis, renkamas neatsižvelgiant į tai, ar naudojamasi stovėjimo aikštelėmis, poveikio neturi. Taigi dėl orlaivių stovėjimo naktį patirtos papildomos sąnaudos apima tik darbo, techninės priežiūros, remonto sąnaudas ir įvairias vartojimo sąnaudas, t. y. vienos nakties ir vieno orlaivio sąnaudos yra [...]* EUR. Prancūzija nurodo, kad pelningumas, gautas dėl orlaivių stovėjimo naktį atlikus tarifų derinimą, buvo apskaičiuotas remiantis skrydžio finansinės maržos tyrimais, pateiktais 2006 m. gegužės mėn. atnaujintame 2005 m. rugsėjo mėn. verslo plane, kuriame nurodyta terminalo MP1 skrydžių į abi puses apyvarta yra [...]* EUR, o terminalo MP2 – [...]* EUR. Dėl terminalo MP1 pažymėtina, kad papildomi skrydžiai į abi puses vykdyti tik nacionaliniais orlaiviais (skrydžiai pirmyn ir atgal Orli kryptimi). Dėl terminalo MP2 paminėtina, kad pigių skrydžių bendrovės iš savo bazės nevykdo skrydžių, kuriems būdinga tai, kad kasdien vieną kartą skraidinama pirmyn ir vieną kartą – atgal, todėl manoma, kad visais jų orlaiviais kasdien gali būti vykdomi papildomi skrydžiai į abi puses. Siekiant sumažinti šios papildomos maržos poveikį, vienam kiekvieno terminalo skrydžiui į abi puses taikytas 50 % svorinis daugiklis atliekant atsargų vertinimą. Atsižvelgdama į šias prielaidas Prancūzija savo atsakyme pateikė dokumentą, pagal kurį 2005–2021 m. vidutinė grynojo pelno nuo apyvartos norma siekia [...]* proc., o 7,5 % diskontuota grynoji dabartinė vertė (GDV) yra [...]*EUR. Iš svorinio daugiklio jautrumo tyrimo matyti, kad vidutinė maržos norma lieka didesnė už [...]* proc., kol daugiklio vertė yra 35 %, – tai reiškia, kad sumažinus tarifą oro uostas naudos gautų net tada, jeigu papildomas skrydis į abi puses būtų vykdomas tik vienu iš trijų naktį stovinčių orlaivių.

  4 lentelė


  Pelningumo, gauto dėl orlaivių stovėjimo naktį atlikus tarifų derinimą, modeliavimas | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Išlaidos (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Grynoji marža (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Norma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Vidutinė norma | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| [...]* proc. GDV [...]* metus (tūkst. EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| [...] proc. GDV [...]* metus (tūkst. EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Prancūzija primena, kad, jos nuomone, derinimo, atlikto siekiant bendros svarbos tikslo, nereikėtų vertinti griežtai atsižvelgiant į derinimo pelningumą. Tačiau papildomai ji nurodo, kad tai, jog apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo šiuo atveju laikomasi, įrodyta remiantis pagal 2004 m. apskaitą parengtu tyrimu „Dėl orlaivių stovėjimo naktį patirtų papildomų sąnaudų nustatymas“. Derinant tarifus oro vežėjai skatinami savo orlaivius laikyti oro uoste, nors stovėjimo aikštelės naktį nenaudojamos, taigi jomis naudojantis oro uostas patiria nedideles papildomas sąnaudas. Su priemone susijusius laiko tarpsnius labiausiai vertina verslininkai, iš kurių gaunama daugiausia komercinių pajamų. Didelę dalį su stovėjimo mokesčiu susijusių sąnaudų sudaro nusidėvėjimo sąnaudos ir finansinės išlaidos, kurių ekonominiam laikotarpiui stabilus stovėjimas naktį ir verslo mokestis, renkamas neatsižvelgiant į tai, ar naudojamasi stovėjimo aikštelėmis, poveikio neturi. Taigi dėl orlaivių stovėjimo naktį patirtos papildomos sąnaudos apima tik darbo, techninės priežiūros, remonto sąnaudas ir įvairias vartojimo sąnaudas, t. y. vienos nakties ir vieno orlaivio sąnaudos yra [...]* EUR. Prancūzija nurodo, kad pelningumas, gautas dėl orlaivių stovėjimo naktį atlikus tarifų derinimą, buvo apskaičiuotas remiantis skrydžio finansinės maržos tyrimais, pateiktais 2006 m. gegužės mėn. atnaujintame 2005 m. rugsėjo mėn. verslo plane, kuriame nurodyta terminalo MP1 skrydžių į abi puses apyvarta yra [...]* EUR, o terminalo MP2 – [...]* EUR. Dėl terminalo MP1 pažymėtina, kad papildomi skrydžiai į abi puses vykdyti tik nacionaliniais orlaiviais (skrydžiai pirmyn ir atgal Orli kryptimi). Dėl terminalo MP2 paminėtina, kad pigių skrydžių bendrovės iš savo bazės nevykdo skrydžių, kuriems būdinga tai, kad kasdien vieną kartą skraidinama pirmyn ir vieną kartą – atgal, todėl manoma, kad visais jų orlaiviais kasdien gali būti vykdomi papildomi skrydžiai į abi puses. Siekiant sumažinti šios papildomos maržos poveikį, vienam kiekvieno terminalo skrydžiui į abi puses taikytas 50 % svorinis daugiklis atliekant atsargų vertinimą. Atsižvelgdama į šias prielaidas Prancūzija savo atsakyme pateikė dokumentą, pagal kurį 2005–2021 m. vidutinė grynojo pelno nuo apyvartos norma siekia [...]* proc., o 7,5 % diskontuota grynoji dabartinė vertė (GDV) yra [...]*EUR. Iš svorinio daugiklio jautrumo tyrimo matyti, kad vidutinė maržos norma lieka didesnė už [...]* proc., kol daugiklio vertė yra 35 %, – tai reiškia, kad sumažinus tarifą oro uostas naudos gautų net tada, jeigu papildomas skrydis į abi puses būtų vykdomas tik vienu iš trijų naktį stovinčių orlaivių.

4 lentelė

4 lentelė

Pelningumo, gauto dėl orlaivių stovėjimo naktį atlikus tarifų derinimą, modeliavimas

Pelningumo, gauto dėl orlaivių stovėjimo naktį atlikus tarifų derinimą, modeliavimas

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Pajamos (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Išlaidos (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Grynoji marža (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Norma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vidutinė norma

[> 7,5 %]*

[...]* proc. GDV [...]* metus (tūkst. EUR)

[...]*

[...] proc. GDV [...]* metus (tūkst. EUR)

[...]*

| (142) | Pagal tyrimą, atliktą remiantis 2008 finansinių metų sąskaitomis, vieno orlaivio ir vienos nakties kintamosios orlaivių stovėjimo naktį mokesčio sąnaudos yra [...]* EUR; 2004 m. jos buvo įvertintos [...]* EUR. Orlaivio B737–800, kurio vietų užimtumo koeficientas – 80 %, atveju šios vieno keleivio sąnaudos yra [...]* EUR, o orlaivio A319, kurio vietų užimtumo koeficientas – 70 %, vieno keleivio sąnaudos siekia [...]* EUR. Tačiau iš 2009 m. vasario 18 d. Patariamajame ekonomikos komitete pateiktų sąskaitų matyti, kad pajamomis, gautomis iš komercinės ir stovėjimo aikštelių veiklos, galima padengti [100–150 %] terminalo MP1 su keleiviais susijusių sąnaudų (taigi vieno keleivio grynoji marža yra [...]* EUR) ir [100–150 %] terminalo MP2 su keleiviais susijusių sąnaudų (vieno keleivio grynoji marža yra [...]* EUR). Šios grynosios maržos leidžia visiškai padengti papildomas orlaivių stovėjimo naktį sąnaudas. |
| --- | --- |

(142)

Pagal tyrimą, atliktą remiantis 2008 finansinių metų sąskaitomis, vieno orlaivio ir vienos nakties kintamosios orlaivių stovėjimo naktį mokesčio sąnaudos yra [...]* EUR; 2004 m. jos buvo įvertintos [...]* EUR. Orlaivio B737–800, kurio vietų užimtumo koeficientas – 80 %, atveju šios vieno keleivio sąnaudos yra [...]* EUR, o orlaivio A319, kurio vietų užimtumo koeficientas – 70 %, vieno keleivio sąnaudos siekia [...]* EUR. Tačiau iš 2009 m. vasario 18 d. Patariamajame ekonomikos komitete pateiktų sąskaitų matyti, kad pajamomis, gautomis iš komercinės ir stovėjimo aikštelių veiklos, galima padengti [100–150 %] terminalo MP1 su keleiviais susijusių sąnaudų (taigi vieno keleivio grynoji marža yra [...]* EUR) ir [100–150 %] terminalo MP2 su keleiviais susijusių sąnaudų (vieno keleivio grynoji marža yra [...]* EUR). Šios grynosios maržos leidžia visiškai padengti papildomas orlaivių stovėjimo naktį sąnaudas.

| (143) | Galiausiai Prancūzija pabrėžia, kad Šarlerua oro uoste nustatytos oro uosto mokesčių sistemos Komisija nekritikavo. |
| --- | --- |

(143)

Galiausiai Prancūzija pabrėžia, kad Šarlerua oro uoste nustatytos oro uosto mokesčių sistemos Komisija nekritikavo.

3.7.   RINKODAROS VEIKLOS FINANSAVIMAS

RINKODAROS VEIKLOS FINANSAVIMAS

| (144) | Aptardama 2005 m. lapkričio 21 d. MPPPR sprendimu nustatytą pagalbos schemą, pagal kurią bendrovei BMI baby išmokėta viena išmoka [mažesnė už 300 000 EUR], Prancūzija 2010 m. gruodžio 28 d. pateiktoje informacijoje nurodo, kad bet kuriuo atveju ši suma, jeigu ir galėtų būti valstybės pagalba, buvo finansuota pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 (27) (de minimis). Be to, ji pabrėžia, kad paskelbus apie šios bendrovės pardavimą MPPPR galėjo negauti priesaikos deklaracijos dėl kituose Europos oro uostuose gautos pagalbos. |
| --- | --- |

(144)

Aptardama 2005 m. lapkričio 21 d. MPPPR sprendimu nustatytą pagalbos schemą, pagal kurią bendrovei BMI baby išmokėta viena išmoka [mažesnė už 300 000 EUR], Prancūzija 2010 m. gruodžio 28 d. pateiktoje informacijoje nurodo, kad bet kuriuo atveju ši suma, jeigu ir galėtų būti valstybės pagalba, buvo finansuota pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 (27) (de minimis). Be to, ji pabrėžia, kad paskelbus apie šios bendrovės pardavimą MPPPR galėjo negauti priesaikos deklaracijos dėl kituose Europos oro uostuose gautos pagalbos.

BMI baby

27

de minimis

3.8.   SU AMS SUDARYTA REKLAMOS VIETOS PIRKIMO SUTARTIS

SU AMS SUDARYTA REKLAMOS VIETOS PIRKIMO SUTARTIS

| (145) | Prancūzija pažymi, kad 2006 m. gegužės 19 d. reklamos vietos pirkimo sutartis su AMS sudaryta pagal viešųjų pirkimų teisės aktus iš anksto nesurengus konkurencinio viešojo pirkimo, atsižvelgiant į vienintelį tiekėją. |
| --- | --- |

(145)

Prancūzija pažymi, kad 2006 m. gegužės 19 d. reklamos vietos pirkimo sutartis su AMS sudaryta pagal viešųjų pirkimų teisės aktus iš anksto nesurengus konkurencinio viešojo pirkimo, atsižvelgiant į vienintelį tiekėją.

| (146) | Prancūzija primena, kad reklamos politika turi tiesioginį poveikį oro uosto infrastruktūros pelningumui, nes dėl oro uosto mokesčių ir su aviacija nesusijusių mokesčių gaunama pajamų. Ji nurodo, kad oro vežėjų vykdomos reklamos neužtenka, ir pabrėžia, kad 2006 m. AMS buvo vienintelė paslaugų teikėja, tiek siūliusi naudotis vienintele išskirtine Ryanair bilietų pardavimo sistema (Ryanair buvo vienintelis vežėjas, įsipareigojęs įrengti orlaivių bazę naujajame terminale MP2), tiek turėjusi plačią internautų, kuriems skirta reklamos politika, auditoriją ir teikusi rinkodaros paslaugas, suderintas atsižvelgiant į Provanso kryptimi skrendančių lėktuvo bilietų pirkimą. |
| --- | --- |

(146)

Prancūzija primena, kad reklamos politika turi tiesioginį poveikį oro uosto infrastruktūros pelningumui, nes dėl oro uosto mokesčių ir su aviacija nesusijusių mokesčių gaunama pajamų. Ji nurodo, kad oro vežėjų vykdomos reklamos neužtenka, ir pabrėžia, kad 2006 m. AMS buvo vienintelė paslaugų teikėja, tiek siūliusi naudotis vienintele išskirtine Ryanair bilietų pardavimo sistema (Ryanair buvo vienintelis vežėjas, įsipareigojęs įrengti orlaivių bazę naujajame terminale MP2), tiek turėjusi plačią internautų, kuriems skirta reklamos politika, auditoriją ir teikusi rinkodaros paslaugas, suderintas atsižvelgiant į Provanso kryptimi skrendančių lėktuvo bilietų pirkimą.

Ryanair

Ryanair

| (147) | Prancūzija tvirtina, kad sudarydami sutartį su AMS MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, todėl pagal šią sutartį nesuteikta jokia pagalba. |
| --- | --- |

(147)

Prancūzija tvirtina, kad sudarydami sutartį su AMS MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, todėl pagal šią sutartį nesuteikta jokia pagalba.

| (148) | Pirmiausia Prancūzija mano, kad sutarta kaina atitinka rinkos praktiką, ypač atsižvelgiant į išankstinio lyginamojo tyrimo, atlikto remiantis interneto svetaine viamichelin.com, rezultatus. Taigi Prancūzija nesutinka, kad AMS rinkodaros paslaugas teikė lengvatinėmis sąlygomis, ir primena, kad Europos Komisija savo sprendime dėl Ostendės oro uosto (28) pripažino, jog programa, pagal kurią paslaugos reklamuojamos kelionių organizatoriaus kataloge, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(148)

Pirmiausia Prancūzija mano, kad sutarta kaina atitinka rinkos praktiką, ypač atsižvelgiant į išankstinio lyginamojo tyrimo, atlikto remiantis interneto svetaine viamichelin.com, rezultatus. Taigi Prancūzija nesutinka, kad AMS rinkodaros paslaugas teikė lengvatinėmis sąlygomis, ir primena, kad Europos Komisija savo sprendime dėl Ostendės oro uosto (28) pripažino, jog programa, pagal kurią paslaugos reklamuojamos kelionių organizatoriaus kataloge, nėra valstybės pagalba.

28

| (149) | Be to, Prancūzija pažymi, kad su AMS sudaryta rinkodaros paslaugų sutartis yra Marselio Provanso oro uostui pelninga investicija, visų pirma siekiant plėsti terminalą MP2. Prancūzija nurodo, kad sutarties taisyklės nustatytos remiantis finansinių maržų, gautų iš vieno Ryanair vykdyto skrydžio, pelningumo tyrimu, kuris atliktas prieš sudarant sutartį ir pateiktas išvadoms pagrįsti. Iš šio tyrimo matyti, kad paskelbus reklamą sutartis pelninga tampa nuo ketvirtųjų eksploatavimo metų, o vieno skrydžio marža yra [...]* EUR. Prancūzija pabrėžia, kad iš to paties tyrimo matyti, jog pelningumo, gauto dėl naujų maršrutų sukūrimo suderinus tarifus ir kartu sudarius AMS sutartį ir susijusio vien su 2007–2021 m. Ryanair vykdytais skrydžiais, vidutinė maržos norma yra [...]* proc., o Europos Komisija savo sprendime dėl Bratislavos oro uosto (29) sektoriaus pelningumo normą yra įvertinusi 7,31 % |
| --- | --- |

(149)

Be to, Prancūzija pažymi, kad su AMS sudaryta rinkodaros paslaugų sutartis yra Marselio Provanso oro uostui pelninga investicija, visų pirma siekiant plėsti terminalą MP2. Prancūzija nurodo, kad sutarties taisyklės nustatytos remiantis finansinių maržų, gautų iš vieno Ryanair vykdyto skrydžio, pelningumo tyrimu, kuris atliktas prieš sudarant sutartį ir pateiktas išvadoms pagrįsti. Iš šio tyrimo matyti, kad paskelbus reklamą sutartis pelninga tampa nuo ketvirtųjų eksploatavimo metų, o vieno skrydžio marža yra [...]* EUR. Prancūzija pabrėžia, kad iš to paties tyrimo matyti, jog pelningumo, gauto dėl naujų maršrutų sukūrimo suderinus tarifus ir kartu sudarius AMS sutartį ir susijusio vien su 2007–2021 m. Ryanair vykdytais skrydžiais, vidutinė maržos norma yra [...]* proc., o Europos Komisija savo sprendime dėl Bratislavos oro uosto (29) sektoriaus pelningumo normą yra įvertinusi 7,31 %

Ryanair

Ryanair

29

| (150) | Atsižvelgiant į pelningumo modeliavimą, dar kartą atnaujintą remiantis pasiekto transporto srauto skaičiais, ir sąnaudas, kurių auditą atliko biuras Mazars, matyti, kad vieno skrydžio pelno marža nuo trečiųjų metų yra [...]* EUR. |
| --- | --- |

(150)

Atsižvelgiant į pelningumo modeliavimą, dar kartą atnaujintą remiantis pasiekto transporto srauto skaičiais, ir sąnaudas, kurių auditą atliko biuras Mazars, matyti, kad vieno skrydžio pelno marža nuo trečiųjų metų yra [...]* EUR.

Mazars

| (151) | Prancūzija primena, kad su AMS sutartimi susijusios sąnaudos buvo įtrauktos į 2006 m. gegužės mėn. atnaujintą 2005 m. rugsėjo mėn. verslo planą, kuriame padaryta išvada, kad bendras terminalo MP2 pelningumas 2005–2021 m. yra [didesnis negu 7,5]* proc. Remiantis 2006 m. tarifais vidutinė iš AMS sutarties gauto grynojo pelno nuo apyvartos norma atsižvelgiant į Ryanair transporto srautą yra [didesnė už 7,5]* proc., o GDV – [...]* mln. EUR. |
| --- | --- |

(151)

Prancūzija primena, kad su AMS sutartimi susijusios sąnaudos buvo įtrauktos į 2006 m. gegužės mėn. atnaujintą 2005 m. rugsėjo mėn. verslo planą, kuriame padaryta išvada, kad bendras terminalo MP2 pelningumas 2005–2021 m. yra [didesnis negu 7,5]* proc. Remiantis 2006 m. tarifais vidutinė iš AMS sutarties gauto grynojo pelno nuo apyvartos norma atsižvelgiant į Ryanair transporto srautą yra [didesnė už 7,5]* proc., o GDV – [...]* mln. EUR.

Ryanair

| (152) | Prancūzija taip pat pažymi, kad atsižvelgiant į oro uosto mokesčių pajamas, su aviacija nesusijusias ir oro uosto mokesčio pajamas, taip pat kitas išlaidas su vienu išvykstančiu keleiviu susijusi marža prieš pasirašant sutartį (30) buvo [...]* EUR. Kadangi vidutinė tuo metu įvertinta rinkodaros priemonių suma, susijusi su vienu išvykstančiu keleiviu (visų pirma apimanti AMS), buvo [...]* EUR, grynoji su vienu keleiviu susijusi rinkodaros išlaidų marža yra [...]* EUR. Todėl, Prancūzijos teigimu, reikėtų daryti išvadą, kad iš kiekvieno terminalo MP2 keleivio oro uostas gavo finansinio pelno. |
| --- | --- |

(152)

Prancūzija taip pat pažymi, kad atsižvelgiant į oro uosto mokesčių pajamas, su aviacija nesusijusias ir oro uosto mokesčio pajamas, taip pat kitas išlaidas su vienu išvykstančiu keleiviu susijusi marža prieš pasirašant sutartį (30) buvo [...]* EUR. Kadangi vidutinė tuo metu įvertinta rinkodaros priemonių suma, susijusi su vienu išvykstančiu keleiviu (visų pirma apimanti AMS), buvo [...]* EUR, grynoji su vienu keleiviu susijusi rinkodaros išlaidų marža yra [...]* EUR. Todėl, Prancūzijos teigimu, reikėtų daryti išvadą, kad iš kiekvieno terminalo MP2 keleivio oro uostas gavo finansinio pelno.

30

| (153) | Taigi 2006–2012 m. vidutinis oro uosto sąskaitose faktūrose vienam keleiviui išrašytos sumos rodiklis yra [...]*–[...]* EUR vienam keleiviui; septynerių metų vieno keleivio vidurkis šiek tiek mažesnis, negu tikėtasi, tačiau pakankamas – [...]* EUR. |
| --- | --- |

(153)

Taigi 2006–2012 m. vidutinis oro uosto sąskaitose faktūrose vienam keleiviui išrašytos sumos rodiklis yra [...]*–[...]* EUR vienam keleiviui; septynerių metų vieno keleivio vidurkis šiek tiek mažesnis, negu tikėtasi, tačiau pakankamas – [...]* EUR.

| (154) | Prancūzija priduria, kad su AMS sudarytoje sutartyje buvo nustatyti įvairūs vežėjo Ryanair įsipareigojimai dėl Marselio Provanso oro uoste laikomų orlaivių skaičiaus, metinio kasdien vykdomų reisų skaičiaus ir metinio keleivių skaičiaus. |
| --- | --- |

(154)

Prancūzija priduria, kad su AMS sudarytoje sutartyje buvo nustatyti įvairūs vežėjo Ryanair įsipareigojimai dėl Marselio Provanso oro uoste laikomų orlaivių skaičiaus, metinio kasdien vykdomų reisų skaičiaus ir metinio keleivių skaičiaus.

Ryanair

| (155) | Taigi AMS sutarties sąnaudas, susijusias su vienu Ryanair keleiviu, sudėjus su bendromis vieno Ryanair keleivio papildomomis išlaidomis gaunamos bendros vieno keleivio sąnaudos siekia [...]* EUR, todėl papildoma su Ryanair veikla susijusi marža, nustatyta atsižvelgiant į AMS sutarties sąnaudas, yra patenkinama – [...]* EUR vienam keleiviui. |
| --- | --- |

(155)

Taigi AMS sutarties sąnaudas, susijusias su vienu Ryanair keleiviu, sudėjus su bendromis vieno Ryanair keleivio papildomomis išlaidomis gaunamos bendros vieno keleivio sąnaudos siekia [...]* EUR, todėl papildoma su Ryanair veikla susijusi marža, nustatyta atsižvelgiant į AMS sutarties sąnaudas, yra patenkinama – [...]* EUR vienam keleiviui.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (156) | Galiausiai Prancūzija pažymi, kad Marselio administracinio teismo laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas savo 2009 m. spalio 20 d. nutartyje padarė išvadą, jog metinės sumos, nurodytos su AMS sudarytoje sutartyje ir susietos su paslaugomis, kurias AMS turi teikti, taip pat auditorijos, susipažinusios su sukurta reklama, dydžiu, nėra nei betikslės, nei nepakankamai kompensuojamos. |
| --- | --- |

(156)

Galiausiai Prancūzija pažymi, kad Marselio administracinio teismo laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas savo 2009 m. spalio 20 d. nutartyje padarė išvadą, jog metinės sumos, nurodytos su AMS sudarytoje sutartyje ir susietos su paslaugomis, kurias AMS turi teikti, taip pat auditorijos, susipažinusios su sukurta reklama, dydžiu, nėra nei betikslės, nei nepakankamai kompensuojamos.

3.9.   TERMINALO MP2 VERSLO PLANAS IR APDAIRAUS RINKOS EKONOMIKOS VEIKLOS VYKDYTOJO PRINCIPO TAIKYMAS

TERMINALO MP2 VERSLO PLANAS IR APDAIRAUS RINKOS EKONOMIKOS VEIKLOS VYKDYTOJO PRINCIPO TAIKYMAS

| (157) | Prancūzijos valstybė pažymi, kad apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijaus laikomasi atsižvelgiant į tai, kad oro uosto sukurta politika turi teigiamą finansinį poveikį oro uosto eksploatavimui. Taigi analizę reikėtų atlikti remiantis daugiamečiais verslo planais ir atsižvelgiant į tam tikrus kriterijus, tokius kaip grynoji dabartinė vertė (GDV) ir vidinė grąžos norma (VGN), taip pat jautrumo tyrimai. Taigi oro uosto investicijos nagrinėjamos remiantis dviem principais: atsižvelgiama į tikrus lėšų srautus ir laiko vertę, diskontuojant šiuos lėšų srautus. |
| --- | --- |

(157)

Prancūzijos valstybė pažymi, kad apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijaus laikomasi atsižvelgiant į tai, kad oro uosto sukurta politika turi teigiamą finansinį poveikį oro uosto eksploatavimui. Taigi analizę reikėtų atlikti remiantis daugiamečiais verslo planais ir atsižvelgiant į tam tikrus kriterijus, tokius kaip grynoji dabartinė vertė (GDV) ir vidinė grąžos norma (VGN), taip pat jautrumo tyrimai. Taigi oro uosto investicijos nagrinėjamos remiantis dviem principais: atsižvelgiama į tikrus lėšų srautus ir laiko vertę, diskontuojant šiuos lėšų srautus.

| (158) | Prancūzija mano, kad pastačius terminalą MP2 visų pirma buvo:






  — | abiem terminalams padalytos tam tikros sąnaudos, todėl sumažėjo pagrindinių terminalų sąnaudos; |
| --- | --- | --- |

(158)

Prancūzija mano, kad pastačius terminalą MP2 visų pirma buvo:

—

abiem terminalams padalytos tam tikros sąnaudos, todėl sumažėjo pagrindinių terminalų sąnaudos;

| — | vėlesniam laikui atidėtos tam tikros investicijos, kurių sąnaudos turi poveikį vidinei grąžos normai, kaip antai investicijos į Europos skrydžių registracijos zonos, taip pat Europos ir (arba) tarptautinių skrydžių įlaipinimo salės statybą. |
| --- | --- |

—

vėlesniam laikui atidėtos tam tikros investicijos, kurių sąnaudos turi poveikį vidinei grąžos normai, kaip antai investicijos į Europos skrydžių registracijos zonos, taip pat Europos ir (arba) tarptautinių skrydžių įlaipinimo salės statybą.

| (159) | Sąnaudų padalijimas ir tam tikrų investicijų, susijusių su nauju terminalu MP2, atidėjimas turi įtakos nustatytinų šio terminalo tarifų dydžiui ir apyvartai, įtrauktai apskaičiuojant vidinę grąžos normą. |
| --- | --- |

(159)

Sąnaudų padalijimas ir tam tikrų investicijų, susijusių su nauju terminalu MP2, atidėjimas turi įtakos nustatytinų šio terminalo tarifų dydžiui ir apyvartai, įtrauktai apskaičiuojant vidinę grąžos normą.

| (160) | Todėl Prancūzija mano, kad oro uosto taikytas metodas atitinka tą, kurį būtų pasirinkęs privatus veiklos vykdytojas. Iš tikrųjų ji laikosi nuomonės, kad biuro PwC analizė klaidinga – biuras priekaištauja Prancūzijai, kad ši neparengė verslo plano, „pagrįsto su terminalu MP2 susijusiomis prielaidomis“, tačiau jis neapibūdino tokio plano sąvokos. Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad sąnaudų priskyrimo įvairiems subjektams, besinaudojantiems įvairiomis aikštelėmis, klausimai nagrinėjami atliekant oro uosto diferencijuotų tarifų nustatymo analizę, o ne naujojo terminalo projekto pelningumo tyrimą. |
| --- | --- |

(160)

Todėl Prancūzija mano, kad oro uosto taikytas metodas atitinka tą, kurį būtų pasirinkęs privatus veiklos vykdytojas. Iš tikrųjų ji laikosi nuomonės, kad biuro PwC analizė klaidinga – biuras priekaištauja Prancūzijai, kad ši neparengė verslo plano, „pagrįsto su terminalu MP2 susijusiomis prielaidomis“, tačiau jis neapibūdino tokio plano sąvokos. Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad sąnaudų priskyrimo įvairiems subjektams, besinaudojantiems įvairiomis aikštelėmis, klausimai nagrinėjami atliekant oro uosto diferencijuotų tarifų nustatymo analizę, o ne naujojo terminalo projekto pelningumo tyrimą.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS INVESTICIJŲ SUBSIDIJOS

| (161) | Air France nurodo, kad, nors subsidijos oro uosto infrastruktūrai atnaujinti buvo naudingos visiems Marselio Provanso oro uostu besinaudojantiems vežėjams, terminalui MP2 skirtos konkrečios investicijų subsidijos gali iškraipyti į abu terminalus ar iš jų skraidinančių oro vežėjų konkurenciją. |
| --- | --- |

(161)

Air France nurodo, kad, nors subsidijos oro uosto infrastruktūrai atnaujinti buvo naudingos visiems Marselio Provanso oro uostu besinaudojantiems vežėjams, terminalui MP2 skirtos konkrečios investicijų subsidijos gali iškraipyti į abu terminalus ar iš jų skraidinančių oro vežėjų konkurenciją.

Air France

| (162) | Air France nepritaria Komisijos sprendime pradėti procedūrą išdėstytam vertinimui, kad vienodas sąlygas naudotis terminalu MP2 turi visi vežėjai be išimties. MPPPR priėmus sprendimą šį terminalą naudoti tiesioginiams skrydžiams, Air France, kuri taip pat vykdo tarptautinius skrydžius ir visų pirma skraidina su persėdimu vykstančius keleivius, būtų turėjusi iš Marselio nebevykdyti skrydžių naudodamasi abiem terminalais, todėl ji atsisakė naudotis terminalu MP2. Pasak Air France, aplinkybė, kad 2006 m. spalio mėn. terminalą MP2 leista naudoti Ryanair tarptautiniams skrydžiams, rodo, kad MPPPR suteikė lengvatą šiam veiklos vykdytojui. Be to, Air France primena, kad terminale MP2 buvo aptarnaujami tik mažesni negu 200 vietų orlaiviai, todėl Airbus 321 modelio orlaiviai į jį neskraidė, o bendrovė Air Méditerranée pateikė ieškinį Marselio administraciniam teismui, kad ši terminalo MP2 naudojimo taisyklių sąlyga būtų pripažinta savavališka ir diskriminacine. |
| --- | --- |

(162)

Air France nepritaria Komisijos sprendime pradėti procedūrą išdėstytam vertinimui, kad vienodas sąlygas naudotis terminalu MP2 turi visi vežėjai be išimties. MPPPR priėmus sprendimą šį terminalą naudoti tiesioginiams skrydžiams, Air France, kuri taip pat vykdo tarptautinius skrydžius ir visų pirma skraidina su persėdimu vykstančius keleivius, būtų turėjusi iš Marselio nebevykdyti skrydžių naudodamasi abiem terminalais, todėl ji atsisakė naudotis terminalu MP2. Pasak Air France, aplinkybė, kad 2006 m. spalio mėn. terminalą MP2 leista naudoti Ryanair tarptautiniams skrydžiams, rodo, kad MPPPR suteikė lengvatą šiam veiklos vykdytojui. Be to, Air France primena, kad terminale MP2 buvo aptarnaujami tik mažesni negu 200 vietų orlaiviai, todėl Airbus 321 modelio orlaiviai į jį neskraidė, o bendrovė Air Méditerranée pateikė ieškinį Marselio administraciniam teismui, kad ši terminalo MP2 naudojimo taisyklių sąlyga būtų pripažinta savavališka ir diskriminacine.

Air France

Air France

Air France

Ryanair

Air France

Airbus 321

Air Méditerranée

| (163) | Air France nurodo, kad iš pradžių MPPPR taikytomis naudojimosi terminalu MP2 sąlygomis veikiausiai siekta tik užtikrinti, kad ji negalėtų pretenduoti naudotis naujuoju terminalu, nors tuo atveju, jeigu Air France būtų galėjusi visas savo operacijas perkelti į terminalą MP2, kuriame taikomas gerokai mažesnis mokestis, oro uosto ekonominė pusiausvyra neabejotinai nebūtų užtikrinta. |
| --- | --- |

(163)

Air France nurodo, kad iš pradžių MPPPR taikytomis naudojimosi terminalu MP2 sąlygomis veikiausiai siekta tik užtikrinti, kad ji negalėtų pretenduoti naudotis naujuoju terminalu, nors tuo atveju, jeigu Air France būtų galėjusi visas savo operacijas perkelti į terminalą MP2, kuriame taikomas gerokai mažesnis mokestis, oro uosto ekonominė pusiausvyra neabejotinai nebūtų užtikrinta.

Air France

Air France

4.1.2.   MPPPR VEIKLOS SUBSIDIJOS

| (164) | Air France teigia, kad oro uosto mokestis, renkamas valstybės vardu, bet visas grąžinamas oro uostą valdančiai įstaigai, gali neatitikti tikrųjų oro uosto sąnaudų, patirtų finansuojant priemones, susijusias su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, taigi gali būti laikomas Marselio Provanso oro uosto veiklos subsidija. |
| --- | --- |

(164)

Air France teigia, kad oro uosto mokestis, renkamas valstybės vardu, bet visas grąžinamas oro uostą valdančiai įstaigai, gali neatitikti tikrųjų oro uosto sąnaudų, patirtų finansuojant priemones, susijusias su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, taigi gali būti laikomas Marselio Provanso oro uosto veiklos subsidija.

Air France

4.1.3.   MARSELIO PROVANSO ORO UOSTO PAGALBA TAM TIKRIEMS ORO VEŽĖJAMS

4.1.3.1.   
  Sumažinti keleivio mokesčiai, taikomi vykdant skrydžius šalyje

Sumažinti keleivio mokesčiai, taikomi vykdant skrydžius šalyje

| (165) | Air France neprieštarauja Komisijos sprendime pradėti procedūrą pateiktam teiginiui, kad pigių skrydžių terminalo įrengimas gali atitikti rinkos poreikį. Tačiau Air France primena, kad oro uostą valdanti įstaiga turi užtikrinti šio projekto pelningumą. |
| --- | --- |

(165)

Air France neprieštarauja Komisijos sprendime pradėti procedūrą pateiktam teiginiui, kad pigių skrydžių terminalo įrengimas gali atitikti rinkos poreikį. Tačiau Air France primena, kad oro uostą valdanti įstaiga turi užtikrinti šio projekto pelningumą.

Air France

Air France

| (166) | Air France nepritaria Komisijos teiginiui, kad normalu, jog privati oro uostą valdanti įstaiga stengiasi gauti kuo didesnį mokestį už keleivių vežimą tais atvejais, kai oro vežėjai nusprendžia teikti patogesnę paslaugą klientams, kurie „nusiteikę mokėti“ daugiau. Air France nurodo, kad ji neprisidėjo nustatant patogiu laikomo terminalo paslaugų kokybės lygį, ir primena, kad jai kyla klausimas, ar oro uostą valdančių įstaigų taikomi kriterijai, pagal kuriuos nauji pigių skrydžių oro vežėjai gali naudotis naujuoju terminalu, iš tikrųjų yra nediskriminaciniai. Air France pažymi, kad ilgą laiką terminalu besinaudojantys vežėjai tampa priklausomi nuo jo infrastruktūros. Air France mano, kad oro uostą valdančios įstaigos, kaip monopolininkės, gali neteisėtai padidinti šiems klientams taikomus tarifus, siekdamos pasiūlyti patrauklius tarifus pigių skrydžių terminalais besinaudojantiems klientams, nes jie gali nesunkiai iškeisti vieno oro uosto paslaugas į kito. |
| --- | --- |

(166)

Air France nepritaria Komisijos teiginiui, kad normalu, jog privati oro uostą valdanti įstaiga stengiasi gauti kuo didesnį mokestį už keleivių vežimą tais atvejais, kai oro vežėjai nusprendžia teikti patogesnę paslaugą klientams, kurie „nusiteikę mokėti“ daugiau. Air France nurodo, kad ji neprisidėjo nustatant patogiu laikomo terminalo paslaugų kokybės lygį, ir primena, kad jai kyla klausimas, ar oro uostą valdančių įstaigų taikomi kriterijai, pagal kuriuos nauji pigių skrydžių oro vežėjai gali naudotis naujuoju terminalu, iš tikrųjų yra nediskriminaciniai. Air France pažymi, kad ilgą laiką terminalu besinaudojantys vežėjai tampa priklausomi nuo jo infrastruktūros. Air France mano, kad oro uostą valdančios įstaigos, kaip monopolininkės, gali neteisėtai padidinti šiems klientams taikomus tarifus, siekdamos pasiūlyti patrauklius tarifus pigių skrydžių terminalais besinaudojantiems klientams, nes jie gali nesunkiai iškeisti vieno oro uosto paslaugas į kito.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (167) | Air France mano, kad Marselio Provanso oro uoste taikomi tarifai apskaičiuoti vadovaujantis vien principu, kad vežėjus reikia skatinti naudotis terminalu MP2. Pasak Air France, taikant pridėtinių išlaidų paskirstymo metodą galima dirbtinai sumažinti terminale MP2 taikomą keleivio mokesčio tarifą. Air France pageidauja, kad Komisija savo argumentuose atsižvelgtų į faktą, jog oro uostai oro vežėjams yra „esminiai infrastruktūros objektai“, todėl oro uostą valdanti įstaiga privalo taikyti teikiamos paslaugos kainą atitinkančius tarifus (tokia pareiga nustatyta ir Direktyvoje 2009/12/EB). |
| --- | --- |

(167)

Air France mano, kad Marselio Provanso oro uoste taikomi tarifai apskaičiuoti vadovaujantis vien principu, kad vežėjus reikia skatinti naudotis terminalu MP2. Pasak Air France, taikant pridėtinių išlaidų paskirstymo metodą galima dirbtinai sumažinti terminale MP2 taikomą keleivio mokesčio tarifą. Air France pageidauja, kad Komisija savo argumentuose atsižvelgtų į faktą, jog oro uostai oro vežėjams yra „esminiai infrastruktūros objektai“, todėl oro uostą valdanti įstaiga privalo taikyti teikiamos paslaugos kainą atitinkančius tarifus (tokia pareiga nustatyta ir Direktyvoje 2009/12/EB).

Air France

Air France

Air France

| (168) | Air France pabrėžia, kad, kiek jai žinoma, MPPPR niekada nesiėmė priemonių siekdami atgauti keleivio mokesčio priedus, mokėtinus dėl to, kad terminale MP2 taikomi keleivio mokesčio tarifai buvo persvarstyti ir taikomi atgaline data. Air France pažymi, kad, nors 2009 m. liepos 28 d. nutartimi Valstybės Taryba, pritaikiusi laikinąsias apsaugos priemones, terminale MP1 taikomą keleivio mokestį užfiksavo ties 20 % riba, MPPPR terminale MP2 taikomos keleivio mokesčio sumos vis dėlto nepadidino. Air France primena, kad Valstybės Taryba terminale MP1 taikytų tarifų neatšaukė (2011 m. birželio 27 d. sprendimas), todėl visa 20 % suma, išskaičiuota vadovaujantis nutartimi dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo, galiausiai buvo sumokėta MPPPR. |
| --- | --- |

(168)

Air France pabrėžia, kad, kiek jai žinoma, MPPPR niekada nesiėmė priemonių siekdami atgauti keleivio mokesčio priedus, mokėtinus dėl to, kad terminale MP2 taikomi keleivio mokesčio tarifai buvo persvarstyti ir taikomi atgaline data. Air France pažymi, kad, nors 2009 m. liepos 28 d. nutartimi Valstybės Taryba, pritaikiusi laikinąsias apsaugos priemones, terminale MP1 taikomą keleivio mokestį užfiksavo ties 20 % riba, MPPPR terminale MP2 taikomos keleivio mokesčio sumos vis dėlto nepadidino. Air France primena, kad Valstybės Taryba terminale MP1 taikytų tarifų neatšaukė (2011 m. birželio 27 d. sprendimas), todėl visa 20 % suma, išskaičiuota vadovaujantis nutartimi dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo, galiausiai buvo sumokėta MPPPR.

Air France

Air France

Air France

| (169) | Air France pažymi, kad ankstesniame sprendime (31) Komisija padarė išvadą, jog taikoma su bendrąja rinka nesuderinama pagalbos schema, susijusi su oro uosto mokesčių diferencijavimu pagal skrydžio kryptį (šalyje ar už jos ribų). Air France primena, kad Prancūzija ėmėsi priemonių šiai schemai panaikinti, todėl Komisija nenorėjo taikyti papildomų reikiamų priemonių. Air France daro išvadą, jog dėl ankstesnio Komisijos sprendimo bet koks naujas šios schemos tyrimas yra beprasmiškas. |
| --- | --- |

(169)

Air France pažymi, kad ankstesniame sprendime (31) Komisija padarė išvadą, jog taikoma su bendrąja rinka nesuderinama pagalbos schema, susijusi su oro uosto mokesčių diferencijavimu pagal skrydžio kryptį (šalyje ar už jos ribų). Air France primena, kad Prancūzija ėmėsi priemonių šiai schemai panaikinti, todėl Komisija nenorėjo taikyti papildomų reikiamų priemonių. Air France daro išvadą, jog dėl ankstesnio Komisijos sprendimo bet koks naujas šios schemos tyrimas yra beprasmiškas.

Air France

31

Air France

Air France

4.1.3.2.   
  Mokesčiai, taikomi pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais

Mokesčiai, taikomi pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais

| (170) | Nors Air France sutinka, kad tokių veiksmų turi imtis bet kuris oro uostas, ji vis dėlto primena, kad oro uostas privalo įrodyti, jog iš tikrųjų elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Taigi jis privalo įrodyti, kad priemonės tikslas – galiausiai gauti investicijos grąžą. Todėl turi būti siekiama tikslo padidinti savo pajamas, o ne turistų srautus regione. |
| --- | --- |

(170)

Nors Air France sutinka, kad tokių veiksmų turi imtis bet kuris oro uostas, ji vis dėlto primena, kad oro uostas privalo įrodyti, jog iš tikrųjų elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Taigi jis privalo įrodyti, kad priemonės tikslas – galiausiai gauti investicijos grąžą. Todėl turi būti siekiama tikslo padidinti savo pajamas, o ne turistų srautus regione.

Air France

| (171) | Air France priduria, jog tam, kad tokia priemonė būtų priimtina, ji turi būti skaidri, nediskriminacinė, taikoma mažėjančia tvarka ir ribota laike, kad pagal ją vežėjo veiklos sąnaudos nebūtų finansuojamos viešosiomis lėšomis. |
| --- | --- |

(171)

Air France priduria, jog tam, kad tokia priemonė būtų priimtina, ji turi būti skaidri, nediskriminacinė, taikoma mažėjančia tvarka ir ribota laike, kad pagal ją vežėjo veiklos sąnaudos nebūtų finansuojamos viešosiomis lėšomis.

Air France

4.2.   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS INVESTICIJŲ SUBSIDIJOS

| (172) | Ryanair nurodo, kad investicijų subsidijos terminalui MP2 statyti rodo, jog buvo elgiamasi taip, kaip būtų elgęsis apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(172)

Ryanair nurodo, kad investicijų subsidijos terminalui MP2 statyti rodo, jog buvo elgiamasi taip, kaip būtų elgęsis apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas.

Ryanair

| (173) | Pasak Ryanair, Komisijos analizėje turi būti atsižvelgiama į iš terminalo MP2 gautas su aviacija nesusijusias pajamas: pajamas iš transporto priemonių nuomos, automobilių stovėjimo aikštelės mokesčio ir papildomas komercines pajamas iš prekių pardavimo terminalo MP2 keleiviams, kurie gali atvykti į pagrindiniame terminale esančias parduotuves, nes jį, pėsčiomis keliaujant nuo terminalo MP2, galima pasiekti vos per vieną minutę. Iš to Ryanair daro išvadą, kad su aviacija nesusijusios pajamos, gautos iš terminalo MP2 keleivių, labai prisideda prie pagrindinio terminalo pelningumo. |
| --- | --- |

(173)

Pasak Ryanair, Komisijos analizėje turi būti atsižvelgiama į iš terminalo MP2 gautas su aviacija nesusijusias pajamas: pajamas iš transporto priemonių nuomos, automobilių stovėjimo aikštelės mokesčio ir papildomas komercines pajamas iš prekių pardavimo terminalo MP2 keleiviams, kurie gali atvykti į pagrindiniame terminale esančias parduotuves, nes jį, pėsčiomis keliaujant nuo terminalo MP2, galima pasiekti vos per vieną minutę. Iš to Ryanair daro išvadą, kad su aviacija nesusijusios pajamos, gautos iš terminalo MP2 keleivių, labai prisideda prie pagrindinio terminalo pelningumo.

Ryanair

Ryanair

| (174) | Oro uosto uždarymas, dėl kurio būtų patirta papildomų sąnaudų (darbuotojų atleidimo, taršos mažinimo, atliktų investicijų alternatyviosios sąnaudos), 2006 m. nebuvo ekonominiu požiūriu naudinga alternatyva, nes oro uosto pardavimo kaina galėjo būti maža ar net neigiama. |
| --- | --- |

(174)

Oro uosto uždarymas, dėl kurio būtų patirta papildomų sąnaudų (darbuotojų atleidimo, taršos mažinimo, atliktų investicijų alternatyviosios sąnaudos), 2006 m. nebuvo ekonominiu požiūriu naudinga alternatyva, nes oro uosto pardavimo kaina galėjo būti maža ar net neigiama.

| (175) | Įgyvendinant oro uosto strategiją pavyko ne tik padidinti transporto srautą jame, jo pajamas, sumažinti nepanaudotus jo pajėgumus, bet ir padidinti jo paklausą. Kitaip, nei teigia PwC, Ryanair nurodo, kad, turint omenyje su terminalu MP2 susijusį turtą ir atliktas investicijas, pardavimo atveju jo vertė galėtų padidėti. |
| --- | --- |

(175)

Įgyvendinant oro uosto strategiją pavyko ne tik padidinti transporto srautą jame, jo pajamas, sumažinti nepanaudotus jo pajėgumus, bet ir padidinti jo paklausą. Kitaip, nei teigia PwC, Ryanair nurodo, kad, turint omenyje su terminalu MP2 susijusį turtą ir atliktas investicijas, pardavimo atveju jo vertė galėtų padidėti.

Ryanair

4.2.2.   KELEIVIO MOKESČIŲ NUSTATYMAS TERMINALE MP2

| (176) | Ryanair nurodo, kad, vadovaujantis Sprendime Stardust Marine (32) išdėstytais kriterijais, sprendimą dėl terminale MP2 taikytino keleivio mokesčio priima ne valstybė. Ryanair pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisės aktus pramonės ir prekybos rūmai priskiriami konkrečiai viešųjų įstaigų kategorijai, kuriai būdingas nepavaldumas valstybei (33). Todėl Ryanair nepritaria Komisijos teiginiui, kad dėl to, kad MPPPR yra valstybės valdoma įstaiga, už minėtas priemones atsako valstybė, ir primena, kad Komisija kiekvienu atveju nagrinėja konkrečias aplinkybes ir už priemonę atsakingą instituciją nustato pagal jas. |
| --- | --- |

(176)

Ryanair nurodo, kad, vadovaujantis Sprendime Stardust Marine (32) išdėstytais kriterijais, sprendimą dėl terminale MP2 taikytino keleivio mokesčio priima ne valstybė. Ryanair pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisės aktus pramonės ir prekybos rūmai priskiriami konkrečiai viešųjų įstaigų kategorijai, kuriai būdingas nepavaldumas valstybei (33). Todėl Ryanair nepritaria Komisijos teiginiui, kad dėl to, kad MPPPR yra valstybės valdoma įstaiga, už minėtas priemones atsako valstybė, ir primena, kad Komisija kiekvienu atveju nagrinėja konkrečias aplinkybes ir už priemonę atsakingą instituciją nustato pagal jas.

Ryanair

Stardust Marine

32

Ryanair

33

Ryanair

| (177) | Ryanair priduria, kad MPPPR atveju Prancūzija nei ėmėsi iniciatyvos, kad oro uostas taikytų ginčijamas priemones, nei skatino šias priemones taikyti. Ryanair nurodo, kad buvo priešingai – CAGD ne kartą atmetė MPPPR priimtus tarifus (34). |
| --- | --- |

(177)

Ryanair priduria, kad MPPPR atveju Prancūzija nei ėmėsi iniciatyvos, kad oro uostas taikytų ginčijamas priemones, nei skatino šias priemones taikyti. Ryanair nurodo, kad buvo priešingai – CAGD ne kartą atmetė MPPPR priimtus tarifus (34).

Ryanair

Ryanair

34

| (178) | Be to, Ryanair teigia, kad keleivio mokesčiai terminale MP2 atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų. Ryanair tvirtina, kad Komisija savo analizėje dėl įvairių priežasčių apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijaus netaikė taip, kaip reikalauja Teisingumo Teismas (35). |
| --- | --- |

(178)

Be to, Ryanair teigia, kad keleivio mokesčiai terminale MP2 atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų. Ryanair tvirtina, kad Komisija savo analizėje dėl įvairių priežasčių apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijaus netaikė taip, kaip reikalauja Teisingumo Teismas (35).

Ryanair

Ryanair

35

| (179) | Pirma, Komisija Marselio Provanso oro uoste taikytų keleivio mokesčių iš esmės nepalygino su rinkos kaina. Ryanair pateikė tyrimą, kuriame nurodo, jog oro uosto paslaugų rinkos kaina gali būti nustatyta lyginant kainas, mokamas panašiuose visos Europos oro uostuose. Bendrovė lygina Lutono, Rytų Midlandso, Prestviko ir Liverpulio oro uostus. Ji tvirtina, kad šie oro uostai eksploatuojami be valstybės pagalbos ar įsikišimo, o kainos, kurias ji ten moka, vidutiniškai triskart mažesnės už taikomas Marselio Provanso oro uoste. Iš to Ryanair daro išvadą, kad oro uosto paslaugų kaina, kurią ji moka Marselio Provanso oro uostui, nėra žemesnė už šių paslaugų rinkos kainą, taigi ši kaina nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(179)

Pirma, Komisija Marselio Provanso oro uoste taikytų keleivio mokesčių iš esmės nepalygino su rinkos kaina. Ryanair pateikė tyrimą, kuriame nurodo, jog oro uosto paslaugų rinkos kaina gali būti nustatyta lyginant kainas, mokamas panašiuose visos Europos oro uostuose. Bendrovė lygina Lutono, Rytų Midlandso, Prestviko ir Liverpulio oro uostus. Ji tvirtina, kad šie oro uostai eksploatuojami be valstybės pagalbos ar įsikišimo, o kainos, kurias ji ten moka, vidutiniškai triskart mažesnės už taikomas Marselio Provanso oro uoste. Iš to Ryanair daro išvadą, kad oro uosto paslaugų kaina, kurią ji moka Marselio Provanso oro uostui, nėra žemesnė už šių paslaugų rinkos kainą, taigi ši kaina nėra valstybės pagalba.

Ryanair

Ryanair

| (180) | Antra, Komisija, užuot savo vertinimą pagrindusi tik ribinėmis sąnaudomis, į skaičiavimus įtraukė negrįžtamąsias sąnaudas. Šiuo klausimu Ryanair primena, kad Marselio Provanso oro uostas pastatytas 1922 m., ir prieš liberalizuojant oro transporto sektorių visų pirma naudotas regioniniams skrydžiams, kuriuos valstybė finansavo kaip viešąją paslaugą, taip pat naudotas kaip miškų gaisrams gesinti naudojamų orlaivių bazė. Ryanair priduria, kad reaguodamas į transporto srauto sumažėjimą 2001–2003 m. oro uostas parengė strategiją, pagal kurią suteikiama galimybė veikti pigių skrydžių bendrovėms, ir ja remdamasis įrengė specialų terminalą. Ryanair primena, kad keletą metų daugiau kaip 40 % visų skrydžių ji vykdė iš terminalo MP2. Ji nurodo, kad regioniniai oro uostai oro vežėjams nelabai patrauklūs, todėl vežėjai teisėtai gali tikėtis su oro uostais derėtis dėl tarifų, kurie būna tuo mažesni, kuo didesnis į oro uostą atskraidinamų keleivių skaičius. Ryanair primena, kad norėdama padaryti išvadą, jog pagalba suteikta, Komisija privalo atsižvelgti į padėtį, buvusią tuo metu, kai pagalbos gavėjui taikyta priemonė. Ryanair nurodo, kad tą dieną, kai ji pradėjo vykdyti veiklą Marselio Provanso oro uoste, oro uostą valdanti įstaiga, atsižvelgdama į sutartinius įsipareigojimus dėl skraidinamų keleivių skaičiaus, galėjo teisėtai tikėtis, jog atėjus Ryanair keleivių srautas labai išaugs. Ryanair pažymi, kad ekonominė padėtis mažuose regioniniuose oro uostuose, kurių pajėgumas perteklinis, buvo kitokia negu nagrinėta Teisingumo Teismo sprendime Šarlerua, todėl atliekant su šiais oro uostais susijusią sąnaudų analizę (jeigu jiems iš viso galima ją taikyti) analizė turi būti pritaikyta. Tai, kad atsižvelgta tik į ribines sąnaudas ir pajamas, susijusias su sudarytomis Ryanair sutartimis, atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo elgesį. Ryanair priduria, kad atliekant analizę nederėtų atsižvelgti į investicijas, atliktas prieš ateinant Ryanair, ir į nustatytąsias veiklos sąnaudas. Ji taip pat pažymi, kad oro uosto pelningumas arba nuostolingumas nėra reikšmingas kriterijus vertinant pagalbą oro vežėjui. |
| --- | --- |

(180)

Antra, Komisija, užuot savo vertinimą pagrindusi tik ribinėmis sąnaudomis, į skaičiavimus įtraukė negrįžtamąsias sąnaudas. Šiuo klausimu Ryanair primena, kad Marselio Provanso oro uostas pastatytas 1922 m., ir prieš liberalizuojant oro transporto sektorių visų pirma naudotas regioniniams skrydžiams, kuriuos valstybė finansavo kaip viešąją paslaugą, taip pat naudotas kaip miškų gaisrams gesinti naudojamų orlaivių bazė. Ryanair priduria, kad reaguodamas į transporto srauto sumažėjimą 2001–2003 m. oro uostas parengė strategiją, pagal kurią suteikiama galimybė veikti pigių skrydžių bendrovėms, ir ja remdamasis įrengė specialų terminalą. Ryanair primena, kad keletą metų daugiau kaip 40 % visų skrydžių ji vykdė iš terminalo MP2. Ji nurodo, kad regioniniai oro uostai oro vežėjams nelabai patrauklūs, todėl vežėjai teisėtai gali tikėtis su oro uostais derėtis dėl tarifų, kurie būna tuo mažesni, kuo didesnis į oro uostą atskraidinamų keleivių skaičius. Ryanair primena, kad norėdama padaryti išvadą, jog pagalba suteikta, Komisija privalo atsižvelgti į padėtį, buvusią tuo metu, kai pagalbos gavėjui taikyta priemonė. Ryanair nurodo, kad tą dieną, kai ji pradėjo vykdyti veiklą Marselio Provanso oro uoste, oro uostą valdanti įstaiga, atsižvelgdama į sutartinius įsipareigojimus dėl skraidinamų keleivių skaičiaus, galėjo teisėtai tikėtis, jog atėjus Ryanair keleivių srautas labai išaugs. Ryanair pažymi, kad ekonominė padėtis mažuose regioniniuose oro uostuose, kurių pajėgumas perteklinis, buvo kitokia negu nagrinėta Teisingumo Teismo sprendime Šarlerua, todėl atliekant su šiais oro uostais susijusią sąnaudų analizę (jeigu jiems iš viso galima ją taikyti) analizė turi būti pritaikyta. Tai, kad atsižvelgta tik į ribines sąnaudas ir pajamas, susijusias su sudarytomis Ryanair sutartimis, atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo elgesį. Ryanair priduria, kad atliekant analizę nederėtų atsižvelgti į investicijas, atliktas prieš ateinant Ryanair, ir į nustatytąsias veiklos sąnaudas. Ji taip pat pažymi, kad oro uosto pelningumas arba nuostolingumas nėra reikšmingas kriterijus vertinant pagalbą oro vežėjui.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (181) | Ryanair nurodo, kad sąnaudų analizė, kurią Komisija atliko pagal apdairaus veiklos vykdytojo kriterijų, yra klaidinga, nes ją atliekant neatsižvelgta į terminale MP2 teiktų paslaugų apimtį, kuri yra mažesnė negu tradicinių oro vežėjų teikiamų paslaugų atveju, taigi atitinka taikomo keleivio mokesčio dydį. Ryanair pažymi, kad terminale MP2 galima naudotis tik bazine infrastruktūra (36) ir plotas vienam keleiviui yra gerokai mažesnis negu pagrindiniame terminale (1,66 m2, palyginti su 6,06 m2). Ryanair teigia, kad pigių skrydžių vežėjai neturėtų mokėti mokesčių už paslaugas, kuriomis nesinaudoja arba naudojasi mažiau nei tradiciniai oro vežėjai (37). Ji primena, kad bagažo mokestį taiko siekdama paskatinti savo keleivius bagažo neregistruoti, todėl jį registruoja vos trečdalis Ryanair skraidinamų keleivių. Be to, Ryanair keleiviai patys perneša savo bagažą iš registracijos punktų į kontrolės postą, tad jokia oro uosto infrastruktūra tam nereikalinga. Lygindama Ryanair pabrėžia, kad Air France oro uosto antžeminėmis paslaugomis, susijusiomis su bagažo tvarkymu, naudojasi aktyviau. |
| --- | --- |

(181)

Ryanair nurodo, kad sąnaudų analizė, kurią Komisija atliko pagal apdairaus veiklos vykdytojo kriterijų, yra klaidinga, nes ją atliekant neatsižvelgta į terminale MP2 teiktų paslaugų apimtį, kuri yra mažesnė negu tradicinių oro vežėjų teikiamų paslaugų atveju, taigi atitinka taikomo keleivio mokesčio dydį. Ryanair pažymi, kad terminale MP2 galima naudotis tik bazine infrastruktūra (36) ir plotas vienam keleiviui yra gerokai mažesnis negu pagrindiniame terminale (1,66 m2, palyginti su 6,06 m2). Ryanair teigia, kad pigių skrydžių vežėjai neturėtų mokėti mokesčių už paslaugas, kuriomis nesinaudoja arba naudojasi mažiau nei tradiciniai oro vežėjai (37). Ji primena, kad bagažo mokestį taiko siekdama paskatinti savo keleivius bagažo neregistruoti, todėl jį registruoja vos trečdalis Ryanair skraidinamų keleivių. Be to, Ryanair keleiviai patys perneša savo bagažą iš registracijos punktų į kontrolės postą, tad jokia oro uosto infrastruktūra tam nereikalinga. Lygindama Ryanair pabrėžia, kad Air France oro uosto antžeminėmis paslaugomis, susijusiomis su bagažo tvarkymu, naudojasi aktyviau.

Ryanair

Ryanair

36

2

2

Ryanair

37

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Air France

| (182) | Ryanair pažymi, kad valdo didesnius į Marselio Provanso oro uostą skraidančius orlaivius, todėl oro uostui netenka padengti alternatyviųjų sąnaudų, susijusių su mažų orlaivių naudojimu atsižvelgiant į skraidinamų keleivių skaičių. Ji pabrėžia, kad pertrauka tarp jos skrydžių į abi puses oro uoste trunka 25 minutes, o tradiciniai oro vežėjai, kaip antai Air France, oro uoste išbūna 45–60 minučių. Dėl trumpos pertraukos tarp skrydžių orlaivių įgula ir keleiviai trumpiau užima oro uosto antžeminį plotą. Ryanair primena, kad, tarp kitko, vienas terminalo MP2 naudojimo kriterijų yra reikalavimas naudoti C tipo orlaivius, kuriuose gali būti iki 200 sėdimų vietų, ir sutrumpinti pertraukų tarp skrydžių laiką. |
| --- | --- |

(182)

Ryanair pažymi, kad valdo didesnius į Marselio Provanso oro uostą skraidančius orlaivius, todėl oro uostui netenka padengti alternatyviųjų sąnaudų, susijusių su mažų orlaivių naudojimu atsižvelgiant į skraidinamų keleivių skaičių. Ji pabrėžia, kad pertrauka tarp jos skrydžių į abi puses oro uoste trunka 25 minutes, o tradiciniai oro vežėjai, kaip antai Air France, oro uoste išbūna 45–60 minučių. Dėl trumpos pertraukos tarp skrydžių orlaivių įgula ir keleiviai trumpiau užima oro uosto antžeminį plotą. Ryanair primena, kad, tarp kitko, vienas terminalo MP2 naudojimo kriterijų yra reikalavimas naudoti C tipo orlaivius, kuriuose gali būti iki 200 sėdimų vietų, ir sutrumpinti pertraukų tarp skrydžių laiką.

Ryanair

Air France

Ryanair

| (183) | Galiausiai Ryanair kritikuoja, kad savo sprendime Komisija neatsižvelgia į teigiamus išorės veiksnius, atsiradusius dėl Ryanair veiklos oro uoste, būtent į tai, kad dėl rizikos, susijusios su paslaugų teikimu pirmaisiais oro uosto maršrutais, infrastruktūros vertė auga didėjant keleivių skaičiui. Be to, Ryanair teigia, kad dėl oro vežėjo veiklos oro uoste daromas teigiamas poveikis keleivių skaičiaus oro uoste didėjimui, taigi jo prekybos ir transporto infrastruktūros tobulinimui, todėl oro uosto patrauklumas dar labiau išauga. Ryanair pabrėžia, kad sutartimi įsipareigojusi į Marselio oro uostą skraidinti tam tikrą skaičių keleivių ji prisidėjo prie tokių išorės veiksnių atsiradimo, kaip rodo išaugęs transporto srautas oro uoste, ypač terminale MP2, ir padidėjęs iš oro uosto skraidinančių oro vežėjų skaičius. Be to, Ryanair pabrėžia, kad prisiimdamas tokius įsipareigojimus oro vežėjas prisiima visą su maršruto veikla susijusią riziką, ir dėl tokių įsipareigojimų oro uostas pagrįstai gali sutikti su investicijų grąža, mažesne už grąžą, kurios būtų reikalaujama nesant tokių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(183)

Galiausiai Ryanair kritikuoja, kad savo sprendime Komisija neatsižvelgia į teigiamus išorės veiksnius, atsiradusius dėl Ryanair veiklos oro uoste, būtent į tai, kad dėl rizikos, susijusios su paslaugų teikimu pirmaisiais oro uosto maršrutais, infrastruktūros vertė auga didėjant keleivių skaičiui. Be to, Ryanair teigia, kad dėl oro vežėjo veiklos oro uoste daromas teigiamas poveikis keleivių skaičiaus oro uoste didėjimui, taigi jo prekybos ir transporto infrastruktūros tobulinimui, todėl oro uosto patrauklumas dar labiau išauga. Ryanair pabrėžia, kad sutartimi įsipareigojusi į Marselio oro uostą skraidinti tam tikrą skaičių keleivių ji prisidėjo prie tokių išorės veiksnių atsiradimo, kaip rodo išaugęs transporto srautas oro uoste, ypač terminale MP2, ir padidėjęs iš oro uosto skraidinančių oro vežėjų skaičius. Be to, Ryanair pabrėžia, kad prisiimdamas tokius įsipareigojimus oro vežėjas prisiima visą su maršruto veikla susijusią riziką, ir dėl tokių įsipareigojimų oro uostas pagrįstai gali sutikti su investicijų grąža, mažesne už grąžą, kurios būtų reikalaujama nesant tokių įsipareigojimų.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (184) | Ryanair ragina Komisiją savo analizėje taikyti bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą, pagal kurį reikėtų atsižvelgti į visas su aviacija susijusias pajamas ir prekybos pajamas, gautas oro uoste veikiant tam tikram oro vežėjui. Šiuo klausimu Ryanair pažymi, kad jos vieno skrydžio keleivių yra daugiau negu Air France ir kad ji vykdo tiesioginius skrydžius, nes, jos nuomone, iš tokių skrydžių keleivių galima gauti daugiau pajamų nei iš tranzitu keliaujančių asmenų. Ryanair pabrėžia, kad nuo pat veiklos Marselio Provanso oro uoste pradžios terminale MP2 aktyviai veikė daug prekybos įmonių ir transporto priemonių nuomos bendrovių, o iš šios veiklos gautomis pajamomis, nesusijusiomis su aviacija, prisidedama prie šio terminalo pelningumo. |
| --- | --- |

(184)

Ryanair ragina Komisiją savo analizėje taikyti bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo principą, pagal kurį reikėtų atsižvelgti į visas su aviacija susijusias pajamas ir prekybos pajamas, gautas oro uoste veikiant tam tikram oro vežėjui. Šiuo klausimu Ryanair pažymi, kad jos vieno skrydžio keleivių yra daugiau negu Air France ir kad ji vykdo tiesioginius skrydžius, nes, jos nuomone, iš tokių skrydžių keleivių galima gauti daugiau pajamų nei iš tranzitu keliaujančių asmenų. Ryanair pabrėžia, kad nuo pat veiklos Marselio Provanso oro uoste pradžios terminale MP2 aktyviai veikė daug prekybos įmonių ir transporto priemonių nuomos bendrovių, o iš šios veiklos gautomis pajamomis, nesusijusiomis su aviacija, prisidedama prie šio terminalo pelningumo.

Ryanair

Ryanair

Air France

Ryanair

| (185) | Galiausiai Ryanair pažymi, kad aplinkybė, jog terminale MP2 taikomas keleivio mokestis atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, įrodo, kad oro uostą valdančiai įstaigai skirti valstybiniai ištekliai nebuvo perduoti bendrovei Ryanair. Jeigu būtų įrodyta, kad pagalba oro uostui suteikta, Ryanair abejoja, ar iš to būtų galima daryti išvadą, jog galutinė pagalbos gavėja buvo ji. |
| --- | --- |

(185)

Galiausiai Ryanair pažymi, kad aplinkybė, jog terminale MP2 taikomas keleivio mokestis atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, įrodo, kad oro uostą valdančiai įstaigai skirti valstybiniai ištekliai nebuvo perduoti bendrovei Ryanair. Jeigu būtų įrodyta, kad pagalba oro uostui suteikta, Ryanair abejoja, ar iš to būtų galima daryti išvadą, jog galutinė pagalbos gavėja buvo ji.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (186) | Be to, Ryanair nurodo, kad terminale MP2 taikyti mokesčiai jokiu būdu negali būti atrankiniai, nes Komisija nenustatė, jog Marselio oro uoste Ryanair turėjo palankesnes sąlygas nei kiti oro vežėjai. Ryanair pabrėžia, kad norint padaryti tokią išvadą nepakanka konstatuoti, jog įvairiems oro vežėjams taikomi skirtingo dydžio mokesčiai: Komisija turėtų atsižvelgti į kiekvienam vežėjui oro uosto teikiamų paslaugų kainą, taigi ir į teigiamus išorės veiksnius, taip pat kiekvieno oro vežėjo su aviacija nesusijusias pajamas. Ryanair primena, kad taikant jos verslo modelį kiekvieno Ryanair skrydžio keleivių yra daugiau nei kitų vežėjų ir sutaupoma oro uosto alternatyviųjų sąnaudų lėšų, todėl tai turi daryti įtaką Ryanair taikomiems keleivio mokesčiams. |
| --- | --- |

(186)

Be to, Ryanair nurodo, kad terminale MP2 taikyti mokesčiai jokiu būdu negali būti atrankiniai, nes Komisija nenustatė, jog Marselio oro uoste Ryanair turėjo palankesnes sąlygas nei kiti oro vežėjai. Ryanair pabrėžia, kad norint padaryti tokią išvadą nepakanka konstatuoti, jog įvairiems oro vežėjams taikomi skirtingo dydžio mokesčiai: Komisija turėtų atsižvelgti į kiekvienam vežėjui oro uosto teikiamų paslaugų kainą, taigi ir į teigiamus išorės veiksnius, taip pat kiekvieno oro vežėjo su aviacija nesusijusias pajamas. Ryanair primena, kad taikant jos verslo modelį kiekvieno Ryanair skrydžio keleivių yra daugiau nei kitų vežėjų ir sutaupoma oro uosto alternatyviųjų sąnaudų lėšų, todėl tai turi daryti įtaką Ryanair taikomiems keleivio mokesčiams.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (187) | Galiausiai Ryanair teigia, kad diferencijuojant šalyje vykdomų ir tarptautinių skrydžių tarifus vykdoma neteisėta diskriminacija pagal SESV 102 straipsnį, nes tarifai diferencijuojami pagal oro uosto priimtą sprendimą, o jis užima dominuojančią padėtį suteikiant galimybę naudotis infrastruktūra. Ryanair pažymi, kad keleiviams teikiamos paslaugos (vietos, šalies, tarptautinio masto skrydžiai) iš esmės nesiskiria vertinant pagal kryptį, o tarptautinių maršrutų keleivių kelionės dokumentų tikrinimas yra valstybės išimtinių įgaliojimų dalis, todėl neturėtų būti finansuojamas oro uosto mokesčių lėšomis. Ryanair apgailestauja, kad Prancūzija į šį faktą neatsižvelgė skrydžius šalies viduje ir Šengeno erdvėje atskirdama nuo skrydžių už Šengeno erdvės ribų, dėl kurių pagrindiniame terminale taikomas keleivio mokestis yra didesnis (56 %). Ryanair taip pat nurodo, kad ši diferencijavimo priemonė yra valstybės pagalba. Ryanair pabrėžia, kad Air France ir jai priklausantys vežėjai vykdo daugumą vidaus skrydžių, taigi jų tarifai yra diferencijuojami. Todėl Ryanair prašo Komisijos į nagrinėjamas priemones įtraukti bendrovei Air France suteiktą naudą, gautą diferencijuojant skrydžiams Šengeno erdvėje ir už jos ribų taikomus mokesčius, kad Ryanair galėtų prašyti Prancūzijos teismų įpareigoti atlyginti žalą. |
| --- | --- |

(187)

Galiausiai Ryanair teigia, kad diferencijuojant šalyje vykdomų ir tarptautinių skrydžių tarifus vykdoma neteisėta diskriminacija pagal SESV 102 straipsnį, nes tarifai diferencijuojami pagal oro uosto priimtą sprendimą, o jis užima dominuojančią padėtį suteikiant galimybę naudotis infrastruktūra. Ryanair pažymi, kad keleiviams teikiamos paslaugos (vietos, šalies, tarptautinio masto skrydžiai) iš esmės nesiskiria vertinant pagal kryptį, o tarptautinių maršrutų keleivių kelionės dokumentų tikrinimas yra valstybės išimtinių įgaliojimų dalis, todėl neturėtų būti finansuojamas oro uosto mokesčių lėšomis. Ryanair apgailestauja, kad Prancūzija į šį faktą neatsižvelgė skrydžius šalies viduje ir Šengeno erdvėje atskirdama nuo skrydžių už Šengeno erdvės ribų, dėl kurių pagrindiniame terminale taikomas keleivio mokestis yra didesnis (56 %). Ryanair taip pat nurodo, kad ši diferencijavimo priemonė yra valstybės pagalba. Ryanair pabrėžia, kad Air France ir jai priklausantys vežėjai vykdo daugumą vidaus skrydžių, taigi jų tarifai yra diferencijuojami. Todėl Ryanair prašo Komisijos į nagrinėjamas priemones įtraukti bendrovei Air France suteiktą naudą, gautą diferencijuojant skrydžiams Šengeno erdvėje ir už jos ribų taikomus mokesčius, kad Ryanair galėtų prašyti Prancūzijos teismų įpareigoti atlyginti žalą.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Air France

Ryanair

Air France

Ryanair

| (188) | Ryanair perdavė papildomą informaciją apie AMS ir apie tyrimą, kurį turi atlikti Komisija. Ji teigia, kad AMS sutartyje numatyta pagalba turėtų būti vertinama atskirai nuo kitų priemonių. Tačiau, jeigu Komisija nuspręstų įvertinti visas bendrovei Ryanair oro uoste sudarytas sąlygas, Ryanair siūlo atlikti ekonominę analizę ir daro išvadą, kad šiuo pagrindu AMS sutartis oro uostui buvo naudinga trumpuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair perdavė papildomą informaciją apie AMS ir apie tyrimą, kurį turi atlikti Komisija. Ji teigia, kad AMS sutartyje numatyta pagalba turėtų būti vertinama atskirai nuo kitų priemonių. Tačiau, jeigu Komisija nuspręstų įvertinti visas bendrovei Ryanair oro uoste sudarytas sąlygas, Ryanair siūlo atlikti ekonominę analizę ir daro išvadą, kad šiuo pagrindu AMS sutartis oro uostui buvo naudinga trumpuoju laikotarpiu.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

4.3.   MPPPR

MPPPR

4.3.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS INVESTICIJŲ SUBSIDIJOS

| (189) | MPPPR pritaria Prancūzijos argumentams, kad subsidijos, kurioms taikomas senaties terminas, ir neekonominei veiklai finansuoti skirtos subsidijos negali būti pripažintos valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju viešosios lėšos, suteiktos prieš įsigaliojant 2005 m. gairėms, nėra valstybės pagalba pagal 1994 m. komunikatą. Be to, valstybės pagalbą sudarančios subsidijos suderinamos su SESV taisyklėmis, visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. MPPPR pritaria Prancūzijos nuomonei, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su gairėse nustatytomis sąlygomis, būtent proporcingumo ir būtinumo principais. |
| --- | --- |

(189)

MPPPR pritaria Prancūzijos argumentams, kad subsidijos, kurioms taikomas senaties terminas, ir neekonominei veiklai finansuoti skirtos subsidijos negali būti pripažintos valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju viešosios lėšos, suteiktos prieš įsigaliojant 2005 m. gairėms, nėra valstybės pagalba pagal 1994 m. komunikatą. Be to, valstybės pagalbą sudarančios subsidijos suderinamos su SESV taisyklėmis, visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. MPPPR pritaria Prancūzijos nuomonei, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su gairėse nustatytomis sąlygomis, būtent proporcingumo ir būtinumo principais.

| (190) | MPPPR pabrėžia, kad naujasis terminalas daro tiesioginį ir netiesioginį ekonominį poveikį Marselio regionui ir atlieka svarbų vaidmenį atitraukiant keleivių srautus nuo centrinių oro uostų, užtikrinant ES teritorinę sanglaudą ir didinant oro uostų pajėgumus iškilus perpildymo pavojui (38). |
| --- | --- |

(190)

MPPPR pabrėžia, kad naujasis terminalas daro tiesioginį ir netiesioginį ekonominį poveikį Marselio regionui ir atlieka svarbų vaidmenį atitraukiant keleivių srautus nuo centrinių oro uostų, užtikrinant ES teritorinę sanglaudą ir didinant oro uostų pajėgumus iškilus perpildymo pavojui (38).

38

| (191) | MPPPR nuomone, naujasis terminalas buvo būtinas siekiant sudaryti sąlygas priimti pigių skrydžių vežėjus, kurie retai naudojasi tradicine infrastruktūra, kurios ypatybės neatitinka jų verslo modelio. MPPPR primena, kad tik įrengus pigių skrydžių terminalą buvo galima įvykdyti pigių skrydžių vežėjų reikalavimus dėl oro uosto mokesčių, kartu nepažeidžiant skaidrumo ir nediskriminavimo sąlygų. |
| --- | --- |

(191)

MPPPR nuomone, naujasis terminalas buvo būtinas siekiant sudaryti sąlygas priimti pigių skrydžių vežėjus, kurie retai naudojasi tradicine infrastruktūra, kurios ypatybės neatitinka jų verslo modelio. MPPPR primena, kad tik įrengus pigių skrydžių terminalą buvo galima įvykdyti pigių skrydžių vežėjų reikalavimus dėl oro uosto mokesčių, kartu nepažeidžiant skaidrumo ir nediskriminavimo sąlygų.

4.3.2.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS VEIKLOS SUBSIDIJOS

| (192) | MPPPR pažymi, kad, kaip teigiama Prancūzijos pastabose, pinigų srautus, kurių suma siekia [...]* mln. EUR, sudaro oro uosto bendrajam skyriui skirtos įmokos už suteiktas paslaugas. MPPPR pabrėžia, kad finansiniai ištekliai iš jos iždo nebuvo pervesti Marselio Provanso oro uostui. MPPPR primena, kad Marselio Provanso oro uostas, kaip bet kuri regione veikianti įmonė, privalo mokėti mokestį pramonės ir prekybos rūmų išlaidoms padengti, ir 2010 m. sumokėjo 213 553 EUR šio mokesčio. |
| --- | --- |

(192)

MPPPR pažymi, kad, kaip teigiama Prancūzijos pastabose, pinigų srautus, kurių suma siekia [...]* mln. EUR, sudaro oro uosto bendrajam skyriui skirtos įmokos už suteiktas paslaugas. MPPPR pabrėžia, kad finansiniai ištekliai iš jos iždo nebuvo pervesti Marselio Provanso oro uostui. MPPPR primena, kad Marselio Provanso oro uostas, kaip bet kuri regione veikianti įmonė, privalo mokėti mokestį pramonės ir prekybos rūmų išlaidoms padengti, ir 2010 m. sumokėjo 213 553 EUR šio mokesčio.

4.3.3.   KELEIVIO MOKESČIŲ NUSTATYMAS TERMINALE MP2

| (193) | MPPPR primena, kad pigių skrydžių vežėjams skirtame terminale MP2 teikiamos supaprastintos paslaugos ir gali būti siūlomi diferencijuoti valandos tarifai, taip pat patvirtina, kad nustatant šiuos tarifus atsižvelgta į visas sąnaudas. Iš to MPPPR daro išvadą, kad Marselio Provanso oro uostas, siekdamas pagrįsti diferencijuotus keleivio mokesčius terminaluose, gali remtis apdairaus veiklos vykdytojo principu. |
| --- | --- |

(193)

MPPPR primena, kad pigių skrydžių vežėjams skirtame terminale MP2 teikiamos supaprastintos paslaugos ir gali būti siūlomi diferencijuoti valandos tarifai, taip pat patvirtina, kad nustatant šiuos tarifus atsižvelgta į visas sąnaudas. Iš to MPPPR daro išvadą, kad Marselio Provanso oro uostas, siekdamas pagrįsti diferencijuotus keleivio mokesčius terminaluose, gali remtis apdairaus veiklos vykdytojo principu.

| (194) | MPPPR mano, kad apskaičiuojant terminalo MP2 pelningumą vadinamasis įmokų metodas yra vienintelis metodas, kurį taikant galima atsižvelgti į įmonės perkėlimą iš vieno terminalo į kitą, nes dėl masto ekonomikos užtikrinamas sąnaudų stabilumas, o jas perskirsčius terminalams sumažėtų pagrindiniam terminalui tenkanti naštos dalis. MPPPR primena, kad įrengus terminalą MP2 tam tikros sąnaudos buvo padalytos abiem terminalams, todėl sumažėjo pagrindinių terminalų sąnaudos ir tam tikros investicijos atidėtos vėlesniam laikui (atidėta Europos skrydžių registracijos zonos, taip pat Europos ir (arba) tarptautinių skrydžių įlaipinimo salės statyba). |
| --- | --- |

(194)

MPPPR mano, kad apskaičiuojant terminalo MP2 pelningumą vadinamasis įmokų metodas yra vienintelis metodas, kurį taikant galima atsižvelgti į įmonės perkėlimą iš vieno terminalo į kitą, nes dėl masto ekonomikos užtikrinamas sąnaudų stabilumas, o jas perskirsčius terminalams sumažėtų pagrindiniam terminalui tenkanti naštos dalis. MPPPR primena, kad įrengus terminalą MP2 tam tikros sąnaudos buvo padalytos abiem terminalams, todėl sumažėjo pagrindinių terminalų sąnaudos ir tam tikros investicijos atidėtos vėlesniam laikui (atidėta Europos skrydžių registracijos zonos, taip pat Europos ir (arba) tarptautinių skrydžių įlaipinimo salės statyba).

4.3.4.   SKATINAMOSIOS PRIEMONĖS, TAIKOMOS SIEKIANT PRADĖTI TEIKTI PASLAUGAS NAUJAIS MARŠRUTAIS

| (195) | MPPPR pažymi, kad pradėjo įgyvendinti plėtros planą, kuriuo siekiama padidinti oro uosto keleivių skaičių, visų pirma pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais. MPPPR nuomone, skatinamosiomis priemonėmis siekiama įgyvendinti šį tikslą, vadovaujantis įprasta oro uostą valdančių įstaigų praktika, kaip Komisija nurodė sprendime dėl Mančesterio oro uosto (39). Pasak MPPPR, nustatyta tvarka turi būti vertinama kaip komercinė praktika, neturinti jokių SESV 107 straipsnyje numatytų pagalbos požymių, nes ši tvarka yra atvira, nediskriminacinė ir pagal objektyvius kriterijus yra taikoma ribotą laiką. |
| --- | --- |

(195)

MPPPR pažymi, kad pradėjo įgyvendinti plėtros planą, kuriuo siekiama padidinti oro uosto keleivių skaičių, visų pirma pradėjus teikti paslaugas naujais maršrutais. MPPPR nuomone, skatinamosiomis priemonėmis siekiama įgyvendinti šį tikslą, vadovaujantis įprasta oro uostą valdančių įstaigų praktika, kaip Komisija nurodė sprendime dėl Mančesterio oro uosto (39). Pasak MPPPR, nustatyta tvarka turi būti vertinama kaip komercinė praktika, neturinti jokių SESV 107 straipsnyje numatytų pagalbos požymių, nes ši tvarka yra atvira, nediskriminacinė ir pagal objektyvius kriterijus yra taikoma ribotą laiką.

39

| (196) | MPPPR nurodo, kad priemonė negali būti pripažinta pagalba ir dėl to, kad įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis apdairus veiklos vykdytojas galėjo būti priverstas imtis priemonių tokiomis pat sąlygomis. MPPPR nurodo, kad patvirtintas tarifų derinimas atitinka oro uosto pelningumo didinimo perspektyvą ir yra pagrįstas verslo planu, pateiktu 2009 m. rugsėjo 14 d. Patariamojo ekonomikos komiteto parengiamuosiuose dokumentuose. Šių priemonių pelningumą galima patvirtinti Prancūzijos atsakyme aptarto atnaujinto tyrimo duomenimis. |
| --- | --- |

(196)

MPPPR nurodo, kad priemonė negali būti pripažinta pagalba ir dėl to, kad įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis apdairus veiklos vykdytojas galėjo būti priverstas imtis priemonių tokiomis pat sąlygomis. MPPPR nurodo, kad patvirtintas tarifų derinimas atitinka oro uosto pelningumo didinimo perspektyvą ir yra pagrįstas verslo planu, pateiktu 2009 m. rugsėjo 14 d. Patariamojo ekonomikos komiteto parengiamuosiuose dokumentuose. Šių priemonių pelningumą galima patvirtinti Prancūzijos atsakyme aptarto atnaujinto tyrimo duomenimis.

| (197) | MPPPR priduria, kad atsižvelgiant į įprastą rinkos praktiką, pagal kurią reikėtų vertinti MPPPR elgesį, sukurta tvarka yra pagrįsta. |
| --- | --- |

(197)

MPPPR priduria, kad atsižvelgiant į įprastą rinkos praktiką, pagal kurią reikėtų vertinti MPPPR elgesį, sukurta tvarka yra pagrįsta.

4.3.5.   PAGALBA RINKODARAI: SUTARTIS SU AMS

| (198) | MPPPR tvirtina, kad sudarydami sutartį su AMS elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Jie nurodo, kad už gautas paslaugas sumokėjo neabejotinai proporcingą ir pagrįstą kainą, atsižvelgdami į sektoriaus praktiką, ir ginčija Air France pateikto tyrimo, kuriame aptariamos tik bendro pobūdžio svetainės, tinkamumą. MPPPR primena, kad, priešingai, Ryanair svetainėje aptarti produktai skirti labai įvairiems lėktuvo bilietų ieškantiems internautams. |
| --- | --- |

(198)

MPPPR tvirtina, kad sudarydami sutartį su AMS elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Jie nurodo, kad už gautas paslaugas sumokėjo neabejotinai proporcingą ir pagrįstą kainą, atsižvelgdami į sektoriaus praktiką, ir ginčija Air France pateikto tyrimo, kuriame aptariamos tik bendro pobūdžio svetainės, tinkamumą. MPPPR primena, kad, priešingai, Ryanair svetainėje aptarti produktai skirti labai įvairiems lėktuvo bilietų ieškantiems internautams.

Air France

Ryanair

| (199) | MPPPR pažymi, kad, siekiant padidinti keleivių, ypač tarptautinių skrydžių keleivių, kurių perkamoji galia yra didelė, srautus terminale MP2, reikia skelbti tik tikslinę reklamą. MPPPR nuomone, maksimalus reklamos matomumas ir veiksmingumas buvo užtikrintas tik Ryanair svetainėje. |
| --- | --- |

(199)

MPPPR pažymi, kad, siekiant padidinti keleivių, ypač tarptautinių skrydžių keleivių, kurių perkamoji galia yra didelė, srautus terminale MP2, reikia skelbti tik tikslinę reklamą. MPPPR nuomone, maksimalus reklamos matomumas ir veiksmingumas buvo užtikrintas tik Ryanair svetainėje.

Ryanair

| (200) | MPPPR primena, kad sutarties su AMS metinės sąnaudos pagal skraidintų keleivių skaičių 2010 m. siekė apie [...]* EUR. |
| --- | --- |

(200)

MPPPR primena, kad sutarties su AMS metinės sąnaudos pagal skraidintų keleivių skaičių 2010 m. siekė apie [...]* EUR.

4.4.   ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

4.4.1.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS SKIRTOS SUBSIDIJOS

| (201) | Asociacija Association of European Airlines (AEA) primena, kad remia visas priemones, kuriomis galima prisidėti prie regiono plėtros, tačiau mažiems regionų oro uostams skirtomis subsidijomis negalima iškraipyti konkurencijos. Pasak AEA, oro transporto sektorius turėtų būti traktuojamas kaip veiklos sektorius, kuriame konkurencijos iškraipymą galima sukelti bet kokiais reglamentavimo ar finansavimo veiksmais. Todėl mažiems regioniniams oro uostams suteikiamos subsidijos priimtinos tik tuomet, jeigu jos naudingos visiems naudotojams be išimties ir jeigu jomis neiškraipoma toje pačioje keleivių traukos zonoje esančių oro uostų konkurencija. |
| --- | --- |

(201)

Asociacija Association of European Airlines (AEA) primena, kad remia visas priemones, kuriomis galima prisidėti prie regiono plėtros, tačiau mažiems regionų oro uostams skirtomis subsidijomis negalima iškraipyti konkurencijos. Pasak AEA, oro transporto sektorius turėtų būti traktuojamas kaip veiklos sektorius, kuriame konkurencijos iškraipymą galima sukelti bet kokiais reglamentavimo ar finansavimo veiksmais. Todėl mažiems regioniniams oro uostams suteikiamos subsidijos priimtinos tik tuomet, jeigu jos naudingos visiems naudotojams be išimties ir jeigu jomis neiškraipoma toje pačioje keleivių traukos zonoje esančių oro uostų konkurencija.

Association of European Airlines

| (202) | AEA nurodo, kad būtina priimti visam oro transporto sektoriui privalomą Europos lygmens sistemą, siekiant išvengti nekontroliuojamo subsidijavimo ir ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinti konkurencinę aplinką. Ši sistema turėtų būti pagrįsta pagalbos infrastruktūrai nagrinėjimo principu, atsižvelgiant į naudojimo paklausą, ir neskatinti transporto srautų perkėlimo į regionus, kuriuose paklausa nėra labai dinamiška. |
| --- | --- |

(202)

AEA nurodo, kad būtina priimti visam oro transporto sektoriui privalomą Europos lygmens sistemą, siekiant išvengti nekontroliuojamo subsidijavimo ir ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinti konkurencinę aplinką. Ši sistema turėtų būti pagrįsta pagalbos infrastruktūrai nagrinėjimo principu, atsižvelgiant į naudojimo paklausą, ir neskatinti transporto srautų perkėlimo į regionus, kuriuose paklausa nėra labai dinamiška.

4.4.2.   TARIFŲ DIFERENCIJAVIMAS TERMINALE MP2

| (203) | AEA remia idėją, kad oro uostas gali diferencijuoti savo infrastruktūrą, atsižvelgdamas į naudotojams siūlomas paslaugas. Tačiau AEA nurodo, kad tokiu atveju apskaičiuodamas mokesčius oro uostas privalo vadovautis skaidrumo ir sąnaudų veiksmingumo principais. AEA teigia, kad praktiškai bendros infrastruktūros naudojimo sąnaudas reikia atskirti nuo specialios infrastruktūros naudojimo sąnaudų. Pasak AEA, visi oro vežėjai turėtų mokėti vienodą kainą už naudojimąsi centrine infrastruktūra (takais, automobilių stovėjimo aikštele, skrydžių saugos, saugos kontrolės, bagažo tvarkymo įrenginiais, mokėti aplinkos mokesčius ir prireikus triukšmo mokesčius). Terminalo ir bagažo tvarkymo mokesčiai terminaluose gali skirtis, nes priklauso nuo oro vežėjams teikiamų paslaugų kokybės, ir turi būti nustatomi atsižvelgiant į sąnaudas. |
| --- | --- |

(203)

AEA remia idėją, kad oro uostas gali diferencijuoti savo infrastruktūrą, atsižvelgdamas į naudotojams siūlomas paslaugas. Tačiau AEA nurodo, kad tokiu atveju apskaičiuodamas mokesčius oro uostas privalo vadovautis skaidrumo ir sąnaudų veiksmingumo principais. AEA teigia, kad praktiškai bendros infrastruktūros naudojimo sąnaudas reikia atskirti nuo specialios infrastruktūros naudojimo sąnaudų. Pasak AEA, visi oro vežėjai turėtų mokėti vienodą kainą už naudojimąsi centrine infrastruktūra (takais, automobilių stovėjimo aikštele, skrydžių saugos, saugos kontrolės, bagažo tvarkymo įrenginiais, mokėti aplinkos mokesčius ir prireikus triukšmo mokesčius). Terminalo ir bagažo tvarkymo mokesčiai terminaluose gali skirtis, nes priklauso nuo oro vežėjams teikiamų paslaugų kokybės, ir turi būti nustatomi atsižvelgiant į sąnaudas.

| (204) | AEA taip pat nurodo, kad vadovaujantis nediskriminavimo principu galimybė naudotis terminalais, kuriuose teikiama mažiau paslaugų, turėtų būti suteikta ne tik pigių skrydžių, bet ir visiems oro vežėjams. |
| --- | --- |

(204)

AEA taip pat nurodo, kad vadovaujantis nediskriminavimo principu galimybė naudotis terminalais, kuriuose teikiama mažiau paslaugų, turėtų būti suteikta ne tik pigių skrydžių, bet ir visiems oro vežėjams.

| (205) | AEA pabrėžia, kad siekiant neiškraipyti tame pačiame oro uoste veikiančių oro vežėjų konkurencijos oro uostą valdančios įstaigos negali didinti mokesčių pagrindiniame terminale tam, kad kompensuotų terminalų, kuriuose teikiama mažiau paslaugų, sąnaudas. |
| --- | --- |

(205)

AEA pabrėžia, kad siekiant neiškraipyti tame pačiame oro uoste veikiančių oro vežėjų konkurencijos oro uostą valdančios įstaigos negali didinti mokesčių pagrindiniame terminale tam, kad kompensuotų terminalų, kuriuose teikiama mažiau paslaugų, sąnaudas.

4.4.3.   PAGALBA VEIKLAI PRADĖTI

| (206) | AEA nurodo, kad šios schemos naudingos būtent oro vežėjams, o regioniniai oro uostai naudos iš jų gauna tik netiesiogiai. AEA mano, kad tokia pagalba neturėtų būti teikiama maršrutams, kuriais paslaugas jau teikia kitas oro vežėjas. Pasak AEA, maršrutas neturėtų būti laikomas nauju, jeigu tokiu pat maršrutu jau skraidinama į toje pačioje keleivių traukos zonoje esantį oro uostą. AEA nurodo, kad idealiu atveju toje pačioje keleivių traukos zonoje esančiais oro uostais turėtų būti laikomi oro uostai, kurie yra mažiau negu už 100 km arba iki kurių greituoju traukiniu galima nuvykti greičiau negu per 120 minučių. |
| --- | --- |

(206)

AEA nurodo, kad šios schemos naudingos būtent oro vežėjams, o regioniniai oro uostai naudos iš jų gauna tik netiesiogiai. AEA mano, kad tokia pagalba neturėtų būti teikiama maršrutams, kuriais paslaugas jau teikia kitas oro vežėjas. Pasak AEA, maršrutas neturėtų būti laikomas nauju, jeigu tokiu pat maršrutu jau skraidinama į toje pačioje keleivių traukos zonoje esantį oro uostą. AEA nurodo, kad idealiu atveju toje pačioje keleivių traukos zonoje esančiais oro uostais turėtų būti laikomi oro uostai, kurie yra mažiau negu už 100 km arba iki kurių greituoju traukiniu galima nuvykti greičiau negu per 120 minučių.

| (207) | AEA mano, kad treji metai yra ypač ilgas pagalbos veiklai pradėti teikimo laikas. Asociacija nurodo, kad maršruto gyvybingumas tampa akivaizdus praėjus tik keliems mėnesiams, daugiausia – vieniems metams. AEA pabrėžia, kad pagalbos lėšomis neturėtų būti dengiamos tokios pasikartojančios veiklos sąnaudos kaip orlaivių nusidėvėjimo, orlaivių nuomos arba oro uosto infrastruktūros naudojimo sąnaudos. |
| --- | --- |

(207)

AEA mano, kad treji metai yra ypač ilgas pagalbos veiklai pradėti teikimo laikas. Asociacija nurodo, kad maršruto gyvybingumas tampa akivaizdus praėjus tik keliems mėnesiams, daugiausia – vieniems metams. AEA pabrėžia, kad pagalbos lėšomis neturėtų būti dengiamos tokios pasikartojančios veiklos sąnaudos kaip orlaivių nusidėvėjimo, orlaivių nuomos arba oro uosto infrastruktūros naudojimo sąnaudos.

| (208) | Pasak AEA, pagalba veiklai pradėti neturi būti sumuojama su kita pagalba, suteikta paslaugoms teikti tuo pačiu maršrutu. AEA nurodo, kad sutartinių įsipareigojimų nevykdančiam vežėjui turėtų būti taikomi sankcijų mechanizmai. Ji pabrėžia, kad oro transporto sektoriui skiriama pagalba visuomet turi būti ribojamoji ir gali būti skiriama tik atskirai išnagrinėjus kiekvieną atvejį. |
| --- | --- |

(208)

Pasak AEA, pagalba veiklai pradėti neturi būti sumuojama su kita pagalba, suteikta paslaugoms teikti tuo pačiu maršrutu. AEA nurodo, kad sutartinių įsipareigojimų nevykdančiam vežėjui turėtų būti taikomi sankcijų mechanizmai. Ji pabrėžia, kad oro transporto sektoriui skiriama pagalba visuomet turi būti ribojamoji ir gali būti skiriama tik atskirai išnagrinėjus kiekvieną atvejį.

| (209) | AEA nurodo, kad pagalba turi būti skiriama tik vykdant skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą. Pagalbos veiklai pradėti skyrimo sąlygos turėtų būti skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, AEA teigia, kad apie kiekvieną vietos savivaldos institucijos arba regioninio oro uosto finansinį įnašą atitinkamai valstybei narei turėtų būti pranešama likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki jo suteikimo, kad ši priimtų sprendimą dėl to, ar būtina apie jį informuoti Europos Komisiją. Dėl pagalbos, apie kurią pranešta, AEA pabrėžia, kad vietinėms įstaigoms reikia priminti, jog bet kokia pagalba, išmokėta prieš patvirtinant Europos Komisijai, laikoma neteisėta. |
| --- | --- |

(209)

AEA nurodo, kad pagalba turi būti skiriama tik vykdant skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą. Pagalbos veiklai pradėti skyrimo sąlygos turėtų būti skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, AEA teigia, kad apie kiekvieną vietos savivaldos institucijos arba regioninio oro uosto finansinį įnašą atitinkamai valstybei narei turėtų būti pranešama likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki jo suteikimo, kad ši priimtų sprendimą dėl to, ar būtina apie jį informuoti Europos Komisiją. Dėl pagalbos, apie kurią pranešta, AEA pabrėžia, kad vietinėms įstaigoms reikia priminti, jog bet kokia pagalba, išmokėta prieš patvirtinant Europos Komisijai, laikoma neteisėta.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4.5.   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | Visų pirma AMS nurodo, kad už sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį Prancūzijos valstybė neatsako. AMS pažymi, kad nors konsultacijos su valstybe Patariamajame ekonomikos komitete, prieš priimant bet kokį sprendimą dėl oro uosto mokesčių, yra tinkamas rodiklis siekiant nustatyti, kas atsako už šiuos sprendimus, ši nuostata netaikoma sprendimui pirkti rinkodaros paslaugas. AMS tvirtina, kad rinkodaros paslaugų įsigijimas buvo niekaip nesusijęs su sprendimais dėl taikytinų oro uosto mokesčių ir kad jis nesiskiria nuo bet kokio kito reklamos vietos pirkimo. Be to, AMS primena, kad svarbiausio kriterijaus, kuriuo pagrįsta Komisijos analizė, atlikta siekiant nustatyti, ar Prekybos ir pramonės rūmų sprendimai priskirtini valstybės atsakomybei, neužtenka atsižvelgiant į Sprendime Stardust Marine (40) iškeltus reikalavimus. |
| --- | --- |

(210)

Visų pirma AMS nurodo, kad už sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį Prancūzijos valstybė neatsako. AMS pažymi, kad nors konsultacijos su valstybe Patariamajame ekonomikos komitete, prieš priimant bet kokį sprendimą dėl oro uosto mokesčių, yra tinkamas rodiklis siekiant nustatyti, kas atsako už šiuos sprendimus, ši nuostata netaikoma sprendimui pirkti rinkodaros paslaugas. AMS tvirtina, kad rinkodaros paslaugų įsigijimas buvo niekaip nesusijęs su sprendimais dėl taikytinų oro uosto mokesčių ir kad jis nesiskiria nuo bet kokio kito reklamos vietos pirkimo. Be to, AMS primena, kad svarbiausio kriterijaus, kuriuo pagrįsta Komisijos analizė, atlikta siekiant nustatyti, ar Prekybos ir pramonės rūmų sprendimai priskirtini valstybės atsakomybei, neužtenka atsižvelgiant į Sprendime Stardust Marine (40) iškeltus reikalavimus.

Stardust Marine

40

| (211) | Be to, AMS nurodo, kad rinkodaros paslaugų pirkimo sutarties sudarymas atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo elgesį. AMS pabrėžia, kad ši sutartis panaši į sutartis su privačiais oro uostais, kaip antai Liverpulio arba Oslo Rygge oro uostais, kurie neabejotinai veikia kaip apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai. AMS pažymi, kad viešieji ir privatūs oro uostai visiškai nediskriminuojami ir kad taikomi tarifai skelbiami viešai, taip pat lengvai randami jos interneto svetainėje. |
| --- | --- |

(211)

Be to, AMS nurodo, kad rinkodaros paslaugų pirkimo sutarties sudarymas atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo elgesį. AMS pabrėžia, kad ši sutartis panaši į sutartis su privačiais oro uostais, kaip antai Liverpulio arba Oslo Rygge oro uostais, kurie neabejotinai veikia kaip apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai. AMS pažymi, kad viešieji ir privatūs oro uostai visiškai nediskriminuojami ir kad taikomi tarifai skelbiami viešai, taip pat lengvai randami jos interneto svetainėje.

| (212) | Be to, AMS pažymi, kad reikalaujami tarifai atitinka rinkos kainą. AMS nurodo, kad tarifai buvo nustatyti vadovaujantis tyrimu, kurį 2004 m. Ryanair užsakymu atliko rinkodaros paslaugų bendrovės WPP patronuojamoji įmonė Mindshare. AMS priduria, kad tokios partnerių įmonės kaip Hertz ir NeedaHotel perka vietą interneto svetainėje siekdamos reklamuoti savo paslaugas ir kad remiantis sutartimis su šiais veiklos vykdytojais galima geriau įvertinti rinkos kainą. Galiausiai AMS pažymi, kad siekdama įvertinti reklamos Ryanair svetainėje paveikumą galiausiai parengė standartiniu internetinės reklamos paveikumo apskaičiavimo metodu pagrįstą tarifų pasiūlymą. Tarifai nustatyti apskaičiuojant tūkstančio spausdintų puslapių sąnaudas, o daugumos reklamos skelbimo paslaugų kainų intervalą nulėmė lankytojų skaičius. |
| --- | --- |

(212)

Be to, AMS pažymi, kad reikalaujami tarifai atitinka rinkos kainą. AMS nurodo, kad tarifai buvo nustatyti vadovaujantis tyrimu, kurį 2004 m. Ryanair užsakymu atliko rinkodaros paslaugų bendrovės WPP patronuojamoji įmonė Mindshare. AMS priduria, kad tokios partnerių įmonės kaip Hertz ir NeedaHotel perka vietą interneto svetainėje siekdamos reklamuoti savo paslaugas ir kad remiantis sutartimis su šiais veiklos vykdytojais galima geriau įvertinti rinkos kainą. Galiausiai AMS pažymi, kad siekdama įvertinti reklamos Ryanair svetainėje paveikumą galiausiai parengė standartiniu internetinės reklamos paveikumo apskaičiavimo metodu pagrįstą tarifų pasiūlymą. Tarifai nustatyti apskaičiuojant tūkstančio spausdintų puslapių sąnaudas, o daugumos reklamos skelbimo paslaugų kainų intervalą nulėmė lankytojų skaičius.

Ryanair

Ryanair

| (213) | AMS nurodo, kad Air France palygino AMS kainą, kuri buvo pasiūlyta pasirašant sutartį, t. y. 2006 m., ir Viamichelin kainos pasiūlymą 2011 m., o Marselio Provanso oro uostų kainų palyginimas buvo deramai pagrįstas 2006 m. Viamichelin kainos pasiūlymu. Kadangi rinkodaros paslaugų kainų pasiūlymai keičiasi vidutiniškai kas šešerius metus, AMS mano, jog Air France atlikti palyginimai netinkami. |
| --- | --- |

(213)

AMS nurodo, kad Air France palygino AMS kainą, kuri buvo pasiūlyta pasirašant sutartį, t. y. 2006 m., ir Viamichelin kainos pasiūlymą 2011 m., o Marselio Provanso oro uostų kainų palyginimas buvo deramai pagrįstas 2006 m. Viamichelin kainos pasiūlymu. Kadangi rinkodaros paslaugų kainų pasiūlymai keičiasi vidutiniškai kas šešerius metus, AMS mano, jog Air France atlikti palyginimai netinkami.

Air France

Air France

| (214) | AMS nurodo, kad Marselio Provanso oro uosto pasiūlytos komercinės sąlygos buvo ypač naudingos. Šiuo klausimu AMS primena, kad 2006–2011 m. tarifai buvo įšaldyti atsižvelgiant į Ryanair svetainės lankytojų skaičių 2005 m. balandžio mėn., nors iš tikrųjų šis skaičius nuo 0,65 mln. per dieną 2005 m. išaugo iki 1,2 mln. 2011 m. Be to, buvo įšaldytas 2005 m. balandžio mėn. nustatytas el. laiškų gavėjų skaičius, nors jis nuo 1,2 mln. išaugo iki 2,6 mln. AMS pabrėžia, kad savo atliktame palyginime Air France neatsižvelgė į šiuos lankytojų skaičiaus duomenis, todėl tenka manyti, kad jis atliktas netinkamai. |
| --- | --- |

(214)

AMS nurodo, kad Marselio Provanso oro uosto pasiūlytos komercinės sąlygos buvo ypač naudingos. Šiuo klausimu AMS primena, kad 2006–2011 m. tarifai buvo įšaldyti atsižvelgiant į Ryanair svetainės lankytojų skaičių 2005 m. balandžio mėn., nors iš tikrųjų šis skaičius nuo 0,65 mln. per dieną 2005 m. išaugo iki 1,2 mln. 2011 m. Be to, buvo įšaldytas 2005 m. balandžio mėn. nustatytas el. laiškų gavėjų skaičius, nors jis nuo 1,2 mln. išaugo iki 2,6 mln. AMS pabrėžia, kad savo atliktame palyginime Air France neatsižvelgė į šiuos lankytojų skaičiaus duomenis, todėl tenka manyti, kad jis atliktas netinkamai.

Ryanair

Air France

| (215) | AMS primena, kad Viamichelin interneto svetainės lankytojų skaičius yra mažesnis negu Ryanair ir kad ši svetainė nėra plačiai žinoma už Prancūzijos ribų. AMS mano, kad ši svetainė nėra pritaikyta Europos lygmens oro uostui reklamuoti, ir tai rodo aplinkybė, jog iki šiol jos paslaugomis nepasinaudojo nė vienas oro uostas. AMS pabrėžia, kad interneto svetainė Lonely Planet sukurta Australijoje ir mažai žinoma Europoje, o joje lankosi gerokai mažiau keleivių negu Ryanair svetainėje. Galiausiai AMS pabrėžia, kad su oro vežėjais nesusijusios svetainės nelabai tinkamos, nes lankytojai negali jose iškart rezervuoti norimo lėktuvo bilieto. AMS mano, kad oro vežėjų Air France, British Airways ir Expedia taikomi rinkodaros paslaugų tarifai didesni negu Ryanair svetainės, nors jose lankomasi rečiau. |
| --- | --- |

(215)

AMS primena, kad Viamichelin interneto svetainės lankytojų skaičius yra mažesnis negu Ryanair ir kad ši svetainė nėra plačiai žinoma už Prancūzijos ribų. AMS mano, kad ši svetainė nėra pritaikyta Europos lygmens oro uostui reklamuoti, ir tai rodo aplinkybė, jog iki šiol jos paslaugomis nepasinaudojo nė vienas oro uostas. AMS pabrėžia, kad interneto svetainė Lonely Planet sukurta Australijoje ir mažai žinoma Europoje, o joje lankosi gerokai mažiau keleivių negu Ryanair svetainėje. Galiausiai AMS pabrėžia, kad su oro vežėjais nesusijusios svetainės nelabai tinkamos, nes lankytojai negali jose iškart rezervuoti norimo lėktuvo bilieto. AMS mano, kad oro vežėjų Air France, British Airways ir Expedia taikomi rinkodaros paslaugų tarifai didesni negu Ryanair svetainės, nors jose lankomasi rečiau.

Ryanair

Lonely Planet

Ryanair

Air France

British Airways

Expedia

Ryanair

| (216) | Be to, AMS nesutinka, kad sudaryti sutartį dėl rinkodaros paslaugų Marselio oro uostą privertė Ryanair. AMS nurodo, kad nėra suinteresuota reklamos vietą Ryanair interneto svetainėje parduoti priverstinai, nes šios vietos yra nedaug, o paklausa – didelė. |
| --- | --- |

(216)

Be to, AMS nesutinka, kad sudaryti sutartį dėl rinkodaros paslaugų Marselio oro uostą privertė Ryanair. AMS nurodo, kad nėra suinteresuota reklamos vietą Ryanair interneto svetainėje parduoti priverstinai, nes šios vietos yra nedaug, o paklausa – didelė.

Ryanair

Ryanair

| (217) | AMS tvirtina, kad nurodant reklamos saitus Ryanair svetainėje atkreipiamas oro uostą valdančių įstaigų arba savininkų dėmesys ir galimi pirkėjai oro uostus laiko vertingesniais, nes pranešama apie tai, kad jame veikia reguliarias paslaugas teikiantis vežėjas, todėl gaunama su aviacija nesusijusių pajamų. |
| --- | --- |

(217)

AMS tvirtina, kad nurodant reklamos saitus Ryanair svetainėje atkreipiamas oro uostą valdančių įstaigų arba savininkų dėmesys ir galimi pirkėjai oro uostus laiko vertingesniais, nes pranešama apie tai, kad jame veikia reguliarias paslaugas teikiantis vežėjas, todėl gaunama su aviacija nesusijusių pajamų.

| (218) | AMS nurodo, kad sprendime dėl Bratislavos oro uosto Komisija pripažino rinkodaros paslaugų vertę (41). |
| --- | --- |

(218)

AMS nurodo, kad sprendime dėl Bratislavos oro uosto Komisija pripažino rinkodaros paslaugų vertę (41).

41

| (219) | Galiausiai AMS nurodo, kad 2005 m. gairės netaikytinos oro uosto ir rinkodaros paslaugų teikėjo santykiams. |
| --- | --- |

(219)

Galiausiai AMS nurodo, kad 2005 m. gairės netaikytinos oro uosto ir rinkodaros paslaugų teikėjo santykiams.

5.   PRANCŪZIJOS KOMENTARAI DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

PRANCŪZIJOS KOMENTARAI DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (220) | Savo komentare dėl trečiųjų šalių pastabų Prancūzija nurodo, kad Air France pastabose yra keli klaidingi teiginiai. |
| --- | --- |

(220)

Savo komentare dėl trečiųjų šalių pastabų Prancūzija nurodo, kad Air France pastabose yra keli klaidingi teiginiai.

Air France

| (221) | Prancūzija primena, kad, kitaip, nei teigia Air France, galimybės naudotis terminalu MP2 yra vienodos ir nediskriminacinės. |
| --- | --- |

(221)

Prancūzija primena, kad, kitaip, nei teigia Air France, galimybės naudotis terminalu MP2 yra vienodos ir nediskriminacinės.

Air France

| (222) | Prancūzija pažymi, kad Marselio Provanso oro uostui negalima prikišti, jog jis iš anksto neleido terminale MP2 vykdyti tarptautinių skrydžių už Šengeno erdvės ribų, nes juos vykdyti buvo numatyta tik 2006 m. gruodžio 29 d. pasirašius Maroko ir Europos Sąjungos atviros oro erdvės susitarimą. Prancūzija primena, kad atlikus transporto srauto didinimo galimybių tyrimus iki tol buvo daroma išvada, jog didinti transporto srautą iš esmės galima Šengeno erdvėje, todėl iš pradžių įrengiant terminalą MP2 nebuvo numatyta konkreti infrastruktūra, skirta pasienio kontrolės priemonėms, dėl kurių būtų be reikalo patirta papildomų sąnaudų. Beje, Prancūzija pažymi, kad Air France, nurodžiusi, jog galimybių vykdyti tarptautinius skrydžius iš terminalo MP2 nesuteikta būtent siekiant sutrukdyti jai naudotis šiuo terminalu, skrydžių iš terminalo MP2 vis dar nevykdo, nors ir buvo leista jame vykdyti tarptautinius skrydžius. |
| --- | --- |

(222)

Prancūzija pažymi, kad Marselio Provanso oro uostui negalima prikišti, jog jis iš anksto neleido terminale MP2 vykdyti tarptautinių skrydžių už Šengeno erdvės ribų, nes juos vykdyti buvo numatyta tik 2006 m. gruodžio 29 d. pasirašius Maroko ir Europos Sąjungos atviros oro erdvės susitarimą. Prancūzija primena, kad atlikus transporto srauto didinimo galimybių tyrimus iki tol buvo daroma išvada, jog didinti transporto srautą iš esmės galima Šengeno erdvėje, todėl iš pradžių įrengiant terminalą MP2 nebuvo numatyta konkreti infrastruktūra, skirta pasienio kontrolės priemonėms, dėl kurių būtų be reikalo patirta papildomų sąnaudų. Beje, Prancūzija pažymi, kad Air France, nurodžiusi, jog galimybių vykdyti tarptautinius skrydžius iš terminalo MP2 nesuteikta būtent siekiant sutrukdyti jai naudotis šiuo terminalu, skrydžių iš terminalo MP2 vis dar nevykdo, nors ir buvo leista jame vykdyti tarptautinius skrydžius.

Air France

| (223) | Prancūzija primena, kad naudojimosi terminalu MP2 taisyklių nuostatos pagrįstos argumentais, jog oro uostas siekia patogumo ir saugumo tikslų, pavyzdžiui, keleivių įlaipinimo salės yra nedidelės. Prancūzija pabrėžia, kad Marselio administracinis teismas jam pateiktą oro vežėjo Air Méditerranée skundą dėl naudojimosi terminalu MP2 atmetė (42). |
| --- | --- |

(223)

Prancūzija primena, kad naudojimosi terminalu MP2 taisyklių nuostatos pagrįstos argumentais, jog oro uostas siekia patogumo ir saugumo tikslų, pavyzdžiui, keleivių įlaipinimo salės yra nedidelės. Prancūzija pabrėžia, kad Marselio administracinis teismas jam pateiktą oro vežėjo Air Méditerranée skundą dėl naudojimosi terminalu MP2 atmetė (42).

Air Méditerranée

42

| (224) | Prancūzija nepritaria Air France teiginiui, kad, jeigu Air France būtų galėjusi perkelti visus savo skrydžius į terminalą, kuriame keleivio mokestis buvo gerokai mažesnis nei pagrindiniame, terminale MP2 nebūtų buvusi pasiekta ekonominė pusiausvyra. Pasak Prancūzijos, šiam teiginiui prieštarauja aplinkybė, kad oro uostas į savo pradinį verslo planą įtraukė prielaidą, jog Air France skrydžiai pirmyn ir atgal bus perkelti į terminalą MP2. Prancūzijos nuomone, iš tikrųjų Air France priekaištauja dėl terminale MP2 teikiamos paslaugos apimties, kuri neatitinka jos klientų lūkesčių. Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad oro uosto paslaugų diferencijavimas ir mokesčio rinkimas už kiekvieną paslaugą leidžiami pagal ES ir nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

(224)

Prancūzija nepritaria Air France teiginiui, kad, jeigu Air France būtų galėjusi perkelti visus savo skrydžius į terminalą, kuriame keleivio mokestis buvo gerokai mažesnis nei pagrindiniame, terminale MP2 nebūtų buvusi pasiekta ekonominė pusiausvyra. Pasak Prancūzijos, šiam teiginiui prieštarauja aplinkybė, kad oro uostas į savo pradinį verslo planą įtraukė prielaidą, jog Air France skrydžiai pirmyn ir atgal bus perkelti į terminalą MP2. Prancūzijos nuomone, iš tikrųjų Air France priekaištauja dėl terminale MP2 teikiamos paslaugos apimties, kuri neatitinka jos klientų lūkesčių. Šiuo klausimu Prancūzija primena, kad oro uosto paslaugų diferencijavimas ir mokesčio rinkimas už kiekvieną paslaugą leidžiami pagal ES ir nacionalinės teisės aktus.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (225) | Galiausiai Prancūzija primena, kad, jos nuomone, Valstybės Taryba savo 2011 m. liepos 26 d. sprendime nekritikavo sąnaudų paskirstymo terminalams MP1 ir MP2 metodo, tačiau tvirtino, kad terminalo MP1 tarifai nustatyti „taikant tiksliais buhalteriniais tyrimais pagrįstą apskaičiavimo būdą“. Prancūzija prieštarauja Air France pastabai, kad priėmus 2009 m. liepos 28 d. nutartį dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo MPPPR turėjo padidinti terminale MP2 mokamo keleivio mokesčio sumą, nes sprendimas nebuvo priimtas iš esmės, ir primena, kad priėmus 2011 m. liepos 26 d. sprendimą oro uostas gerokai pakeitė savo taikomų mokesčių struktūrą. |
| --- | --- |

(225)

Galiausiai Prancūzija primena, kad, jos nuomone, Valstybės Taryba savo 2011 m. liepos 26 d. sprendime nekritikavo sąnaudų paskirstymo terminalams MP1 ir MP2 metodo, tačiau tvirtino, kad terminalo MP1 tarifai nustatyti „taikant tiksliais buhalteriniais tyrimais pagrįstą apskaičiavimo būdą“. Prancūzija prieštarauja Air France pastabai, kad priėmus 2009 m. liepos 28 d. nutartį dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo MPPPR turėjo padidinti terminale MP2 mokamo keleivio mokesčio sumą, nes sprendimas nebuvo priimtas iš esmės, ir primena, kad priėmus 2011 m. liepos 26 d. sprendimą oro uostas gerokai pakeitė savo taikomų mokesčių struktūrą.

Air France

6.   MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS TAIKYTŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS: PAGALBA

MARSELIO PROVANSO PREKYBOS IR PRAMONĖS RŪMAMS TAIKYTŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS: PAGALBA

6.1.   INVESTICINĖ PAGALBA, KURIĄ GALĖJO GAUTI MPPPR

INVESTICINĖ PAGALBA, KURIĄ GALĖJO GAUTI MPPPR

| (226) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tuomet, kai pagalbą gauna įmonė. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje yra nusistovėjusi įmonių, kaip bet kokio juridinio statuso ir bet kokiu būdu finansuojamų subjektų, vykdančių ekonominę veiklą, samprata (43). Ekonominė veikla yra bet kuri veikla, kurią sudaro prekių tiekimas ar paslaugų teikimas atitinkamoje rinkoje (44). Ekonominis veiklos pobūdis nepriklauso nuo to, ar veikla duoda pelno (45). |
| --- | --- |

(226)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tuomet, kai pagalbą gauna įmonė. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje yra nusistovėjusi įmonių, kaip bet kokio juridinio statuso ir bet kokiu būdu finansuojamų subjektų, vykdančių ekonominę veiklą, samprata (43). Ekonominė veikla yra bet kuri veikla, kurią sudaro prekių tiekimas ar paslaugų teikimas atitinkamoje rinkoje (44). Ekonominis veiklos pobūdis nepriklauso nuo to, ar veikla duoda pelno (45).

43

44

45

| (227) | Oro vežėjų veikla – transporto paslaugų teikimas keleiviams ir (arba) įmonėms – yra ekonominė veikla. Sprendime Paryžiaus oro uostai Teisingumo Teismas nusprendė, kad oro uosto eksploatavimas, apimantis oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems paslaugų teikėjams, taip pat yra ekonominė veikla. Bendrasis Teismas sprendime Leipcigo–Halės oro uostas patvirtino, kad oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla, kurios neatskiriama dalis – oro uosto infrastruktūros statyba. |
| --- | --- |

(227)

Oro vežėjų veikla – transporto paslaugų teikimas keleiviams ir (arba) įmonėms – yra ekonominė veikla. Sprendime Paryžiaus oro uostai Teisingumo Teismas nusprendė, kad oro uosto eksploatavimas, apimantis oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems paslaugų teikėjams, taip pat yra ekonominė veikla. Bendrasis Teismas sprendime Leipcigo–Halės oro uostas patvirtino, kad oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla, kurios neatskiriama dalis – oro uosto infrastruktūros statyba.

Paryžiaus oro uostai

Leipcigo–Halės oro uostas

| (228) | Dėl anksčiau taikytų finansavimo priemonių reikėtų pažymėti, kad oro uostų sektoriuje rinkos jėgos atsiranda laipsniškai, todėl negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto eksploatavimas turėjo būti neabejotinai laikomas ekonomine veikla. Tačiau Bendrasis Teismas pripažino, kad oro uosto veiklos pobūdis kinta. Sprendime Leipcigo Halės oro uostas Bendrasis Teismas nurodė, kad nuo 2000 m. galimybė valstybės pagalbos taisykles taikyti oro uostų infrastruktūros finansavimui nebegali būti atmetama. Todėl nuo Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uosto infrastruktūros eksploatavimą ir statybą reikėtų laikyti valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla. |
| --- | --- |

(228)

Dėl anksčiau taikytų finansavimo priemonių reikėtų pažymėti, kad oro uostų sektoriuje rinkos jėgos atsiranda laipsniškai, todėl negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto eksploatavimas turėjo būti neabejotinai laikomas ekonomine veikla. Tačiau Bendrasis Teismas pripažino, kad oro uosto veiklos pobūdis kinta. Sprendime Leipcigo Halės oro uostas Bendrasis Teismas nurodė, kad nuo 2000 m. galimybė valstybės pagalbos taisykles taikyti oro uostų infrastruktūros finansavimui nebegali būti atmetama. Todėl nuo Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uosto infrastruktūros eksploatavimą ir statybą reikėtų laikyti valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla.

Leipcigo Halės oro uostas

Paryžiaus oro uostai

| (229) | Tačiau iki Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad oro uosto infrastruktūros finansavimas nėra valstybės pagalba, taigi apie tokią priemonę Komisijai pranešti nereikėjo. Todėl remdamasi valstybės pagalbos taisyklėmis Komisija dabar negali ginčyti finansavimo priemonių, taikytų iki Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo. |
| --- | --- |

(229)

Tačiau iki Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad oro uosto infrastruktūros finansavimas nėra valstybės pagalba, taigi apie tokią priemonę Komisijai pranešti nereikėjo. Todėl remdamasi valstybės pagalbos taisyklėmis Komisija dabar negali ginčyti finansavimo priemonių, taikytų iki Sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo.

Paryžiaus oro uostai

Paryžiaus oro uostai

| (230) | Jeigu priemonės, taikytos iki konkurencijos atsiradimo oro uostų sektoriuje, nebuvo valstybės pagalba jas priimant, jos vis dėlto galėtų būti laikomos pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto v papunktį, jeigu SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(230)

Jeigu priemonės, taikytos iki konkurencijos atsiradimo oro uostų sektoriuje, nebuvo valstybės pagalba jas priimant, jos vis dėlto galėtų būti laikomos pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto v papunktį, jeigu SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos.

| (231) | Komisija pažymi, kad toliau nurodytos subsidijos buvo suteiktos prieš priimant Sprendimą Paryžiaus oro uostai (t. y. iki 2000 m. gruodžio 12 d.). Todėl ji daro išvadą, kad nėra kompetentinga jų nagrinėti pagal valstybės pagalbos taisykles:






  — | 3 064 000 EUR Generalinės tarybos subsidija, skirta 1999 m. gruodžio 14 d.; |
| --- | --- | --- |

(231)

Komisija pažymi, kad toliau nurodytos subsidijos buvo suteiktos prieš priimant Sprendimą Paryžiaus oro uostai (t. y. iki 2000 m. gruodžio 12 d.). Todėl ji daro išvadą, kad nėra kompetentinga jų nagrinėti pagal valstybės pagalbos taisykles:

Paryžiaus oro uostai

—

3 064 000 EUR Generalinės tarybos subsidija, skirta 1999 m. gruodžio 14 d.;

| — | 8 032 000 EUR Regioninės tarybos subsidija, skirta 1997 m. spalio 24 d.; |
| --- | --- |

—

8 032 000 EUR Regioninės tarybos subsidija, skirta 1997 m. spalio 24 d.;

| — | 1 372 000 EUR Regioninės tarybos subsidija, skirta 1994 m. liepos 8 d.; |
| --- | --- |

—

1 372 000 EUR Regioninės tarybos subsidija, skirta 1994 m. liepos 8 d.;

| — | 290 000 EUR valstybės subsidija, skirta 2000 m. balandžio 26 d.; |
| --- | --- |

—

290 000 EUR valstybės subsidija, skirta 2000 m. balandžio 26 d.;

| — | 579 000 EUR valstybės subsidija, skirta 1999 m. birželio 23 d. |
| --- | --- |

—

579 000 EUR valstybės subsidija, skirta 1999 m. birželio 23 d.

| (232) | Todėl Komisija nagrinės tik toliau nurodytas subsidijas:

  5 lentelė








  Subsidija | Bendra investicijos suma (1 000 EUR) | Visa išmokėta suma (1 000 EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Generalinė taryba
  2002 rugsėjo 27 d. | 2 098 | 209 |
| Generalinė taryba
  2003 m. birželio 26 d. | 8 920 | 3 000 |
| Generalinė taryba
  2005 m. gegužės 19 d. | 15 580 | 7 600 |
| Marselio Provanso metropolis
  2004 m. liepos 26 d. | 16 124 | 889 |
| Prancūzijos valstybė
  2001 m. gruodžio 19 d. | Nenurodyta | 5 032 |
| ERPF
  2002 m. rugpjūčio 22 d. | 5 280 | 1 520 |
| Iš viso | 48 002 | 18 250 |

(232)

Todėl Komisija nagrinės tik toliau nurodytas subsidijas:

5 lentelė

5 lentelė

Subsidija

Bendra investicijos suma (1 000 EUR)

Visa išmokėta suma (1 000 EUR)

Generalinė taryba

2002 rugsėjo 27 d.

2 098

209

Generalinė taryba

2003 m. birželio 26 d.

8 920

3 000

Generalinė taryba

2005 m. gegužės 19 d.

15 580

7 600

Marselio Provanso metropolis

2004 m. liepos 26 d.

16 124

889

Prancūzijos valstybė

2001 m. gruodžio 19 d.

Nenurodyta

5 032

ERPF

2002 m. rugpjūčio 22 d.

5 280

1 520

Iš viso

Iš viso

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, dėl kurios, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su SESV, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(233)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, dėl kurios, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su SESV, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   EKONOMINĖ VEIKLA IR ĮMONĖS SĄVOKA

| (234) | Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad infrastruktūrą, kuriai taikomas šis sprendimas, MPPPR eksploatuoja komerciniais tikslais, nes MPPPR yra oro uostą valdanti įstaiga ir šios infrastruktūros naudotojams teikia sąskaitas išlaidoms apmokėti. Todėl pagal Sąjungos konkurencijos teisės nuostatas MPPPR yra įmonė, bent jau kiek jie susiję su oro uosto eksploatavimu. |
| --- | --- |

(234)

Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad infrastruktūrą, kuriai taikomas šis sprendimas, MPPPR eksploatuoja komerciniais tikslais, nes MPPPR yra oro uostą valdanti įstaiga ir šios infrastruktūros naudotojams teikia sąskaitas išlaidoms apmokėti. Todėl pagal Sąjungos konkurencijos teisės nuostatas MPPPR yra įmonė, bent jau kiek jie susiję su oro uosto eksploatavimu.

| (235) | Tačiau, nepaisant oro uostą valdančios įstaigos teisinio statuso, nebūtinai visa jos veikla yra ekonominio pobūdžio. Todėl dera išskirti ir nustatyti, kokiu mastu įvairi veikla yra arba nėra ekonominė (46). |
| --- | --- |

(235)

Tačiau, nepaisant oro uostą valdančios įstaigos teisinio statuso, nebūtinai visa jos veikla yra ekonominio pobūdžio. Todėl dera išskirti ir nustatyti, kokiu mastu įvairi veikla yra arba nėra ekonominė (46).

46

| (236) | Kaip konstatavo Teisingumo Teismas, veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip viešos valdžios, galiomis, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla paprastai apima saugos užtikrinimo, skrydžių valdymo, policijos ir muitinės sritis. (47) |
| --- | --- |

(236)

Kaip konstatavo Teisingumo Teismas, veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip viešos valdžios, galiomis, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla paprastai apima saugos užtikrinimo, skrydžių valdymo, policijos ir muitinės sritis. (47)

47

| (237) | Todėl Komisija mano, kad pagal teisės aktus oro uostai neprivalo apmokėti šios veiklos ir su ja susijusios infrastruktūros finansavimo sąnaudų, todėl jas apmoka valstybė, ir paprastai tai nelaikoma valstybės pagalba (48). |
| --- | --- |

(237)

Todėl Komisija mano, kad pagal teisės aktus oro uostai neprivalo apmokėti šios veiklos ir su ja susijusios infrastruktūros finansavimo sąnaudų, todėl jas apmoka valstybė, ir paprastai tai nelaikoma valstybės pagalba (48).

48

| (238) | Šiuo atveju veiklą reikia skirstyti taip, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(238)

Šiuo atveju veiklą reikia skirstyti taip, kaip nurodyta toliau.

| (239) | Sąnaudomis, kuriomis prisidedama prie valstybės uždavinių vykdymo, reikia pripažinti sąnaudas, susijusias su saugos ir visuomenės saugumo užtikrinimu padedant vykdyti neekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(239)

Sąnaudomis, kuriomis prisidedama prie valstybės uždavinių vykdymo, reikia pripažinti sąnaudas, susijusias su saugos ir visuomenės saugumo užtikrinimu padedant vykdyti neekonominę veiklą.

| (240) | Visų pirma reikėtų pripažinti, kad tokios veiklos tikslas – užtikrinti visuomenės saugumą oro uoste ir neteisėtų veiksmų prevenciją, ypač vykdyti kovą su terorizmu. Todėl tokiai veiklai priskirtinos policijos ir Marselio miesto jūrininkų ugniagesių veiklos sąnaudos. Tą patį galima pasakyti apie muitinės veiklą. |
| --- | --- |

(240)

Visų pirma reikėtų pripažinti, kad tokios veiklos tikslas – užtikrinti visuomenės saugumą oro uoste ir neteisėtų veiksmų prevenciją, ypač vykdyti kovą su terorizmu. Todėl tokiai veiklai priskirtinos policijos ir Marselio miesto jūrininkų ugniagesių veiklos sąnaudos. Tą patį galima pasakyti apie muitinės veiklą.

| (241) | Vykdant su visuomenės saugumu oro uoste susijusią veiklą siekiama užtikrinti asmenų ir turto apsaugą. Tokia apsauga užtikrinama, kai atitinkamas turtas yra valstybės turto dalis, kaip šiuo atveju. Visų pirma pažymėtina, kad šiuo atveju tokiai veiklai priskirtinos toliau išvardytos sritys:






  — | krovinių skyriaus bagažo tikrinimas; |
| --- | --- | --- |

(241)

Vykdant su visuomenės saugumu oro uoste susijusią veiklą siekiama užtikrinti asmenų ir turto apsaugą. Tokia apsauga užtikrinama, kai atitinkamas turtas yra valstybės turto dalis, kaip šiuo atveju. Visų pirma pažymėtina, kad šiuo atveju tokiai veiklai priskirtinos toliau išvardytos sritys:

—

krovinių skyriaus bagažo tikrinimas;

| — | vietų, per kurias visi gali patekti į rezervuotą zoną, kontrolė; |
| --- | --- |

—

vietų, per kurias visi gali patekti į rezervuotą zoną, kontrolė;

| — | keleivių ir rankinio bagažo tikrinimas; |
| --- | --- |

—

keleivių ir rankinio bagažo tikrinimas;

| — | automatinė pasienio kontrolė pagal biometrinius identifikacinius duomenis; |
| --- | --- |

—

automatinė pasienio kontrolė pagal biometrinius identifikacinius duomenis;

| — | stebėjimas vaizdo kameromis. |
| --- | --- |

—

stebėjimas vaizdo kameromis.

| (242) | Tačiau su ekonominės veiklos vykdymu nebūtinai tiesiogiai susijusiai ekonominei veiklai skiriant viešąjį finansavimą neturi būti nederamai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uostą valdančios įstaigos. Iš tiesų pagal esamą teisinę sistemą oro vežėjai arba oro uostą valdančios įstaigos paprastai padengia tam tikras sąnaudas, o kiti to nedaro, nes jiems suteikiama lengvata, net ir tuo atveju, jeigu šios sąnaudos būna susijusios su veikla, kuri savaime laikoma neekonomine. Todėl reikia išnagrinėti oro uostą valdančiai įstaigai taikomą teisinę sistemą, siekiant įvertinti, ar pagal ją oro uostą valdančios įstaigos arba oro vežėjai privalo mokėti tam tikros veiklos, kuri savaime gali būti nepelninga, bet susijusi su kita ekonomine veikla, vykdymo sąnaudas. |
| --- | --- |

(242)

Tačiau su ekonominės veiklos vykdymu nebūtinai tiesiogiai susijusiai ekonominei veiklai skiriant viešąjį finansavimą neturi būti nederamai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uostą valdančios įstaigos. Iš tiesų pagal esamą teisinę sistemą oro vežėjai arba oro uostą valdančios įstaigos paprastai padengia tam tikras sąnaudas, o kiti to nedaro, nes jiems suteikiama lengvata, net ir tuo atveju, jeigu šios sąnaudos būna susijusios su veikla, kuri savaime laikoma neekonomine. Todėl reikia išnagrinėti oro uostą valdančiai įstaigai taikomą teisinę sistemą, siekiant įvertinti, ar pagal ją oro uostą valdančios įstaigos arba oro vežėjai privalo mokėti tam tikros veiklos, kuri savaime gali būti nepelninga, bet susijusi su kita ekonomine veikla, vykdymo sąnaudas.

| (243) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad pagal Prancūzijos teisę (49) oro uostą valdančios įstaigos iš esmės neprivalo savo lėšomis finansuoti šiai veiklai vykdyti reikalingos infrastruktūros ir įrangos. |
| --- | --- |

(243)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad pagal Prancūzijos teisę (49) oro uostą valdančios įstaigos iš esmės neprivalo savo lėšomis finansuoti šiai veiklai vykdyti reikalingos infrastruktūros ir įrangos.

49

| (244) | Tačiau vien to, kad pagal galiojančius teisės aktus veikla yra privaloma, nepakanka, kad tam tikras uždavinys būtų pripažintas neekonomine veikla. Taigi sąnaudos, susijusios su infrastruktūros pritaikymu pagal teisės ir norminių aktų reikalavimus priešgaisrinės saugos srityje, būtent sąnaudos, susijusios su gaisro aptikimo patalpose prietaisais ir tinklais, negali būti laikomos susijusiomis su valstybės uždavinių vykdymu, nes yra bendros visoms įmonėms. Bet kokia įmonė turi užtikrinti, kad būtų paisoma priešgaisrinės saugos standartų, ir padengti atitinkamas sąnaudas. Ta pati nuostata taikoma eksploatavimo saugumo srityje, net jeigu jis yra nustatytas koncesijos sutarties specialiųjų sąlygų aprašyme. Paprastai tokias sąnaudas bet kuri įmonė turi apmokėti, kad galėtų vykdyti savo veiklą. |
| --- | --- |

(244)

Tačiau vien to, kad pagal galiojančius teisės aktus veikla yra privaloma, nepakanka, kad tam tikras uždavinys būtų pripažintas neekonomine veikla. Taigi sąnaudos, susijusios su infrastruktūros pritaikymu pagal teisės ir norminių aktų reikalavimus priešgaisrinės saugos srityje, būtent sąnaudos, susijusios su gaisro aptikimo patalpose prietaisais ir tinklais, negali būti laikomos susijusiomis su valstybės uždavinių vykdymu, nes yra bendros visoms įmonėms. Bet kokia įmonė turi užtikrinti, kad būtų paisoma priešgaisrinės saugos standartų, ir padengti atitinkamas sąnaudas. Ta pati nuostata taikoma eksploatavimo saugumo srityje, net jeigu jis yra nustatytas koncesijos sutarties specialiųjų sąlygų aprašyme. Paprastai tokias sąnaudas bet kuri įmonė turi apmokėti, kad galėtų vykdyti savo veiklą.

| (245) | Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad viešosiomis lėšomis, kurioms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, gali būti finansuojama tik 6 lentelėje kaip neekonominė apibūdinta veikla.

  6 lentelė












  Subsidija | Data | Neekonominės veiklos sąnaudos (EUR) | Ekonominės veiklos sąnaudos (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visuomenės saugumas | Visuomenės sauga | Atitiktis teisės aktams ir (arba) eksploatavimo saugumas |
| Policija ir muitinė | Ugniagesiai | Stebėjimas vaizdo kameromis, keleivių ir bagažo patikra bei kontrolė | Naudojimasis valstybės turtu |
| Generalinė taryba | 2002 m. rugsėjo 27 d. | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Generalinė taryba | 2003 m. birželio 26 d. | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Generalinė taryba | 2005 m. gegužės 19 d. | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marselio Provanso metropolis | 2004 m. liepos 26 d. | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| ERPF | 2002 m. rugpjūčio 22 d. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Prancūzijos valstybė | 2001 m. gruodžio 19 d. | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad viešosiomis lėšomis, kurioms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, gali būti finansuojama tik 6 lentelėje kaip neekonominė apibūdinta veikla.

6 lentelė

6 lentelė

Subsidija

Data

Neekonominės veiklos sąnaudos (EUR)

Ekonominės veiklos sąnaudos (EUR)

Visuomenės saugumas

Visuomenės sauga

Atitiktis teisės aktams ir (arba) eksploatavimo saugumas

Policija ir muitinė

Ugniagesiai

Stebėjimas vaizdo kameromis, keleivių ir bagažo patikra bei kontrolė

Naudojimasis valstybės turtu

Generalinė taryba

2002 m. rugsėjo 27 d.

0

0

0

0

1 118 537,45

Generalinė taryba

2003 m. birželio 26 d.

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Generalinė taryba

2005 m. gegužės 19 d.

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marselio Provanso metropolis

2004 m. liepos 26 d.

0

0

0

0

72 095,00

ERPF

2002 m. rugpjūčio 22 d.

0

0

0

0

0

Prancūzijos valstybė

2001 m. gruodžio 19 d.

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Taigi vadovaujantis pateikta informacija ir 6 lentelės duomenimis galima parengti Marselio Provanso oro uosto gautos investicinės pagalbos, kuriai taikoma ši procedūra, apibendrinamąją lentelę (7 lentelė).

  7 lentelė











  Subsidija | Bendra investicijos suma (1 000 EUR) | Visa išmokėta suma (1 000 EUR) | Neekonominės veiklos suma (1 000 EUR) | Suma, likusi atėmus neekonominės veiklos sumą (1 000 EUR) | Subsidijos koeficientas, apskaičiuotas atėmus neekonominės veiklos sumą (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Generalinė taryba
  2002 m. rugsėjo 27 d. | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 |
| Generalinė taryba
  2003 m. birželio 26 d. | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 |
| Generalinė taryba
  2005 m. gegužės 19 d. | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 |
| Marselio Provanso metropolis
  2004 m. liepos 26 d. | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 |
| Prancūzijos valstybė
  2001 m. gruodžio 19 d. | Nenurodyta | 5 032 | Nenurodyta | 0 | Nenurodyta |
| ERPF
  2002 m. rugpjūčio 22 d. | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 |
| Iš viso | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 |

(246)

Taigi vadovaujantis pateikta informacija ir 6 lentelės duomenimis galima parengti Marselio Provanso oro uosto gautos investicinės pagalbos, kuriai taikoma ši procedūra, apibendrinamąją lentelę (7 lentelė).

7 lentelė

7 lentelė

Subsidija

Bendra investicijos suma (1 000 EUR)

Visa išmokėta suma (1 000 EUR)

Neekonominės veiklos suma (1 000 EUR)

Suma, likusi atėmus neekonominės veiklos sumą (1 000 EUR)

Subsidijos koeficientas, apskaičiuotas atėmus neekonominės veiklos sumą (%)

Generalinė taryba

2002 m. rugsėjo 27 d.

2 098

209

0

209

10

Generalinė taryba

2003 m. birželio 26 d.

8 920

3 000

478

2 522

28

Generalinė taryba

2005 m. gegužės 19 d.

15 580

7 600

403

7 197

46

Marselio Provanso metropolis

2004 m. liepos 26 d.

16 124

889

0

889

6

Prancūzijos valstybė

2001 m. gruodžio 19 d.

Nenurodyta

5 032

Nenurodyta

0

Nenurodyta

ERPF

2002 m. rugpjūčio 22 d.

5 280

1 520

0

1 520

29

Iš viso

Iš viso

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26

26

6.1.2.   VALSTYBINIAI IŠTEKLIAI IR ATSAKOMYBĖS NUSTATYMAS

| (247) | Generalinė taryba skyrė MPPPR subsidijas, finansuotas Ronos deltos departamento – decentralizuotos vietos savivaldos institucijos – lėšomis. Vietos savivaldos institucijų lėšos pagal SESV 107 straipsnį laikytinos valstybiniais ištekliais (50). |
| --- | --- |

(247)

Generalinė taryba skyrė MPPPR subsidijas, finansuotas Ronos deltos departamento – decentralizuotos vietos savivaldos institucijos – lėšomis. Vietos savivaldos institucijų lėšos pagal SESV 107 straipsnį laikytinos valstybiniais ištekliais (50).

50

| (248) | Tokiais ištekliais taip pat laikytinos Marselio Provanso metropolio bendruomenės gautos subsidijos. |
| --- | --- |

(248)

Tokiais ištekliais taip pat laikytinos Marselio Provanso metropolio bendruomenės gautos subsidijos.

| (249) | CAGD subsidijos gautos tiesiogiai iš centrinių valstybės institucijų. |
| --- | --- |

(249)

CAGD subsidijos gautos tiesiogiai iš centrinių valstybės institucijų.

| (250) | Krovininio oro transporto plėtra iš dalies finansuota ERPF lėšomis, kurios yra valstybiniai ištekliai, kai suteikiamos kontroliuojant atitinkamai valstybei narei (51). |
| --- | --- |

(250)

Krovininio oro transporto plėtra iš dalies finansuota ERPF lėšomis, kurios yra valstybiniai ištekliai, kai suteikiamos kontroliuojant atitinkamai valstybei narei (51).

51

| (251) | Kadangi subsidijas skyrusios valstybės institucijos yra valstybės administracijos dalis, o galutinius sprendimus dėl ERPF lėšų panaudojimo priima Prancūzija, šios subsidijos priskirtinos Prancūzijos valstybės atsakomybei. |
| --- | --- |

(251)

Kadangi subsidijas skyrusios valstybės institucijos yra valstybės administracijos dalis, o galutinius sprendimus dėl ERPF lėšų panaudojimo priima Prancūzija, šios subsidijos priskirtinos Prancūzijos valstybės atsakomybei.

| (252) | Taigi šiame sprendime minimų priemonių buvo imtasi panaudojant valstybinius išteklius, ir jos priskirtinos valstybės atsakomybei. |
| --- | --- |

(252)

Taigi šiame sprendime minimų priemonių buvo imtasi panaudojant valstybinius išteklius, ir jos priskirtinos valstybės atsakomybei.

6.1.3.   ATRANKUSIS PRANAŠUMAS, KURĮ ĮGIJO MPPPR

| (253) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar atitinkama įmonė gauna ekonominės naudos, dėl kurios nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba neįgyja pranašumo, kurio neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis (52). |
| --- | --- |

(253)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar atitinkama įmonė gauna ekonominės naudos, dėl kurios nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba neįgyja pranašumo, kurio neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis (52).

52

| (254) | Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika, oro uosto veiklos vykdytojas turi apmokėti oro uosto eksploatavimo sąnaudas, įskaitant infrastruktūros sąnaudas (53). |
| --- | --- |

(254)

Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika, oro uosto veiklos vykdytojas turi apmokėti oro uosto eksploatavimo sąnaudas, įskaitant infrastruktūros sąnaudas (53).

53

| (255) | Tačiau šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba (54). |
| --- | --- |

(255)

Tačiau šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba (54).

54

| (256) | Todėl reikėtų išnagrinėti, ar priimdama sprendimą dalyvauti finansuojant terminalo MP2 statybą Generalinė taryba elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(256)

Todėl reikėtų išnagrinėti, ar priimdama sprendimą dalyvauti finansuojant terminalo MP2 statybą Generalinė taryba elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas.

| (257) | Prancūzija nurodo, kad MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nes į terminalo MP2 statybos verslo planą įtraukė grynuosius investicijų srautus, gautus Generalinei tarybai skyrus subsidiją. Taigi Prancūzija vertina terminalo MP2 pelningumą oro uostą valdančiai įstaigai, kuri nepadengia visų jo eksploatavimo sąnaudų. Tačiau investicijos pelningumą ji nustato atsižvelgdama ne į pagalbos gavėją Generalinę tarybą. |
| --- | --- |

(257)

Prancūzija nurodo, kad MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nes į terminalo MP2 statybos verslo planą įtraukė grynuosius investicijų srautus, gautus Generalinei tarybai skyrus subsidiją. Taigi Prancūzija vertina terminalo MP2 pelningumą oro uostą valdančiai įstaigai, kuri nepadengia visų jo eksploatavimo sąnaudų. Tačiau investicijos pelningumą ji nustato atsižvelgdama ne į pagalbos gavėją Generalinę tarybą.

| (258) | Todėl, Prancūzijos nuomone, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, jog subsidijos gavėja Generalinė taryba tikėjosi kokios nors investicijų į Marselio Provanso oro uostą grąžos. |
| --- | --- |

(258)

Todėl, Prancūzijos nuomone, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, jog subsidijos gavėja Generalinė taryba tikėjosi kokios nors investicijų į Marselio Provanso oro uostą grąžos.

| (259) | Prancūzija taip pat nurodo (55), kad skirdama subsidiją terminalo MP2 statybai finansuoti Generalinė taryba siekė įgyvendinti bendros svarbos tikslą, susijusį su parama vietos lygmens užimtumui, regiono plėtrai ir geresnėms teritorijos jungtims. |
| --- | --- |

(259)

Prancūzija taip pat nurodo (55), kad skirdama subsidiją terminalo MP2 statybai finansuoti Generalinė taryba siekė įgyvendinti bendros svarbos tikslą, susijusį su parama vietos lygmens užimtumui, regiono plėtrai ir geresnėms teritorijos jungtims.

55

| (260) | Tačiau rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas veikia atsižvelgdamas į pelningumo galimybes (56). Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas paprastai laikomas įgyvendintu, jeigu įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis per pagrįstą laikotarpį gauti įprastą pelną, išmokamą dividendais arba pridedamą prie kapitalo taip jį didinant, palyginti su panašia privačiąja įmone. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų atsiriboti nuo bet kokių argumentų, susijusių su socialiniais reikalais arba regionine ar sektorių politika (57). |
| --- | --- |

(260)

Tačiau rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas veikia atsižvelgdamas į pelningumo galimybes (56). Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas paprastai laikomas įgyvendintu, jeigu įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis per pagrįstą laikotarpį gauti įprastą pelną, išmokamą dividendais arba pridedamą prie kapitalo taip jį didinant, palyginti su panašia privačiąja įmone. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų atsiriboti nuo bet kokių argumentų, susijusių su socialiniais reikalais arba regionine ar sektorių politika (57).

56

57

| (261) | Tokiomis aplinkybėmis galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai nėra svarbus vertinant, ar veiksmai yra pagalba, ar ne (58). |
| --- | --- |

(261)

Tokiomis aplinkybėmis galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai nėra svarbus vertinant, ar veiksmai yra pagalba, ar ne (58).

58

| (262) | Prancūzija nepateikė kitų duomenų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad skirdama nagrinėjamas subsidijas Generalinė taryba ketino elgtis kaip apdairus investuotojas. Taigi Generalinė taryba, priimdama sprendimą suteikti Marselio Provanso oro uostui subsidiją antrajam terminalui finansuoti ir neturėdama pagrįstų lūkesčių, kad numatytos investicijos bus pelningos, elgėsi ne kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(262)

Prancūzija nepateikė kitų duomenų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad skirdama nagrinėjamas subsidijas Generalinė taryba ketino elgtis kaip apdairus investuotojas. Taigi Generalinė taryba, priimdama sprendimą suteikti Marselio Provanso oro uostui subsidiją antrajam terminalui finansuoti ir neturėdama pagrįstų lūkesčių, kad numatytos investicijos bus pelningos, elgėsi ne kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas.

| (263) | Prancūzija nenurodo, kad kitos valdžios institucijos, kurios savo subsidijomis padėjo finansuoti Marselio Provanso oro uosto infrastruktūrą, priimdamos sprendimus elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Be to, jokiais bylos duomenimis negalima įrodyti, kad taip galėtų būti. |
| --- | --- |

(263)

Prancūzija nenurodo, kad kitos valdžios institucijos, kurios savo subsidijomis padėjo finansuoti Marselio Provanso oro uosto infrastruktūrą, priimdamos sprendimus elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Be to, jokiais bylos duomenimis negalima įrodyti, kad taip galėtų būti.

| (264) | Iš to matyti, kad subsidijomis, kurias skyrė Generalinė taryba, Marselio Provanso metropolis, Prancūzijos valstybė ir finansavo ERPF, MPPPR buvo suteikta naudos, kurios MPPPR nebūtų gavę įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(264)

Iš to matyti, kad subsidijomis, kurias skyrė Generalinė taryba, Marselio Provanso metropolis, Prancūzijos valstybė ir finansavo ERPF, MPPPR buvo suteikta naudos, kurios MPPPR nebūtų gavę įprastomis rinkos sąlygomis.

| (265) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad dėl investicijų subsidijų naudos gavo tik MPPPR – kiti oro uosto veiklos vykdytojai ir kitos kitų sektorių įmonės jos negavo. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra atranki. |
| --- | --- |

(265)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad dėl investicijų subsidijų naudos gavo tik MPPPR – kiti oro uosto veiklos vykdytojai ir kitos kitų sektorių įmonės jos negavo. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra atranki.

6.1.4.   POVEIKIS KONKURENCIJAI IR ES VIDAUS PREKYBAI

| (266) | MPPPR, kaip Marselio Provanso oro uostą valdanti įstaiga, konkuruoja su kitais oro uostais, esančiais toje pačioje keleivių traukos zonoje (mažesniu negu 100 km arba 60 minučių kelio atstumu). Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad minėtoje zonoje yra Avinjono ir Nimo oro uostai. Kalbant konkrečiau, Komisija nurodo, kad Nimo oro uostas yra už 98 km, o Tulono Hjero oro uostas – už 113 km nuo Marselio Provanso oro uosto ir kad iš jų keleiviai dažnai skraidinami į Briuselio Šarlerua, Feso ir Londono oro uostus. Į Nimo oro uostą, kaip ir Marselio Provanso oro uostą, keleivius skraidina ir Ryanair. Taigi dėl MPPPR gautos pagalbos gali būti iškraipyta konkurencija. Kadangi oro uostų paslaugų rinka ir oro transporto rinka yra atviros konkurencijai Sąjungoje, dėl pagalbos taip pat gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, tarpusavyje konkuruoja ir oro uostus valdančios įstaigos, todėl pagalba MPPPR gali sustiprinti rūmų poziciją šioje rinkoje. Tarpusavyje konkuruoja ir už keleivių traukos zonos ribų esantys oro uostai, nes oro vežėjai, ypač pigių skrydžių vežėjai, skrydžių kryptimi gali pasirinkti įvairius oro uostus Europoje ir už jos ribų. |
| --- | --- |

(266)

MPPPR, kaip Marselio Provanso oro uostą valdanti įstaiga, konkuruoja su kitais oro uostais, esančiais toje pačioje keleivių traukos zonoje (mažesniu negu 100 km arba 60 minučių kelio atstumu). Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad minėtoje zonoje yra Avinjono ir Nimo oro uostai. Kalbant konkrečiau, Komisija nurodo, kad Nimo oro uostas yra už 98 km, o Tulono Hjero oro uostas – už 113 km nuo Marselio Provanso oro uosto ir kad iš jų keleiviai dažnai skraidinami į Briuselio Šarlerua, Feso ir Londono oro uostus. Į Nimo oro uostą, kaip ir Marselio Provanso oro uostą, keleivius skraidina ir Ryanair. Taigi dėl MPPPR gautos pagalbos gali būti iškraipyta konkurencija. Kadangi oro uostų paslaugų rinka ir oro transporto rinka yra atviros konkurencijai Sąjungoje, dėl pagalbos taip pat gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, tarpusavyje konkuruoja ir oro uostus valdančios įstaigos, todėl pagalba MPPPR gali sustiprinti rūmų poziciją šioje rinkoje. Tarpusavyje konkuruoja ir už keleivių traukos zonos ribų esantys oro uostai, nes oro vežėjai, ypač pigių skrydžių vežėjai, skrydžių kryptimi gali pasirinkti įvairius oro uostus Europoje ir už jos ribų.

Ryanair

6.1.5.   IŠVADA DĖL PAGALBOS

| (267) | Dėl šių priežasčių įvairių valdžios institucijų investicijų subsidijos Marselio Provanso oro uostui finansuoti, kurių bendra suma yra 12 337 mln. EUR, įskaitant Generalinės tarybos skirtą 7 197 mln. EUR subsidiją MP2 terminalo statybai, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(267)

Dėl šių priežasčių įvairių valdžios institucijų investicijų subsidijos Marselio Provanso oro uostui finansuoti, kurių bendra suma yra 12 337 mln. EUR, įskaitant Generalinės tarybos skirtą 7 197 mln. EUR subsidiją MP2 terminalo statybai, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.   VEIKLOS PAGALBA, KURIĄ GALĖJO GAUTI MPPPR

VEIKLOS PAGALBA, KURIĄ GALĖJO GAUTI MPPPR

6.2.1.   MARSELIO PROVANSO ORO UOSTO IR PPR TARPUSAVIO FINANSINIAI SRAUTAI

| (268) | Prancūzija nurodo, kad 2001–2010 m. susidarę [...]* mln. EUR finansiniai srautai yra ne MPPPR skirta subsidija, o oro uosto įnašas, sumokėtas bendrajam PPR skyriui už sąskaitose nurodytas paslaugas, kurių kaina apskaičiuojama pagal bendrojo skyriaus sąnaudas (59). Prancūzija nurodo, kad Marselio Provanso oro uostas bendrojo PPR skyriaus finansinės pagalbos niekada nėra gavęs. Prancūzija pateikė MPPPR auditoriaus pažymą, kuria patvirtintas pateiktų apskaitos duomenų patikimumas. Byloje nėra jokių duomenų, kuriais būtų galima pagrįsti priešingą teiginį. Atsižvelgiant į tai pripažintina, kad paslaugų kainos sąskaitoje nurodytos atsižvelgiant į tikrąsias sąnaudas. |
| --- | --- |

(268)

Prancūzija nurodo, kad 2001–2010 m. susidarę [...]* mln. EUR finansiniai srautai yra ne MPPPR skirta subsidija, o oro uosto įnašas, sumokėtas bendrajam PPR skyriui už sąskaitose nurodytas paslaugas, kurių kaina apskaičiuojama pagal bendrojo skyriaus sąnaudas (59). Prancūzija nurodo, kad Marselio Provanso oro uostas bendrojo PPR skyriaus finansinės pagalbos niekada nėra gavęs. Prancūzija pateikė MPPPR auditoriaus pažymą, kuria patvirtintas pateiktų apskaitos duomenų patikimumas. Byloje nėra jokių duomenų, kuriais būtų galima pagrįsti priešingą teiginį. Atsižvelgiant į tai pripažintina, kad paslaugų kainos sąskaitoje nurodytos atsižvelgiant į tikrąsias sąnaudas.

59

6.2.2.   PAGALBA, KURI GALĖJO BŪTI SUTEIKTA TAIKANT ORO UOSTO MOKESTĮ

| (269) | Pagal Prancūzijos teisės aktus oro uosto mokesčio lėšomis finansuojami tokie valstybės uždaviniai kaip saugos užtikrinimas, ugniagesių veiksmai, gelbėjimo operacijos ir apsauga (krovinių skyriaus bagažo tikrinimas, bendrų prieigos takų kontrolė, keleivių ir rankinio bagažo tikrinimas) ir automatinė pasienio kontrolė. |
| --- | --- |

(269)

Pagal Prancūzijos teisės aktus oro uosto mokesčio lėšomis finansuojami tokie valstybės uždaviniai kaip saugos užtikrinimas, ugniagesių veiksmai, gelbėjimo operacijos ir apsauga (krovinių skyriaus bagažo tikrinimas, bendrų prieigos takų kontrolė, keleivių ir rankinio bagažo tikrinimas) ir automatinė pasienio kontrolė.

| (270) | Komisija turi patikrinti, ar taikant šį perskirstymo mechanizmą negalėjo būti suteikta pagalbai prilygstanti kompensacijos permoka, ypač dėl to, kad šis mechanizmas priklauso nuo keleivių skaičiaus. |
| --- | --- |

(270)

Komisija turi patikrinti, ar taikant šį perskirstymo mechanizmą negalėjo būti suteikta pagalbai prilygstanti kompensacijos permoka, ypač dėl to, kad šis mechanizmas priklauso nuo keleivių skaičiaus.

| (271) | Tačiau sistemos, įdiegtos Bendrojo mokesčių kodekso 1609w straipsniu ir 2009 m. gruodžio 30 d. tarpministeriniu nutarimu dėl oro uostų veiklos vykdytojų deklaravimo sąlygų siekiant nustatyti oro uosto mokesčio tarifą keleiviams, iš dalies pakeistu 2012 m., tikslas – išvengti kompensacijos permokos ir suderinti apskaičiavimo sistemą, pagrįstą sąnaudomis ir galimomis paskesnėmis korekcijomis. |
| --- | --- |

(271)

Tačiau sistemos, įdiegtos Bendrojo mokesčių kodekso 1609w straipsniu ir 2009 m. gruodžio 30 d. tarpministeriniu nutarimu dėl oro uostų veiklos vykdytojų deklaravimo sąlygų siekiant nustatyti oro uosto mokesčio tarifą keleiviams, iš dalies pakeistu 2012 m., tikslas – išvengti kompensacijos permokos ir suderinti apskaičiavimo sistemą, pagrįstą sąnaudomis ir galimomis paskesnėmis korekcijomis.

| (272) | Todėl oro uosto mokestis apskaičiuojamas taip: oro uostas iš anksto apskaičiuoja sąnaudas, susijusias su atitinkamuose dokumentuose apibrėžtais uždaviniais, paskui CAGD vietiniam direktoratui atsiunčia šių sąnaudų deklaraciją ir duomenis apie susidariusį transporto srautą; direktoratas juos tikrina ir tvirtina pagal galiojančius teisės aktus. Tada CAGD centrinė administracija atlieka antrą patikrinimą, atsižvelgdama į ankstesnių metų duomenis. Tuomet tarpministeriniu nutarimu nustatomi kiekvieno oro uosto mokėtini mokesčiai, apskaičiuojami pagal sąnaudas, susidariusias vykdant kiekvienam iš jų patikėtus valstybės uždavinius. |
| --- | --- |

(272)

Todėl oro uosto mokestis apskaičiuojamas taip: oro uostas iš anksto apskaičiuoja sąnaudas, susijusias su atitinkamuose dokumentuose apibrėžtais uždaviniais, paskui CAGD vietiniam direktoratui atsiunčia šių sąnaudų deklaraciją ir duomenis apie susidariusį transporto srautą; direktoratas juos tikrina ir tvirtina pagal galiojančius teisės aktus. Tada CAGD centrinė administracija atlieka antrą patikrinimą, atsižvelgdama į ankstesnių metų duomenis. Tuomet tarpministeriniu nutarimu nustatomi kiekvieno oro uosto mokėtini mokesčiai, apskaičiuojami pagal sąnaudas, susidariusias vykdant kiekvienam iš jų patikėtus valstybės uždavinius.

| (273) | Be to, mokestis apskaičiuojamas taip pat atsižvelgiant į daugiametę transporto sąnaudų sąmatą ir kasmet atliekamas korekcijas, o galimą kompensacijos permoką galima pakoreguoti atliekant patikras a posteriori. |
| --- | --- |

(273)

Be to, mokestis apskaičiuojamas taip pat atsižvelgiant į daugiametę transporto sąnaudų sąmatą ir kasmet atliekamas korekcijas, o galimą kompensacijos permoką galima pakoreguoti atliekant patikras a posteriori.

a posteriori

| (274) | Iš to matyti, kad mokesčio pajamos iš tiesų naudojamos valstybės uždavinių įgyvendinimo sąnaudoms padengti ir kad Marselio Provanso oro uostas gauna šių uždavinių vykdymo sąnaudų neviršijančią sumą, todėl atrankusis pranašumas oro uostui nesuteiktas. Taigi MPPPR renkamas oro uosto mokestis nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(274)

Iš to matyti, kad mokesčio pajamos iš tiesų naudojamos valstybės uždavinių įgyvendinimo sąnaudoms padengti ir kad Marselio Provanso oro uostas gauna šių uždavinių vykdymo sąnaudų neviršijančią sumą, todėl atrankusis pranašumas oro uostui nesuteiktas. Taigi MPPPR renkamas oro uosto mokestis nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

6.3.   INVESTICINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU BENDRĄJA RINKA

INVESTICINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU BENDRĄJA RINKA

| (275) | Komisija įvertino, ar pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka. SESV 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos šio straipsnio 1 dalyje nustatyto bendrojo draudimo teikti pagalbą išimtys. Šiuo klausimu 2005 m. gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma leistina. |
| --- | --- |

(275)

Komisija įvertino, ar pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka. SESV 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos šio straipsnio 1 dalyje nustatyto bendrojo draudimo teikti pagalbą išimtys. Šiuo klausimu 2005 m. gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma leistina.

| (276) | Pagal 2005 m. gairių (60) 61 punktą pagalba oro uostų infrastruktūrai finansuoti gali būti paskelbta suderinama visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a, b, c punktų ir 93 straipsnio 2 dalies nuostatas, jeigu:






  i) | infrastruktūros statyba ir naudojimasis ja atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą (regiono plėtros, susisiekimo ir kt.); |
| --- | --- | --- |

(276)

Pagal 2005 m. gairių (60) 61 punktą pagalba oro uostų infrastruktūrai finansuoti gali būti paskelbta suderinama visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a, b, c punktų ir 93 straipsnio 2 dalies nuostatas, jeigu:

60

i)

infrastruktūros statyba ir naudojimasis ja atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą (regiono plėtros, susisiekimo ir kt.);

| ii) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui;

| iii) | galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti infrastruktūrą, ypač esamą, yra pakankamos; |
| --- | --- |

iii)

galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti infrastruktūrą, ypač esamą, yra pakankamos;

| iv) | visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra; |
| --- | --- |

iv)

visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra;

| v) | prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

v)

prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui.

Reikia nustatyti ne tik tai, ar šie reikalavimai įvykdyti, bet ir tai, ar pagalba yra būtina (61). Pagalbos suma turi būti ne didesnė, negu reikia siekiant įgyvendinti nustatytą tikslą.

61

6.3.1.   INVESTICINĖS PAGALBOS, SKIRTOS TERMINALUI MP2 FINANSUOTI, SUDERINAMUMAS

i)   Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą (regiono plėtra, susisiekimas ir kt.)

| (277) | Pagal Marselio Provanso oro uosto koncesijos sutarties specialiąsias sąlygas infrastruktūros objekto statybos išlaidas apmoka už ją atsakingas koncesininkas. Kadangi oro uosto veiklos vykdytojas priėmė sprendimą dėl investavimo sąnaudų ir jas padengė, jam suteikta investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(277)

Pagal Marselio Provanso oro uosto koncesijos sutarties specialiąsias sąlygas infrastruktūros objekto statybos išlaidas apmoka už ją atsakingas koncesininkas. Kadangi oro uosto veiklos vykdytojas priėmė sprendimą dėl investavimo sąnaudų ir jas padengė, jam suteikta investicinė pagalba.

| (278) | Pasak Prancūzijos, Marselio Provanso oro uostas per gana trumpą laikotarpį būtų turėjęs išspręsti perkrovos problemas. 2004 m. lapkričio mėn. parengtame verslo plane nurodyta, kad neatlikus papildomų įrengimo darbų Marselio Provanso oro uostui perpildymo problema registracijos punkte galėjo iškilti 2007 m., o įlaipinimo zonose – 2016 m. Taigi atsižvelgiant į tikėtiną oro transporto srauto padidėjimą pirmiausia siekta per trumpą laikotarpį išspręsti oro uosto perpildymo problemą. |
| --- | --- |

(278)

Pasak Prancūzijos, Marselio Provanso oro uostas per gana trumpą laikotarpį būtų turėjęs išspręsti perkrovos problemas. 2004 m. lapkričio mėn. parengtame verslo plane nurodyta, kad neatlikus papildomų įrengimo darbų Marselio Provanso oro uostui perpildymo problema registracijos punkte galėjo iškilti 2007 m., o įlaipinimo zonose – 2016 m. Taigi atsižvelgiant į tikėtiną oro transporto srauto padidėjimą pirmiausia siekta per trumpą laikotarpį išspręsti oro uosto perpildymo problemą.

| (279) | Be to, siekta paskatinti regiono ekonominę plėtrą, geriau panaudojant oro uostą ir padidinant oro transporto srautą. Todėl vadovaujantis oro uosto strategija, pagal kurią Marselio Provanso oro uoste buvo numatyta priimti pigių skrydžių vežėjus, jame teiktinos papildomos paslaugos plėtra buvo laikoma oro uosto veiklos plėtros ašimi. Terminalas MP2 buvo būtinas siekiant suteikti pigių skrydžių vežėjams šiame regione dar neteiktas diferencijuotas paslaugas. Jis buvo pastatytas būtent tam, kad oro uostas galėtų atlikti šią naują funkciją. Terminalas MP2 iš tiesų atitinka kitokį klientų poreikį – gauti supaprastintą paslaugą už mažesnę kainą. Vežėjai, norintys teikti tokias supaprastintas paslaugas, nebūtų galėję naudotis terminalu MP1, nes jame oro uosto mokesčio tarifai gerokai didesni – didesnėmis sąnaudomis užtikrinta geresnė infrastruktūros kokybė. Tokio dydžio tarifai neišvengiamai turėjo poveikį lėktuvo bilietų kainoms. Tokių supaprastintų paslaugų paklausa iš tikrųjų jautri bet kokiam sąnaudų padidėjimui. Terminalo MP1 eksploatavimo sąlygos neatitiko poreikio greitai išlaipinti ir įlaipinti keleivius. |
| --- | --- |

(279)

Be to, siekta paskatinti regiono ekonominę plėtrą, geriau panaudojant oro uostą ir padidinant oro transporto srautą. Todėl vadovaujantis oro uosto strategija, pagal kurią Marselio Provanso oro uoste buvo numatyta priimti pigių skrydžių vežėjus, jame teiktinos papildomos paslaugos plėtra buvo laikoma oro uosto veiklos plėtros ašimi. Terminalas MP2 buvo būtinas siekiant suteikti pigių skrydžių vežėjams šiame regione dar neteiktas diferencijuotas paslaugas. Jis buvo pastatytas būtent tam, kad oro uostas galėtų atlikti šią naują funkciją. Terminalas MP2 iš tiesų atitinka kitokį klientų poreikį – gauti supaprastintą paslaugą už mažesnę kainą. Vežėjai, norintys teikti tokias supaprastintas paslaugas, nebūtų galėję naudotis terminalu MP1, nes jame oro uosto mokesčio tarifai gerokai didesni – didesnėmis sąnaudomis užtikrinta geresnė infrastruktūros kokybė. Tokio dydžio tarifai neišvengiamai turėjo poveikį lėktuvo bilietų kainoms. Tokių supaprastintų paslaugų paklausa iš tikrųjų jautri bet kokiam sąnaudų padidėjimui. Terminalo MP1 eksploatavimo sąlygos neatitiko poreikio greitai išlaipinti ir įlaipinti keleivius.

| (280) | Prancūzija nurodė, kad projekto įgyvendinimas turėjo padaryti esminį poveikį regiono ekonominei ir socialinei raidai, konkrečiai – paskatinti kurti darbo vietas, nes, terminale MP1 mažėjant transporto srautui, darbo vietos buvo pradėtos naikinti. |
| --- | --- |

(280)

Prancūzija nurodė, kad projekto įgyvendinimas turėjo padaryti esminį poveikį regiono ekonominei ir socialinei raidai, konkrečiai – paskatinti kurti darbo vietas, nes, terminale MP1 mažėjant transporto srautui, darbo vietos buvo pradėtos naikinti.

| (281) | Taigi terminalo MP2 statyba atitinka 2007 m. Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (62), kuriame nurodyta, kad, „atsižvelgiant į tikėtiną eismo raidą, Europa susidurs su vis didėjančiu pajėgumų ir paklausos atotrūkiu“, ir padaryta išvada, kad „pajėgumų trūkumas kelia grėsmę saugai, našumui ir visų oro susisiekimo pasiūlos grandinės dalyvių konkurencingumui“ (63). Pagal šį veiksmų planą būtina ne tik veiksmingiau panaudoti esamą infrastruktūrą, bet ir paremti naujos infrastruktūros kūrimą. Komisija nurodo, kad regioniniai oro uostai svarbūs pajėgumų trūkumui valdyti. |
| --- | --- |

(281)

Taigi terminalo MP2 statyba atitinka 2007 m. Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (62), kuriame nurodyta, kad, „atsižvelgiant į tikėtiną eismo raidą, Europa susidurs su vis didėjančiu pajėgumų ir paklausos atotrūkiu“, ir padaryta išvada, kad „pajėgumų trūkumas kelia grėsmę saugai, našumui ir visų oro susisiekimo pasiūlos grandinės dalyvių konkurencingumui“ (63). Pagal šį veiksmų planą būtina ne tik veiksmingiau panaudoti esamą infrastruktūrą, bet ir paremti naujos infrastruktūros kūrimą. Komisija nurodo, kad regioniniai oro uostai svarbūs pajėgumų trūkumui valdyti.

62

63

| (282) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dera konstatuoti, kad terminalo MP2 statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai nustatytus bendros svarbos tikslus, taigi šiuo atveju suderinamumo kriterijaus laikytasi. |
| --- | --- |

(282)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dera konstatuoti, kad terminalo MP2 statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai nustatytus bendros svarbos tikslus, taigi šiuo atveju suderinamumo kriterijaus laikytasi.

ii)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti

| (283) | Atsižvelgdama į transporto srauto prognozes, oro uostą valdanti įstaiga numatė du oro uosto įrengimo scenarijus, kuriais siekta išspręsti registracijos punktų ir nustatytų įlaipinimo zonų perpildymo problemas. Iš 2004 m. lapkričio mėn. parengtų ir 2005 m. rugsėjo mėn. bei 2006 m. gegužės mėn. atnaujintų verslo planų matyti, kad scenarijaus, kuriame buvo numatyta statyti naują oro uosto terminalą, pelningumo galimybės geresnės. Be to, atsižvelgiant į Generalinės tarybos suteiktą pagalbą 2005 m. rugsėjo mėn. parengtame ir 2006 m. gegužės mėn. atnaujintame verslo plane padaryta išvada, kad terminalas MP2 yra pelningesnis negu alternatyvus oro uosto įrengimo pagal transporto srauto prielaidas projektas (64). Taigi terminalo MP2 statyba buvo tinkamiausias variantas siekiant išspręsti oro uosto perpildymo problemas ir kartu padidinti transporto srautą Marselio Provanso oro uoste. |
| --- | --- |

(283)

Atsižvelgdama į transporto srauto prognozes, oro uostą valdanti įstaiga numatė du oro uosto įrengimo scenarijus, kuriais siekta išspręsti registracijos punktų ir nustatytų įlaipinimo zonų perpildymo problemas. Iš 2004 m. lapkričio mėn. parengtų ir 2005 m. rugsėjo mėn. bei 2006 m. gegužės mėn. atnaujintų verslo planų matyti, kad scenarijaus, kuriame buvo numatyta statyti naują oro uosto terminalą, pelningumo galimybės geresnės. Be to, atsižvelgiant į Generalinės tarybos suteiktą pagalbą 2005 m. rugsėjo mėn. parengtame ir 2006 m. gegužės mėn. atnaujintame verslo plane padaryta išvada, kad terminalas MP2 yra pelningesnis negu alternatyvus oro uosto įrengimo pagal transporto srauto prielaidas projektas (64). Taigi terminalo MP2 statyba buvo tinkamiausias variantas siekiant išspręsti oro uosto perpildymo problemas ir kartu padidinti transporto srautą Marselio Provanso oro uoste.

64

| (284) | Be to, terminalas MP2 pastatytas atnaujinus nebenaudotą buvusią krovinių aikštelę, taigi buvo optimizuota esama infrastruktūra. |
| --- | --- |

(284)

Be to, terminalas MP2 pastatytas atnaujinus nebenaudotą buvusią krovinių aikštelę, taigi buvo optimizuota esama infrastruktūra.

| (285) | Galiausiai terminalas MP2 buvo suprojektuotas specialiai siekiant pigių skrydžių vežėjams teikti jų verslo modelį atitinkančio lygio paslaugą, nes terminalas MP1 neatitiko tokių oro vežėjų reikalavimų, ypač dėl to, kad nebuvo stovėjimo aikštelių, o trapų pateikimo laikas yra nesuderinamas su trumpesniais negu 30 minučių skrydžių rotacijos intervalais, kurie yra vienas iš pigių skrydžių vežėjų verslo modelio elementų. Priešingai, terminalas MP2 buvo suprojektuotas taip, kad keleiviai galėtų nuo įlaipinimo salės iki orlaivių stovėjimo vietos nueiti pėsčiomis. Dėl terminalo MP2 įrengimo koncepcijos šis projektas yra specialiai pritaikytas pigių skrydžių vežėjams aptarnauti, ir tai yra esminis strategijos, pagal kurią didinamas transporto srautas Marselio Provanso oro uoste, plėtojama su tuo tiesiogiai ir netiesiogiai susijusi ekonominė veikla ir didinamas užimtumas regione, elementas. |
| --- | --- |

(285)

Galiausiai terminalas MP2 buvo suprojektuotas specialiai siekiant pigių skrydžių vežėjams teikti jų verslo modelį atitinkančio lygio paslaugą, nes terminalas MP1 neatitiko tokių oro vežėjų reikalavimų, ypač dėl to, kad nebuvo stovėjimo aikštelių, o trapų pateikimo laikas yra nesuderinamas su trumpesniais negu 30 minučių skrydžių rotacijos intervalais, kurie yra vienas iš pigių skrydžių vežėjų verslo modelio elementų. Priešingai, terminalas MP2 buvo suprojektuotas taip, kad keleiviai galėtų nuo įlaipinimo salės iki orlaivių stovėjimo vietos nueiti pėsčiomis. Dėl terminalo MP2 įrengimo koncepcijos šis projektas yra specialiai pritaikytas pigių skrydžių vežėjams aptarnauti, ir tai yra esminis strategijos, pagal kurią didinamas transporto srautas Marselio Provanso oro uoste, plėtojama su tuo tiesiogiai ir netiesiogiai susijusi ekonominė veikla ir didinamas užimtumas regione, elementas.

| (286) | Buvo galima rinktis ir kitą variantą siekiant išvengti oro uosto perpildymo: tam reikėjo išplėsti esamą terminalą MP1. Atsižvelgiant į projekto pobūdį jo sąnaudos sumažintos iki minimumo. Buvo pasirinkta statyti terminalą MP2, nes šis sprendimas laikytas pigesniu ir galinčiu geriau užtikrinti didesnį transporto srautą. |
| --- | --- |

(286)

Buvo galima rinktis ir kitą variantą siekiant išvengti oro uosto perpildymo: tam reikėjo išplėsti esamą terminalą MP1. Atsižvelgiant į projekto pobūdį jo sąnaudos sumažintos iki minimumo. Buvo pasirinkta statyti terminalą MP2, nes šis sprendimas laikytas pigesniu ir galinčiu geriau užtikrinti didesnį transporto srautą.

| (287) | Todėl apibendrinant galima teigti, kad aptariama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams siekti. |
| --- | --- |

(287)

Todėl apibendrinant galima teigti, kad aptariama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams siekti.

iii)   Galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti infrastruktūrą, ypač esamą, yra pakankamos

| (288) | 2004 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodyta, kad pigių skrydžių terminalo įlaipinimo ir registracijos salėse turėjo būti priimama 3,8 mln. keleivių, ir pateiktos 2005–2021 m. pigių skrydžių transporto srauto prognozės. Pagal šias prognozes nuo 2012 m. turėjo būti panaudota 50 % terminalo MP2 pajėgumų, o iki 2021 m. – 89 % Transporto srauto įverčiai, kuriais pagrįstas šis verslo planas, buvo paremti tikrais 2006–2010 m. terminalo MP2 transporto srauto duomenimis.

  8 lentelė









  Metai | Prognozuotas transporto srautas (KELEIVIŲ) | Pasiektas transporto srautas | Prognozuotas pajėgumų panaudojimo koeficientas (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

2004 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodyta, kad pigių skrydžių terminalo įlaipinimo ir registracijos salėse turėjo būti priimama 3,8 mln. keleivių, ir pateiktos 2005–2021 m. pigių skrydžių transporto srauto prognozės. Pagal šias prognozes nuo 2012 m. turėjo būti panaudota 50 % terminalo MP2 pajėgumų, o iki 2021 m. – 89 % Transporto srauto įverčiai, kuriais pagrįstas šis verslo planas, buvo paremti tikrais 2006–2010 m. terminalo MP2 transporto srauto duomenimis.

8 lentelė

8 lentelė

Metai

Prognozuotas transporto srautas (KELEIVIŲ)

Pasiektas transporto srautas

Prognozuotas pajėgumų panaudojimo koeficientas (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Be to, kadangi terminaluose MP1 ir MP2 teikiamos skirtingos paslaugos, terminalo MP2 panaudojimo galimybių vertinimas neturi būti pagrįstas pagrindinio terminalo transporto srauto pokyčiais. Bet kuriuo atveju 2006–2010 m. transporto srauto duomenys rodo, kad terminalo MP1 pajėgumai stabiliai panaudojami nuo pat antrojo terminalo atidarymo.

  9 lentelė








  Metai | Pasiektas transporto srautas | Pasiektas pajėgumų panaudojimo koeficientas (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Be to, kadangi terminaluose MP1 ir MP2 teikiamos skirtingos paslaugos, terminalo MP2 panaudojimo galimybių vertinimas neturi būti pagrįstas pagrindinio terminalo transporto srauto pokyčiais. Bet kuriuo atveju 2006–2010 m. transporto srauto duomenys rodo, kad terminalo MP1 pajėgumai stabiliai panaudojami nuo pat antrojo terminalo atidarymo.

9 lentelė

9 lentelė

Metai

Pasiektas transporto srautas

Pasiektas pajėgumų panaudojimo koeficientas (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Todėl, ypač atsižvelgiant į esamos infrastruktūros panaudojimą, galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti naująją infrastruktūrą yra geros. |
| --- | --- |

(290)

Todėl, ypač atsižvelgiant į esamos infrastruktūros panaudojimą, galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti naująją infrastruktūrą yra geros.

iv)   Visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra

| (291) | Sprendžiant iš Prancūzijos pateiktos informacijos, ypač iš terminalo MP2 naudojimo taisyklių, kurias Komisija išdėstė savo sprendime pradėti procedūrą, visi be išimties galimi naudotojai (oro transporto įmonės) turi vienodas galimybes naudotis naujuoju infrastruktūros objektu. |
| --- | --- |

(291)

Sprendžiant iš Prancūzijos pateiktos informacijos, ypač iš terminalo MP2 naudojimo taisyklių, kurias Komisija išdėstė savo sprendime pradėti procedūrą, visi be išimties galimi naudotojai (oro transporto įmonės) turi vienodas galimybes naudotis naujuoju infrastruktūros objektu.

v)   Prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui

| (292) | Pagalbos intensyvumas neviršija 50 % tinkamų finansuoti sąnaudų. Nors Marselio Provanso oro uostas yra vienintelis B kategorijos oro uostas šioje keleivių traukos zonoje, transporto srautą terminale MP2 nulemia tiesioginiai skrydžiai, kurie gali būti plėtojami ir mažuose regioniniuose oro uostuose. Nuo Avinjono oro uosto jį skiria maždaug 75 km atstumas ir 45 minutės kelio, o nuo Nimo Garono oro uosto – apie 100 km atstumas ir 60 minučių kelio. Tulono oro uostas yra už 113 km nuo Marselio Provanso oro uosto, taigi potencialiai toje pačioje keleivių traukos zonoje. |
| --- | --- |

(292)

Pagalbos intensyvumas neviršija 50 % tinkamų finansuoti sąnaudų. Nors Marselio Provanso oro uostas yra vienintelis B kategorijos oro uostas šioje keleivių traukos zonoje, transporto srautą terminale MP2 nulemia tiesioginiai skrydžiai, kurie gali būti plėtojami ir mažuose regioniniuose oro uostuose. Nuo Avinjono oro uosto jį skiria maždaug 75 km atstumas ir 45 minutės kelio, o nuo Nimo Garono oro uosto – apie 100 km atstumas ir 60 minučių kelio. Tulono oro uostas yra už 113 km nuo Marselio Provanso oro uosto, taigi potencialiai toje pačioje keleivių traukos zonoje.

| (293) | Tačiau iš turimos informacijos nematyti, kad terminalo MP2 atidarymas negalėjo lemti šių oro uostų plėtros sustabdymo arba prekybos plėtrai turėti tokio poveikio, kuris prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(293)

Tačiau iš turimos informacijos nematyti, kad terminalo MP2 atidarymas negalėjo lemti šių oro uostų plėtros sustabdymo arba prekybos plėtrai turėti tokio poveikio, kuris prieštarautų bendram interesui.

vi)   Pagalbos būtinumas

| (294) | Sprendžiant iš verslo planuose išdėstytų prognozių, nesuteikus pagalbos terminalo statyba negalėjo būti pelninga. Taigi priimant sprendimą investuoti pagalba buvo būtina, nes neformalus investuotojas nebūtų statęs terminalo be valstybės pagalbos. Be to, atsižvelgdama į nedidelį pagalbos intensyvumą Komisija mano, kad ji nėra neproporcinga. |
| --- | --- |

(294)

Sprendžiant iš verslo planuose išdėstytų prognozių, nesuteikus pagalbos terminalo statyba negalėjo būti pelninga. Taigi priimant sprendimą investuoti pagalba buvo būtina, nes neformalus investuotojas nebūtų statęs terminalo be valstybės pagalbos. Be to, atsižvelgdama į nedidelį pagalbos intensyvumą Komisija mano, kad ji nėra neproporcinga.

6.3.2.   ERFP SUBSIDIJOS KROVININIO ORO TRANSPORTO PLĖTRAI SUDERINAMUMAS

i)   Infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą (65)

65

| (295) | Suteikta subsidija atitinka tikslą išplėtoti krovininio transporto veiklą Marselio Provanso oro uoste ir taip paskatinti ekonominę veiklą, dėl kurios kuriamos darbo vietos vietovėje, kurioje nedarbas gerokai didesnis už šalies vidurkį. |
| --- | --- |

(295)

Suteikta subsidija atitinka tikslą išplėtoti krovininio transporto veiklą Marselio Provanso oro uoste ir taip paskatinti ekonominę veiklą, dėl kurios kuriamos darbo vietos vietovėje, kurioje nedarbas gerokai didesnis už šalies vidurkį.

| (296) | ERPF suteikta pagalba yra struktūrinių fondų 2000–2006 m. programavimo dokumento „Tikslas Nr. 2“ dalis. Šis dokumentas susijęs su struktūrinių problemų turinčiais regionais, kurių ekonominę ir socialinę pertvarką reikėtų remti (66). |
| --- | --- |

(296)

ERPF suteikta pagalba yra struktūrinių fondų 2000–2006 m. programavimo dokumento „Tikslas Nr. 2“ dalis. Šis dokumentas susijęs su struktūrinių problemų turinčiais regionais, kurių ekonominę ir socialinę pertvarką reikėtų remti (66).

66

| (297) | Taigi ERPF suteikta subsidija krovininio transporto veiklai Marselio Provanso oro uoste išplėtoti atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(297)

Taigi ERPF suteikta subsidija krovininio transporto veiklai Marselio Provanso oro uoste išplėtoti atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą.

ii)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti

| (298) | Iš turimos informacijos matyti, kad skraidinamų krovinių kiekis Marselio Provanso oro uoste labai sumažėjo 1997 m., paskui – 2008 m. Todėl numatyta remti krovininio transporto veiklos išsaugojimą siekiant optimizuoti esamą infrastruktūrą, būtent kilimo ir tūpimo taką ir plotą aplink jį, kurie buvo ne iki galo panaudojami, ypač naktį. |
| --- | --- |

(298)

Iš turimos informacijos matyti, kad skraidinamų krovinių kiekis Marselio Provanso oro uoste labai sumažėjo 1997 m., paskui – 2008 m. Todėl numatyta remti krovininio transporto veiklos išsaugojimą siekiant optimizuoti esamą infrastruktūrą, būtent kilimo ir tūpimo taką ir plotą aplink jį, kurie buvo ne iki galo panaudojami, ypač naktį.

| (299) | Atlikti patobulinimai susiję su kelių transporto srautų apsauga, paliktų laisvų krovinių aikštelių pertvarkymu, orlaivių stovėjimo aikštelių įrengimu kuo arčiau krovininių aikštelės, siekiant sutrumpinti sklypų tvarkymo ir plėtros laiką ir taip padidinti teritorijos patrauklumą. |
| --- | --- |

(299)

Atlikti patobulinimai susiję su kelių transporto srautų apsauga, paliktų laisvų krovinių aikštelių pertvarkymu, orlaivių stovėjimo aikštelių įrengimu kuo arčiau krovininių aikštelės, siekiant sutrumpinti sklypų tvarkymo ir plėtros laiką ir taip padidinti teritorijos patrauklumą.

| (300) | Marselio Provanso oro uostas šiuos darbus atliko už bendrą 5 280 000 EUR sumą. Taigi gauta 1 520 000 EUR subsidija sudarė tik 28,79 % viso projekto finansinio paketo. Be to, 2002 m. rugpjūčio 22 d. sudarytos Marselio Provanso oro uosto sutarties su Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto (toliau – PAŽK) regiono prefektūra 5 straipsnyje nurodyta, kad ES pagalba skiriama tik atsižvelgiant į darbų vykdymo eigos pagrindžiamuosius dokumentus ir tik tuo atveju, jeigu finansavimo plane numatytas bendras finansavimas iš tiesų bus skiriamas pagal tą planą. |
| --- | --- |

(300)

Marselio Provanso oro uostas šiuos darbus atliko už bendrą 5 280 000 EUR sumą. Taigi gauta 1 520 000 EUR subsidija sudarė tik 28,79 % viso projekto finansinio paketo. Be to, 2002 m. rugpjūčio 22 d. sudarytos Marselio Provanso oro uosto sutarties su Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto (toliau – PAŽK) regiono prefektūra 5 straipsnyje nurodyta, kad ES pagalba skiriama tik atsižvelgiant į darbų vykdymo eigos pagrindžiamuosius dokumentus ir tik tuo atveju, jeigu finansavimo plane numatytas bendras finansavimas iš tiesų bus skiriamas pagal tą planą.

| (301) | Darytina išvada, kad sukurta infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(301)

Darytina išvada, kad sukurta infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti.

iii)   Galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu naudoti infrastruktūrą, ypač esamą, yra pakankamos.

| (302) | Nors krovinių transporto srautai Marselio Provanso oro uoste sumažėjo dėl to, kad iš jo pasitraukė Aéropostale (pagrindinis klientas), ir dėl to, kad maršrutu Marselis–Orli skraidančių orlaivių bagažo skyriuose trūko vietos, plėtojant krovinių skraidinimo į Magribą platformą siekta išsaugoti vietoje sukurtas darbo vietas, tiesiogiai susijusias su šia veikla, kartu optimizuojant esamą infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(302)

Nors krovinių transporto srautai Marselio Provanso oro uoste sumažėjo dėl to, kad iš jo pasitraukė Aéropostale (pagrindinis klientas), ir dėl to, kad maršrutu Marselis–Orli skraidančių orlaivių bagažo skyriuose trūko vietos, plėtojant krovinių skraidinimo į Magribą platformą siekta išsaugoti vietoje sukurtas darbo vietas, tiesiogiai susijusias su šia veikla, kartu optimizuojant esamą infrastruktūrą.

Aéropostale

| (303) | Transporto srautų duomenys rodo, kad skraidinamų krovinių kiekis 2005–2010 m. išaugo daugiau negu 20 % |
| --- | --- |

(303)

Transporto srautų duomenys rodo, kad skraidinamų krovinių kiekis 2005–2010 m. išaugo daugiau negu 20 %

| (304) | Taigi naujos infrastruktūros naudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos yra geros, ypač atsižvelgiant į esamą infrastruktūrą, kuri dėl planuojamų darbų bus optimizuota. |
| --- | --- |

(304)

Taigi naujos infrastruktūros naudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos yra geros, ypač atsižvelgiant į esamą infrastruktūrą, kuri dėl planuojamų darbų bus optimizuota.

iv)   Visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra

| (305) | Sprendžiant iš turimos informacijos, galimybės naudotis krovinių infrastruktūra nebuvo ribojamos jokiomis eksploatavimo taisyklėmis. Krovinių zonoje turėjo būti priimami skubių siuntų pervežimo, antžeminių paslaugų, krovininio transporto ir kelių transporto operatoriai. |
| --- | --- |

(305)

Sprendžiant iš turimos informacijos, galimybės naudotis krovinių infrastruktūra nebuvo ribojamos jokiomis eksploatavimo taisyklėmis. Krovinių zonoje turėjo būti priimami skubių siuntų pervežimo, antžeminių paslaugų, krovininio transporto ir kelių transporto operatoriai.

| (306) | Taigi visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra. |
| --- | --- |

(306)

Taigi visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra.

v)   Prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui

| (307) | Pagal krovininio oro transporto plėtros projektą suteikiamos pagalbos lėšos negali sudaryti didesnės negu 28 % visos darbų kainos sumos. Be to, šiuo projektu prisidėta prie Europos transporto sistemos vystymo ir ekonominės plėtros. |
| --- | --- |

(307)

Pagal krovininio oro transporto plėtros projektą suteikiamos pagalbos lėšos negali sudaryti didesnės negu 28 % visos darbų kainos sumos. Be to, šiuo projektu prisidėta prie Europos transporto sistemos vystymo ir ekonominės plėtros.

| (308) | Todėl galima daryti išvadą, kad prekybos plėtrai nėra daromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(308)

Todėl galima daryti išvadą, kad prekybos plėtrai nėra daromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui.

vi)   Pagalbos būtinumas

| (309) | Sprendimas investuoti buvo priimtas tuo metu, kai pradėjo veikti greitojo traukinio maršrutas Paryžius–Marselis (2000 m.), o oro transporto srautai sumažėjo po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Beje, 2000–2003 m. nuolat akivaizdžiai mažėjo Marselio Provanso oro uosto finansiniai pajėgumai. Todėl MPPPR turėjo reaguoti į keleivinio ir krovininio oro transporto nykimą. 2005–2006 m. buvo numatyta atlikti brangius abiejų oro uosto kilimo ir tūpimo takų atnaujinimo darbus. Tokiomis aplinkybėmis, nors nebuvo atmesta galimybė, kad projektas bus pelningas, investicijų grąžą, ypač per pagrįstą laikotarpį, veikiau galėjo nulemti atsitiktinumas. Todėl tikėtina, kad be ERPF subsidijos oro uostas būtų atidėjęs investicijas į krovinių transporto veiklą ar net jų atsisakęs, nes turėjo rūpesčių dėl sumažėjusio keleivių srauto. |
| --- | --- |

(309)

Sprendimas investuoti buvo priimtas tuo metu, kai pradėjo veikti greitojo traukinio maršrutas Paryžius–Marselis (2000 m.), o oro transporto srautai sumažėjo po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Beje, 2000–2003 m. nuolat akivaizdžiai mažėjo Marselio Provanso oro uosto finansiniai pajėgumai. Todėl MPPPR turėjo reaguoti į keleivinio ir krovininio oro transporto nykimą. 2005–2006 m. buvo numatyta atlikti brangius abiejų oro uosto kilimo ir tūpimo takų atnaujinimo darbus. Tokiomis aplinkybėmis, nors nebuvo atmesta galimybė, kad projektas bus pelningas, investicijų grąžą, ypač per pagrįstą laikotarpį, veikiau galėjo nulemti atsitiktinumas. Todėl tikėtina, kad be ERPF subsidijos oro uostas būtų atidėjęs investicijas į krovinių transporto veiklą ar net jų atsisakęs, nes turėjo rūpesčių dėl sumažėjusio keleivių srauto.

| (310) | Atsižvelgiant į rinkos sąlygas tuo metu, kai buvo suteikta pagalba – krovinių srautų oro uoste nepastovumą, didelę riziką ir neaiškias pelningumo galimybes neseniai liberalizuotoje rinkoje, – labiausiai tikėtina, kad neformalus investuotojas nebūtų investavęs į krovininio oro transporto plėtrą Marselio oro uoste. Taigi pagalba buvo reikalinga siekiamam tikslui įgyvendinti. Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagalba ne ypač didelė, Komisija mano, kad ji nebuvo neproporcinga šiam tikslui. |
| --- | --- |

(310)

Atsižvelgiant į rinkos sąlygas tuo metu, kai buvo suteikta pagalba – krovinių srautų oro uoste nepastovumą, didelę riziką ir neaiškias pelningumo galimybes neseniai liberalizuotoje rinkoje, – labiausiai tikėtina, kad neformalus investuotojas nebūtų investavęs į krovininio oro transporto plėtrą Marselio oro uoste. Taigi pagalba buvo reikalinga siekiamam tikslui įgyvendinti. Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagalba ne ypač didelė, Komisija mano, kad ji nebuvo neproporcinga šiam tikslui.

6.3.3.   GENERALINĖS TARYBOS 2002 m. RUGSĖJO 27 d. IR 2003 m. BIRŽELIO 26 d. SUBSIDIJŲ IR MARSELIO PROVANSO METROPOLIO BENDRUOMENĖS 2004 m. LIEPOS 26 d. SUBSIDIJOS ORO UOSTUI IŠPLĖSTI, RESTRUKTŪRIZUOTI IR VYSTYTI SUDERINAMUMAS

i)   Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai nustatytą bendros svarbos tikslą (regiono plėtros, susisiekimo ir kt.)

| (311) | 2002 m. ir 2003 m. subsidijos buvo skirtos pagrindinio kilimo ir tūpimo takui renovuoti, orlaivių stovėjimo zonų plokštėms sujungti, išvažiuojamųjų takų ir riedėjimo greittakiams įrengti. Atlikus šiuos darbus turėjo atsirasti galimybė per valandą vykdyti daugiau skrydžių ir taip optimizuoti esamos infrastruktūros panaudojimą. Iš Prancūzijos suteiktos informacijos matyti, kad nė vienas iš dviejų oro uosto kilimo ir tūpimo takų 1980–2000 m. nebuvo pertvarkytas, nors komercinių skrydžių skaičius per tą laiką išaugo nuo 46 603 iki 100 047. Taigi šia priemone siekta reaguoti į būsimą oro uosto aviacinių erdvių perpildymą. |
| --- | --- |

(311)

2002 m. ir 2003 m. subsidijos buvo skirtos pagrindinio kilimo ir tūpimo takui renovuoti, orlaivių stovėjimo zonų plokštėms sujungti, išvažiuojamųjų takų ir riedėjimo greittakiams įrengti. Atlikus šiuos darbus turėjo atsirasti galimybė per valandą vykdyti daugiau skrydžių ir taip optimizuoti esamos infrastruktūros panaudojimą. Iš Prancūzijos suteiktos informacijos matyti, kad nė vienas iš dviejų oro uosto kilimo ir tūpimo takų 1980–2000 m. nebuvo pertvarkytas, nors komercinių skrydžių skaičius per tą laiką išaugo nuo 46 603 iki 100 047. Taigi šia priemone siekta reaguoti į būsimą oro uosto aviacinių erdvių perpildymą.

| (312) | 2004 m. subsidija iš dalies finansuotas pirmosios laukimo salės išplėtimas, pirmojo kilimo ir tūpimo tako optimizavimas ir antrojo kilimo ir tūpimo tako rekonstrukcija. Pripažinta, kad šie pertvarkymo darbai buvo reikalingi, nes Marselio Provanso oro uoste turėjo labai išaugti skrydžių iš Europos skaičius, atsižvelgiant į prognozes, kad keleivių skaičius didės (67). |
| --- | --- |

(312)

2004 m. subsidija iš dalies finansuotas pirmosios laukimo salės išplėtimas, pirmojo kilimo ir tūpimo tako optimizavimas ir antrojo kilimo ir tūpimo tako rekonstrukcija. Pripažinta, kad šie pertvarkymo darbai buvo reikalingi, nes Marselio Provanso oro uoste turėjo labai išaugti skrydžių iš Europos skaičius, atsižvelgiant į prognozes, kad keleivių skaičius didės (67).

67

| (313) | Greitųjų traukinių stoties statybos tikslas buvo geriau koordinuoti įvairių transporto rūšių transporto srautus. |
| --- | --- |

(313)

Greitųjų traukinių stoties statybos tikslas buvo geriau koordinuoti įvairių transporto rūšių transporto srautus.

| (314) | Kaip jau nurodyta aptariant terminalo MP2 statybą, Komisija daro išvadą, jog oro uosto išplėtimas, restruktūrizavimas ir vystymas atitinka bendros svarbos tikslus – užtikrinti oro transporto srautų tęstinumą ir būsimą plėtrą. |
| --- | --- |

(314)

Kaip jau nurodyta aptariant terminalo MP2 statybą, Komisija daro išvadą, jog oro uosto išplėtimas, restruktūrizavimas ir vystymas atitinka bendros svarbos tikslus – užtikrinti oro transporto srautų tęstinumą ir būsimą plėtrą.

ii)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti

| (315) | Atliktų darbų reikėjo siekiant padidinti ir išsaugoti oro uosto kilimo ir tūpimo takų pajėgumus, pašalinti esamus trukdžius ir optimizuoti sąsają su greitųjų traukinių tinklu. |
| --- | --- |

(315)

Atliktų darbų reikėjo siekiant padidinti ir išsaugoti oro uosto kilimo ir tūpimo takų pajėgumus, pašalinti esamus trukdžius ir optimizuoti sąsają su greitųjų traukinių tinklu.

| (316) | Be to, Generalinės tarybos subsidija sudaro 9,5 % atliktų darbų sumos ir 7 % pradinei įrengimo programai skirtos sumos. Marselio Provanso metropolio bendruomenės subsidija sudaro 6,2 % atliktų darbų sumos ir 5,6 % preliminarios darbų programos sumos. |
| --- | --- |

(316)

Be to, Generalinės tarybos subsidija sudaro 9,5 % atliktų darbų sumos ir 7 % pradinei įrengimo programai skirtos sumos. Marselio Provanso metropolio bendruomenės subsidija sudaro 6,2 % atliktų darbų sumos ir 5,6 % preliminarios darbų programos sumos.

| (317) | Darytina išvada, kad sukurta infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(317)

Darytina išvada, kad sukurta infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti.

iii)   Infrastruktūros, ypač esamos, naudojimo vidutinės trukmės laikotarpiu perspektyvos yra patenkinamos

| (318) | Finansuoti pertvarkymo darbai buvo reikalingi papildomiems transporto srautams suvaldyti. Iš turimų duomenų matyti, kad į Marselio Provanso oro uostą atskraidinamų keleivių skaičius 2006–2012 m. išaugo daugiau kaip 25 % Šiuo metu kilimo ir tūpimo takų pajėgumas siekia 140 000 skrydžių per metus. Sprendžiant iš prognozių, išdėstytų prie 2006 m. rugpjūčio 4 d. prefekto nutarimo pridėtoje Triukšmo valdymo plano ataskaitoje, 2015 m. transporto srautų oro uoste tikslas būtų buvęs pasiektas įvykdžius 113 909 skrydžius, o 2020 m. tikslas – 122 449 skrydžius. Taigi pritaikius kilimo ir tūpimo bei įvažiuojamuosius ir išvažiuojamuosius takus, pavyko įgyvendinti 2020 m. transporto srautų prognozes, o infrastruktūros naudojimo perspektyvos yra patenkinamos. |
| --- | --- |

(318)

Finansuoti pertvarkymo darbai buvo reikalingi papildomiems transporto srautams suvaldyti. Iš turimų duomenų matyti, kad į Marselio Provanso oro uostą atskraidinamų keleivių skaičius 2006–2012 m. išaugo daugiau kaip 25 % Šiuo metu kilimo ir tūpimo takų pajėgumas siekia 140 000 skrydžių per metus. Sprendžiant iš prognozių, išdėstytų prie 2006 m. rugpjūčio 4 d. prefekto nutarimo pridėtoje Triukšmo valdymo plano ataskaitoje, 2015 m. transporto srautų oro uoste tikslas būtų buvęs pasiektas įvykdžius 113 909 skrydžius, o 2020 m. tikslas – 122 449 skrydžius. Taigi pritaikius kilimo ir tūpimo bei įvažiuojamuosius ir išvažiuojamuosius takus, pavyko įgyvendinti 2020 m. transporto srautų prognozes, o infrastruktūros naudojimo perspektyvos yra patenkinamos.

iv)   Visi be išimties galimi naudotojai gali vienodai naudotis infrastruktūra

| (319) | Iš pateiktos informacijos matyti, kad visiems be išimties galimiems naudotojams suteikiamos vienodos sąlygos naudotis infrastruktūra. |
| --- | --- |

(319)

Iš pateiktos informacijos matyti, kad visiems be išimties galimiems naudotojams suteikiamos vienodos sąlygos naudotis infrastruktūra.

v)   Prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui

| (320) | Kaip nurodyta 293 ir 308 konstatuojamosiose dalyse, transporto srautų į Marselio Provanso oro uostą plėtra neturėjo poveikio toje pačioje keleivių traukos zonoje esančių oro uostų veiklai ir verslo raidai taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(320)

Kaip nurodyta 293 ir 308 konstatuojamosiose dalyse, transporto srautų į Marselio Provanso oro uostą plėtra neturėjo poveikio toje pačioje keleivių traukos zonoje esančių oro uostų veiklai ir verslo raidai taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

vi)   Pagalbos būtinumas

| (321) | Sprendimas investuoti buvo priimtas tuo metu, kai pradėjo veikti greitojo traukinio maršrutas Paryžius–Marselis (2000 m.), o oro transporto srautai sumažėjo po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Beje, 2000–2003 m. nuolat akivaizdžiai mažėjo Marselio Provanso oro uosto finansiniai pajėgumai. Todėl MPPPR turėjo reaguoti į keleivinio ir krovininio oro transporto nykimą. Ši pagalba sudarė vos 13 % finansavimui skirtų sumų (68). Kadangi investicijų į aviacinės veiklos zonas nebuvo galima išvengti, neskiriant subsidijos programos vertė būtų buvusi daugiau kaip 3 mln. EUR mažesnė, ir šios sumos veikiausiai nebūtų skirtos pirmosios salės vidaus pertvarkymo darbams, kurie turėjo būti atlikti siekiant priimti visų oro vežėjų atskraidintus keleivius, pasiūlyti oro vežėjų bendrovėms įrengti bilietų pardavimo punktus ar įsteigti prekybos vietas. Taigi šiomis investicijomis sudarytos sąlygos aptarnauti užsienio oro vežėjus bei kelionių organizatorius ir didinti prekybos mokesčius. |
| --- | --- |

(321)

Sprendimas investuoti buvo priimtas tuo metu, kai pradėjo veikti greitojo traukinio maršrutas Paryžius–Marselis (2000 m.), o oro transporto srautai sumažėjo po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Beje, 2000–2003 m. nuolat akivaizdžiai mažėjo Marselio Provanso oro uosto finansiniai pajėgumai. Todėl MPPPR turėjo reaguoti į keleivinio ir krovininio oro transporto nykimą. Ši pagalba sudarė vos 13 % finansavimui skirtų sumų (68). Kadangi investicijų į aviacinės veiklos zonas nebuvo galima išvengti, neskiriant subsidijos programos vertė būtų buvusi daugiau kaip 3 mln. EUR mažesnė, ir šios sumos veikiausiai nebūtų skirtos pirmosios salės vidaus pertvarkymo darbams, kurie turėjo būti atlikti siekiant priimti visų oro vežėjų atskraidintus keleivius, pasiūlyti oro vežėjų bendrovėms įrengti bilietų pardavimo punktus ar įsteigti prekybos vietas. Taigi šiomis investicijomis sudarytos sąlygos aptarnauti užsienio oro vežėjus bei kelionių organizatorius ir didinti prekybos mokesčius.

68

| (322) | Turint omenyje rinkos sąlygas tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, – privačių veiklos vykdytojų, kurie nebuvo linkę investuoti į oro uosto infrastruktūrą, patirties ir iniciatyvos trūkumą, didelę riziką ir neaiškias pelningumo galimybes neseniai liberalizuotoje rinkoje, labiausiai tikėtina, kad neformalus investuotojas nebūtų investavęs į oro uosto infrastruktūros rekonstrukciją ir greitojo traukinio maršrutą į Marselio oro uostą. Taigi pagalba buvo reikalinga siekiamam tikslui įgyvendinti. Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagalba nedidelė, Komisija mano, kad ji nebuvo neproporcinga šiam tikslui. |
| --- | --- |

(322)

Turint omenyje rinkos sąlygas tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, – privačių veiklos vykdytojų, kurie nebuvo linkę investuoti į oro uosto infrastruktūrą, patirties ir iniciatyvos trūkumą, didelę riziką ir neaiškias pelningumo galimybes neseniai liberalizuotoje rinkoje, labiausiai tikėtina, kad neformalus investuotojas nebūtų investavęs į oro uosto infrastruktūros rekonstrukciją ir greitojo traukinio maršrutą į Marselio oro uostą. Taigi pagalba buvo reikalinga siekiamam tikslui įgyvendinti. Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagalba nedidelė, Komisija mano, kad ji nebuvo neproporcinga šiam tikslui.

7.   ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS SKIRTŲ PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS. PAGALBA

ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS SKIRTŲ PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS. PAGALBA

7.1.   PAGALBA, KURI GALĖJO BŪTI SUTEIKTA SUMAŽINUS KELEIVIO MOKESTĮ ŠALYJE VYKDOMŲ SKRYDŽIŲ ATVEJU

PAGALBA, KURI GALĖJO BŪTI SUTEIKTA SUMAŽINUS KELEIVIO MOKESTĮ ŠALYJE VYKDOMŲ SKRYDŽIŲ ATVEJU

| (323) | Ankstesniame sprendime (69) Komisija padarė išvadą, kad pagalbos schema nesuderinama su bendrąja rinka tais atvejais, kai oro vežėjai vykdo skrydžius šalies vidaus maršrutais. Prancūzija ėmėsi priemonių šiam mechanizmui panaikinti. |
| --- | --- |

(323)

Ankstesniame sprendime (69) Komisija padarė išvadą, kad pagalbos schema nesuderinama su bendrąja rinka tais atvejais, kai oro vežėjai vykdo skrydžius šalies vidaus maršrutais. Prancūzija ėmėsi priemonių šiam mechanizmui panaikinti.

69

| (324) | Prancūzijos pateiktoje 2007 m. PEK nutarimo ištraukoje nurodyta, kad Marselio Provanso oro uoste taikyti keleivio mokesčio tarifai, susiję su šalies vidaus skrydžiais ir skrydžiais į Šengeno erdvės šalis, buvo suvienodinti nuo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(324)

Prancūzijos pateiktoje 2007 m. PEK nutarimo ištraukoje nurodyta, kad Marselio Provanso oro uoste taikyti keleivio mokesčio tarifai, susiję su šalies vidaus skrydžiais ir skrydžiais į Šengeno erdvės šalis, buvo suvienodinti nuo 2008 m. sausio 1 d.

| (325) | Todėl Komisija mano, kad šios panaikintos priemonės iš naujo nagrinėti neverta. |
| --- | --- |

(325)

Todėl Komisija mano, kad šios panaikintos priemonės iš naujo nagrinėti neverta.

7.2.   GALIMA PAGALBA ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS, SUTEIKTA DIFERENCIJUOJANT ORO UOSTO MOKESČIUS, IR GALIMA PAGALBA BENDROVĖMS RYANAIR IR AMS, SUTEIKTA SUDARIUS RINKODAROS SUTARTĮ

GALIMA PAGALBA ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS, SUTEIKTA DIFERENCIJUOJANT ORO UOSTO MOKESČIUS, IR GALIMA PAGALBA BENDROVĖMS RYANAIR IR AMS, SUTEIKTA SUDARIUS RINKODAROS SUTARTĮ

7.2.1.   VALSTYBINIAI IŠTEKLIAI IR ATSAKOMYBĖS NUSTATYMAS

| (326) | Siekdama nustatyti, ar MPPPR lėšos yra valstybiniai ištekliai, Komisija nurodo, kad administracinio pobūdžio viešoji įstaiga yra ir savarankiška viešoji organizacija, ir viešojo valdymo sistemos dalis, todėl yra griežtai kontroliuojama kitų viešųjų institucijų. |
| --- | --- |

(326)

Siekdama nustatyti, ar MPPPR lėšos yra valstybiniai ištekliai, Komisija nurodo, kad administracinio pobūdžio viešoji įstaiga yra ir savarankiška viešoji organizacija, ir viešojo valdymo sistemos dalis, todėl yra griežtai kontroliuojama kitų viešųjų institucijų.

| (327) | Be to, į PPR bendrąjį biudžetą patenka daug mokestinių pajamų, surenkamų iš verslo ir bendrovių registre įregistruotų įmonių. |
| --- | --- |

(327)

Be to, į PPR bendrąjį biudžetą patenka daug mokestinių pajamų, surenkamų iš verslo ir bendrovių registre įregistruotų įmonių.

| (328) | Pagal Komisijos direktyvą 2000/52/EB (70) PPR priskiriami valdžios institucijų kategorijai, pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB (71) jie yra perkančiosios organizacijos, o pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB (72) – perkantieji subjektai, todėl, įsigydami prekes ar paslaugas privalo vykdyti viešųjų pirkimų procedūras. |
| --- | --- |

(328)

Pagal Komisijos direktyvą 2000/52/EB (70) PPR priskiriami valdžios institucijų kategorijai, pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB (71) jie yra perkančiosios organizacijos, o pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB (72) – perkantieji subjektai, todėl, įsigydami prekes ar paslaugas privalo vykdyti viešųjų pirkimų procedūras.

70

71

72

| (329) | Sprendžiant iš Bendrojo Teismo praktikos, viešojo sektoriaus vidaus struktūros elementai ir taisyklės, kuriomis užtikrinamas viešosios institucijos nepriklausomumas nuo kitų institucijų, nėra pagrindas abejoti pačiu šios institucijos viešumu. Pagal Sąjungos teisę neleistina, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų apeinamos vien dėl to, kad įsteigiamos nepriklausomos įstaigos, įpareigotos skirstyti pagalbą (73). Pagal Prancūzijos teisę PPR yra valstybei tarpininkaujančios institucijos. Taigi jie yra Prancūzijos valstybės sudedamoji dalis, o už jų veiksmus bet kokiu atveju atsako ji. Kadangi PPR yra valdžios sektoriaus dalis ir jie yra griežtai kontroliuojami kitų viešųjų institucijų (žr. 10 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, jog šių viešųjų subjektų sprendimai bet kokiu atveju priskirtini valstybės atsakomybei. Todėl jų padėtis labai skiriasi nuo viešųjų įmonių padėties. PPR atveju, kitaip nei sprendimo Stardust Marine atveju, nereikia nustatyti, kad jų veiksmai priskirtini valstybės atsakomybei, tam pasitelkiant kitą viešąją instituciją, dalyvaujančią viešosios įmonės sprendimų priėmimo procese. Tai rodo ir aplinkybė, kad pagal įstatymus jiems patikima ir daug įvairių viešojo intereso uždavinių. |
| --- | --- |

(329)

Sprendžiant iš Bendrojo Teismo praktikos, viešojo sektoriaus vidaus struktūros elementai ir taisyklės, kuriomis užtikrinamas viešosios institucijos nepriklausomumas nuo kitų institucijų, nėra pagrindas abejoti pačiu šios institucijos viešumu. Pagal Sąjungos teisę neleistina, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų apeinamos vien dėl to, kad įsteigiamos nepriklausomos įstaigos, įpareigotos skirstyti pagalbą (73). Pagal Prancūzijos teisę PPR yra valstybei tarpininkaujančios institucijos. Taigi jie yra Prancūzijos valstybės sudedamoji dalis, o už jų veiksmus bet kokiu atveju atsako ji. Kadangi PPR yra valdžios sektoriaus dalis ir jie yra griežtai kontroliuojami kitų viešųjų institucijų (žr. 10 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, jog šių viešųjų subjektų sprendimai bet kokiu atveju priskirtini valstybės atsakomybei. Todėl jų padėtis labai skiriasi nuo viešųjų įmonių padėties. PPR atveju, kitaip nei sprendimo Stardust Marine atveju, nereikia nustatyti, kad jų veiksmai priskirtini valstybės atsakomybei, tam pasitelkiant kitą viešąją instituciją, dalyvaujančią viešosios įmonės sprendimų priėmimo procese. Tai rodo ir aplinkybė, kad pagal įstatymus jiems patikima ir daug įvairių viešojo intereso uždavinių.

73

Stardust Marine

| (330) | Be to, net jeigu Komisijai ir reikėtų nustatyti, ar MPPPR sprendimai priskirtini valstybės atsakomybei, MPPPR traktuojant kaip paprasčiausią viešąją įmonę, ji turi tam tikrų duomenų, kuriais remiantis galima nustatyti tokią atsakomybę. |
| --- | --- |

(330)

Be to, net jeigu Komisijai ir reikėtų nustatyti, ar MPPPR sprendimai priskirtini valstybės atsakomybei, MPPPR traktuojant kaip paprasčiausią viešąją įmonę, ji turi tam tikrų duomenų, kuriais remiantis galima nustatyti tokią atsakomybę.

| (331) | Visų pirma, kaip minėta 2.1.2 skirsnyje, MPPPR taikoma griežta administravimo įstaigų priežiūra. Kad būtų vykdomi, MPPPR sprendimai, susiję su oro uostų paslaugų tarifais, turi būti patvirtinti valstybinės priežiūros institucijos. Be to, su Patariamuoju ekonomikos komitetu (PEK), kurį sudaro Ronos deltos generalinės tarybos, Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regioninės tarybos ir Marselio Provanso metropolio bendruomenės atstovai, konsultuojamasi kiekvieną kartą prieš įdiegiant naujus oro uosto mokesčių tarifus, ir jis turi juos patvirtinti. |
| --- | --- |

(331)

Visų pirma, kaip minėta 2.1.2 skirsnyje, MPPPR taikoma griežta administravimo įstaigų priežiūra. Kad būtų vykdomi, MPPPR sprendimai, susiję su oro uostų paslaugų tarifais, turi būti patvirtinti valstybinės priežiūros institucijos. Be to, su Patariamuoju ekonomikos komitetu (PEK), kurį sudaro Ronos deltos generalinės tarybos, Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regioninės tarybos ir Marselio Provanso metropolio bendruomenės atstovai, konsultuojamasi kiekvieną kartą prieš įdiegiant naujus oro uosto mokesčių tarifus, ir jis turi juos patvirtinti.

| (332) | Todėl beveik neįmanoma, kad PEK nepatvirtintų sprendimo sudaryti rinkodaros paslaugų sutartį su AMS ar bent jau nedalyvautų jį priimant. NET jeigu PEK nebūtų išreiškęs oficialios nuomonės apie šią sutartį, kontroliuodamas oro uosto mokesčių tarifus, jis tvirtina bendrąjį oro uosto išteklių paskirstymą. Taigi sprendimus dėl oro uosto mokesčių ir rinkodaros paslaugų sutarties su AMS turi įvertinti minėtos institucijos. |
| --- | --- |

(332)

Todėl beveik neįmanoma, kad PEK nepatvirtintų sprendimo sudaryti rinkodaros paslaugų sutartį su AMS ar bent jau nedalyvautų jį priimant. NET jeigu PEK nebūtų išreiškęs oficialios nuomonės apie šią sutartį, kontroliuodamas oro uosto mokesčių tarifus, jis tvirtina bendrąjį oro uosto išteklių paskirstymą. Taigi sprendimus dėl oro uosto mokesčių ir rinkodaros paslaugų sutarties su AMS turi įvertinti minėtos institucijos.

| (333) | Be to, MPPPR yra sudarę daug partnerystės sutarčių (74) su atitinkamomis savivaldos institucijomis, kad jos galėtų finansuoti dalį investavimo į oro uostų infrastruktūrą programų. Mainais už šį finansinį įnašą Marselio Provanso oro uostas įsipareigojo vykdyti dinamišką prekybos politiką, kuria siekiama užtikrinti maksimalią šalies ir tarptautinio masto oro transporto paslaugų plėtrą (75), ir ji turi vykti veiksmus derinant su Generaline taryba, nes ji gali paprašyti oro uosto pateikti jai oro transporto raidos ir naujų maršrutų plėtros galimybių tyrimus. |
| --- | --- |

(333)

Be to, MPPPR yra sudarę daug partnerystės sutarčių (74) su atitinkamomis savivaldos institucijomis, kad jos galėtų finansuoti dalį investavimo į oro uostų infrastruktūrą programų. Mainais už šį finansinį įnašą Marselio Provanso oro uostas įsipareigojo vykdyti dinamišką prekybos politiką, kuria siekiama užtikrinti maksimalią šalies ir tarptautinio masto oro transporto paslaugų plėtrą (75), ir ji turi vykti veiksmus derinant su Generaline taryba, nes ji gali paprašyti oro uosto pateikti jai oro transporto raidos ir naujų maršrutų plėtros galimybių tyrimus.

74

75

| (334) | Be to, tiek Prancūzija, tiek MPPPR nurodo, kad Marselio Provanso oro uosto priimta plėtros strategija siekta bendros svarbos tikslo suaktyvinti gretimo regiono ekonomiką ir darbo vietų steigimą, o šio tikslo įgyvendinimu tiesiogiai suinteresuotos vietos savivaldos institucijos (tai įvardyta sutartyse su MPPPR (76)). |
| --- | --- |

(334)

Be to, tiek Prancūzija, tiek MPPPR nurodo, kad Marselio Provanso oro uosto priimta plėtros strategija siekta bendros svarbos tikslo suaktyvinti gretimo regiono ekonomiką ir darbo vietų steigimą, o šio tikslo įgyvendinimu tiesiogiai suinteresuotos vietos savivaldos institucijos (tai įvardyta sutartyse su MPPPR (76)).

76

| (335) | Be to, sprendžiant iš 10 konstatuojamosios dalies, PPR yra įtraukti į valdžios sektoriaus struktūrą, ekonominę veiklą vykdo ypatingomis sąlygomis, visiškai kitokiomis nei privatūs veiklos vykdytojai, pagal statusą yra viešosios teisės subjektai ir yra labai prižiūrimi PPR valdymo priežiūros įstaigų. |
| --- | --- |

(335)

Be to, sprendžiant iš 10 konstatuojamosios dalies, PPR yra įtraukti į valdžios sektoriaus struktūrą, ekonominę veiklą vykdo ypatingomis sąlygomis, visiškai kitokiomis nei privatūs veiklos vykdytojai, pagal statusą yra viešosios teisės subjektai ir yra labai prižiūrimi PPR valdymo priežiūros įstaigų.

| (336) | Atsižvelgiant į tai reikia daryti išvadą, kad oro uosto mokesčių priemonės ir rinkodaros paslaugų sutartis su AMS buvo finansuojamos valstybiniais ištekliais ir kad jų finansavimą reikia priskirti valstybės atsakomybei. |
| --- | --- |

(336)

Atsižvelgiant į tai reikia daryti išvadą, kad oro uosto mokesčių priemonės ir rinkodaros paslaugų sutartis su AMS buvo finansuojamos valstybiniais ištekliais ir kad jų finansavimą reikia priskirti valstybės atsakomybei.

7.2.2.   ATRANKUSIS PRANAŠUMAS Į MARSELIO PROVANSO ORO UOSTĄ SKRAIDINANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

| (337) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikėtų nustatyti, ar įmonė gauna ekonominės naudos, dėl kurios nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(337)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikėtų nustatyti, ar įmonė gauna ekonominės naudos, dėl kurios nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis.

| (338) | Šiuo klausimu Komisija primena, kad, taikant apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, negalima atsižvelgti į regioninės plėtros aspektus. |
| --- | --- |

(338)

Šiuo klausimu Komisija primena, kad, taikant apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, negalima atsižvelgti į regioninės plėtros aspektus.

Lyginamojo metodo taikymas

Lyginamojo metodo taikymas

| (339) | Ryanair nurodo, kad siekiant atmesti prielaidą, jog buvo suteikta ekonominės naudos, kurios būtų negalima gauti įprastomis rinkos sąlygomis, 1999 m. sutartyse nustatytus mokesčius reikėtų lyginti su kitų Europos oro uostų pigių skrydžių vežėjų taikytais oro uosto mokesčiais. |
| --- | --- |

(339)

Ryanair nurodo, kad siekiant atmesti prielaidą, jog buvo suteikta ekonominės naudos, kurios būtų negalima gauti įprastomis rinkos sąlygomis, 1999 m. sutartyse nustatytus mokesčius reikėtų lyginti su kitų Europos oro uostų pigių skrydžių vežėjų taikytais oro uosto mokesčiais.

Ryanair

| (340) | Iš principo Komisija šio metodo neatmeta. Tačiau, norint apibrėžti lyginamąjį elementą, pirmiausia reikia atrinkti pakankamai palyginamų oro uostų, įprastomis rinkos sąlygomis teikiančių panašias paslaugas. |
| --- | --- |

(340)

Iš principo Komisija šio metodo neatmeta. Tačiau, norint apibrėžti lyginamąjį elementą, pirmiausia reikia atrinkti pakankamai palyginamų oro uostų, įprastomis rinkos sąlygomis teikiančių panašias paslaugas.

| (341) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad 1999 m., kai buvo sudarytos minėtos sutartys, Sąjungos oro uostai daugiausia buvo laikomi priklausančiais viešajai administracijai, siekiančiai socialinių ir regioninių tikslų, todėl buvo finansuojami viešųjų institucijų, neatsižvelgiant į jų pelningumą. Faktiškai dauguma Sąjungos oro uostų dar ir dabar gauna viešųjų lėšų ir jomis kompensuoja investicijų bei veiklos sąnaudas. Todėl Komisija mano, kad šių oro uostų tarifai paprastai nustatomi neatsižvelgiant į rinkos veiksnius (ypač į patenkinamas ex ante pelningumo perspektyvas) – daugiausia atsižvelgiama į socialinius ar regioninius veiksnius. |
| --- | --- |

(341)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad 1999 m., kai buvo sudarytos minėtos sutartys, Sąjungos oro uostai daugiausia buvo laikomi priklausančiais viešajai administracijai, siekiančiai socialinių ir regioninių tikslų, todėl buvo finansuojami viešųjų institucijų, neatsižvelgiant į jų pelningumą. Faktiškai dauguma Sąjungos oro uostų dar ir dabar gauna viešųjų lėšų ir jomis kompensuoja investicijų bei veiklos sąnaudas. Todėl Komisija mano, kad šių oro uostų tarifai paprastai nustatomi neatsižvelgiant į rinkos veiksnius (ypač į patenkinamas ex ante pelningumo perspektyvas) – daugiausia atsižvelgiama į socialinius ar regioninius veiksnius.

ex ante

| (342) | Be to, Komisija pažymi, kad, net jei kai kurie oro uostai priklauso privačiam sektoriui arba valdomi privataus sektoriaus subjekto neatsižvelgiant į socialinius ar regioninius veiksnius, šių oro uostų nustatytiems tarifams labai didelį poveikį gali daryti daugumos iš viešojo sektoriaus lėšų finansuojamų oro uostų valdančių įstaigų taikomi tarifai, nes į šiuos tarifus oro transporto bendrovės atsižvelgia derybose su privačios nuosavybės arba privataus veiklos vykdytojo valdomais oro uostais. |
| --- | --- |

(342)

Be to, Komisija pažymi, kad, net jei kai kurie oro uostai priklauso privačiam sektoriui arba valdomi privataus sektoriaus subjekto neatsižvelgiant į socialinius ar regioninius veiksnius, šių oro uostų nustatytiems tarifams labai didelį poveikį gali daryti daugumos iš viešojo sektoriaus lėšų finansuojamų oro uostų valdančių įstaigų taikomi tarifai, nes į šiuos tarifus oro transporto bendrovės atsižvelgia derybose su privačios nuosavybės arba privataus veiklos vykdytojo valdomais oro uostais.

| (343) | Šiuo atveju lyginami oro uostai buvo finansuojami valstybės lėšomis arba iki privatizavimo, arba po jo. Pvz., privati bendrovė ėmėsi eksploatuoti viešiesiems fondams priklausantį Lutono oro uostą po to, kai, įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, jam buvo skirta 80 mln. Didžiosios Britanijos svarų sterlingų (GBP) investicija. Liverpulio oro uostui buvo skirtas bendras finansavimas iš Sąjungos struktūrinių fondų, o nuostolingas Prestviko oro uostas neseniai buvo pakartotinai nacionalizuotas už simbolinę 1 GBP sumą. Be to, neaišku, ar privatizuojant šiuos oro uostus atsižvelgta į juose buvusios infrastruktūros sąnaudas. Galiausiai Oxera tyrimo duomenys yra sunkiai palyginami, nes apskaičiuojant Marselio Provanso oro uostui mokamas kainas neatsižvelgiama į rinkodaros paslaugų sutartį su AMS, o visų kitų oro uostų nurodytos kainos apskaičiuotos jiems nemokant jokio įnašo už Ryanair vykdomą rinkodaros veiklą. |
| --- | --- |

(343)

Šiuo atveju lyginami oro uostai buvo finansuojami valstybės lėšomis arba iki privatizavimo, arba po jo. Pvz., privati bendrovė ėmėsi eksploatuoti viešiesiems fondams priklausantį Lutono oro uostą po to, kai, įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, jam buvo skirta 80 mln. Didžiosios Britanijos svarų sterlingų (GBP) investicija. Liverpulio oro uostui buvo skirtas bendras finansavimas iš Sąjungos struktūrinių fondų, o nuostolingas Prestviko oro uostas neseniai buvo pakartotinai nacionalizuotas už simbolinę 1 GBP sumą. Be to, neaišku, ar privatizuojant šiuos oro uostus atsižvelgta į juose buvusios infrastruktūros sąnaudas. Galiausiai Oxera tyrimo duomenys yra sunkiai palyginami, nes apskaičiuojant Marselio Provanso oro uostui mokamas kainas neatsižvelgiama į rinkodaros paslaugų sutartį su AMS, o visų kitų oro uostų nurodytos kainos apskaičiuotos jiems nemokant jokio įnašo už Ryanair vykdomą rinkodaros veiklą.

Oxera

Ryanair

| (344) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija negali nustatyti tinkamo lyginamojo taško tikrajai oro uosto valdytojo teikiamų paslaugų rinkos kainai nustatyti. |
| --- | --- |

(344)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija negali nustatyti tinkamo lyginamojo taško tikrajai oro uosto valdytojo teikiamų paslaugų rinkos kainai nustatyti.

Pelningumo analizė

Pelningumo analizė

| (345) | Kadangi nėra aiškiai apibrėžto lyginamojo elemento, Komisijos nuomone, tinkamas kriterijus siekiant įvertinti oro uostų valdytojų siūlomus ar sudaromus susitarimus su įvairiais oro vežėjais yra papildomos grąžos ex ante analizė. Tokiomis aplinkybėmis nagrinėjamomis priemonėmis iš dalies įgyvendinama oro uosto bendroji strategija, kuria siekiama bent jau ilguoju laikotarpiu gauti pelno. |
| --- | --- |

(345)

Kadangi nėra aiškiai apibrėžto lyginamojo elemento, Komisijos nuomone, tinkamas kriterijus siekiant įvertinti oro uostų valdytojų siūlomus ar sudaromus susitarimus su įvairiais oro vežėjais yra papildomos grąžos ex ante analizė. Tokiomis aplinkybėmis nagrinėjamomis priemonėmis iš dalies įgyvendinama oro uosto bendroji strategija, kuria siekiama bent jau ilguoju laikotarpiu gauti pelno.

ex ante

| (346) | Komisija mano, kad skirtingų kainų taikymas yra įprasta komercinė praktika. Vis dėlto tokia diferencijuota kainų politika turėtų būti pateisinama komerciškai, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo (77). |
| --- | --- |

(346)

Komisija mano, kad skirtingų kainų taikymas yra įprasta komercinė praktika. Vis dėlto tokia diferencijuota kainų politika turėtų būti pateisinama komerciškai, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo (77).

77

| (347) | Prancūzija teigia, kad Marselio Provanso oro uostas veikė racionaliai, ir šį savo teiginį pagrindžia oro uosto ex ante apskaičiavimais. |
| --- | --- |

(347)

Prancūzija teigia, kad Marselio Provanso oro uostas veikė racionaliai, ir šį savo teiginį pagrindžia oro uosto ex ante apskaičiavimais.

ex ante

| (348) | Vertindama šį kriterijų, Komisija atsižvelgs į oro uosto pajamas, gautas tiek iš aviacinės veiklos (oro uosto mokesčių), tiek iš neaviacinės veiklos (prekybos, automobilių stovėjimo aikštelių ir pan.). |
| --- | --- |

(348)

Vertindama šį kriterijų, Komisija atsižvelgs į oro uosto pajamas, gautas tiek iš aviacinės veiklos (oro uosto mokesčių), tiek iš neaviacinės veiklos (prekybos, automobilių stovėjimo aikštelių ir pan.).

7.2.2.1.   
  Tarifų sumažinimas siekiant atidaryti naujus skrydžių maršrutus

Tarifų sumažinimas siekiant atidaryti naujus skrydžių maršrutus

| (349) | MPPPR vieną po kitos įdiegė dvi skirtingas tarifų mažinimo schemas, kuriomis skatino atidaryti naujus skrydžių maršrutus. 2004 m. gruodžio 6 d. PEK balsavo už tai, kad pirmaisiais metais keleiviniams maršrutams būtų taikoma 90 % nuolaida, o antraisiais – 50 % nuolaida mokant tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčius (krovininiams maršrutams atitinkamai sumažinti tūpimo ir apšvietimo mokesčiai). Ši priemonė galiojo 2005 m. vasario 15 d. – 2009 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(349)

MPPPR vieną po kitos įdiegė dvi skirtingas tarifų mažinimo schemas, kuriomis skatino atidaryti naujus skrydžių maršrutus. 2004 m. gruodžio 6 d. PEK balsavo už tai, kad pirmaisiais metais keleiviniams maršrutams būtų taikoma 90 % nuolaida, o antraisiais – 50 % nuolaida mokant tūpimo, apšvietimo ir stovėjimo mokesčius (krovininiams maršrutams atitinkamai sumažinti tūpimo ir apšvietimo mokesčiai). Ši priemonė galiojo 2005 m. vasario 15 d. – 2009 m. liepos 31 d.

| (350) | Vertindama pirmąją priemonę, Prancūzija nurodo, kad, 2004 m. gruodžio 8 d.ex ante pelningumo tyrimo duomenimis, buvusiems maršrutams ar maršrutams, kurie bus atidaryti netaikant šios priemonės, pritaikytų nuolaidų sumos turėjo siekti [...]* EUR, o papildomos ekipažo aprūpinimo ir automobilių stovėjimo aikštelių sąnaudos – [...]* EUR daugiau per metus. Buvo prognozuojama, kad trečiaisiais metais liks vos 20 % naujųjų maršrutų, o atitinkama suma bus lygi [...]* EUR. Pajamos iš naujųjų maršrutų buvo vertinamos [...]* EUR. Pirminiame tyrime suformuluotos prielaidos tuo metu atrodė realistinės. |
| --- | --- |

(350)

Vertindama pirmąją priemonę, Prancūzija nurodo, kad, 2004 m. gruodžio 8 d.ex ante pelningumo tyrimo duomenimis, buvusiems maršrutams ar maršrutams, kurie bus atidaryti netaikant šios priemonės, pritaikytų nuolaidų sumos turėjo siekti [...]* EUR, o papildomos ekipažo aprūpinimo ir automobilių stovėjimo aikštelių sąnaudos – [...]* EUR daugiau per metus. Buvo prognozuojama, kad trečiaisiais metais liks vos 20 % naujųjų maršrutų, o atitinkama suma bus lygi [...]* EUR. Pajamos iš naujųjų maršrutų buvo vertinamos [...]* EUR. Pirminiame tyrime suformuluotos prielaidos tuo metu atrodė realistinės.

ex ante

| (351) | Kadangi oro uostas tikėjosi teigiamos maržos, o šioje priemonėje pradinė investicija nebuvo numatyta, Komisija daro išvadą, kad ji atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio apdairaus veiklos vykdytojo kriterijų. |
| --- | --- |

(351)

Kadangi oro uostas tikėjosi teigiamos maržos, o šioje priemonėje pradinė investicija nebuvo numatyta, Komisija daro išvadą, kad ji atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio apdairaus veiklos vykdytojo kriterijų.

| (352) | Vertindama mokesčių sumažinimą 2005 m. vasario 15 d. – 2009 m. liepos 31 d. laikotarpiu, Prancūzija pateikė PEK 2009 m. rugsėjo 14 d. posėdžio medžiagą, iš kurios matyti, kad 83,1 % nuolaidų sumų buvo naudingos ir po nuolaidų panaikinimo išsaugotiems maršrutams ir kad pakeitus mokesčius nebuvo investuota į pajėgumus. |
| --- | --- |

(352)

Vertindama mokesčių sumažinimą 2005 m. vasario 15 d. – 2009 m. liepos 31 d. laikotarpiu, Prancūzija pateikė PEK 2009 m. rugsėjo 14 d. posėdžio medžiagą, iš kurios matyti, kad 83,1 % nuolaidų sumų buvo naudingos ir po nuolaidų panaikinimo išsaugotiems maršrutams ir kad pakeitus mokesčius nebuvo investuota į pajėgumus.

| (353) | Galiausiai, remiantis PEK posėdyje pasiūlyto pakeitimo ekonominio poveikio tyrimo rezultatais, galima daryti išvadą, kad kiekvienam keleiviui, skridusiam maršrutu, kuriam taikyti sumažinti mokesčiai, tekusi vidutinė marža trejus priemonės taikymo metus buvo teigiama:






  — | MP1: [...]* – [...]* = [...]* EUR, |
| --- | --- | --- |

(353)

Galiausiai, remiantis PEK posėdyje pasiūlyto pakeitimo ekonominio poveikio tyrimo rezultatais, galima daryti išvadą, kad kiekvienam keleiviui, skridusiam maršrutu, kuriam taikyti sumažinti mokesčiai, tekusi vidutinė marža trejus priemonės taikymo metus buvo teigiama:

—

MP1: [...]* – [...]* = [...]* EUR,

| — | MP2: [...]* – [...]* = [...]* EUR. |
| --- | --- |

—

MP2: [...]* – [...]* = [...]* EUR.

| (354) | Tokia padėties raida parodė, kad pradiniai ex ante apskaičiavimai buvo labai atsargūs; iš tikrųjų, pasibaigus pirminių nuolaidų galiojimo laikotarpiui, buvo išsaugota gerokai daugiau nei 20 % naujųjų maršrutų. Todėl, atnaujinant verslo planus ir atliekant paskesnius tyrimus, prielaidos buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į su šia priemone susijusią pradinę patirtį. |
| --- | --- |

(354)

Tokia padėties raida parodė, kad pradiniai ex ante apskaičiavimai buvo labai atsargūs; iš tikrųjų, pasibaigus pirminių nuolaidų galiojimo laikotarpiui, buvo išsaugota gerokai daugiau nei 20 % naujųjų maršrutų. Todėl, atnaujinant verslo planus ir atliekant paskesnius tyrimus, prielaidos buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į su šia priemone susijusią pradinę patirtį.

ex ante

| (355) | Atsižvelgiant į šią patirtį, 2009 m. rugsėjo 18 d. naujiems maršrutams pradėta taikyti antra skatinamoji schema, įsigaliojusi 2010 m. vasario 1 d. Pagal šią tvarką pirmaisiais naujojo maršruto eksploatavimo metais taikyta 60 %, antraisiais – 45 %, trečiaisiais – 20 % nuolaida. Ja siekta nustatyti pelno maržą. Remiantis pirmiau išdėstytais apskaičiavimais, buvo galima tikėtis ir antrosios schemos pelningumo. Ji buvo laipsniškai panaikinta iki 2011 m. spalio 31 d. |
| --- | --- |

(355)

Atsižvelgiant į šią patirtį, 2009 m. rugsėjo 18 d. naujiems maršrutams pradėta taikyti antra skatinamoji schema, įsigaliojusi 2010 m. vasario 1 d. Pagal šią tvarką pirmaisiais naujojo maršruto eksploatavimo metais taikyta 60 %, antraisiais – 45 %, trečiaisiais – 20 % nuolaida. Ja siekta nustatyti pelno maržą. Remiantis pirmiau išdėstytais apskaičiavimais, buvo galima tikėtis ir antrosios schemos pelningumo. Ji buvo laipsniškai panaikinta iki 2011 m. spalio 31 d.

| (356) | Komisija daro išvadą, kad ir ši priemonė atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio apdairaus veiklos vykdytojo principą, nes buvo numatyta, kad ji turėtų duoti papildomo pelno. |
| --- | --- |

(356)

Komisija daro išvadą, kad ir ši priemonė atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio apdairaus veiklos vykdytojo principą, nes buvo numatyta, kad ji turėtų duoti papildomo pelno.

7.2.2.2.   
  Nemokamas orlaivių stovėjimas naktį

Nemokamas orlaivių stovėjimas naktį

| (357) | Nuo 2005 m. kovo 1 d. iki šiol už keleivinio transporto orlaivių stovėjimą 22–6 val. nereikia mokėti, jeigu bent vieną Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezoną ta pačia kryptimi vykdomi penki reisai per savaitę, o orlaiviai 22–6 val. stovi ne trumpiau kaip šešias valandas iš eilės. Ši priemonė taikoma visiems be išimties oro vežėjams abiejuose oro uosto terminaluose. |
| --- | --- |

(357)

Nuo 2005 m. kovo 1 d. iki šiol už keleivinio transporto orlaivių stovėjimą 22–6 val. nereikia mokėti, jeigu bent vieną Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezoną ta pačia kryptimi vykdomi penki reisai per savaitę, o orlaiviai 22–6 val. stovi ne trumpiau kaip šešias valandas iš eilės. Ši priemonė taikoma visiems be išimties oro vežėjams abiejuose oro uosto terminaluose.

| (358) | Prancūzijos nuomone, kai orlaiviai paliekami naktį stovėti oro uoste, oro vežėjai gali įlaipinti keleivius ankstyvą rytą ir tūpti pačioje dienos pabaigoje, taigi per dieną atlikti po keturis vidutinės trukmės skrydžius į abi puses vietoj trijų. |
| --- | --- |

(358)

Prancūzijos nuomone, kai orlaiviai paliekami naktį stovėti oro uoste, oro vežėjai gali įlaipinti keleivius ankstyvą rytą ir tūpti pačioje dienos pabaigoje, taigi per dieną atlikti po keturis vidutinės trukmės skrydžius į abi puses vietoj trijų.

| (359) | Prancūzija nurodo, kad, vadovaujantis vienu 2004 m. atliktu suderinamumo tyrimu, oro uosto valdytojas gali ex ante nustatyti šios priemonės pelningumą. |
| --- | --- |

(359)

Prancūzija nurodo, kad, vadovaujantis vienu 2004 m. atliktu suderinamumo tyrimu, oro uosto valdytojas gali ex ante nustatyti šios priemonės pelningumą.

ex ante

| (360) | Šis tyrimas grindžiamas prielaida, kad, leidus orlaiviams naktį nemokamai stovėti oro uoste, papildomus skrydžius iš MP1 terminalo į abi puses galėjo vykdyti tiktai šalies viduje vidutinės trukmės maršrutais skraidinantys oro vežėjai. Kadangi MP2 terminalu besinaudojančios pigių skrydžių bendrovės kasdien neskraidino iš oro uosto, kuriame jų orlaiviai stovėdavo naktį, ir į jį kasdien negrįždavo, manyta, kad kiekvienu jų orlaiviu buvo galima įvykdyti po vieną papildomą kasdienį reisą į abi puses. Šioms papildomų reisų prielaidoms pritaikytas 50 % svertinis koeficientas. |
| --- | --- |

(360)

Šis tyrimas grindžiamas prielaida, kad, leidus orlaiviams naktį nemokamai stovėti oro uoste, papildomus skrydžius iš MP1 terminalo į abi puses galėjo vykdyti tiktai šalies viduje vidutinės trukmės maršrutais skraidinantys oro vežėjai. Kadangi MP2 terminalu besinaudojančios pigių skrydžių bendrovės kasdien neskraidino iš oro uosto, kuriame jų orlaiviai stovėdavo naktį, ir į jį kasdien negrįždavo, manyta, kad kiekvienu jų orlaiviu buvo galima įvykdyti po vieną papildomą kasdienį reisą į abi puses. Šioms papildomų reisų prielaidoms pritaikytas 50 % svertinis koeficientas.

| (361) | Pateiktame tyrime daryta prielaida, kad orlaivių stovėjimo naktį oro uoste papildomas sąnaudas sudaro tiktai darbo jėgos, remonto ir įvairių eksploatacinių medžiagų kaina, vertinama [...]* EUR už naktį vienam orlaiviui. |
| --- | --- |

(361)

Pateiktame tyrime daryta prielaida, kad orlaivių stovėjimo naktį oro uoste papildomas sąnaudas sudaro tiktai darbo jėgos, remonto ir įvairių eksploatacinių medžiagų kaina, vertinama [...]* EUR už naktį vienam orlaiviui.

| (362) | Pirminiame tyrime suformuluotos prielaidos tuo metu atrodė realistinės. Vieno 2008 m. tyrimo rezultatai rodo, kad sąnaudos buvo įvertintos per maža suma, bet tikėtasi, kad dėl šios priemonės atsirasiantys papildomi reisai visgi taps pelningi nuo 2010 m. Todėl, atnaujinant verslo planus ir atliekant paskesnius tyrimus, prielaidos buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į su šia priemone susijusią pradinę patirtį. |
| --- | --- |

(362)

Pirminiame tyrime suformuluotos prielaidos tuo metu atrodė realistinės. Vieno 2008 m. tyrimo rezultatai rodo, kad sąnaudos buvo įvertintos per maža suma, bet tikėtasi, kad dėl šios priemonės atsirasiantys papildomi reisai visgi taps pelningi nuo 2010 m. Todėl, atnaujinant verslo planus ir atliekant paskesnius tyrimus, prielaidos buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į su šia priemone susijusią pradinę patirtį.

| (363) | Iš visų šių duomenų matyti, kad, priimdama sprendimą leisti naktį nemokamai laikyti orlaivius Marselio Provanso oro uoste, MPPPR elgėsi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis apdairus veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(363)

Iš visų šių duomenų matyti, kad, priimdama sprendimą leisti naktį nemokamai laikyti orlaivius Marselio Provanso oro uoste, MPPPR elgėsi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis apdairus veiklos vykdytojas.

7.2.2.3.   
  Rinkodaros veiklos finansavimas

Rinkodaros veiklos finansavimas

| (364) | Pirmoji rinkodaros veiklos finansavimo priemonė Marselio Provanso oro uoste turėjo būti įgyvendinta MPPPR 2005 m. lapkričio 21 d. sprendimu. Tačiau ši schema buvo panaikinta dar prieš jai įsigaliojant. Pasak Prancūzijos, pagal ją buvo išmokėta tik [mažesnė nei 300 000]* EUR suma bendrovei BMI baby. |
| --- | --- |

(364)

Pirmoji rinkodaros veiklos finansavimo priemonė Marselio Provanso oro uoste turėjo būti įgyvendinta MPPPR 2005 m. lapkričio 21 d. sprendimu. Tačiau ši schema buvo panaikinta dar prieš jai įsigaliojant. Pasak Prancūzijos, pagal ją buvo išmokėta tik [mažesnė nei 300 000]* EUR suma bendrovei BMI baby.

BMI baby

| (365) | Prancūzija teigė, kad, nors ši suma galėtų būti laikoma valstybės pagalba, jai galioja Reglamentas (EB) Nr. 1998/2006. 2012 m. bendrovė BMI baby nutraukė veiklą. |
| --- | --- |

(365)

Prancūzija teigė, kad, nors ši suma galėtų būti laikoma valstybės pagalba, jai galioja Reglamentas (EB) Nr. 1998/2006. 2012 m. bendrovė BMI baby nutraukė veiklą.

BMI baby

| (366) | Komisija daro išvadą, kad ši pagalba iš tikrųjų yra de minimis pagalba. |
| --- | --- |

(366)

Komisija daro išvadą, kad ši pagalba iš tikrųjų yra de minimis pagalba.

de minimis

7.2.2.4.   
  Oro uosto terminale MP2 taikomo keleivio mokesčio sumos nustatymas

Oro uosto terminale MP2 taikomo keleivio mokesčio sumos nustatymas

| (367) | Kadangi 2004 m. lapkričio mėn. verslo plano finansinė dalis buvo įgyvendinta dar prieš priimant sprendimą pradėti MP2 terminalo statybą, aišku, kad šis planas padėjo spręsti perkrovos problemas ir užtikrinti geresnę pelningumo perspektyvą. Atsižvelgiant į subsidiją terminalui MP2 statyti, penkiolikos metų verslo plane, parengtame tuo metu, kai priimtas sprendimas statyti terminalą MP2, įrodyta, kad šis projektas oro uostui bus pelningas. Verslo planas pakoreguotas du kartus – 2005 ir 2006 m., prieš pradedant naudoti MP2 terminalą. Taigi abiem šiais verslo planais patvirtinta, kad terminalo MP2 statyba buvo geriausias sprendimas siekiant didesnio pelningumo. |
| --- | --- |

(367)

Kadangi 2004 m. lapkričio mėn. verslo plano finansinė dalis buvo įgyvendinta dar prieš priimant sprendimą pradėti MP2 terminalo statybą, aišku, kad šis planas padėjo spręsti perkrovos problemas ir užtikrinti geresnę pelningumo perspektyvą. Atsižvelgiant į subsidiją terminalui MP2 statyti, penkiolikos metų verslo plane, parengtame tuo metu, kai priimtas sprendimas statyti terminalą MP2, įrodyta, kad šis projektas oro uostui bus pelningas. Verslo planas pakoreguotas du kartus – 2005 ir 2006 m., prieš pradedant naudoti MP2 terminalą. Taigi abiem šiais verslo planais patvirtinta, kad terminalo MP2 statyba buvo geriausias sprendimas siekiant didesnio pelningumo.

| (368) | 2006 m. atnaujinant verslo planą, prieš nustatant terminale MP2 taikytinus mokesčius, atsižvelgta ne tik į mokesčių už naujus maršrutus ir orlaivių stovėjimą sumažinimą, bet ir į mokesčių už rinkodaros priemonių taikymą sumažinimą. Tokiu būdu irgi įrodyta, jog, net ir sumažinus mokesčius, terminalas MP2 buvo pelningas oro uostui.
  Finansinės maržos vienam skrydžiui apskaičiavimas atsižvelgiant į mokesčių sumažinimą ir rinkodaros priemones (visų sąnaudų metodas)

  10 lentelė


  Orlaivis B737–67, tonos – GA:5 – talpa:189 keleiviai | MP2 |
| --- | --- | --- |
| 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai |
| | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS |
| NACIONALINIO TRANSPORTO SRAUTAS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Tūpimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Apšvietimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stovėjimas < 1 valandą | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 75 % keleivių (142 keleiviai) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registracijos duomenų bankai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prekyba | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilių stovėjimo aikštelės | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| IŠ VISO vienam skrydžiui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža prieš taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža pritaikius rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

2006 m. atnaujinant verslo planą, prieš nustatant terminale MP2 taikytinus mokesčius, atsižvelgta ne tik į mokesčių už naujus maršrutus ir orlaivių stovėjimą sumažinimą, bet ir į mokesčių už rinkodaros priemonių taikymą sumažinimą. Tokiu būdu irgi įrodyta, jog, net ir sumažinus mokesčius, terminalas MP2 buvo pelningas oro uostui.

Finansinės maržos vienam skrydžiui apskaičiavimas atsižvelgiant į mokesčių sumažinimą ir rinkodaros priemones (visų sąnaudų metodas)

10 lentelė

10 lentelė

Orlaivis B737–67, tonos – GA:5 – talpa:189 keleiviai

Orlaivis B737–67, tonos – GA:5 – talpa:189 keleiviai

MP2

1-ieji metai

2-ieji metai

3-ieji metai

4-ieji metai

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

NACIONALINIO TRANSPORTO SRAUTAS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tūpimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Apšvietimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stovėjimas < 1 valandą

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

75 % keleivių (142 keleiviai)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registracijos duomenų bankai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prekyba

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilių stovėjimo aikštelės

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

IŠ VISO vienam skrydžiui

IŠ VISO vienam skrydžiui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža prieš taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža pritaikius rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS |
| TRANSPORTO SRAUTAS ES | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Tūpimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Apšvietimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stovėjimas < 1 valandą | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 75 % keleivių (142 keleiviai) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registracijos duomenų bankai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prekyba | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilių stovėjimo aikštelės | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| IŠ VISO vienam skrydžiui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža prieš taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža pritaikius rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1-ieji metai

2-ieji metai

3-ieji metai

4-ieji metai

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

TRANSPORTO SRAUTAS ES

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tūpimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Apšvietimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stovėjimas < 1 valandą

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

75 % keleivių (142 keleiviai)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registracijos duomenų bankai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prekyba

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilių stovėjimo aikštelės

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

IŠ VISO vienam skrydžiui

IŠ VISO vienam skrydžiui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža prieš taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža pritaikius rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

11 lentelė

11 lentelė

Orlaivis FOCKER 100–45 tonos – GA:5 – talpa:100 keleivių

Orlaivis FOCKER 100–45 tonos – GA:5 – talpa:100 keleivių

| | MP2 |
| --- | --- |
| 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai |
| | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS |
| NACIONALINIO TRANSPORTO SRAUTAS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Tūpimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Apšvietimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stovėjimas < 1 valandą | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 75 % keleivių (75 keleiviai) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registracijos duomenų bankai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prekyba | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilių stovėjimo aikštelės | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| IŠ VISO vienam skrydžiui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža prieš taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža pritaikius rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

MP2

1-ieji metai

2-ieji metai

3-ieji metai

4-ieji metai

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

NACIONALINIO TRANSPORTO SRAUTAS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tūpimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Apšvietimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stovėjimas < 1 valandą

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

75 % keleivių (75 keleiviai)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registracijos duomenų bankai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prekyba

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilių stovėjimo aikštelės

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

IŠ VISO vienam skrydžiui

IŠ VISO vienam skrydžiui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža prieš taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža pritaikius rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS | PAJAMOS | IŠLAIDOS |
| TRANSPORTO SRAUTAS ES | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Tūpimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Apšvietimas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stovėjimas < 1 valandą | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 75 % keleivių (75 keleiviai) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registracijos duomenų bankai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prekyba | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilių stovėjimo aikštelės | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| IŠ VISO vienam skrydžiui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža prieš taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| taikant rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža pritaikius rinkodaros priemones | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1-ieji metai

2-ieji metai

3-ieji metai

4-ieji metai

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

PAJAMOS

IŠLAIDOS

TRANSPORTO SRAUTAS ES

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tūpimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Apšvietimas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stovėjimas < 1 valandą

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

75 % keleivių (75 keleiviai)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registracijos duomenų bankai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Su aviacija susijusių pajamų tarpinė suma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prekyba

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilių stovėjimo aikštelės

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

IŠ VISO vienam skrydžiui

IŠ VISO vienam skrydžiui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža prieš taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

taikant rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža pritaikius rinkodaros priemones

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

12 lentelė

12 lentelė

Pelningumo analizė (tūkstančiais eurų dabartine verte)

Pelningumo analizė (tūkstančiais eurų dabartine verte)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | IŠ VISO 2005–2021 m. | Vidinė grąžos norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PINIGŲ SRAUTŲ SKIRTUMAS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pakoreguota 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV be PST | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pakoreguota 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ SKIRTUMAS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Šaltinis: atnaujintas 2005 m. rugsėjo 15 d. verslo planas (GBV – grynoji balansinė vertė, PST – pigių skrydžių terminalas). |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

IŠ VISO 2005–2021 m.

Vidinė grąžos norma

2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PINIGŲ SRAUTŲ SKIRTUMAS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pakoreguota 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV be PST

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pakoreguota 2021 m. pabaigos BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ GBV, įskaitant PST

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

BENDRŲ PINIGŲ SRAUTŲ SKIRTUMAS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Šaltinis: atnaujintas 2005 m. rugsėjo 15 d. verslo planas (GBV – grynoji balansinė vertė, PST – pigių skrydžių terminalas).

Šaltinis:

| (369) | Apskaičiuodamas supaprastintų paslaugų terminalo grąžą ir atitinkamus tarifus, apdairus veiklos vykdytojas atsižvelgs į visas pajamas iš aviacinės ir neaviacinės veiklos, turėdamas omenyje transporto srauto paklausos lankstumą atitinkamo aviacinės veiklos mokesčio kainodaros atžvilgiu. Taigi neaviacinėmis pajamomis padengiamas keleivio mokesčio tarifo lygio ir keleivių aptarnavimo sąnaudų lygio skirtumas yra ne oro vežėjams suteikiama nauda, o oro uosto valdytojo vykdytos optimizacijos, kuria siekta investicijų projekto grąžos, rezultatas. |
| --- | --- |

(369)

Apskaičiuodamas supaprastintų paslaugų terminalo grąžą ir atitinkamus tarifus, apdairus veiklos vykdytojas atsižvelgs į visas pajamas iš aviacinės ir neaviacinės veiklos, turėdamas omenyje transporto srauto paklausos lankstumą atitinkamo aviacinės veiklos mokesčio kainodaros atžvilgiu. Taigi neaviacinėmis pajamomis padengiamas keleivio mokesčio tarifo lygio ir keleivių aptarnavimo sąnaudų lygio skirtumas yra ne oro vežėjams suteikiama nauda, o oro uosto valdytojo vykdytos optimizacijos, kuria siekta investicijų projekto grąžos, rezultatas.

| (370) | Terminale MP2 taikomi keleivio mokesčio tarifai (be registracijos mokesčio) nurodyti 13 lentelėje.

  13 lentelė










  Metai | Skrydžio ES mokestis vienam keleiviui (EUR) | Skrydžio už ES ribų mokestis vienam keleiviui (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pradinis | Atgaline data | Pradinis | Atgaline data |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Terminale MP2 taikomi keleivio mokesčio tarifai (be registracijos mokesčio) nurodyti 13 lentelėje.

13 lentelė

13 lentelė

Metai

Skrydžio ES mokestis vienam keleiviui (EUR)

Skrydžio už ES ribų mokestis vienam keleiviui (EUR)

Pradinis

Atgaline data

Pradinis

Atgaline data

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | Po to, kai Valstybės Taryba tarifus panaikino, 2009 m. jie buvo pakoreguoti. Šių tarifų apskaičiavimo metodai išsamiau išaiškinti PEK 2009 m. vasario 18 d. sprendime. Juos nustatant remtasi kiekvieno terminalo šešerių ateinančių metų sąnaudomis ir pajamomis, nurodytomis 2008 m. Mazars tyrime. Vadovaujantis šiame tyrime išdėstytomis prognozėmis, nagrinėjamos sąnaudos apima kiekvienam terminalui priskirtų pastatų sąnaudas, einamosios ir techninės priežiūros sąnaudas ir veiklos sąnaudas, apskaičiuotas proporcingai jų atliekamai keleivių aptarnavimo funkcijai ir jų naudojimui kiekviename terminale. Nagrinėtos pajamos apima kiekvienam terminalui priskirtas oro uosto pajamas iš oro uosto mokesčių (keleivio ir registracijos) ir komercines pajamas (iš prekybos ir stovėjimo aikštelės). |
| --- | --- |

(371)

Po to, kai Valstybės Taryba tarifus panaikino, 2009 m. jie buvo pakoreguoti. Šių tarifų apskaičiavimo metodai išsamiau išaiškinti PEK 2009 m. vasario 18 d. sprendime. Juos nustatant remtasi kiekvieno terminalo šešerių ateinančių metų sąnaudomis ir pajamomis, nurodytomis 2008 m. Mazars tyrime. Vadovaujantis šiame tyrime išdėstytomis prognozėmis, nagrinėjamos sąnaudos apima kiekvienam terminalui priskirtų pastatų sąnaudas, einamosios ir techninės priežiūros sąnaudas ir veiklos sąnaudas, apskaičiuotas proporcingai jų atliekamai keleivių aptarnavimo funkcijai ir jų naudojimui kiekviename terminale. Nagrinėtos pajamos apima kiekvienam terminalui priskirtas oro uosto pajamas iš oro uosto mokesčių (keleivio ir registracijos) ir komercines pajamas (iš prekybos ir stovėjimo aikštelės).

Mazars

| (372) | Keleivio mokesčio tarifai buvo apskaičiuoti siekiant, kad aviacinės veiklos pajamų marža būtų tokia pat atliekant keleivių aptarnavimo funkciją tiek terminale MP2, tiek MP1, t. y. [50–80 % 2007, 2008, 2009 ir 2010 m.]*. |
| --- | --- |

(372)

Keleivio mokesčio tarifai buvo apskaičiuoti siekiant, kad aviacinės veiklos pajamų marža būtų tokia pat atliekant keleivių aptarnavimo funkciją tiek terminale MP2, tiek MP1, t. y. [50–80 % 2007, 2008, 2009 ir 2010 m.]*.

| (373) | Iš 2009 m. vasario 18 d. sprendime nurodytų finansinių duomenų matyti, kad, sudėjus pajamas iš oro uosto mokesčių ir komercines pajamas, priskirtas keleivių aptarnavimo funkcijai, jomis, taikant 2009 m. gegužės 25 d. sprendime nustatytą keleivio mokesčio tarifą, padengiamos šios terminalo MP2 atliekamos funkcijos sąnaudos [100–140 % 2007, 2008, 2009 ir 2010 m.]*. |
| --- | --- |

(373)

Iš 2009 m. vasario 18 d. sprendime nurodytų finansinių duomenų matyti, kad, sudėjus pajamas iš oro uosto mokesčių ir komercines pajamas, priskirtas keleivių aptarnavimo funkcijai, jomis, taikant 2009 m. gegužės 25 d. sprendime nustatytą keleivio mokesčio tarifą, padengiamos šios terminalo MP2 atliekamos funkcijos sąnaudos [100–140 % 2007, 2008, 2009 ir 2010 m.]*.

| (374) | Keleivio mokesčio tarifai terminale MP2 buvo nustatyti vadovaujantis išankstinio finansinio tyrimo rezultatai. Tyrime atsižvelgta į visas taikytinas nuolaidas. Šio tyrimo duomenimis, kiekvieno terminalo taikytų mokesčių sumos turėjo padengti atitinkamas sąnaudas. Tyrime padaryta išvada, kad terminalo grynoji dabartinė vertė (GDV) teigiama. |
| --- | --- |

(374)

Keleivio mokesčio tarifai terminale MP2 buvo nustatyti vadovaujantis išankstinio finansinio tyrimo rezultatai. Tyrime atsižvelgta į visas taikytinas nuolaidas. Šio tyrimo duomenimis, kiekvieno terminalo taikytų mokesčių sumos turėjo padengti atitinkamas sąnaudas. Tyrime padaryta išvada, kad terminalo grynoji dabartinė vertė (GDV) teigiama.

| (375) | Nors apskaičiuojant naujuosius tarifus atgaline tvarka nustatyta, kad mokesčio lėšomis padengiamos visos oro uosto sąnaudos, pakoregavus ir perskirsčius tam tikrų bendrų išlaidų sumas terminalams, apskaičiuota, kad su oro vežėjų ir kiekvieno papildomo keleivio atėjimu susijusias negrįžtamąsias sąnaudas buvo galima kompensuoti ir taikant pirminius mokesčio tarifus. Taigi visuomet buvo užtikrinama, kad oro vežėjams taikomo mokesčio įkainių sumomis būtų padengiamos bent jau negrįžtamosios sąnaudos, susijusios su oro vežėjo naudojimusi oro uostu. |
| --- | --- |

(375)

Nors apskaičiuojant naujuosius tarifus atgaline tvarka nustatyta, kad mokesčio lėšomis padengiamos visos oro uosto sąnaudos, pakoregavus ir perskirsčius tam tikrų bendrų išlaidų sumas terminalams, apskaičiuota, kad su oro vežėjų ir kiekvieno papildomo keleivio atėjimu susijusias negrįžtamąsias sąnaudas buvo galima kompensuoti ir taikant pirminius mokesčio tarifus. Taigi visuomet buvo užtikrinama, kad oro vežėjams taikomo mokesčio įkainių sumomis būtų padengiamos bent jau negrįžtamosios sąnaudos, susijusios su oro vežėjo naudojimusi oro uostu.

| (376) | Be to, pradiniame verslo plane, kuriuo remiantis nuspręsta statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs pasiekti teigiamą GDV. Prieš dar kartą keisdamas tarifus, oro uostas apskaičiavo įverčius, pagal kuriuos priemonės teigiamai paveiktų oro uosto finansinę grąžą. |
| --- | --- |

(376)

Be to, pradiniame verslo plane, kuriuo remiantis nuspręsta statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs pasiekti teigiamą GDV. Prieš dar kartą keisdamas tarifus, oro uostas apskaičiavo įverčius, pagal kuriuos priemonės teigiamai paveiktų oro uosto finansinę grąžą.

| (377) | Todėl Komisija mano, kad sprendimas dėl terminale MP2 taikytinų tarifų nustatymo atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą. Tą patį reikia pasakyti apie 2009 m. gegužės 25 d. sprendimą, kuriuo šie tarifai nustatomi 2006–2008 metams bei laikotarpiui nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. |
| --- | --- |

(377)

Todėl Komisija mano, kad sprendimas dėl terminale MP2 taikytinų tarifų nustatymo atitinka apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą. Tą patį reikia pasakyti apie 2009 m. gegužės 25 d. sprendimą, kuriuo šie tarifai nustatomi 2006–2008 metams bei laikotarpiui nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d.

7.2.2.5.   
  Rinkodaros paslaugų sutartis su AMS

Rinkodaros paslaugų sutartis su AMS

Bendras ekonominės naudos bendrovėms Ryanair ir AMS vertinimas

Bendras ekonominės naudos bendrovėms Ryanair ir AMS vertinimas

| (378) | Komisija visų pirma privalo iškelti klausimą, ar, siekiant nustatyti galimą bendrovės Ryanair ir jos patronuojamosios bendrovės AMS gautą ekonominę naudą, jas reikia vertinti kartu, ar atskirai. |
| --- | --- |

(378)

Komisija visų pirma privalo iškelti klausimą, ar, siekiant nustatyti galimą bendrovės Ryanair ir jos patronuojamosios bendrovės AMS gautą ekonominę naudą, jas reikia vertinti kartu, ar atskirai.

Ryanair

| (379) | Visų pirma, Komisija nurodo, kad AMS yra Ryanair 100 % patronuojamoji bendrovė ir kad AMS vadovauja Ryanair (78) vyresnioji vadovybė. Komisija taip pat nurodo, kad ši bendrovė iš tikrųjų buvo įsteigta vien siekiant teikti rinkodaros paslaugas Ryanair interneto svetainėje ir kad kitokios veiklos ji nevykdo. |
| --- | --- |

(379)

Visų pirma, Komisija nurodo, kad AMS yra Ryanair 100 % patronuojamoji bendrovė ir kad AMS vadovauja Ryanair (78) vyresnioji vadovybė. Komisija taip pat nurodo, kad ši bendrovė iš tikrųjų buvo įsteigta vien siekiant teikti rinkodaros paslaugas Ryanair interneto svetainėje ir kad kitokios veiklos ji nevykdo.

Ryanair

Ryanair

78

Ryanair

| (380) | Be to, 2005 m. lapkričio 15 d. MPPPR oro uosto tarybos posėdžiui skirtame parengiamajame tyrime nurodyta, kad, tiek perkant reklamos paslaugas Ryanair interneto svetainėje, tiek sukuriant pagalbos priemonę naujiems maršrutams įsteigti, siekta Marselio Provanso oro uoste sukurti tokias sąlygas, kad sąnaudos atitiktų Ryanair taikytus grąžos kriterijus, ypač turint omenyje orlaivių bazės įkūrimo perspektyvą. |
| --- | --- |

(380)

Be to, 2005 m. lapkričio 15 d. MPPPR oro uosto tarybos posėdžiui skirtame parengiamajame tyrime nurodyta, kad, tiek perkant reklamos paslaugas Ryanair interneto svetainėje, tiek sukuriant pagalbos priemonę naujiems maršrutams įsteigti, siekta Marselio Provanso oro uoste sukurti tokias sąlygas, kad sąnaudos atitiktų Ryanair taikytus grąžos kriterijus, ypač turint omenyje orlaivių bazės įkūrimo perspektyvą.

Ryanair

Ryanair

| (381) | Iš Prancūzijos atsakyme išdėstytų argumentų taip pat matyti, kad sutarties su AMS finansinės sąlygos buvo sutartos atsižvelgiant į kiekvieno Ryanair vykdomo skrydžio finansinę maržą. Prancūzija taip pat nurodė, kad sutartyje su AMS buvo įvardyti įvairūs Ryanair įsipareigojimai dėl oro uoste laikysimo orlaivių skaičiaus, kasdienių skrydžių skaičiaus ir per metus transportuosimo keleivių skaičiaus. Galiausiai, Prancūzija savo atsakyme nurodo, kad MPPPR elgsena turėtų būti vertinama atsižvelgiant į „vien Ryanair skrydžiais užtikrintą grąžą, kurią pasiekti pavyko įsteigus naujus maršrutus ir tuo pačiu metu sudarius sandorį su AMS“, ir pabrėžia, kad „šiuo atveju įvairių vienu metu taikytų priemonių tyrimas atliktas ypač tinkamai“ (79). |
| --- | --- |

(381)

Iš Prancūzijos atsakyme išdėstytų argumentų taip pat matyti, kad sutarties su AMS finansinės sąlygos buvo sutartos atsižvelgiant į kiekvieno Ryanair vykdomo skrydžio finansinę maržą. Prancūzija taip pat nurodė, kad sutartyje su AMS buvo įvardyti įvairūs Ryanair įsipareigojimai dėl oro uoste laikysimo orlaivių skaičiaus, kasdienių skrydžių skaičiaus ir per metus transportuosimo keleivių skaičiaus. Galiausiai, Prancūzija savo atsakyme nurodo, kad MPPPR elgsena turėtų būti vertinama atsižvelgiant į „vien Ryanair skrydžiais užtikrintą grąžą, kurią pasiekti pavyko įsteigus naujus maršrutus ir tuo pačiu metu sudarius sandorį su AMS“, ir pabrėžia, kad „šiuo atveju įvairių vienu metu taikytų priemonių tyrimas atliktas ypač tinkamai“ (79).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

79

| (382) | Galiausiai, Komisija linkusi priminti, kad ji taip pat laikėsi šio požiūrio 2007 m. lapkričio 29 d. priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Po oro uosto, 2012 m. sausio 25 d. sprendimą išplėsti šio oro uosto tyrimo procedūrą bei 2012 m. vasario 8 d. ir 2012 m. kovo 23 d. sprendimus pradėti procedūras La Rošelio ir Angulemo oro uostų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(382)

Galiausiai, Komisija linkusi priminti, kad ji taip pat laikėsi šio požiūrio 2007 m. lapkričio 29 d. priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Po oro uosto, 2012 m. sausio 25 d. sprendimą išplėsti šio oro uosto tyrimo procedūrą bei 2012 m. vasario 8 d. ir 2012 m. kovo 23 d. sprendimus pradėti procedūras La Rošelio ir Angulemo oro uostų atžvilgiu.

| (383) | Dėl visų šių priežasčių, siekiant nustatyti Ryanair ir AMS atžvilgiu taikytų priemonių ekonominę naudą, jas dera vertinti kartu, nes Ryanair ir AMS faktiškai yra vienas nagrinėjamų priemonių naudos gavėjas (80). |
| --- | --- |

(383)

Dėl visų šių priežasčių, siekiant nustatyti Ryanair ir AMS atžvilgiu taikytų priemonių ekonominę naudą, jas dera vertinti kartu, nes Ryanair ir AMS faktiškai yra vienas nagrinėjamų priemonių naudos gavėjas (80).

Ryanair

Ryanair

80

| (384) | Be to, Komisija pažymi, kad vienintelė nauda, kurios oro uosto valdytojai galėjo gauti AMS teikiant rinkodaros paslaugas Ryanair interneto svetainėje, buvo Ryanair skraidinamų keleivių skaičiaus išaugimas. Pagrindinė ryšių su Ryanair užmezgimo pelningumo analizės grandis yra skrydžių srauto ir užpildymo koeficiento įverčiai (81). Todėl Komisija mano, kad, taikant apdairaus rinkos ekonomikos veikėjo kriterijų, vertinant komercinių ryšių su Ryanair (82) naudingumą, negalima neatkreipti dėmesio į tuo pačiu metu sudarytų rinkodaros paslaugų sutarčių padarinius ir sąnaudas. |
| --- | --- |

(384)

Be to, Komisija pažymi, kad vienintelė nauda, kurios oro uosto valdytojai galėjo gauti AMS teikiant rinkodaros paslaugas Ryanair interneto svetainėje, buvo Ryanair skraidinamų keleivių skaičiaus išaugimas. Pagrindinė ryšių su Ryanair užmezgimo pelningumo analizės grandis yra skrydžių srauto ir užpildymo koeficiento įverčiai (81). Todėl Komisija mano, kad, taikant apdairaus rinkos ekonomikos veikėjo kriterijų, vertinant komercinių ryšių su Ryanair (82) naudingumą, negalima neatkreipti dėmesio į tuo pačiu metu sudarytų rinkodaros paslaugų sutarčių padarinius ir sąnaudas.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

81

Ryanair

82

Apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus

Apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus

| (385) | 2006 m. gegužės 19 d. MPPPR, nesurengusi konkurencinio viešojo pirkimo ir nepaskelbusi išankstinio skelbimo, sudarė penkerių metų trukmės (su galimybe pratęsti vieną kartą tokiam pat laikotarpiui) reklamos vietos pirkimo sutartį su bendrove AMS – oro vežėjo Ryanair patronuojamąja bendrove, kurios 100 % kapitalo priklauso Ryanair. 2009 m. vasario 18 d. EPK sprendime dėl tarifų, priimtų 2009 m. gegužės 25 d. sprendimu, nustatymo nurodyta, kad su AMS sutartimi susijusios sąnaudos sutarties galiojimo laikotarpiu, t. y. 2006 m. spalio–2011 m. spalio mėn., yra [...]* EUR, t. y. [...]* EUR per metus. |
| --- | --- |

(385)

2006 m. gegužės 19 d. MPPPR, nesurengusi konkurencinio viešojo pirkimo ir nepaskelbusi išankstinio skelbimo, sudarė penkerių metų trukmės (su galimybe pratęsti vieną kartą tokiam pat laikotarpiui) reklamos vietos pirkimo sutartį su bendrove AMS – oro vežėjo Ryanair patronuojamąja bendrove, kurios 100 % kapitalo priklauso Ryanair. 2009 m. vasario 18 d. EPK sprendime dėl tarifų, priimtų 2009 m. gegužės 25 d. sprendimu, nustatymo nurodyta, kad su AMS sutartimi susijusios sąnaudos sutarties galiojimo laikotarpiu, t. y. 2006 m. spalio–2011 m. spalio mėn., yra [...]* EUR, t. y. [...]* EUR per metus.

Ryanair

| (386) | Visų pirma, Prancūzija nurodo, kad pagal šią sutartį atlikti mokėjimai atitinka internetinių rinkodaros paslaugų rinkos kainą, ir iš to daro išvadą, kad, sudarydami sutartį su AMS, MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(386)

Visų pirma, Prancūzija nurodo, kad pagal šią sutartį atlikti mokėjimai atitinka internetinių rinkodaros paslaugų rinkos kainą, ir iš to daro išvadą, kad, sudarydami sutartį su AMS, MPPPR elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas.

| (387) | Tačiau, kaip nurodyta 7.2.2.5 skirsnyje, Komisija mano, jog galimą bendrovių AMS ir Ryanair gautą naudą reikia nagrinėti kartu, nes oro vežėjo ir jo patronuojamosios bendrovės paslaugos yra neatskiriamose. Iš tikrųjų Komisija mano, kad galima AMS rinkodaros paslaugų vertė grindžiama Ryanair eismo srautų augimu. |
| --- | --- |

(387)

Tačiau, kaip nurodyta 7.2.2.5 skirsnyje, Komisija mano, jog galimą bendrovių AMS ir Ryanair gautą naudą reikia nagrinėti kartu, nes oro vežėjo ir jo patronuojamosios bendrovės paslaugos yra neatskiriamose. Iš tikrųjų Komisija mano, kad galima AMS rinkodaros paslaugų vertė grindžiama Ryanair eismo srautų augimu.

Ryanair

Ryanair

| (388) | Iš Prancūzijos atsakymo galima daryti išvadą, kad ji tokiam teiginiui pritaria. Prancūzija nurodo, kad, siekdamas apskaičiuoti Ryanair vykdomo skrydžio finansinę grąžą, apdairus veiklos vykdytojas būtų išnagrinėjęs vežėjui Ryanair taikytinus mokesčio tarifus ir rinkodaros paslaugų pirkimo iš AMS sąnaudas. Tokiu samprotavimu MPPPR vadovavosi priimdami sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį. |
| --- | --- |

(388)

Iš Prancūzijos atsakymo galima daryti išvadą, kad ji tokiam teiginiui pritaria. Prancūzija nurodo, kad, siekdamas apskaičiuoti Ryanair vykdomo skrydžio finansinę grąžą, apdairus veiklos vykdytojas būtų išnagrinėjęs vežėjui Ryanair taikytinus mokesčio tarifus ir rinkodaros paslaugų pirkimo iš AMS sąnaudas. Tokiu samprotavimu MPPPR vadovavosi priimdami sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį.

Ryanair

Ryanair

| (389) | Kadangi AMS teikiamos rinkodaros paslaugos neatskiriamos nuo Marselio Provanso oro uosto santykių su oro vežėju Ryanair, šiems dviem subjektams suteikta nauda nagrinėtina bendrai. |
| --- | --- |

(389)

Kadangi AMS teikiamos rinkodaros paslaugos neatskiriamos nuo Marselio Provanso oro uosto santykių su oro vežėju Ryanair, šiems dviem subjektams suteikta nauda nagrinėtina bendrai.

Ryanair

| (390) | Todėl MPPPR elgsenos sudarant 2006 m. gegužės 19 d. sutartį su AMS negalima vertinti lyginant su šios bendrovės pasiūlymo su kitų reklamos internete skelbėjų pasiūlymais, nes jie panašios paslaugos neteikia. |
| --- | --- |

(390)

Todėl MPPPR elgsenos sudarant 2006 m. gegužės 19 d. sutartį su AMS negalima vertinti lyginant su šios bendrovės pasiūlymo su kitų reklamos internete skelbėjų pasiūlymais, nes jie panašios paslaugos neteikia.

| (391) | Antra, Prancūzija nurodo, kad MPPPR sutartis su AMS yra Marselio Provanso oro uostui pelningas pirkinys, ypač MP2 terminalo veiklos požiūriu. |
| --- | --- |

(391)

Antra, Prancūzija nurodo, kad MPPPR sutartis su AMS yra Marselio Provanso oro uostui pelningas pirkinys, ypač MP2 terminalo veiklos požiūriu.

| (392) | Reikia priminti, kad investicijos į MP2 terminalo statybą grąžos tyrime (2005 m. rugsėjo mėn. verslo plane, pakoreguotame 2006 m. gegužės mėn.) atsižvelgta ne į sutarties su AMS sąnaudas, o į ankstesnės rinkodaros išlaidų kompensavimo priemonės sąnaudas. Kaip nurodyta 7.2.2.3 skirsnyje, galiausiai ši priemonė nebuvo taikyta. |
| --- | --- |

(392)

Reikia priminti, kad investicijos į MP2 terminalo statybą grąžos tyrime (2005 m. rugsėjo mėn. verslo plane, pakoreguotame 2006 m. gegužės mėn.) atsižvelgta ne į sutarties su AMS sąnaudas, o į ankstesnės rinkodaros išlaidų kompensavimo priemonės sąnaudas. Kaip nurodyta 7.2.2.3 skirsnyje, galiausiai ši priemonė nebuvo taikyta.

| (393) | Prancūzija pateikė 2005 m. rugsėjo mėn. atliktą ir 2006 m. gegužės mėn., prieš sudarant sutartį su AMS, pakoreguotą Ryanair skrydžių 2007–2021 m. laikotarpiu finansinės maržos grąžos tyrimą, kuriuo MPPPR rėmėsi priimdama sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį. |
| --- | --- |

(393)

Prancūzija pateikė 2005 m. rugsėjo mėn. atliktą ir 2006 m. gegužės mėn., prieš sudarant sutartį su AMS, pakoreguotą Ryanair skrydžių 2007–2021 m. laikotarpiu finansinės maržos grąžos tyrimą, kuriuo MPPPR rėmėsi priimdama sprendimą sudaryti 2006 m. gegužės 19 d. sutartį.

Ryanair

| (394) | Šis tyrimas grindžiamas tokiais (2007 metų) duomenimis:






  — | B737 orlaivio skrydžio į MP2 terminalą finansinė marža, apskaičiuota neatsižvelgiant į sutartį su AMS, yra [...]* EUR; |
| --- | --- | --- |

(394)

Šis tyrimas grindžiamas tokiais (2007 metų) duomenimis:

—

B737 orlaivio skrydžio į MP2 terminalą finansinė marža, apskaičiuota neatsižvelgiant į sutartį su AMS, yra [...]* EUR;

| — | aplinkybe, kad Ryanair renkasi 85 % pigių skrydžių pageidaujančių klientų; |
| --- | --- |

—

aplinkybe, kad Ryanair renkasi 85 % pigių skrydžių pageidaujančių klientų;

Ryanair

| — | aplinkybe, kad Ryanair surengia 2 694 skrydžius (šis skaičius atitiktų 75 % užpildytą 189 vietų orlaivį). |
| --- | --- |

—

aplinkybe, kad Ryanair surengia 2 694 skrydžius (šis skaičius atitiktų 75 % užpildytą 189 vietų orlaivį).

Ryanair

| (395) | Šiuo tyrimu atskleista, kad bendrovei Ryanair pradėjus dirbti Marselio Provanso oro uoste, taikant jai pasiūlytas tarifų sąlygas, būtent nuolaidas naujiems maršrutams bei orlaivių stovėjimui oro uoste nakties metu, ir atsižvelgiant į rinkodaros paslaugų pirkimą iš jos patronuojamosios bendrovės, oro uostas pirmuosius trejus metus dirbtų nuostolingai, ir teigiama marža oro uostui susidarytų tik 4-aisiais tokios veiklos metais (83). |
| --- | --- |

(395)

Šiuo tyrimu atskleista, kad bendrovei Ryanair pradėjus dirbti Marselio Provanso oro uoste, taikant jai pasiūlytas tarifų sąlygas, būtent nuolaidas naujiems maršrutams bei orlaivių stovėjimui oro uoste nakties metu, ir atsižvelgiant į rinkodaros paslaugų pirkimą iš jos patronuojamosios bendrovės, oro uostas pirmuosius trejus metus dirbtų nuostolingai, ir teigiama marža oro uostui susidarytų tik 4-aisiais tokios veiklos metais (83).

Ryanair

83

| (396) | Iš verslo plano matyti, kad numatytas 15 m. laikotarpio (2007–2021 m.) vidutinis visų skrydžių maržos koeficientas buvo pakankamai aukštas, kad patenkintų apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo lūkesčius. |
| --- | --- |

(396)

Iš verslo plano matyti, kad numatytas 15 m. laikotarpio (2007–2021 m.) vidutinis visų skrydžių maržos koeficientas buvo pakankamai aukštas, kad patenkintų apdairaus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo lūkesčius.

| (397) | 2006 m. gegužės 19 d. sutartis buvo sudaryta siekiant per vidutinį laikotarpį padidinti transporto srautus oro uoste. Sutartimi su AMS buvo pakeistos rinkodaros priemonės, numatytos pradiniame terminalo MP2 statybos projekto verslo plane. Esant vidutinėms sutarties su AMS sąnaudoms vienam Ryanair keleiviui buvo galima nustatyti viso terminalo MP2 statybos projekto grąžą.

  14 lentelė


  Sutarties su AMS grąžos atsižvelgiant į Ryanair transporto srautą modelis (įskaitant tarifų keitimo poveikį)





















  Viso transporto srauto prielaida | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair išskraidinami keleiviai ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ryanair skrydžių iš oro uosto skaičius | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reklamos pirkimas iš AMS (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Sutarties kaina vienam keleiviui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skrydžių marža sudarius sutartį su AMS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

2006 m. gegužės 19 d. sutartis buvo sudaryta siekiant per vidutinį laikotarpį padidinti transporto srautus oro uoste. Sutartimi su AMS buvo pakeistos rinkodaros priemonės, numatytos pradiniame terminalo MP2 statybos projekto verslo plane. Esant vidutinėms sutarties su AMS sąnaudoms vienam Ryanair keleiviui buvo galima nustatyti viso terminalo MP2 statybos projekto grąžą.

14 lentelė

14 lentelė

Sutarties su AMS grąžos atsižvelgiant į Ryanair transporto srautą modelis (įskaitant tarifų keitimo poveikį)

Sutarties su AMS grąžos atsižvelgiant į Ryanair transporto srautą modelis (įskaitant tarifų keitimo poveikį)

Viso transporto srauto prielaida

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ryanair išskraidinami keleiviai ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ryanair skrydžių iš oro uosto skaičius

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reklamos pirkimas iš AMS (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Sutarties kaina vienam keleiviui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skrydžių marža sudarius sutartį su AMS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| Penkerių metų vidutinė sutarties su AMS kaina vertinant pagal vieną keleivį | [...]* |
| --- | --- |
| Dešimties metų vidutinė sutarties su AMS kaina vertinant pagal vieną keleivį | [...]* |

Penkerių metų vidutinė sutarties su AMS kaina vertinant pagal vieną keleivį

[...]*

Dešimties metų vidutinė sutarties su AMS kaina vertinant pagal vieną keleivį

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Išlaidos (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Grynoji marža (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Norma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Vidutinė norma | [> 7.5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| GDV [...]* % (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Pajamos (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Išlaidos (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Grynoji marža (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Norma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vidutinė norma

[> 7.5 %]*

GDV [...]* % (EUR)

[...]*

| (398) | Taigi atsižvelgiant į nuolaidas bei sutarties su AMS sąnaudas oro vežėjams taikomų tarifų sumomis visada padengiamas bent jau oro vežėjo naudojimosi oro uostu sąnaudų perviršis. |
| --- | --- |

(398)

Taigi atsižvelgiant į nuolaidas bei sutarties su AMS sąnaudas oro vežėjams taikomų tarifų sumomis visada padengiamas bent jau oro vežėjo naudojimosi oro uostu sąnaudų perviršis.

| (399) | Be to, pradiniame verslo plane, kuriuo remiantis nuspręsta statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs pasiekti teigiamą GDV. Prieš dar kartą keisdamas tarifus ir prieš pasirašydamas rinkodaros paslaugų sutartį su AMS, oro uostas apskaičiavo įverčius, pagal kuriuos numatytos priemonės turėjo padaryti teigiamą poveikį oro uosto pelningumui. |
| --- | --- |

(399)

Be to, pradiniame verslo plane, kuriuo remiantis nuspręsta statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs pasiekti teigiamą GDV. Prieš dar kartą keisdamas tarifus ir prieš pasirašydamas rinkodaros paslaugų sutartį su AMS, oro uostas apskaičiavo įverčius, pagal kuriuos numatytos priemonės turėjo padaryti teigiamą poveikį oro uosto pelningumui.

| (400) | Tuo metu, kai buvo kuriamas pradinis verslo planas ir jo naujosios versijos, jame suformuluotos prielaidos ir kiti scenarijai bei paskesnių priemonių finansiniai apskaičiavimai buvo realistiniai. Įvykių raida parodė, kad jie buvo veikiau atsargūs. Be to, jie buvo reguliariai atnaujinami ir peržiūrimi, o tarifai reguliariai pritaikomi, siekiant užtikrinti ilgalaikį oro uosto pelningumą ir tarifų pakeitimus trumpuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(400)

Tuo metu, kai buvo kuriamas pradinis verslo planas ir jo naujosios versijos, jame suformuluotos prielaidos ir kiti scenarijai bei paskesnių priemonių finansiniai apskaičiavimai buvo realistiniai. Įvykių raida parodė, kad jie buvo veikiau atsargūs. Be to, jie buvo reguliariai atnaujinami ir peržiūrimi, o tarifai reguliariai pritaikomi, siekiant užtikrinti ilgalaikį oro uosto pelningumą ir tarifų pakeitimus trumpuoju laikotarpiu.

7.2.3.   IŠVADA DĖL PAGALBOS

| (401) | Iš 6.3 punkto matyti, kad Marselio Provanso oro uostas gavo investicinę pagalbą, kuri yra suderinama su vidaus rinka. Komisija mano, kad tuo atveju, jeigu oro uosto valdytojas gavo vidaus rinkai neprieštaraujančią pagalbą, tokios pagalbos nauda nepriskiriama konkrečiam oro vežėjui, jeigu įvykdomos toliau išdėstytos sąlygos:






  i) | infrastruktūra yra atvira visiems vežėjams (įskaitant infrastruktūrą, kuria gali naudotis tam tikrų kategorijų vežėjai, kaip antai pigių skrydžių ar užsakomųjų skrydžių bendrovės), o ne rezervuota tam tikram konkrečiam vežėjui, ir |
| --- | --- | --- |

(401)

Iš 6.3 punkto matyti, kad Marselio Provanso oro uostas gavo investicinę pagalbą, kuri yra suderinama su vidaus rinka. Komisija mano, kad tuo atveju, jeigu oro uosto valdytojas gavo vidaus rinkai neprieštaraujančią pagalbą, tokios pagalbos nauda nepriskiriama konkrečiam oro vežėjui, jeigu įvykdomos toliau išdėstytos sąlygos:

i)

infrastruktūra yra atvira visiems vežėjams (įskaitant infrastruktūrą, kuria gali naudotis tam tikrų kategorijų vežėjai, kaip antai pigių skrydžių ar užsakomųjų skrydžių bendrovės), o ne rezervuota tam tikram konkrečiam vežėjui, ir

| ii) | oro vežėjai moka mokesčius, kuriais padengiamos bent negrįžtamosios sąnaudos. |
| --- | --- |

ii)

oro vežėjai moka mokesčius, kuriais padengiamos bent negrįžtamosios sąnaudos.

| (402) | Šiuo atveju, Komisija pirmiausia pažymi, kad MP2 terminalas ir greta jo esanti orlaivių stovėjimo aikštelė nėra rezervuotos kokiam nors konkrečiam vežėjui. MP2 terminalas atviras visiems vežėjams, kurie nori juo naudotis, bet jame siūlomos riboto lygio paslaugos. Siekdamas užtikrinti, kad terminalas būtų atviras visiems suinteresuotiems vežėjams, oro uostas paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą galimybe naudotis jo infrastruktūra. Kadangi terminalo pajėgumai iki galo nepanaudoti, jis prieinamas bet kokiam suinteresuotam oro vežėjui. |
| --- | --- |

(402)

Šiuo atveju, Komisija pirmiausia pažymi, kad MP2 terminalas ir greta jo esanti orlaivių stovėjimo aikštelė nėra rezervuotos kokiam nors konkrečiam vežėjui. MP2 terminalas atviras visiems vežėjams, kurie nori juo naudotis, bet jame siūlomos riboto lygio paslaugos. Siekdamas užtikrinti, kad terminalas būtų atviras visiems suinteresuotiems vežėjams, oro uostas paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą galimybe naudotis jo infrastruktūra. Kadangi terminalo pajėgumai iki galo nepanaudoti, jis prieinamas bet kokiam suinteresuotam oro vežėjui.

| (403) | Antra, vadovaujantis pirmiau pateiktais įvertinimo rezultatais (žr. 7.2.2.1–7.2.2.5 punktus), oro vežėjai moka mokesčius tokiais tarifais, kad jų suma padengiamos bent jau negrįžtamosios sąnaudos pagal kiekvieną sutartį. |
| --- | --- |

(403)

Antra, vadovaujantis pirmiau pateiktais įvertinimo rezultatais (žr. 7.2.2.1–7.2.2.5 punktus), oro vežėjai moka mokesčius tokiais tarifais, kad jų suma padengiamos bent jau negrįžtamosios sąnaudos pagal kiekvieną sutartį.

| (404) | Komisija primena, kad nagrinėjamais susitarimais iš dalies įgyvendinama oro uosto bendroji strategija, kuria siekiama, bent jau ilguoju laikotarpiu, gauti pelno. Siekdama įvertinti oro uosto susitarimų su oro vežėju poveikį oro uosto pelningumui, Komisija atsižvelgia į konkrečius prieinamus pagrindžiamuosius duomenis bei į padėties raidą, kurią buvo galima protingai numatyti sudarant susitarimus. Ji visų pirma atsižvelgia:






  i) | į atitinkamo meto vyraujančias rinkos sąlygas, būtent pasikeitimus po oro transporto rinkos liberalizavimo, pigių skrydžių bendrovių ir kitų tiesiogiai skraidinančių vežėjų atėjimą į rinką ir plėtrą (84), oro uostų sektoriaus organizacinės ir ekonominės struktūros pokyčius (85); oro uostų atliekamų funkcijų įvairinimą ir sudėtingumą, oro vežėjų ir oro uostų tarpusavio konkurencijos stiprėjimą, neapibrėžtas ekonomines sąlygas dėl rinkos sąlygų kitimo ir visų kitų ekonominės aplinkos neaiškumų; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisija primena, kad nagrinėjamais susitarimais iš dalies įgyvendinama oro uosto bendroji strategija, kuria siekiama, bent jau ilguoju laikotarpiu, gauti pelno. Siekdama įvertinti oro uosto susitarimų su oro vežėju poveikį oro uosto pelningumui, Komisija atsižvelgia į konkrečius prieinamus pagrindžiamuosius duomenis bei į padėties raidą, kurią buvo galima protingai numatyti sudarant susitarimus. Ji visų pirma atsižvelgia:

i)

į atitinkamo meto vyraujančias rinkos sąlygas, būtent pasikeitimus po oro transporto rinkos liberalizavimo, pigių skrydžių bendrovių ir kitų tiesiogiai skraidinančių vežėjų atėjimą į rinką ir plėtrą (84), oro uostų sektoriaus organizacinės ir ekonominės struktūros pokyčius (85); oro uostų atliekamų funkcijų įvairinimą ir sudėtingumą, oro vežėjų ir oro uostų tarpusavio konkurencijos stiprėjimą, neapibrėžtas ekonomines sąlygas dėl rinkos sąlygų kitimo ir visų kitų ekonominės aplinkos neaiškumų;

84

85

| ii) | ilgalaikius padarinius oro uosto finansinei grąžai. |
| --- | --- |

ii)

ilgalaikius padarinius oro uosto finansinei grąžai.

| (405) | Komisija pažymi, kad, sprendžiant iš Prancūzijos suteiktos informacijos, pradiniame verslo plane, kuriuo pagrįstas sprendimas statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs ilguoju laikotarpiu pasiekti teigiamą GDV. Pasak Prancūzijos, šios optimistinės prognozės buvo patvirtintos terminalo MP2 finansiniais rezultatais. Be to, visame oro uoste, įskaitant terminalą MP1, taikomos mokesčio nuolaidos buvo grindžiamos patikimais finansiniais apskaičiavimais, ir jais remdamasis oro uostas galėjo tikėtis taikydamas šias priemones užsitikrinti pelningumą. Komisija mano, kad pelningumo ir terminalo MP2 naudojimo prognozės buvo protingos ir patikimos. Paaiškėjo, kad jos buvo netgi atsargios. Todėl Komisija mano, kad taikomi mokesčiai, suteiktos nuolaidos ir rinkodaros paslaugų sutartis su AMS yra bendros oro uosto pelno siekimo bent ilguoju laikotarpiu strategijos dalis. |
| --- | --- |

(405)

Komisija pažymi, kad, sprendžiant iš Prancūzijos suteiktos informacijos, pradiniame verslo plane, kuriuo pagrįstas sprendimas statyti terminalą MP2, oro uostas buvo numatęs ilguoju laikotarpiu pasiekti teigiamą GDV. Pasak Prancūzijos, šios optimistinės prognozės buvo patvirtintos terminalo MP2 finansiniais rezultatais. Be to, visame oro uoste, įskaitant terminalą MP1, taikomos mokesčio nuolaidos buvo grindžiamos patikimais finansiniais apskaičiavimais, ir jais remdamasis oro uostas galėjo tikėtis taikydamas šias priemones užsitikrinti pelningumą. Komisija mano, kad pelningumo ir terminalo MP2 naudojimo prognozės buvo protingos ir patikimos. Paaiškėjo, kad jos buvo netgi atsargios. Todėl Komisija mano, kad taikomi mokesčiai, suteiktos nuolaidos ir rinkodaros paslaugų sutartis su AMS yra bendros oro uosto pelno siekimo bent ilguoju laikotarpiu strategijos dalis.

| (406) | Taigi ji mano, kad Marselio Provanso oro uosto sutartys su oro vežėjais, kurie juo naudojosi, nėra valstybės pagalba. Be to, ji mano, kad tokiomis sąlygomis, net jeigu oro vežėjams būtų buvusi suteikta valstybės pagalba, ji bet kokiu atveju būtų suderinama su vidaus rinka dėl tų pačių priežasčių, kuriomis pagrįstas oro uostui suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(406)

Taigi ji mano, kad Marselio Provanso oro uosto sutartys su oro vežėjais, kurie juo naudojosi, nėra valstybės pagalba. Be to, ji mano, kad tokiomis sąlygomis, net jeigu oro vežėjams būtų buvusi suteikta valstybės pagalba, ji bet kokiu atveju būtų suderinama su vidaus rinka dėl tų pačių priežasčių, kuriomis pagrįstas oro uostui suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka.

| (407) | Kadangi nesilaikyta vieno SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyto kriterijaus, Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(407)

Kadangi nesilaikyta vieno SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyto kriterijaus, Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.   IŠVADA

IŠVADA

8.1.   ORO UOSTUI SKIRTOS PRIEMONĖS

ORO UOSTUI SKIRTOS PRIEMONĖS

| (408) | Komisija pažymi, kad Prancūzija investicinę pagalbą Marselio Provanso oro uostui suteikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau pažymėtina, kad ši pagalba suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(408)

Komisija pažymi, kad Prancūzija investicinę pagalbą Marselio Provanso oro uostui suteikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau pažymėtina, kad ši pagalba suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (409) | Oro uosto mokestis ir oro uosto bei MPPPR tarpusavio pervedimai nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(409)

Oro uosto mokestis ir oro uosto bei MPPPR tarpusavio pervedimai nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.2.   ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS SKIRTOS PRIEMONĖS

ORO UOSTU BESINAUDOJANTIEMS ORO VEŽĖJAMS SKIRTOS PRIEMONĖS

| (410) | Komisija pažymi, kad oro uostas, palaikydamas finansinius santykius su oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, veikė kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Įvairus tarifų derinimas ir rinkodaros sutartis su AMS nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(410)

Komisija pažymi, kad oro uostas, palaikydamas finansinius santykius su oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, veikė kaip apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Įvairus tarifų derinimas ir rinkodaros sutartis su AMS nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

12,337 mln. EUR investicijų subsidijos, kurias Prancūzija suteikė Marselio Provanso oro uostui, yra valstybės pagalba, kuri su vidaus rinka suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

Šios Prancūzijos įgyvendintos priemonės: oro uostui nustatytas oro uosto mokestis, MPPPR ir oro uosto tarpusavio pervedimai, sumažinti mokesčiai, taikomi oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, ir rinkodaros sutartis su AMS nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  OL C 334, 2011 11 15, p. 8.

1

(2)  
  2005 m. rugpjūčio 2 d. Įstatymas Nr. 2005–882 dėl paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

2

(3)  Pagal Prancūzijos teisę administracinė priežiūra yra tam tikra vieno viešosios teisės reglamentuojamo juridinio asmens valdžia kitam viešosios teisės reglamentuojamam juridiniam asmeniui. Tam tikro regiono ir teritorijos prekybos ir pramonės rūmų priežiūrą vykdo to regiono prefektas, padedamas už viešuosius finansus atsakingo regiono pareigūno. Pagal Konstituciją ir kitus įstatymus administracinė priežiūra susijusi tik su prižiūrimo juridinio asmens priimtų aktų teisėtumo kontrole.

3

(4)  Prekybos kodekso R.712–2–R.712–11–1 straipsniai.

4

(5)  Žr. http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique.

5

(6)  
  1987 m. liepos 22 d. Dekretas dėl koncesijos sutarties, pagal kurią Marselio prekybos ir pramonės rūmams pavesta tvarkyti, prižiūrėti ir eksploatuoti Marselio-Marinjano aerodromą (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1987 m. liepos 29 d., p. 8487).

6

(*1)  Informacija laikoma profesine paslaptimi.

*1

(7)  Komisija daro išvadą, kad Valstybės Tarybos sprendimu tarifai panaikinti ex tunc, t. y. nuo jų įsigaliojimo dienos. Taigi panaikinus tarifus jie laikomi niekada netaikytais. Komisijos supratimu, nepatvirtinus naujų tarifų, pagal Civilinės aviacijos kodekso 224–4-1-II straipsnį taikomi ankstesni tarifai (galioję iki 2006 m. birželio 1 d.).

7

ex tunc

(8)  2007–2012 m. vidutinis abiejų terminalų sąnaudų padengimo lėšomis, gautomis iš su aviacija susijusių mokesčių, koeficientas yra [50–80]* %, vidutinis bendras terminalo MP1 sąnaudų padengimo koeficientas – [100–150]* %, o terminalo MP2 sąnaudų – [100–150]* % (įskaitant su aviacija nesusijusias pajamas, gautas iš automobilių stovėjimo aikštelių, prekybos ir nuomos).

8

(9)  
  2011 m. liepos 27 d. Valstybės Tarybos sprendimas Nr. 329818, Bendrovė Air France ir kt., prašymas Nr. 340540.

9

Air France

(10)  Civilinės aviacijos kodekso L224–2 straipsnyje reikalaujama, kad bendros šių mokesčių pajamos neviršytų oro uoste suteiktų paslaugų sąnaudų.

10

(11)  Iki 2007 m. gruodžio 31 d. skrydžiams šalyje, Europos Sąjungoje ir tarptautiniams skrydžiams taikytas diferencijuotas terminalo MP1 tarifas. Terminalo MP2 tarifas nebuvo diferencijuojamas. Nuo 2008 m. sausio 1 d. diferencijuoti terminalo MP1 tarifai taikomi skrydžiams ES Šengeno erdvėje, ES ne Šengeno erdvėje ir tarptautiniams skrydžiams, įskaitant atgaline data taikytus 2006 ir 2007 m. tarifus, o diferencijuoti terminalo MP2 tarifai taikomi skrydžiams šalyje, Europos Sąjungoje ir tarptautiniams skrydžiams.

11

(12)  
  Air France atstovas PEK nebalsavo prieš pagalbos veiklai pradėti suteikimą; žr. 2007 m. kovo 27 d.
  Air France skundą, p. 14.

12

Air France

Air France

(13)  
  Air France Komisijai pateikė vieną sąlygų egzempliorių.

13

Air France

(14)  
  2011 m. liepos 27 d. Valstybės Tarybos sprendimas Nr. 329818, Bendrovė Air France ir kt., prašymas Nr. 340540.

14

Air France

(15)  
  Air France Komisijai pateikė vieną sąlygų egzempliorių.

15

Air France

(16)  Komisijos komunikatas „Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti“ (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

16

(17)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

17

(18)  Komisijos komunikatas „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas“, COM(2006) 819 galutinis, nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

18

(19)  Komisija pažymi, kad Prancūzijos atsakymas nenuoseklus – jame iš pradžių nurodyta pagalbos suma, kurios suderinamumą reikia nagrinėti, yra 932 649 EUR (p. 26), paskui – 980 EUR.

19

(20)  Prancūzija nurodo, kad MPPPR atliktame poveikio tyrime padaryta išvada, jog su kroviniais susijusios oro uosto veiklos sektoriuje 2000 m. buvo sukurtos 582 darbo vietos, o 2009 m. – 614 darbo vietų.

20

(21)  Prancūzija patikslina, kad 2005–2010 m. krovinių transporto srautas padidėjo 20,86 % ir 2010 m. siekė 52 179 tonas.

21

(22)  MPPPR ir Marselio-Provanso metropolio bendruomenės sudarytoje sutartyje nurodyta, kad valdžios institucijos dalyvavimas nustatytas atsižvelgiant į Marselio oro uosto pasiūlytas ir metropolio patvirtintas investicines programas, kad lėšos skiriamos tik patvirtintoms išlaidoms padengti, kad valdžios institucija per metus padengia tik finansinių metų išlaidas, kurias oro uostas iš tikrųjų patyrė, kad kaskart paprašius skirti lėšų pateikiama sumuojamoji išlaidų ataskaita ir kad MPPPR pateikia metropoliui visas su operacijomis susijusias sąskaitas faktūras.

22

(23)  Prancūzijos pateiktuose Oro uosto patariamojo komiteto sprendimuose nurodyta, kad grupės ADP 2006–2010 m. VSKK yra 5,8–6,5 %, 2011–2015 m. VSKK – 6,2–6,8 %, o Tulūzos oro uosto 2009–2013 m. VSKK – 6–6,5 %

23

(24)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių (OL L 70, 2009 3 14, p. 11).

24

(25)  
  1999 m. birželio 14 d. Sprendimas NN 109/98 dėl Mančesterio oro uosto.

25

(26)  
  2004 m. vasario 12 d. Komisijos sprendimas 2004/393/EB dėl naudos, kurią Valonijos regionas suteikė Šarlerua oro uostui (OL L 137, 2004 4 30, p. 1).

26

(27)  
  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5).

27

de minimis

(28)  
  1998 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas 98/337/77 dėl pagalbos, kurią Flandrijos regionas suteikė vežėjui Air Belgium ir kelionių organizatoriui Sunair, siekdamas užtikrinti naudojimąsi Ostendės oro uostu (OL L 148, 1998 5 19, p. 36).

28

(29)  
  2010 m. sausio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/60/ES dėl valstybės pagalbos C-12/08 (ex NN 74/07) – Slovakija – Bratislavos oro uosto ir Ryanair susitarimas (OL L 27, 2011 2 1, p. 24.

29

Ryanair

(30)  
  2005 m. lapkričio 15 d. Oro uosto taryba.

30

(31)  
  2009 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimas, pagalba E4/2007, C(2009) 184 galutinis.

31

(32)  
  2002 m. balandžio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, 2002 m. Rink. p. I-4397.

32

Prancūzija prieš Komisiją

(33)  
  Ryanair šį argumentą pagrindžia 1992 m. birželio 16 d. Valstybės Tarybos nuomone Nr. 351 654.

33

Ryanair

(34)  Šiuo klausimu Ryanair nurodo sprendimo pradėti procedūrą dalis, susijusias su MPPPR nesusigrąžintomis sumomis, susidariusiomis tarifus taikant atgaline data, pakartotinius Prancūzijos prašymus nacionaliniams skrydžiams nebetaikyti sumažintų keleivio mokesčių ir MPPPR be išankstinio Prancūzijos leidimo skirtą pagalbą rinkodarai.

34

Ryanair

(35)  
  Ryanair nurodo 2008 m. gruodžio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimą Ryanair prieš Komisiją, T-196/04.

35

Ryanair

Ryanair prieš Komisiją

(36)  
  Ryanair primena, kad terminale MP2 nėra: brangios marmurinės sienų dangos, pakabinamų lubų, monitorių virš įlaipinimo punktų, bagažo gabenimo į pagrindinę salę įrenginio, laukimo salių, informacinio punkto, eskalatorių ir transporterių, teleskopinio trapo.

36

Ryanair

(37)  Pagrįsdama šią informaciją Ryanair cituoja 2011 m. gegužės 27 d. Jungtinės Karalystės PPR sprendimą dėl Ryanair pateikto skundo prieš Gatviko oro uostą dėl diskriminacinio mokesčio taikymo jame.

37

Ryanair

Ryanair

(38)  Žr. 18 išnašą.

38

(39)  
  1999 m. birželio 14 d. Sprendimas NN 109/98 dėl Mančesterio oro uosto.

39

(40)  
  2002 m. gegužės 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, Rink. p. I- 04397, p. 52 ir 58.

40

Prancūzija prieš Komisiją

(41)  Sprendimas 2011/60/ES, 114 konstatuojamoji dalis.

41

(42)  
  2011 m. kovo 17 d. Marselio administracinio teismo teisėjo, taikančio laikinąsias apsaugos priemones, nutartis Nr. 1101332, kuria teismas nusprendė, jog susidariusia padėtimi nėra pakankamai sunkiai ir tiesiogiai pažeistas viešasis interesas, kad būtų galima ją apibūdinti kaip ekstremalią, ir atmetė prašymą sustabdyti terminalo veiklą. Skundas iš esmės nenagrinėtas iki šiol.

42

(43)  Žr. Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 8, 2012 1 11, p. 4) 2.1 dalį ir susijusią teismų praktiką, visų pirma 2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose Pavlov ir kt., C-180/98–C-184/98 (2000 m. Rink. p. I-6451).

43

Pavlov ir kt.

(44)  
  1987 m. birželio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Italiją, 118/85 (1987 m. Rink. p. 2599), 7 punktas; sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96 (1998 m. Rink. p. I-3851), 36 punktas; sprendimo Pavlov ir kt. 75 punktas.

44

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

Pavlov ir kt.

(45)  
  1980 m. spalio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo sujungtose bylose Van Landewyck, 209/78–215/78 ir 218/78 (1980 m. Rink. p. 3125) 88 punktas; 1995 m. lapkričio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo FFSA ir kt., C-244/94 (1995 m. Rink. p. I-4013), 21 punktas; ir 2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimo MOTOE, C-49/07 (2008 m. Rink. p. 4863), 27 ir 28 punktai.

45

Van Landewyck

FFSA ir kt.

MOTOE

(46)  
  1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas SAT Fluggesellschaft mbH prieš Eurocontrol, C-364/92, 1994 m. Rink. p. I-43.

46

SAT Fluggesellschaft mbH prieš Eurocontrol

(47)  
  1998 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimas Diego Calì & Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova, C-343/95, 1997 m. Rink. p. I-1547. 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/02. 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas Nr. 438/2002 dėl subsidijų, kurios Belgijos uostų administracijai skirtos valdžios institucijų uždaviniams vykdyti.

47

Diego Calì & Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova

(48)  
  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002 „Oro eismo saugumas: sąnaudų, susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktais, kompensavimas“. Žr. 2007 m. kovo 7 d. Komisijos sprendimą Nr. 620/2006 dėl Memingeno (Vokietija) regioninio oro uosto įrengimo, OL C 133, 2007 6 15, p. 8.

48

(49)  Transporto kodekso L6332–2 straipsnyje nurodyta: „Oro uostų policijos funkcijas [...] užtikrina [...] valstybės atstovas departamente“; pagal 2008 m. rugsėjo 2 d. Valstybės Tarybos nuomonę Nr. 381.644 visuotinės svarbos uždaviniai ir valstybės uždaviniai „priskiriami išimtinei valstybės kompetencijai, o ji, siekdama disponuoti dalimi reikalingų išteklių, gali įvesti mokesčius, kaip antai oro uosto mokestį“. Negalima skirti dvejopo finansavimo – investicinės pagalbos ir oro uosto mokesčio lėšomis.

49

(50)  
  2011 m. gegužės 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo Région Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, dar nepaskelbto Rinkinyje, 108 punktas.

50

Région Nord-Pas-de-Calais

(51)  Dėl ERPF išteklių laikymo valstybės pagalba žr. Komisijos sprendimo byloje Nr. 514/2006 dėl skaitmeninio plačiajuosčio ryšio diegimo Pietų Jorkšyro regione projekto 29 konstatuojamąją dalį ir Komisijos sprendimo byloje Nr. 44/2010 dėl infrastruktūros plėtojimo Krievu saloje siekiant į ją iš Rigos centro perkelti uosto veiklą 69–70 konstatuojamąsias dalis.

51

(52)  
  1990 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-301/87, 1990 m. Rink. p. I-307, 41 punktas.

52

Prancūzija prieš Komisiją

(53)  
  2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimo Freistaat Sachsen ir kt. prieš Komisiją, sujungtos bylos T-443/08 ir T-445/08, 2011 m. Rink. p. II-0000, 107 punktas.

53

Freistaat Sachsen ir kt. prieš Komisiją

(54)  
  2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją („Stardust Marine“), C-482/99, 69 punktas.

54

Prancūzija prieš Komisiją („Stardust Marine“)

(55)  Be to, pasak Prancūzijos, Generalinės tarybos skirta subsidija terminalo MP2 statybai finansuoti yra Sutarties nuostatas atitinkanti pagalba.

55

(56)  
  2000 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-296/97, 2000 m. Rink. p. II-3871, 84 punktas; minėto Sprendimo C-305/89 20 punktas.

56

Alitalia prieš Komisiją

(57)  Šiuo klausimu žr. 2005 m. gairių 46 dalį.

57

(58)  Žr. 1999 m. sausio 21 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Neue Maxhütte Stahlwerke ir Lech Stahlwerke prieš Komisiją, sujungtos bylos T-129/95, T-2/96 ir T-97/96, 1999 m. Rink. p. II-17, 120 punktą. Taip pat žr. 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-40/85, 1986 m. Rink. p. 2321, 13 punktą.

58

Neue Maxhütte Stahlwerke ir Lech Stahlwerke prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

(59)  Prancūzija teigia, kad bendrojo PPR skyriaus oro uostui teiktos paslaugos buvo susijusios su administravimo ir organizavimo, žmogiškųjų išteklių valdymo ir teisinės ekspertizės uždaviniais.

59

(60)  2005 m. gairių išsamų vertinimą ratione temporis Komisija pateikia sprendimo pradėti procedūrą 218–222 punktuose.

60

ratione temporis

(61)  
  2011 m. vasario 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos byloje NN 26/2009 – Graikija – Joaninos oro uosto plėtra, 69–70 punktai.

61

(62)  COM(2006) 819 galutinis.

62

(63)  Veiksmų plano 7 dalis ir langelis 4 p.

63

(64)  Pagal scenarijų, kuriame naujo terminalo statyba nebuvo numatyta, bendras laikotarpio grynųjų pinigų srautas sudarė [...]* EUR, o pagal scenarijų, kuriame buvo numatyta pastatyti terminalą MP2, bendras laikotarpio grynųjų pinigų srautas sudarė [...]* EUR. Šių dviejų scenarijų VGN pajamos yra [...]* %

64

(*2)  Nedidelis srautas 2006 m. paaiškinamas tuo, kad terminalas MP2 atidarytas vėlai (2006 m. spalio mėn.).

*2

(*3)  Visi pajėgumai: 3,8 mln. keleivių.

*3

(*4)  Visi pajėgumai: 8,6 mln. keleivių.

*4

(65)  Tą patį suderinamumo kriterijų Komisija taiko krovininiam transportui, žr. Komisijos sprendimo SA.30743 – C/11 (ex N 138/10) – Vokietija – Leipcigo Halės oro uosto infrastruktūros priemonių finansavimas (OL C 284, 2011 9 28, p. 6) 128 konstatuojamąją dalį.

65

(66)  
  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999, nustatantis struktūrinių fondų bendrąsias nuostatas (OL L 161, 1999 6 26, p. 1) 1 straipsnis.

66

(67)  
  2004 m. gegužės 14 d. MPPPR ir Marselio-Provanso metropolio bendruomenės sudarytoje sutartyje nustatyta, kad 2003–2006 m. vidaus transporto srautai augs po 5 % per metus, o tarptautinio – apie 10 % per metus.

67

(68)  Svertinis vidurkis.

68

(69)  Žr. 31 išnašą.

69

(70)  
  2000 m. liepos 26 d. Komisijos direktyva 2000/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo (OL L 193, 2000 7 29, p. 75).

70

(71)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

71

(72)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 1).

72

(73)  
  1996 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Air France prieš Komisiją, T-358/94, 1996 m. Rink., p. II-2109, 62 punktas.

73

Air France prieš Komisiją

(74)  
  2002 m. spalio 3 d., 2003 m. rugsėjo 5 d. ir 2005 m. gegužės 19 d. sutartys su Generaline taryba, 2004 m. gegužės 14 d. sutartis su Marselio Provanso metropolio bendruomene.

74

(75)  
  2003 m. rugsėjo 5 d. ir 2005 m. gegužės 19 d. sutartys.

75

(76)  Žr., pvz., 2005 m. gegužės 19 d. sutarties preambulę.

76

(77)  Žr. Sprendimą 2011/60/ES ir Komisijos sprendimą 2013/664/ES dėl valstybės pagalbos SA.23324 – C25/07 – Suomija – Tamperės Pirkalos oro uostas ir Ryanair (OL L 309, 2013 11 19, p. 27).

77

Ryanair

(78)  Žr. 2006 m. spalio 19 d. Akvitanijos regiono audito rūmų ataskaitą apie PBPPR, kurioje padaryta išvada, kad „bendrovė AMS yra tik Ryanair įsteigta bendrovė, kuriai vadovauja du bendrovės Ryanair vadovai“.

78

Ryanair

Ryanair

(79)  Prancūzijos 2012 m. kovo 12 d. raštas, 108 p.

79

(80)  Todėl tolesniame vertinime, įvardydama nagrinėjamų priemonių naudos gavėją, Komisija jį įvardys kaip „
  Ryanair/AMS“.

80

Ryanair

(81)  Arba naujo maršruto sukūrimas.

81

(82)  Maršruto atidarymas, paslaugų skaičiaus arba reisų skaičiaus kitimas ir pan.

82

(83)  Be to, a posteriori atlikto 2007 ir 2008 m. eismo srautų ir Mazars atlikto sąnaudų audito duomenų tyrimo duomenimis, turint omenyje Ryanair pritaikytus tarifus ir rinkodaros paslaugų kainą, pirmuosius dvejus metus kiekvienas jos rengiamas skrydis turėjo būti nuostolingas oro uostui.

83

a posteriori

Mazars

Ryanair

(84)  Pigių skrydžių vežėjų užimama rinkos dalis išaugo nuo 1,5 % 1992 m. iki 45,94 % 2013 m.

84

(85)  Tiktai nuo sprendimo Paryžiaus oro uostai priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uosto infrastruktūros eksploatavimo ir statybos negalima laikyti valstybės pagalbos kontrolės sričiai nepriskiriama veikla (žr. 228 konstatuojamąją dalį). Iki šio sprendimo priėmimo oro uostai nebuvo laikomi įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

85

Paryžiaus oro uostai

---

| 2016 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 260/61

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1699

2016 m. sausio 11 d.

dėl valstybės pagalbos schemos, susijusios su pelno perviršio neapmokestinimu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kurią įgyvendino Belgija

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9837)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų ir prancūzų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. gruodžio 19 d. raštu Komisija Belgijos paprašė pateikti informacijos apie sistemą, pagal kurią priimami su pelno perviršiu susiję išankstiniai sprendimai dėl mokesčių (toliau – pelno perviršio neapmokestinimas arba nagrinėjama schema); ši sistema pagrįsta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso (toliau – 1992 m. PMK) 185 straipsnio 2 dalies b punktu. Komisija taip pat paprašė pateikti išankstinių sprendimų dėl pelno perviršio neapmokestinimo schemos taikymo sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gruodžio 19 d. raštu Komisija Belgijos paprašė pateikti informacijos apie sistemą, pagal kurią priimami su pelno perviršiu susiję išankstiniai sprendimai dėl mokesčių (toliau – pelno perviršio neapmokestinimas arba nagrinėjama schema); ši sistema pagrįsta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso (toliau – 1992 m. PMK) 185 straipsnio 2 dalies b punktu. Komisija taip pat paprašė pateikti išankstinių sprendimų dėl pelno perviršio neapmokestinimo schemos taikymo sąrašą.

| (2) | 2014 m. sausio 21 d. raštu Belgija atsakė į Komisijos prašyme pateikti informacijos pateiktus klausimus. Tačiau ji Komisijai neperdavė prašyto išankstinių sprendimų sąrašo, paaiškinusi, kad tokiam sąrašui pateikti reikėtų daugiau laiko. |
| --- | --- |

(2)

2014 m. sausio 21 d. raštu Belgija atsakė į Komisijos prašyme pateikti informacijos pateiktus klausimus. Tačiau ji Komisijai neperdavė prašyto išankstinių sprendimų sąrašo, paaiškinusi, kad tokiam sąrašui pateikti reikėtų daugiau laiko.

| (3) | 2014 m. vasario 21 d. Komisija nusiuntė papildomų klausimų ir pakartojo prašymą pateikti išankstinių sprendimų sąrašą. Dėl 2004, 2007, 2010 ir 2013 m. sprendimų, priimtų pagal nagrinėjamą schemą, pažymėtina, kad Komisija taip pat paprašė pateikti jai visą sprendimų tekstą, atitinkamus prašymus priimti sprendimą, priedus ir prireikus visą vėlesnę korespondenciją, susijusią su šiais prašymais. |
| --- | --- |

(3)

2014 m. vasario 21 d. Komisija nusiuntė papildomų klausimų ir pakartojo prašymą pateikti išankstinių sprendimų sąrašą. Dėl 2004, 2007, 2010 ir 2013 m. sprendimų, priimtų pagal nagrinėjamą schemą, pažymėtina, kad Komisija taip pat paprašė pateikti jai visą sprendimų tekstą, atitinkamus prašymus priimti sprendimą, priedus ir prireikus visą vėlesnę korespondenciją, susijusią su šiais prašymais.

| (4) | 2014 m. kovo 18 d. Belgija atsakė į papildomus Komisijos klausimus ir perdavė jai prašytus išankstinius sprendimus, įskaitant su šių sprendimų priėmimu susijusius prašymus, priedus ir vėlesnę korespondenciją. |
| --- | --- |

(4)

2014 m. kovo 18 d. Belgija atsakė į papildomus Komisijos klausimus ir perdavė jai prašytus išankstinius sprendimus, įskaitant su šių sprendimų priėmimu susijusius prašymus, priedus ir vėlesnę korespondenciją.

| (5) | 2014 m. liepos 28 d. raštu Komisija pranešė, kad pelno perviršio neapmokestinimas gali būti su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. Ji taip pat paprašė papildomos informacijos apie kelis konkrečius sprendimus. Į 2014 m. liepos 28 d. prašymą Belgija atsakė 2014 m. rugsėjo 1 d. ir lapkričio 4 d. raštais. |
| --- | --- |

(5)

2014 m. liepos 28 d. raštu Komisija pranešė, kad pelno perviršio neapmokestinimas gali būti su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. Ji taip pat paprašė papildomos informacijos apie kelis konkrečius sprendimus. Į 2014 m. liepos 28 d. prašymą Belgija atsakė 2014 m. rugsėjo 1 d. ir lapkričio 4 d. raštais.

| (6) | 2014 m. rugsėjo 25 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Belgijos institucijų susitikimas. |
| --- | --- |

(6)

2014 m. rugsėjo 25 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Belgijos institucijų susitikimas.

| (7) | 2015 m. vasario 3 d. raštu Komisija Belgijai pranešė, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl pelno perviršio neapmokestinimo. |
| --- | --- |

(7)

2015 m. vasario 3 d. raštu Komisija Belgijai pranešė, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl pelno perviršio neapmokestinimo.

| (8) | 2015 m. gegužės 29 d. Belgija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (ji buvo paprašiusi atidėti pastabų pateikimo terminą). |
| --- | --- |

(8)

2015 m. gegužės 29 d. Belgija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (ji buvo paprašiusi atidėti pastabų pateikimo terminą).

| (9) | 2015 m. birželio 5 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Šiame sprendime Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl nagrinėjamos priemonės. |
| --- | --- |

(9)

2015 m. birželio 5 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Šiame sprendime Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl nagrinėjamos priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (10) | 2015 m. liepos 1 ir 2 d. suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, kurios perduotos Belgijos institucijoms. 2015 m. rugsėjo 14 d. Belgija Komisijai pranešė, kad šių pastabų ji nekomentuos. |
| --- | --- |

(10)

2015 m. liepos 1 ir 2 d. suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, kurios perduotos Belgijos institucijoms. 2015 m. rugsėjo 14 d. Belgija Komisijai pranešė, kad šių pastabų ji nekomentuos.

| (11) | 2015 m. rugsėjo 16 d. raštu Komisija Belgijos paprašė pagrįsti kai kuriuos argumentus, išdėstytus 2015 m. gegužės 29 d. Belgijos rašytinėse pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą. Belgija į šį prašymą atsakė 2015 m. spalio 16 d. raštu. |
| --- | --- |

(11)

2015 m. rugsėjo 16 d. raštu Komisija Belgijos paprašė pagrįsti kai kuriuos argumentus, išdėstytus 2015 m. gegužės 29 d. Belgijos rašytinėse pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą. Belgija į šį prašymą atsakė 2015 m. spalio 16 d. raštu.

| (12) | Komisijos tarnybos ir Belgijos institucijos susitiko 2015 m. spalio 20 d. ir gruodžio 7 d. |
| --- | --- |

(12)

Komisijos tarnybos ir Belgijos institucijos susitiko 2015 m. spalio 20 d. ir gruodžio 7 d.

2.   NAGRINĖJAMOS SCHEMOS APIBŪDINIMAS

NAGRINĖJAMOS SCHEMOS APIBŪDINIMAS

2.1.   Pelno perviršio neapmokestinimo schema

Pelno perviršio neapmokestinimo schema

| (13) | Pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą tarptautinei grupei priklausančios Belgijos bendrovės rezidentės ir tarptautinei grupei priklausantys nuolat Belgijoje veikiantys užsienio bendrovių rezidenčių padaliniai (toliau – grupei priklausantys Belgijos subjektai) gali sumažinti savo mokesčio bazę Belgijoje, iš faktiškai apskaitoje nurodyto pelno išskaičiavę pelno perviršį. Pelno perviršis nustatomas įvertinus vidutinį tariamą pelną, kurį panašią veiklą vykdanti savarankiška įmonė (3) galėtų gauti panašiomis aplinkybėmis, ir šią sumą atėmus iš pelno, kurį faktiškai apskaitoje nurodė atitinkamas grupei priklausantis Belgijos subjektas. Kad pelno perviršis būtų neapmokestintas, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turi priimti išankstinį sprendimą. |
| --- | --- |

(13)

Pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą tarptautinei grupei priklausančios Belgijos bendrovės rezidentės ir tarptautinei grupei priklausantys nuolat Belgijoje veikiantys užsienio bendrovių rezidenčių padaliniai (toliau – grupei priklausantys Belgijos subjektai) gali sumažinti savo mokesčio bazę Belgijoje, iš faktiškai apskaitoje nurodyto pelno išskaičiavę pelno perviršį. Pelno perviršis nustatomas įvertinus vidutinį tariamą pelną, kurį panašią veiklą vykdanti savarankiška įmonė (3) galėtų gauti panašiomis aplinkybėmis, ir šią sumą atėmus iš pelno, kurį faktiškai apskaitoje nurodė atitinkamas grupei priklausantis Belgijos subjektas. Kad pelno perviršis būtų neapmokestintas, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turi priimti išankstinį sprendimą.

3

| (14) | Belgijos institucijų teigimu (4), pelno perviršio neapmokestinimas pateisinamas siekiu užtikrinti, kad būtų apmokestintas tik grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnas, gautas įprastomis rinkos sąlygomis, – šiam subjektui leidžiama į mokesčio bazę neįtraukti apskaitoje nurodyto pelno, viršijančio įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, t. y. pelno, kuris gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitos naudos, susijusios su subjekto dalyvavimu tarptautinėje grupėje, ir kurio negautų panaši savarankiška įmonė. |
| --- | --- |

(14)

Belgijos institucijų teigimu (4), pelno perviršio neapmokestinimas pateisinamas siekiu užtikrinti, kad būtų apmokestintas tik grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnas, gautas įprastomis rinkos sąlygomis, – šiam subjektui leidžiama į mokesčio bazę neįtraukti apskaitoje nurodyto pelno, viršijančio įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, t. y. pelno, kuris gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitos naudos, susijusios su subjekto dalyvavimu tarptautinėje grupėje, ir kurio negautų panaši savarankiška įmonė.

4

| (15) | Belgijos institucijos tvirtina (5), kad pelno perviršio suma, kuri pagal neapmokestinimo schemą yra neapmokestinama, nustatoma taikant dviejų etapų metodą:






  — | pirma, kainos, kurios įprastomis rinkos sąlygomis taikomos grupei priklausančio Belgijos subjekto ir bendrovių, su kuriomis šis subjektas susijęs, sudarytiems sandoriams, nustatomos remiantis mokesčių mokėtojo pateikta sandorių kainodaros ataskaita. Palaikant šiuos santykius grupei priklausantis Belgijos subjektas laikomas pagrindiniu verslininku, todėl būtent jam priskiriamas iš šių sandorių gautas likutinis pelnas, |
| --- | --- | --- |

(15)

Belgijos institucijos tvirtina (5), kad pelno perviršio suma, kuri pagal neapmokestinimo schemą yra neapmokestinama, nustatoma taikant dviejų etapų metodą:

5

—

pirma, kainos, kurios įprastomis rinkos sąlygomis taikomos grupei priklausančio Belgijos subjekto ir bendrovių, su kuriomis šis subjektas susijęs, sudarytiems sandoriams, nustatomos remiantis mokesčių mokėtojo pateikta sandorių kainodaros ataskaita. Palaikant šiuos santykius grupei priklausantis Belgijos subjektas laikomas pagrindiniu verslininku, todėl būtent jam priskiriamas iš šių sandorių gautas likutinis pelnas,

| — | antra, pasak Belgijos, likutinis pelnas neturi būti laikomas grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnu, gautu įprastomis rinkos sąlygomis, nes jis gali būti didesnis už pelną, kurį tarptautinei grupei nepriklausanti panaši savarankiška įmonė gautų panašiomis sąlygomis į tas, kuriomis veikia subjektas. Taigi pelno perviršis nustatomas remiantis antrąja ataskaita, kurią mokesčių mokėtojas pateikia svarstant pagal nagrinėjamą schemą jo pateiktą prašymą priimti išankstinį sprendimą, ir yra neapmokestinamas. |
| --- | --- |

—

antra, pasak Belgijos, likutinis pelnas neturi būti laikomas grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnu, gautu įprastomis rinkos sąlygomis, nes jis gali būti didesnis už pelną, kurį tarptautinei grupei nepriklausanti panaši savarankiška įmonė gautų panašiomis sąlygomis į tas, kuriomis veikia subjektas. Taigi pelno perviršis nustatomas remiantis antrąja ataskaita, kurią mokesčių mokėtojas pateikia svarstant pagal nagrinėjamą schemą jo pateiktą prašymą priimti išankstinį sprendimą, ir yra neapmokestinamas.

| (16) | Belgija tvirtina, kad šiais dviem etapais pateiktose ataskaitose yra taikomi tinkamiausi EBPO sandorių kainodaros metodai. Praktiškai iš pateiktos informacijos matyti, kad antruoju etapu taikomas metodas – tai sandorio grynosios maržos metodas. Toks metodas šiomis aplinkybėmis taikomas siekiant nustatyti tarptautinei grupei priklausančio subjekto pelningumo pakaitinį kintamąjį, lyginant jį su panašių nepriklausomų (savarankiškų) (6) įmonių, vykdančių panašią veiklą, pelnu. Taikant sandorio grynosios maržos metodą pelną, kurį nepriklausomos įmonės galėtų gauti iš veiklos, pavyzdžiui, prekių pardavimo, galima įvertinti remiantis tinkamu pagrindu, kaip antai sąnaudomis, apyvarta arba investicijomis į ilgalaikį turtą (prisiimta rizika ir naudojamu turtu, atsižvelgiant į vykdomą veiklą), ir taikant pelno rodiklį (toliau – pelno dydžio rodiklis), atspindintį panašių nepriklausomų įmonių pelno rodiklį, nustatytą remiantis šiuo pagrindu. |
| --- | --- |

(16)

Belgija tvirtina, kad šiais dviem etapais pateiktose ataskaitose yra taikomi tinkamiausi EBPO sandorių kainodaros metodai. Praktiškai iš pateiktos informacijos matyti, kad antruoju etapu taikomas metodas – tai sandorio grynosios maržos metodas. Toks metodas šiomis aplinkybėmis taikomas siekiant nustatyti tarptautinei grupei priklausančio subjekto pelningumo pakaitinį kintamąjį, lyginant jį su panašių nepriklausomų (savarankiškų) (6) įmonių, vykdančių panašią veiklą, pelnu. Taikant sandorio grynosios maržos metodą pelną, kurį nepriklausomos įmonės galėtų gauti iš veiklos, pavyzdžiui, prekių pardavimo, galima įvertinti remiantis tinkamu pagrindu, kaip antai sąnaudomis, apyvarta arba investicijomis į ilgalaikį turtą (prisiimta rizika ir naudojamu turtu, atsižvelgiant į vykdomą veiklą), ir taikant pelno rodiklį (toliau – pelno dydžio rodiklis), atspindintį panašių nepriklausomų įmonių pelno rodiklį, nustatytą remiantis šiuo pagrindu.

6

| (17) | Taikant sandorio grynosios maržos metodą, tariamą vidutinį grupei priklausančio Belgijos subjekto pelną galima apskaičiuoti remiantis tyrimu, kuriame šis subjektas lyginamas su panašiomis savarankiškomis įmonėmis (7). Tariamas vidutinis pelnas nustatomas kaip vertė, kuri patenka į tarpkvartilinį pasirinkto visų panašių savarankiškų įmonių pelno dydžio rodiklio intervalą (8) ir kurios vidurkis apskaičiuojamas kaip konkretaus laikotarpio (paprastai penkerių metų) vidurkis. Belgija šį tariamą vidutinį pelną laiko pelnu, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas būtų gavęs, jeigu būtų savarankiška įmonė, o ne tarptautinei grupei priklausantis subjektas. Šiame sprendime pelnas apibūdinamas kaip įprastomis rinkos sąlygomis gautas pakoreguotas pelnas. |
| --- | --- |

(17)

Taikant sandorio grynosios maržos metodą, tariamą vidutinį grupei priklausančio Belgijos subjekto pelną galima apskaičiuoti remiantis tyrimu, kuriame šis subjektas lyginamas su panašiomis savarankiškomis įmonėmis (7). Tariamas vidutinis pelnas nustatomas kaip vertė, kuri patenka į tarpkvartilinį pasirinkto visų panašių savarankiškų įmonių pelno dydžio rodiklio intervalą (8) ir kurios vidurkis apskaičiuojamas kaip konkretaus laikotarpio (paprastai penkerių metų) vidurkis. Belgija šį tariamą vidutinį pelną laiko pelnu, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas būtų gavęs, jeigu būtų savarankiška įmonė, o ne tarptautinei grupei priklausantis subjektas. Šiame sprendime pelnas apibūdinamas kaip įprastomis rinkos sąlygomis gautas pakoreguotas pelnas.

7

8

| (18) | Paskui neapmokestintina pelno perviršio suma apskaičiuojama kaip įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, įvertinto kaip grupei priklausančio Belgijos subjekto gautas pirmojo etapo pelnas (apskaičiuotas numatyto laikotarpio vidurkis), ir įprastomis rinkos sąlygomis gauto antrojo etapo pakoreguoto pelno (apskaičiuoto tokio pat numatyto laikotarpio vidurkio) skirtumas. Šis skirtumas išreiškiamas procentine dalimi, kuria neapmokestinamas pelnas ar nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas (EBIT (9) arba PBT (10)), siekiant nustatyti vidutinę procentinę numatyto laikotarpio pelno perviršio dalį. Šia procentine dalimi sumažinama mokesčio bazė, – pagal nagrinėjamą schemą tokiam sumažinimui pritarta ir jis taikytas penkerių metų, kuriais Belgijos mokesčių administratorius privalo įgyvendinti išankstinį sprendimą, pelnui, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas iš tikrųjų nurodė apskaitoje. |
| --- | --- |

(18)

Paskui neapmokestintina pelno perviršio suma apskaičiuojama kaip įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, įvertinto kaip grupei priklausančio Belgijos subjekto gautas pirmojo etapo pelnas (apskaičiuotas numatyto laikotarpio vidurkis), ir įprastomis rinkos sąlygomis gauto antrojo etapo pakoreguoto pelno (apskaičiuoto tokio pat numatyto laikotarpio vidurkio) skirtumas. Šis skirtumas išreiškiamas procentine dalimi, kuria neapmokestinamas pelnas ar nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas (EBIT (9) arba PBT (10)), siekiant nustatyti vidutinę procentinę numatyto laikotarpio pelno perviršio dalį. Šia procentine dalimi sumažinama mokesčio bazė, – pagal nagrinėjamą schemą tokiam sumažinimui pritarta ir jis taikytas penkerių metų, kuriais Belgijos mokesčių administratorius privalo įgyvendinti išankstinį sprendimą, pelnui, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas iš tikrųjų nurodė apskaitoje.

9

10

| (19) | Belgijos institucijos teigia, kad diskontuotas komercinis subjektų, kuriems taikoma nagrinėjama schema, pelnas vertinamas remiantis pelnu, kurį šie subjektai iš tikrųjų nurodė apskaitoje ir nuo kurio įtraukimo į apskaitą praėjo treji metai. Atliekant šį vertinimą procentinė dalis, dėl kurios susitarta, prireikus vėliau gali būti koreguojama. Tačiau nėra jokių duomenų, kad atlikus tokį vertinimą procentinė dalis, kuria mažinami mokesčiai ir dėl kurios susitarta, jau buvo koreguojama Komisijos nagrinėtais atvejais. |
| --- | --- |

(19)

Belgijos institucijos teigia, kad diskontuotas komercinis subjektų, kuriems taikoma nagrinėjama schema, pelnas vertinamas remiantis pelnu, kurį šie subjektai iš tikrųjų nurodė apskaitoje ir nuo kurio įtraukimo į apskaitą praėjo treji metai. Atliekant šį vertinimą procentinė dalis, dėl kurios susitarta, prireikus vėliau gali būti koreguojama. Tačiau nėra jokių duomenų, kad atlikus tokį vertinimą procentinė dalis, kuria mažinami mokesčiai ir dėl kurios susitarta, jau buvo koreguojama Komisijos nagrinėtais atvejais.

| (20) | Kad pelno perviršio būtų galima neapmokestinti, pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį turi būti priimtas išankstinis sprendimas. Taikant šią nuostatą taip pat ribojama galimybė priimti tokį sprendimą dėl subjektų, priklausančių tarptautinei susijusių bendrovių grupei, kai jie palaiko tarpvalstybinius santykius. Be to, pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Belgijos įstatymą (11) išankstiniai sprendimai gali būti priimami tik susiklosčius naujoms aplinkybėms (12). |
| --- | --- |

(20)

Kad pelno perviršio būtų galima neapmokestinti, pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį turi būti priimtas išankstinis sprendimas. Taikant šią nuostatą taip pat ribojama galimybė priimti tokį sprendimą dėl subjektų, priklausančių tarptautinei susijusių bendrovių grupei, kai jie palaiko tarpvalstybinius santykius. Be to, pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Belgijos įstatymą (11) išankstiniai sprendimai gali būti priimami tik susiklosčius naujoms aplinkybėms (12).

11

12

| (21) | Kadangi siekiant neapmokestinti pelno perviršio būtina priimti išankstinį sprendimą, ir toks sprendimas gali būti priimtas tik dėl susiklosčius naujoms aplinkybėms gauto pelno, nauda, kurią tarptautinė grupė galės gauti taikant nagrinėjamą schemą, priklauso nuo grupės veiklos perkėlimo į Belgiją arba išplėtimo Belgijoje ir yra proporcinga šalyje vykdomos naujos veiklos mastui ir joje gauto naujo pelno dydžiui. Komisijos išnagrinėti išankstiniai sprendimai, priimti pagal nagrinėjamą schemą, visais atvejais susiję su tarptautinės grupės organizacinės struktūros pakeitimais; šiomis aplinkybėmis prašymuose priimti išankstinį sprendimą apibūdinant svarbiausius aspektus pabrėžta, kad veiklą planuojama perkelti į Belgiją, kad turėtų būti skirta naujų investicijų ir kad šalyje bus sukurta darbo vietų. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi siekiant neapmokestinti pelno perviršio būtina priimti išankstinį sprendimą, ir toks sprendimas gali būti priimtas tik dėl susiklosčius naujoms aplinkybėms gauto pelno, nauda, kurią tarptautinė grupė galės gauti taikant nagrinėjamą schemą, priklauso nuo grupės veiklos perkėlimo į Belgiją arba išplėtimo Belgijoje ir yra proporcinga šalyje vykdomos naujos veiklos mastui ir joje gauto naujo pelno dydžiui. Komisijos išnagrinėti išankstiniai sprendimai, priimti pagal nagrinėjamą schemą, visais atvejais susiję su tarptautinės grupės organizacinės struktūros pakeitimais; šiomis aplinkybėmis prašymuose priimti išankstinį sprendimą apibūdinant svarbiausius aspektus pabrėžta, kad veiklą planuojama perkelti į Belgiją, kad turėtų būti skirta naujų investicijų ir kad šalyje bus sukurta darbo vietų.

| (22) | Taigi grupei priklausantys Belgijos subjektai, dėl kurių pagal nagrinėjamą schemą priimtas išankstinis sprendimas, pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą kasmet gali labai neigiamai pakoreguoti savo pelno mokesčio bazę, iš faktiškai gauto pelno išskaičiavę tariamą pelno perviršį. Todėl Belgijos institucijos mano, kad šis pelno perviršis neturėtų būti priskiriamas grupei priklausančiam Belgijos subjektui, taigi pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą jo nereikėtų įtraukti į šio subjekto mokesčio bazę Belgijoje. Taigi grupei priklausantis Belgijos subjektas, kurio pelno perviršis neapmokestinamas, moka mokestį, kurio suma atitinka iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno ir pelno perviršio skirtumą. |
| --- | --- |

(22)

Taigi grupei priklausantys Belgijos subjektai, dėl kurių pagal nagrinėjamą schemą priimtas išankstinis sprendimas, pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą kasmet gali labai neigiamai pakoreguoti savo pelno mokesčio bazę, iš faktiškai gauto pelno išskaičiavę tariamą pelno perviršį. Todėl Belgijos institucijos mano, kad šis pelno perviršis neturėtų būti priskiriamas grupei priklausančiam Belgijos subjektui, taigi pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą jo nereikėtų įtraukti į šio subjekto mokesčio bazę Belgijoje. Taigi grupei priklausantis Belgijos subjektas, kurio pelno perviršis neapmokestinamas, moka mokestį, kurio suma atitinka iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno ir pelno perviršio skirtumą.

2.2.   Taikomi įstatymai ir kiti teisės aktai

Taikomi įstatymai ir kiti teisės aktai

2.2.1.   Pajamų apmokestinimas pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą

Pajamų apmokestinimas pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą

| (23) | Belgija taiko pajamų apmokestinimo taisykles, nustatytas 1992 m. PMK. Šio teisės akto 1 straipsnyje apibūdintos keturios pajamų mokesčių kategorijos, apimančios fizinių asmenų mokestį (II antraštinė dalis: 3–178 straipsniai), bendrovių rezidenčių mokestį (III antraštinė dalis: 179–219 straipsniai), kitų juridinių asmenų mokestį (IV antraštinė dalis: 220–226 straipsniai) ir mokesčių mokėtojų nerezidentų – fizinių asmenų, įmonių, kitų juridinių asmenų – mokestį (V antraštinė dalis: 227–248/3 straipsniai). |
| --- | --- |

(23)

Belgija taiko pajamų apmokestinimo taisykles, nustatytas 1992 m. PMK. Šio teisės akto 1 straipsnyje apibūdintos keturios pajamų mokesčių kategorijos, apimančios fizinių asmenų mokestį (II antraštinė dalis: 3–178 straipsniai), bendrovių rezidenčių mokestį (III antraštinė dalis: 179–219 straipsniai), kitų juridinių asmenų mokestį (IV antraštinė dalis: 220–226 straipsniai) ir mokesčių mokėtojų nerezidentų – fizinių asmenų, įmonių, kitų juridinių asmenų – mokestį (V antraštinė dalis: 227–248/3 straipsniai).

| (24) | 1992 m. PMK 183 straipsnyje nustatyta, kad pagal III antraštinę dalį apmokestinamos pajamos (bendrovių rezidenčių) yra tokio pat tipo kaip ir apmokestinamos pagal II antraštinę dalį (juridinių asmenų) ir kad apmokestinama suma nustatoma pagal pelnui taikomas taisykles. 1992 m. PMK 24 straipsnyje nurodyta, kad pramonės, prekybos ir žemės ūkio įmonių apmokestinamosios pajamos apima visas verslo pajamas, tokias kaip pelną, gautą iš „visų sandorių, kuriuos sudarė šių įmonių padaliniai arba kurie sudaryti jiems tarpininkaujant“, taip pat gautą „padidinus turto vertę <...> ir sumažinus įsipareigojimų vertę <...>, jeigu ši vertė padidinta arba sumažinta (arba didesnė ar mažesnė vertė nurodyta) apskaitoje ar metinėse finansinėse ataskaitose“. |
| --- | --- |

(24)

1992 m. PMK 183 straipsnyje nustatyta, kad pagal III antraštinę dalį apmokestinamos pajamos (bendrovių rezidenčių) yra tokio pat tipo kaip ir apmokestinamos pagal II antraštinę dalį (juridinių asmenų) ir kad apmokestinama suma nustatoma pagal pelnui taikomas taisykles. 1992 m. PMK 24 straipsnyje nurodyta, kad pramonės, prekybos ir žemės ūkio įmonių apmokestinamosios pajamos apima visas verslo pajamas, tokias kaip pelną, gautą iš „visų sandorių, kuriuos sudarė šių įmonių padaliniai arba kurie sudaryti jiems tarpininkaujant“, taip pat gautą „padidinus turto vertę <...> ir sumažinus įsipareigojimų vertę <...>, jeigu ši vertė padidinta arba sumažinta (arba didesnė ar mažesnė vertė nurodyta) apskaitoje ar metinėse finansinėse ataskaitose“.

| (25) | 1992 m. PMK 185 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad apmokestinama visa bendrovių pelno prieš paskirstymą suma. Ši kartu su 1992 m. PMK 1, 24 ir 183 straipsniais taikoma nuostata reiškia, kad pelnas, kuris apmokestinamas pagal Belgijos mokesčių teisę, turi apimti bent visą mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose nurodytą pelno sumą, kuri yra pradinė suma (tačiau vėliau ji gali būti koreguojama – padidinta arba sumažinta). |
| --- | --- |

(25)

1992 m. PMK 185 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad apmokestinama visa bendrovių pelno prieš paskirstymą suma. Ši kartu su 1992 m. PMK 1, 24 ir 183 straipsniais taikoma nuostata reiškia, kad pelnas, kuris apmokestinamas pagal Belgijos mokesčių teisę, turi apimti bent visą mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose nurodytą pelno sumą, kuri yra pradinė suma (tačiau vėliau ji gali būti koreguojama – padidinta arba sumažinta).

| (26) | Iš tiesų Belgijos pajamų mokesčio bazė nustatoma remiantis pelnu, kuris mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose faktiškai nurodytas kaip pradinė suma. Siekiant nustatyti mokesčio bazę, vėliau kai kurie duomenys gali būti koreguojami teigiamai (pavyzdžiui, išlaidos, kurių neleidžiama neapmokestinti) arba neigiamai (pavyzdžiui, iš dalies neapmokestinami kai kurie paskirstyti dividendai, atskaitomas nepaskirstytas nuostolis, taikomos mokesčių paskatos). Mokesčių mokėtojai savo mokesčių deklaracijoje (forma Nr. 275.1) mokesčių administratoriui turi pateikti informaciją apie visus šiuos sandorius ir turėti galimybę pateikti dokumentus, kuriais pagrindžiamas toks koregavimas. |
| --- | --- |

(26)

Iš tiesų Belgijos pajamų mokesčio bazė nustatoma remiantis pelnu, kuris mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose faktiškai nurodytas kaip pradinė suma. Siekiant nustatyti mokesčio bazę, vėliau kai kurie duomenys gali būti koreguojami teigiamai (pavyzdžiui, išlaidos, kurių neleidžiama neapmokestinti) arba neigiamai (pavyzdžiui, iš dalies neapmokestinami kai kurie paskirstyti dividendai, atskaitomas nepaskirstytas nuostolis, taikomos mokesčių paskatos). Mokesčių mokėtojai savo mokesčių deklaracijoje (forma Nr. 275.1) mokesčių administratoriui turi pateikti informaciją apie visus šiuos sandorius ir turėti galimybę pateikti dokumentus, kuriais pagrindžiamas toks koregavimas.

| (27) | Tuo atveju, kai Belgijos mokesčių teisėje nustatyta, kad dalis pelno, kuris mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose iš tikrųjų nurodytas kaip rezervas, neapmokestinama nuolat, koregavimas gali būti atliekamas pirmą kartą apskaičiuojant mokesčio bazę, padidinus pirminius rezervus. |
| --- | --- |

(27)

Tuo atveju, kai Belgijos mokesčių teisėje nustatyta, kad dalis pelno, kuris mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose iš tikrųjų nurodytas kaip rezervas, neapmokestinama nuolat, koregavimas gali būti atliekamas pirmą kartą apskaičiuojant mokesčio bazę, padidinus pirminius rezervus.

| (28) | Todėl bet kuriuo atveju nustatant mokesčio bazę turi būti remiamasi skaičiais, kurie finansinėse ataskaitose iš tikrųjų nurodyti kaip pradiniai skaičiai, nors mokesčio bazė nebūtinai visada sutampa su grynuoju pelnu, iš tikrųjų nurodytu metinėse mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose, atsižvelgiant į šios bazės pakoregavimą siekiant apmokestinti. Pavyzdžiui, nustatant mokesčio bazę iš pradžių apskaičiuojama grynoji suma, kuria mokestiniais metais padidėjo arba sumažėjo apmokestinamasis rezervas (finansinių metų pelnas ir (arba) nuostolis, nepaskirstytas pelnas ir (arba) nuostolis, kitas į rezervą įtrauktas pelnas). Mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose arba mokesčių deklaracijoje nurodyti skaičiai gali būti patikslinti arba pakoreguoti tais atvejais, kai tai pagrįstai galima daryti taikant mokesčių teisės nuostatas arba atlikus mokesčių auditą. |
| --- | --- |

(28)

Todėl bet kuriuo atveju nustatant mokesčio bazę turi būti remiamasi skaičiais, kurie finansinėse ataskaitose iš tikrųjų nurodyti kaip pradiniai skaičiai, nors mokesčio bazė nebūtinai visada sutampa su grynuoju pelnu, iš tikrųjų nurodytu metinėse mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose, atsižvelgiant į šios bazės pakoregavimą siekiant apmokestinti. Pavyzdžiui, nustatant mokesčio bazę iš pradžių apskaičiuojama grynoji suma, kuria mokestiniais metais padidėjo arba sumažėjo apmokestinamasis rezervas (finansinių metų pelnas ir (arba) nuostolis, nepaskirstytas pelnas ir (arba) nuostolis, kitas į rezervą įtrauktas pelnas). Mokesčių mokėtojo finansinėse ataskaitose arba mokesčių deklaracijoje nurodyti skaičiai gali būti patikslinti arba pakoreguoti tais atvejais, kai tai pagrįstai galima daryti taikant mokesčių teisės nuostatas arba atlikus mokesčių auditą.

2.2.2.   
  2004 m. birželio 21 d. įstatymas, kuriuo iš dalies pakeistas 1992 m. PMK

2004 m. birželio 21 d. įstatymas, kuriuo iš dalies pakeistas 1992 m. PMK

| (29) | 2004 m. birželio 21 d. įstatymu (13) Belgija įvedė naujas mokesčių nuostatas dėl tarpvalstybinių sandorių, kuriuos sudarė susiję tarptautinės grupės subjektai. Visų pirma į 1992 m. PMK 185 straipsnį buvo įterpta 2 dalis, siekiant į Belgijos mokesčių teisę perkelti tarptautiniu mastu pripažintą įprastų rinkos sąlygų principą, taikomą vykdant sandorių kainodarą (14). 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nurodyta:

  „<...> tuo atveju, kai dvi bendrovės priklauso tarptautinei susijusių bendrovių grupei ir palaiko tarpvalstybinius tarpusavio santykius:






  a) | jeigu jos abi, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos bendrovės, pelnas, kuris netaikant šių sąlygų būtų gautas vienoje iš šių bendrovių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną; |
| --- | --- | --- |

(29)

2004 m. birželio 21 d. įstatymu (13) Belgija įvedė naujas mokesčių nuostatas dėl tarpvalstybinių sandorių, kuriuos sudarė susiję tarptautinės grupės subjektai. Visų pirma į 1992 m. PMK 185 straipsnį buvo įterpta 2 dalis, siekiant į Belgijos mokesčių teisę perkelti tarptautiniu mastu pripažintą įprastų rinkos sąlygų principą, taikomą vykdant sandorių kainodarą (14). 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nurodyta:

13

14

„<...> tuo atveju, kai dvi bendrovės priklauso tarptautinei susijusių bendrovių grupei ir palaiko tarpvalstybinius tarpusavio santykius:

a)

jeigu jos abi, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos bendrovės, pelnas, kuris netaikant šių sąlygų būtų gautas vienoje iš šių bendrovių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną;

| b) | jeigu į vienos bendrovės pelną yra įtrauktas pelnas, kuris taip pat įtrauktas ir į kitos bendrovės pelną, ir jeigu toks pelnas atitinka tą, kurį kita bendrovė būtų gavusi, jeigu abiejų bendrovių sutartos sąlygos atitiktų tas, dėl kurių susitartų nepriklausomos bendrovės, pirmosios bendrovės pelnas atitinkamai pakoreguojamas. |
| --- | --- |

b)

jeigu į vienos bendrovės pelną yra įtrauktas pelnas, kuris taip pat įtrauktas ir į kitos bendrovės pelną, ir jeigu toks pelnas atitinka tą, kurį kita bendrovė būtų gavusi, jeigu abiejų bendrovių sutartos sąlygos atitiktų tas, dėl kurių susitartų nepriklausomos bendrovės, pirmosios bendrovės pelnas atitinkamai pakoreguojamas.

Pirmoji pastraipa taikoma pagal išankstinį sprendimą, nepažeidžiant galimybės taikyti Konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo.“

| (30) | Nors 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis išdėstyta kitaip, ji panaši į EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnį; ši sutartis yra teisinis pagrindas, pagal kurį daugeliu sutarčių, sudarytų dviejų jurisdikciją turinčių subjektų, koreguojama sandorių kainodara, kad būtų išvengta dvigubo rezidentų, esančių vieno iš atitinkamų jurisdikciją turinčių subjektų teritorijoje, pajamų apmokestinimo (toliau – sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo). |
| --- | --- |

(30)

Nors 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis išdėstyta kitaip, ji panaši į EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnį; ši sutartis yra teisinis pagrindas, pagal kurį daugeliu sutarčių, sudarytų dviejų jurisdikciją turinčių subjektų, koreguojama sandorių kainodara, kad būtų išvengta dvigubo rezidentų, esančių vieno iš atitinkamų jurisdikciją turinčių subjektų teritorijoje, pajamų apmokestinimo (toliau – sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo).

| (31) | Dėl a punkte nurodyto teigiamo koregavimo ir b punkte nurodyto neigiamo koregavimo pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą vykdoma privaloma išankstinė leidimo procedūra, kurią baigus priimamas išankstinis sprendimas. Ši taisyklė netaikoma tik tais atvejais, kai koregavimas atliekamas pagal Konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną (toliau – ES arbitražo konvencija) (15) arba pagal sutartį dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. |
| --- | --- |

(31)

Dėl a punkte nurodyto teigiamo koregavimo ir b punkte nurodyto neigiamo koregavimo pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą vykdoma privaloma išankstinė leidimo procedūra, kurią baigus priimamas išankstinis sprendimas. Ši taisyklė netaikoma tik tais atvejais, kai koregavimas atliekamas pagal Konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną (toliau – ES arbitražo konvencija) (15) arba pagal sutartį dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo.

15

| (32) | 2004 m. birželio 21 d. įstatymu taip pat iš dalies pakeista 1992 m. PMK 235 straipsnio 2o dalis siekiant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nustatytas sandorių kainodaros taisykles taip pat taikyti nuolat Belgijoje veikiantiems bendrovių nerezidenčių padaliniams. |
| --- | --- |

(32)

2004 m. birželio 21 d. įstatymu taip pat iš dalies pakeista 1992 m. PMK 235 straipsnio 2o dalis siekiant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nustatytas sandorių kainodaros taisykles taip pat taikyti nuolat Belgijoje veikiantiems bendrovių nerezidenčių padaliniams.

o

2.2.3.   
  2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas ir jame pateiktos gairės

2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas ir jame pateiktos gairės

2.2.3.1.   
  2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas

2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas

| (33) | 2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamajame memorandume (toliau – aiškinamasis memorandumas) pateiktos gairės, susijusios su 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies tikslu ir taikymu (16). Jame nurodyta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis „pagrįsta EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio nuostatomis“ (17). Be to, aiškinamajame memorandume patikslinta, kad „taikant siūlomą nuostatą Belgijos teisės aktus galima suderinti su tarptautiniu mastu pripažintomis taisyklėmis“ (18). Jame pabrėžta, kad apskaitos teisė labai glaudžiai susijusi su mokesčių teise, todėl nuostata, pagal kurią siekiant apmokestinti galima nukrypti nuo apskaitos teisės, turi turėti aiškų teisinį pagrindą. Taigi nuspręsta, kad Belgijos pajamų mokesčių kodeksu būtina kodifikuoti įprastų rinkos sąlygų principą, kad būtų galima koreguoti sandorių kainodarą, – taikant taisykles, dėl kurių susitarta tarptautiniu mastu, toks koregavimas būtinas, tačiau atliekant jį nukrypstama nuo apskaitos teisės. |
| --- | --- |

(33)

2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamajame memorandume (toliau – aiškinamasis memorandumas) pateiktos gairės, susijusios su 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies tikslu ir taikymu (16). Jame nurodyta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis „pagrįsta EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio nuostatomis“ (17). Be to, aiškinamajame memorandume patikslinta, kad „taikant siūlomą nuostatą Belgijos teisės aktus galima suderinti su tarptautiniu mastu pripažintomis taisyklėmis“ (18). Jame pabrėžta, kad apskaitos teisė labai glaudžiai susijusi su mokesčių teise, todėl nuostata, pagal kurią siekiant apmokestinti galima nukrypti nuo apskaitos teisės, turi turėti aiškų teisinį pagrindą. Taigi nuspręsta, kad Belgijos pajamų mokesčių kodeksu būtina kodifikuoti įprastų rinkos sąlygų principą, kad būtų galima koreguoti sandorių kainodarą, – taikant taisykles, dėl kurių susitarta tarptautiniu mastu, toks koregavimas būtinas, tačiau atliekant jį nukrypstama nuo apskaitos teisės.

16

17

18

| (34) | Dėl neigiamo koregavimo, nurodyto 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, aiškinamajame memorandume paaiškinta, kad šios nuostatos tikslas – „išvengti (galimo) dvigubo apmokestinimo arba jį panaikinti“. Be to, jame nurodyta, kad šis koregavimas atliekamas tik tuomet, jeigu Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba nusprendžia, kad pradinis koregavimas pateisinamas atsižvelgiant į jo esmę ir sumą. |
| --- | --- |

(34)

Dėl neigiamo koregavimo, nurodyto 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, aiškinamajame memorandume paaiškinta, kad šios nuostatos tikslas – „išvengti (galimo) dvigubo apmokestinimo arba jį panaikinti“. Be to, jame nurodyta, kad šis koregavimas atliekamas tik tuomet, jeigu Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba nusprendžia, kad pradinis koregavimas pateisinamas atsižvelgiant į jo esmę ir sumą.

| (35) | Aiškinamajame memorandume taip pat pateiktos gairės, kuriose apibūdinta, kas turėtų būti laikoma tarptautine susijusių bendrovių grupe ir kokie yra Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos uždaviniai. Jame visų pirma nurodyta, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turės priimti sprendimus dėl taikomos metodikos, prisiimtų pareigų, prisiimtos rizikos ir turto, naudojamo nustatant mokesčio bazę. |
| --- | --- |

(35)

Aiškinamajame memorandume taip pat pateiktos gairės, kuriose apibūdinta, kas turėtų būti laikoma tarptautine susijusių bendrovių grupe ir kokie yra Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos uždaviniai. Jame visų pirma nurodyta, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turės priimti sprendimus dėl taikomos metodikos, prisiimtų pareigų, prisiimtos rizikos ir turto, naudojamo nustatant mokesčio bazę.

2.2.3.2.   
  2006 m. liepos 4 d. administracinis aplinkraštis

2006 m. liepos 4 d. administracinis aplinkraštis

| (36) | 2006 m. liepos 4 d. buvo paskelbtas administracinis aplinkraštis (toliau – aplinkraštis), kuriame pateiktos gairės dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies taikymo atliekant tiek teigiamą, tiek neigiamą sandorių kainodaros koregavimą (19). Aplinkraštyje patvirtintos sąvokų „tarptautinei grupei priklausantys subjektai“ ir „1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nurodyti tarpvalstybiniai sandoriai“ apibrėžtys, nustatytos aiškinamajame memorandume. Jame taip pat apibūdintas Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos vaidmuo, pareigos ir kompetencijos sritys. |
| --- | --- |

(36)

2006 m. liepos 4 d. buvo paskelbtas administracinis aplinkraštis (toliau – aplinkraštis), kuriame pateiktos gairės dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies taikymo atliekant tiek teigiamą, tiek neigiamą sandorių kainodaros koregavimą (19). Aplinkraštyje patvirtintos sąvokų „tarptautinei grupei priklausantys subjektai“ ir „1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalyje nurodyti tarpvalstybiniai sandoriai“ apibrėžtys, nustatytos aiškinamajame memorandume. Jame taip pat apibūdintas Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos vaidmuo, pareigos ir kompetencijos sritys.

19

| (37) | Aplinkraštyje nurodyta, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba privalo imtis veiksmų, susijusių su neigiamu koregavimu, ir gali savarankiškai nustatyti kiekvienu konkrečiu atveju taikomas sąlygas – toks savarankiškumas laikomas veiksniu, dėl kurio mokesčių mokėtojams užtikrinamas didesnis veiksmingumas ir aiškumas, taip pat Belgijoje pagerėja investavimo aplinka. |
| --- | --- |

(37)

Aplinkraštyje nurodyta, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba privalo imtis veiksmų, susijusių su neigiamu koregavimu, ir gali savarankiškai nustatyti kiekvienu konkrečiu atveju taikomas sąlygas – toks savarankiškumas laikomas veiksniu, dėl kurio mokesčių mokėtojams užtikrinamas didesnis veiksmingumas ir aiškumas, taip pat Belgijoje pagerėja investavimo aplinka.

| (38) | Aplinkraštyje patvirtinta, kad siekiant apskaičiuoti mokesčio bazę atitinkamai pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą bus neigiamai pakoreguotas pelnas, padidinus įmonės mokesčių deklaracijoje (forma Nr. 275.1) nurodytus pirminius rezervus (20). Dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte vartojamo žodžio „atitinkamai“, susijusio su neigiamu koregavimu, aplinkraštyje nurodyta, kad koreliacinis neigiamas koregavimas (21) neatliekamas, jeigu kitam jurisdikciją turinčiam subjektui atlikus pirminį teigiamą koregavimą gauta suma yra pernelyg didelė. Jame taip pat apibūdinta, kaip susijusios Belgijos bendrovės mokesčių sąskaitose reikėtų nurodyti, kad sandorių kainodara pakoreguota. Galiausiai aplinkraštyje priminta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis taikoma nuo 2004 m. liepos 19 d. |
| --- | --- |

(38)

Aplinkraštyje patvirtinta, kad siekiant apskaičiuoti mokesčio bazę atitinkamai pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą bus neigiamai pakoreguotas pelnas, padidinus įmonės mokesčių deklaracijoje (forma Nr. 275.1) nurodytus pirminius rezervus (20). Dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte vartojamo žodžio „atitinkamai“, susijusio su neigiamu koregavimu, aplinkraštyje nurodyta, kad koreliacinis neigiamas koregavimas (21) neatliekamas, jeigu kitam jurisdikciją turinčiam subjektui atlikus pirminį teigiamą koregavimą gauta suma yra pernelyg didelė. Jame taip pat apibūdinta, kaip susijusios Belgijos bendrovės mokesčių sąskaitose reikėtų nurodyti, kad sandorių kainodara pakoreguota. Galiausiai aplinkraštyje priminta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis taikoma nuo 2004 m. liepos 19 d.

20

21

2.2.3.3.   Finansų ministro atsakymai į parlamento narių klausimus, susijusius su pelno perviršio neapmokestinimu

Finansų ministro atsakymai į parlamento narių klausimus, susijusius su pelno perviršio neapmokestinimu

| (39) | Atsakydamas į 2005 m. pateiktą parlamento nario klausimą (22) tuometis finansų ministras patvirtino, kad grupei priklausančio Belgijos subjekto faktiškai apskaitoje nurodytas pelnas, viršijantis įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, Belgijoje neturi būti apmokestinamas ir kad Belgijos mokesčių administratorius neprivalo nustatyti, kokie kiti grupei priklausantys užsienio subjektai šį pelno perviršį turi įskaičiuoti į savo mokesčio bazę. |
| --- | --- |

(39)

Atsakydamas į 2005 m. pateiktą parlamento nario klausimą (22) tuometis finansų ministras patvirtino, kad grupei priklausančio Belgijos subjekto faktiškai apskaitoje nurodytas pelnas, viršijantis įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, Belgijoje neturi būti apmokestinamas ir kad Belgijos mokesčių administratorius neprivalo nustatyti, kokie kiti grupei priklausantys užsienio subjektai šį pelno perviršį turi įskaičiuoti į savo mokesčio bazę.

22

| (40) | 2007 m. parlamento nario klausime dėl išankstinių sprendimų ir tarptautinio masto mokesčių vengimo (23) nurodyta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a ir b punktai susiję su atitinkamomis EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio 1 ir 2 dalimis. Klausimą pateikęs parlamento narys pažymėjo, kad daugumoje Belgijos sudarytų sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo yra tik nuostata, susijusi su teigiamu sandorių kainodaros koregavimu. Pagal sutartis, į kurias įtraukta nuostata dėl neigiamo sandorių kainodaros koregavimo, Belgijos institucijos neigiamą koregavimą visada atlieka reaguodamos į kitos susitariančiosios valstybės atliktą teigiamą koregavimą. Parlamento narys taip pat pažymėjo, kad nedaug mokesčių mokėtojų prašo priimti išankstinį sprendimą dėl teigiamo sandorių kainodaros koregavimo, nors teisiniu požiūriu tokį sprendimą privaloma priimti ir dėl jo. Galiausiai parlamento narys klausė, ar Belgija vienašališkai atlieka neigiamą koregavimą, jeigu atitinkama užsienio šalis suderina pirminį koregavimą arba jeigu šiai šaliai pranešama apie Belgijos atliktą neigiamą koregavimą. |
| --- | --- |

(40)

2007 m. parlamento nario klausime dėl išankstinių sprendimų ir tarptautinio masto mokesčių vengimo (23) nurodyta, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a ir b punktai susiję su atitinkamomis EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio 1 ir 2 dalimis. Klausimą pateikęs parlamento narys pažymėjo, kad daugumoje Belgijos sudarytų sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo yra tik nuostata, susijusi su teigiamu sandorių kainodaros koregavimu. Pagal sutartis, į kurias įtraukta nuostata dėl neigiamo sandorių kainodaros koregavimo, Belgijos institucijos neigiamą koregavimą visada atlieka reaguodamos į kitos susitariančiosios valstybės atliktą teigiamą koregavimą. Parlamento narys taip pat pažymėjo, kad nedaug mokesčių mokėtojų prašo priimti išankstinį sprendimą dėl teigiamo sandorių kainodaros koregavimo, nors teisiniu požiūriu tokį sprendimą privaloma priimti ir dėl jo. Galiausiai parlamento narys klausė, ar Belgija vienašališkai atlieka neigiamą koregavimą, jeigu atitinkama užsienio šalis suderina pirminį koregavimą arba jeigu šiai šaliai pranešama apie Belgijos atliktą neigiamą koregavimą.

23

| (41) | Tuometis finansų ministras atsakė, kad iš tikrųjų šiuo etapu buvo gauti tik prašymai atlikti neigiamą koregavimą. Be to, ministras pažymėjo, kad Belgija neprivalo nurodyti šalies, kuriai reikėtų priskirti pelno perviršį, todėl negalima nustatyti ir šalies, su kuria reikėtų keistis informacija apie Belgijos atliktą neigiamą koregavimą. |
| --- | --- |

(41)

Tuometis finansų ministras atsakė, kad iš tikrųjų šiuo etapu buvo gauti tik prašymai atlikti neigiamą koregavimą. Be to, ministras pažymėjo, kad Belgija neprivalo nurodyti šalies, kuriai reikėtų priskirti pelno perviršį, todėl negalima nustatyti ir šalies, su kuria reikėtų keistis informacija apie Belgijos atliktą neigiamą koregavimą.

| (42) | 2015 m. sausio mėn., spaudoje paskelbus informaciją apie bylą „LuxLeaks“, finansų ministrui dar kartą buvo pateikti keli parlamento narių klausimai dėl mokesčių administratorių keitimosi arba nesikeitimo informacija, pelno perviršio neapmokestinimo schemos rėmimo pagal šūkį „Only in Belgium“ ir tarptautinėms įmonėms suteikiamų galimybių sumažinti mokėtiną pelno mokesčio sumą priėmus išankstinius sprendimus (24). Finansų ministras priminė, kad išankstiniuose sprendimuose dėl pelno perviršio neapmokestinimo Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba tik taiko įprastų rinkos sąlygų principą, ir patvirtino 2007 m. finansų ministro pateiktą atsakymą dėl keitimosi informacija. |
| --- | --- |

(42)

2015 m. sausio mėn., spaudoje paskelbus informaciją apie bylą „LuxLeaks“, finansų ministrui dar kartą buvo pateikti keli parlamento narių klausimai dėl mokesčių administratorių keitimosi arba nesikeitimo informacija, pelno perviršio neapmokestinimo schemos rėmimo pagal šūkį „Only in Belgium“ ir tarptautinėms įmonėms suteikiamų galimybių sumažinti mokėtiną pelno mokesčio sumą priėmus išankstinius sprendimus (24). Finansų ministras priminė, kad išankstiniuose sprendimuose dėl pelno perviršio neapmokestinimo Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba tik taiko įprastų rinkos sąlygų principą, ir patvirtino 2007 m. finansų ministro pateiktą atsakymą dėl keitimosi informacija.

Only in Belgium

24

2.2.4.   
  2002 m. gruodžio 24 d. įstatymas, kuriuo įvesta išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema

2002 m. gruodžio 24 d. įstatymas, kuriuo įvesta išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema

| (43) | Pagal 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymą finansų ministras gali priimti išankstinį sprendimą dėl visų prašymų, susijusių su mokesčių teisės nuostatų įgyvendinimu (25). |
| --- | --- |

(43)

Pagal 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymą finansų ministras gali priimti išankstinį sprendimą dėl visų prašymų, susijusių su mokesčių teisės nuostatų įgyvendinimu (25).

25

| (44) | Šio įstatymo 20 straipsnyje apibūdinta, kas yra išankstinis sprendimas, ir nustatytas principas, pagal kurį taikant tokį sprendimą negali būti sumažinta mokėtina mokesčio suma arba mokesčių mokėtojui leidžiama jos nemokėti.
  „Išankstinis sprendimas – tai teisės aktas, kuriuo Federalinė viešoji finansų tarnyba pagal galiojančias nuostatas nustato, kaip įstatymas bus taikomas iki tol mokestinių padarinių nesukėlusioms aplinkybėms ar tam tikram sandoriui.
  Pagal išankstinį sprendimą negalima atleisti nuo mokesčio arba jį sumažinti.“ |
| --- | --- |

(44)

Šio įstatymo 20 straipsnyje apibūdinta, kas yra išankstinis sprendimas, ir nustatytas principas, pagal kurį taikant tokį sprendimą negali būti sumažinta mokėtina mokesčio suma arba mokesčių mokėtojui leidžiama jos nemokėti.

„Išankstinis sprendimas – tai teisės aktas, kuriuo Federalinė viešoji finansų tarnyba pagal galiojančias nuostatas nustato, kaip įstatymas bus taikomas iki tol mokestinių padarinių nesukėlusioms aplinkybėms ar tam tikram sandoriui.

Pagal išankstinį sprendimą negalima atleisti nuo mokesčio arba jį sumažinti.“

| (45) | Įstatymo 22 straipsnyje nustatytos aplinkybės, kuriomis išankstinis sprendimas negali būti priimtas, pavyzdžiui, kai prašymas susijęs su tokiomis pat aplinkybėmis arba sandoriais kaip ir tie, kurie jau yra sukėlę mokestinių padarinių. Įstatymo 23 straipsnyje nustatytas principas, pagal kurį mokesčių administratorius išankstinių sprendimų privalo laikytis ateityje, taip pat aplinkybės, kuriomis mokesčių administratorius tokio sprendimo laikytis neprivalo. Taip būna tuomet, kai išankstinis sprendimas neatitinka Sutarčių nuostatų, Sąjungos teisės arba nacionalinės teisės. |
| --- | --- |

(45)

Įstatymo 22 straipsnyje nustatytos aplinkybės, kuriomis išankstinis sprendimas negali būti priimtas, pavyzdžiui, kai prašymas susijęs su tokiomis pat aplinkybėmis arba sandoriais kaip ir tie, kurie jau yra sukėlę mokestinių padarinių. Įstatymo 23 straipsnyje nustatytas principas, pagal kurį mokesčių administratorius išankstinių sprendimų privalo laikytis ateityje, taip pat aplinkybės, kuriomis mokesčių administratorius tokio sprendimo laikytis neprivalo. Taip būna tuomet, kai išankstinis sprendimas neatitinka Sutarčių nuostatų, Sąjungos teisės arba nacionalinės teisės.

| (46) | 2004 m. birželio 21 d. įstatymu iš dalies pakeistas 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymas, kuriuo nustatoma išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema, pagal kurią Belgijos valdžios sektoriuje turi būti įsteigta savarankiška įstaiga, atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą (26). Pagal 2004 m. birželio 21 d. įstatymą 2004 m. rugpjūčio 23 d. karaliaus nutarimu Finansų ministerijoje įsteigta Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba, atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą (toliau – Federalinė viešoji finansų tarnyba). Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba skelbia metinę savo veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

(46)

2004 m. birželio 21 d. įstatymu iš dalies pakeistas 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymas, kuriuo nustatoma išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema, pagal kurią Belgijos valdžios sektoriuje turi būti įsteigta savarankiška įstaiga, atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą (26). Pagal 2004 m. birželio 21 d. įstatymą 2004 m. rugpjūčio 23 d. karaliaus nutarimu Finansų ministerijoje įsteigta Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba, atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą (toliau – Federalinė viešoji finansų tarnyba). Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba skelbia metinę savo veiklos ataskaitą.

26

Federalinė viešoji finansų tarnyba

2.3.   EBPO nurodymų dėl sandorių kainodaros apibūdinimas

EBPO nurodymų dėl sandorių kainodaros apibūdinimas

2.3.1.   EBPO pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairės

EBPO pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairės

| (47) | Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) jai priklausančioms šalims teikia nurodymus dėl apmokestinimo. EBPO nurodymai dėl sandorių kainodaros pateikti EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairėse, skirtose tarptautinėms įmonėms ir mokesčių administratoriams (toliau – EBPO sandorių kainodaros gairės) (27); abu šie teisės aktai yra neprivalomi. |
| --- | --- |

(47)

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) jai priklausančioms šalims teikia nurodymus dėl apmokestinimo. EBPO nurodymai dėl sandorių kainodaros pateikti EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairėse, skirtose tarptautinėms įmonėms ir mokesčių administratoriams (toliau – EBPO sandorių kainodaros gairės) (27); abu šie teisės aktai yra neprivalomi.

27

| (48) | Atsižvelgiant į tai, kad pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairės yra neprivalomos, EBPO šalių narių mokesčių administratoriai tik skatinami jų laikytis. Tačiau apskritai abu šie dokumentai yra pagrindas, kuriuo remiamasi, ir turi neabejotiną įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių šie dokumentai įgavo įstatymo galią arba jais remiamasi aiškinant sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir nacionalinės mokesčių teisės aktus (28). Komisija šiame sprendime mini pavyzdinę sutartį dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gaires, nes šie dokumentai parengti surengus diskusijas su ekspertais EBPO, ir juose paaiškinta, kaip galima išspręsti bendrus uždavinius. |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgiant į tai, kad pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gairės yra neprivalomos, EBPO šalių narių mokesčių administratoriai tik skatinami jų laikytis. Tačiau apskritai abu šie dokumentai yra pagrindas, kuriuo remiamasi, ir turi neabejotiną įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių šie dokumentai įgavo įstatymo galią arba jais remiamasi aiškinant sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir nacionalinės mokesčių teisės aktus (28). Komisija šiame sprendime mini pavyzdinę sutartį dėl apmokestinimo ir EBPO sandorių kainodaros gaires, nes šie dokumentai parengti surengus diskusijas su ekspertais EBPO, ir juose paaiškinta, kaip galima išspręsti bendrus uždavinius.

28

| (49) | EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo ir jos komentare pateikta nurodymų, kaip aiškinti sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. EBPO sandorių kainodaros gairėse mokesčių administratoriams ir tarptautinėms įmonėms pateikta nurodymų, kaip taikyti įprastų rinkos sąlygų principą siekiant parengti sandorių kainodarą (29). Vykdant sandorių kainodarą nustatomos kainos, mokamos sudarius komercinius atskirų tos pačios įmonių grupės subjektų sandorius. Tarptautinės grupės nariai, grupėje palaikydami santykius, kurie turi poveikį sandorių kainodarai (taigi ir apmokestinamosioms pajamoms), dėl tarpusavio ryšių gali nustatyti specialias sąlygas, neatitinkančias tų, kurios būtų taikomos, jeigu grupės nariai veiktų kaip nepriklausomos įmonės (30). Tai gali sudaryti sąlygas pelną perkelti iš vienos mokesčių teritorijos į kitą ir skatinti kuo mažiau pelno priskirti teritorijoms, kuriose jis apmokestinamas labiau. Siekdami išvengti tokių situacijų mokesčių administratoriai turėtų patvirtinti tik tos pačios grupės įmonių sandorių kainodarą, pagal kurią už sandorius atlyginama taip, lyg kainodarą būtų parengusios nepriklausomos įmonės, veikiančios panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis (31). Tai vadinama įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(49)

EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo ir jos komentare pateikta nurodymų, kaip aiškinti sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. EBPO sandorių kainodaros gairėse mokesčių administratoriams ir tarptautinėms įmonėms pateikta nurodymų, kaip taikyti įprastų rinkos sąlygų principą siekiant parengti sandorių kainodarą (29). Vykdant sandorių kainodarą nustatomos kainos, mokamos sudarius komercinius atskirų tos pačios įmonių grupės subjektų sandorius. Tarptautinės grupės nariai, grupėje palaikydami santykius, kurie turi poveikį sandorių kainodarai (taigi ir apmokestinamosioms pajamoms), dėl tarpusavio ryšių gali nustatyti specialias sąlygas, neatitinkančias tų, kurios būtų taikomos, jeigu grupės nariai veiktų kaip nepriklausomos įmonės (30). Tai gali sudaryti sąlygas pelną perkelti iš vienos mokesčių teritorijos į kitą ir skatinti kuo mažiau pelno priskirti teritorijoms, kuriose jis apmokestinamas labiau. Siekdami išvengti tokių situacijų mokesčių administratoriai turėtų patvirtinti tik tos pačios grupės įmonių sandorių kainodarą, pagal kurią už sandorius atlyginama taip, lyg kainodarą būtų parengusios nepriklausomos įmonės, veikiančios panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis (31). Tai vadinama įprastų rinkos sąlygų principu.

29

30

31

| (50) | Taigi įprastų rinkos sąlygų principas taikomas remiantis sandorių sąlygų palyginimu – kontroliuojamų sandorių (sudarytų grupėje) sąlygos lyginamos su panašių sandorių, kuriuos sudarė panašiomis sąlygomis veikiančios nepriklausomos įmonės, sąlygomis užtikrinant, kad joks galimas lyginamų atvejų skirtumas negalėtų daryti didelio poveikio nagrinėjamoms sąlygoms (pavyzdžiui, kainai arba maržai) arba kad būtų galima taikyti pakankamai patikimas tikslinamąsias sumas siekiant panaikinti tokių skirtumų poveikį. |
| --- | --- |

(50)

Taigi įprastų rinkos sąlygų principas taikomas remiantis sandorių sąlygų palyginimu – kontroliuojamų sandorių (sudarytų grupėje) sąlygos lyginamos su panašių sandorių, kuriuos sudarė panašiomis sąlygomis veikiančios nepriklausomos įmonės, sąlygomis užtikrinant, kad joks galimas lyginamų atvejų skirtumas negalėtų daryti didelio poveikio nagrinėjamoms sąlygoms (pavyzdžiui, kainai arba maržai) arba kad būtų galima taikyti pakankamai patikimas tikslinamąsias sumas siekiant panaikinti tokių skirtumų poveikį.

| (51) | Tiek pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo, tiek EBPO sandorių kainodaros gairės pagrįstos principu, kuriam pritarė EBPO šalys narės ir pagal kurį įvairūs teisiniai subjektai, kartu sudarantys tarptautinę grupę, atsižvelgiant į pelno mokestį iš esmės laikomi atskirais subjektais (toliau – atskiro subjekto metodas). Pagal šį atskiro subjekto metodą apmokestinamos kiekvieno atskiro tarptautinės grupės subjekto pajamos (32). Atskiro subjekto metodą EBPO šalys narės pasirinko kaip tarptautinį apmokestinimo principą siekdamos kiekvienoje šalyje tinkamai nustatyti mokestį ir išvengti dvigubo apmokestinimo, kad nekiltų mokesčių administratorių ginčų ir būtų skatinama tarptautinė prekyba ir tarptautinės investicijos. |
| --- | --- |

(51)

Tiek pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo, tiek EBPO sandorių kainodaros gairės pagrįstos principu, kuriam pritarė EBPO šalys narės ir pagal kurį įvairūs teisiniai subjektai, kartu sudarantys tarptautinę grupę, atsižvelgiant į pelno mokestį iš esmės laikomi atskirais subjektais (toliau – atskiro subjekto metodas). Pagal šį atskiro subjekto metodą apmokestinamos kiekvieno atskiro tarptautinės grupės subjekto pajamos (32). Atskiro subjekto metodą EBPO šalys narės pasirinko kaip tarptautinį apmokestinimo principą siekdamos kiekvienoje šalyje tinkamai nustatyti mokestį ir išvengti dvigubo apmokestinimo, kad nekiltų mokesčių administratorių ginčų ir būtų skatinama tarptautinė prekyba ir tarptautinės investicijos.

32

| (52) | EBPO sandorių kainodaros gairių 1.10 punkte aiškiai nurodyta masto ekonomija ir integracijos (sinergijos) nauda taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo pagrįstas įprastų rinkos sąlygų principas:
  „Kai kurių subjektų atveju įprastų rinkos sąlygų principas turi esminių trūkumų, nes taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo jis pagrįstas, ne visada atsižvelgiama į masto ekonomiją ir įvairių rūšių veiklos sąveiką, atsirandančią integravus įmones. Tačiau plačiai pripažįstamų objektyvių kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kad įvairios asocijuotosios įmonės naudojasi masto ekonomija arba integracijos nauda, nėra.“ |
| --- | --- |

(52)

EBPO sandorių kainodaros gairių 1.10 punkte aiškiai nurodyta masto ekonomija ir integracijos (sinergijos) nauda taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo pagrįstas įprastų rinkos sąlygų principas:

„Kai kurių subjektų atveju įprastų rinkos sąlygų principas turi esminių trūkumų, nes taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo jis pagrįstas, ne visada atsižvelgiama į masto ekonomiją ir įvairių rūšių veiklos sąveiką, atsirandančią integravus įmones. Tačiau plačiai pripažįstamų objektyvių kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kad įvairios asocijuotosios įmonės naudojasi masto ekonomija arba integracijos nauda, nėra.“

2.3.2.   Įprastų rinkos sąlygų principas

Įprastų rinkos sąlygų principas

| (53) | Įprastų rinkos sąlygų principas, kuriuo remiamasi, nurodytas EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnyje, kuriuo pagrįstos sutartys dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kurių privalo laikytis EBPO šalys narės, įskaitant Belgiją, ir vis labiau ne šalys narės. Kadangi dėl lankstumo, kuris nustatytas sandorių kainodaros susitarime, mokesčio bazė iš vienos teritorijos gali būti perkelta į kitą, sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo siekiama taikyti įprastų rinkos sąlygų principą, kuriuo jose remiamasi, t. y. siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo ir mokesčių vengimo. |
| --- | --- |

(53)

Įprastų rinkos sąlygų principas, kuriuo remiamasi, nurodytas EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnyje, kuriuo pagrįstos sutartys dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kurių privalo laikytis EBPO šalys narės, įskaitant Belgiją, ir vis labiau ne šalys narės. Kadangi dėl lankstumo, kuris nustatytas sandorių kainodaros susitarime, mokesčio bazė iš vienos teritorijos gali būti perkelta į kitą, sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo siekiama taikyti įprastų rinkos sąlygų principą, kuriuo jose remiamasi, t. y. siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo ir mokesčių vengimo.

| (54) | EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnyje nustatyta, kaip praktiškai koreguoti mokesčio bazę vykdant sandorių kainodarą, ir nurodyta, kada šį koregavimą reikia atlikti.






  — | 9 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad susitariančioji valstybė jos teritorijoje esančio mokesčių mokėtojo rezidento mokesčio bazę gali padidinti, jeigu, jos nuomone, dėl mokesčių mokėtojo taikomos sandorių kainodaros mokesčio bazė yra per maža, todėl valstybė jį gali apmokestinti. Tai vadinama pirminiu koregavimu, kurį atlikdamas mokesčių administratorius padidina mokesčių mokėtojo deklaruotą ataskaitinio laikotarpio pelną (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnyje nustatyta, kaip praktiškai koreguoti mokesčio bazę vykdant sandorių kainodarą, ir nurodyta, kada šį koregavimą reikia atlikti.

—

9 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad susitariančioji valstybė jos teritorijoje esančio mokesčių mokėtojo rezidento mokesčio bazę gali padidinti, jeigu, jos nuomone, dėl mokesčių mokėtojo taikomos sandorių kainodaros mokesčio bazė yra per maža, todėl valstybė jį gali apmokestinti. Tai vadinama pirminiu koregavimu, kurį atlikdamas mokesčių administratorius padidina mokesčių mokėtojo deklaruotą ataskaitinio laikotarpio pelną (33).

33

| — | 9 straipsnio 2 dalimi siekiama užtikrinti, kad susitariančiosios valstybės, atlikusios pirminį koregavimą pagal 9 straipsnio 1 dalį, apmokestintas pelnas nebūtų taip pat apmokestintas ir kaip asocijuotosios įmonės, kuri yra kitos susitariančiosios valstybės rezidentė, pelnas (34). Todėl šia dalimi kita susitariančioji valstybė įpareigojama asocijuotosios įmonės mokesčio bazę sumažinti pakoreguoto pelno, kurį pirmoji susitariančioji valstybė apmokestino atlikusi pirminį koregavimą, suma, t. y. ji įpareigojama nustatyti, kad jau surinkti mokesčiai būtų grąžinti. Tačiau kita susitariančioji valstybė koregavimo neatlieka savaime. Jeigu ji mano, kad pirminis koregavimas nepagrįstas (atsižvelgiant tiek į jo esmę, tiek į sumą), ji gali tokio koregavimo neatlikti (ir paprastai neatlieka) (35). |
| --- | --- |

—

9 straipsnio 2 dalimi siekiama užtikrinti, kad susitariančiosios valstybės, atlikusios pirminį koregavimą pagal 9 straipsnio 1 dalį, apmokestintas pelnas nebūtų taip pat apmokestintas ir kaip asocijuotosios įmonės, kuri yra kitos susitariančiosios valstybės rezidentė, pelnas (34). Todėl šia dalimi kita susitariančioji valstybė įpareigojama asocijuotosios įmonės mokesčio bazę sumažinti pakoreguoto pelno, kurį pirmoji susitariančioji valstybė apmokestino atlikusi pirminį koregavimą, suma, t. y. ji įpareigojama nustatyti, kad jau surinkti mokesčiai būtų grąžinti. Tačiau kita susitariančioji valstybė koregavimo neatlieka savaime. Jeigu ji mano, kad pirminis koregavimas nepagrįstas (atsižvelgiant tiek į jo esmę, tiek į sumą), ji gali tokio koregavimo neatlikti (ir paprastai neatlieka) (35).

34

35

Neigiamas koregavimas, kurį kita susitariančioji valstybė atlieka pagal 9 straipsnio 2 dalį, vadinamas koreliaciniu koregavimu, ir leidus jį atlikti veiksmingai užkertamas kelias dvigubam pelno apmokestinimui.

| (55) | EBPO sandorių kainodaros gairėse nurodyti penki metodai, taikomi siekiant nustatyti pakaitinį kintamąjį, susijusį su įprastomis rinkos sąlygomis taikomomis kainomis ir pelno paskirstymu tos pačios grupės įmonėms: i) palyginamų atviros rinkos kainų metodas; ii) padidintų sąnaudų metodas; iii) perpardavimo kainos metodas; iv) sandorio grynosios maržos metodas; v) sandorio pelno pasidalijimo metodas. EBPO sandorių kainodaros gairėse tradiciniai sandoriais pagrįsti metodai (trys pirmieji metodai) atskirti nuo pelnu pagrįstų sandorių metodų (du paskutiniai metodai). Tarptautinės įmonės gali taikyti šiose gairėse neapibūdintus sandorių kainodaros metodus, jeigu pagal juos sandorių kainodara atitinka įprastas rinkos sąlygas (36). |
| --- | --- |

(55)

EBPO sandorių kainodaros gairėse nurodyti penki metodai, taikomi siekiant nustatyti pakaitinį kintamąjį, susijusį su įprastomis rinkos sąlygomis taikomomis kainomis ir pelno paskirstymu tos pačios grupės įmonėms: i) palyginamų atviros rinkos kainų metodas; ii) padidintų sąnaudų metodas; iii) perpardavimo kainos metodas; iv) sandorio grynosios maržos metodas; v) sandorio pelno pasidalijimo metodas. EBPO sandorių kainodaros gairėse tradiciniai sandoriais pagrįsti metodai (trys pirmieji metodai) atskirti nuo pelnu pagrįstų sandorių metodų (du paskutiniai metodai). Tarptautinės įmonės gali taikyti šiose gairėse neapibūdintus sandorių kainodaros metodus, jeigu pagal juos sandorių kainodara atitinka įprastas rinkos sąlygas (36).

36

| (56) | Sandorio grynosios maržos metodas – tai vienas iš netiesioginių metodų, taikomų siekiant nustatyti pakaitinį kintamąjį, susijusį su įprastomis rinkos sąlygomis taikomomis sandorių kainomis ir pelno paskirstymu tos pačios grupės įmonėms. Pagal šį metodą nustatomas pakaitinis įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, susijusio su keliais kontroliuojamais sandoriais arba visa veikla, o ne konkrečiu sandoriu, kintamasis. |
| --- | --- |

(56)

Sandorio grynosios maržos metodas – tai vienas iš netiesioginių metodų, taikomų siekiant nustatyti pakaitinį kintamąjį, susijusį su įprastomis rinkos sąlygomis taikomomis sandorių kainomis ir pelno paskirstymu tos pačios grupės įmonėms. Pagal šį metodą nustatomas pakaitinis įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, susijusio su keliais kontroliuojamais sandoriais arba visa veikla, o ne konkrečiu sandoriu, kintamasis.

| (57) | Taikant sandorio grynosios maržos metodą būtina pasirinkti kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių, kurių grynojo pelno rodiklis (37) atrinktas ir patikrintas, šalį. Ji turi būti pasirinkta atsižvelgiant į atliktą funkcinę analizę. Apskritai atliekant sandorio grynosios maržos metodu pagrįstą tyrimą vertinama šalis, kuriai metodą galima taikyti patikimiausiai ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų. Praktiškai tai reiškia, kad iš dviejų atitinkamų šalių pagal funkcinę analizę pasirenkama paprastesnė, o likutinis pelnas, gautas iš kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių, priskiriamas sudėtingiausiai šaliai (38). |
| --- | --- |

(57)

Taikant sandorio grynosios maržos metodą būtina pasirinkti kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių, kurių grynojo pelno rodiklis (37) atrinktas ir patikrintas, šalį. Ji turi būti pasirinkta atsižvelgiant į atliktą funkcinę analizę. Apskritai atliekant sandorio grynosios maržos metodu pagrįstą tyrimą vertinama šalis, kuriai metodą galima taikyti patikimiausiai ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų. Praktiškai tai reiškia, kad iš dviejų atitinkamų šalių pagal funkcinę analizę pasirenkama paprastesnė, o likutinis pelnas, gautas iš kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių, priskiriamas sudėtingiausiai šaliai (38).

37

38

| (58) | Taigi sandorio grynosios maržos metodas dažnai taikomas tais atvejais, kai viena iš kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių šalių iš esmės prisideda savo indėliu – atlieka sudėtingas ir (arba) unikalias funkcijas, susijusias su sandoriu (-iais), o kita šalis atlieka kasdienes ir (arba) automatines funkcijas ir neįneša jokio unikalaus indėlio, pavyzdžiui, nedidelę riziką patiriantis platintojas. Tačiau yra mažai galimybių, kad sandorio grynosios maržos metodas bus patikimas, jeigu kiekviena šalis įneša vertingus unikalius indėlius. Tokiu atveju tinkamiausiu sandorių kainodaros metodu laikomas sandorių pelno padalijimo metodas (39). |
| --- | --- |

(58)

Taigi sandorio grynosios maržos metodas dažnai taikomas tais atvejais, kai viena iš kontroliuojamo sandorio arba kelių kontroliuojamų sandorių šalių iš esmės prisideda savo indėliu – atlieka sudėtingas ir (arba) unikalias funkcijas, susijusias su sandoriu (-iais), o kita šalis atlieka kasdienes ir (arba) automatines funkcijas ir neįneša jokio unikalaus indėlio, pavyzdžiui, nedidelę riziką patiriantis platintojas. Tačiau yra mažai galimybių, kad sandorio grynosios maržos metodas bus patikimas, jeigu kiekviena šalis įneša vertingus unikalius indėlius. Tokiu atveju tinkamiausiu sandorių kainodaros metodu laikomas sandorių pelno padalijimo metodas (39).

39

2.4.   Subjektai, kuriems taikyta ginčijama schema

Subjektai, kuriems taikyta ginčijama schema

| (59) | Pelno perviršio neapmokestinimo schema taikoma nuo 2004 m.; pamažu ji tapo vis svarbesnė. Pagal Belgijos pateiktą informaciją nuo ginčijamos schemos įvedimo ji taikyta 55 įmonėms, ir dėl šios schemos iš viso priimti 66 išankstiniai sprendimai (40). Belgijos institucijos nurodė, kad niekada nėra atmetusios prašymo priimti išankstinį sprendimą, pagal kurį įvedus ginčijamą schemą galima neapmokestinti pelno perviršio (41). 1 lentelėje nurodytas išankstinių sprendimų, kurie 2004 m. įvedus ginčijamą schemą buvo priimti per metus, skaičius.

  Nuo 2004 m. priimtų išankstinių sprendimų, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, skaičius

















  Metai | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bylų skaičius | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Šaltinis: Belgijos finansų ministerija, 2014 m. gegužės 31 d. |

(59)

Pelno perviršio neapmokestinimo schema taikoma nuo 2004 m.; pamažu ji tapo vis svarbesnė. Pagal Belgijos pateiktą informaciją nuo ginčijamos schemos įvedimo ji taikyta 55 įmonėms, ir dėl šios schemos iš viso priimti 66 išankstiniai sprendimai (40). Belgijos institucijos nurodė, kad niekada nėra atmetusios prašymo priimti išankstinį sprendimą, pagal kurį įvedus ginčijamą schemą galima neapmokestinti pelno perviršio (41). 1 lentelėje nurodytas išankstinių sprendimų, kurie 2004 m. įvedus ginčijamą schemą buvo priimti per metus, skaičius.

40

41

Nuo 2004 m. priimtų išankstinių sprendimų, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, skaičius

Nuo 2004 m. priimtų išankstinių sprendimų, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, skaičius

Metai

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Bylų skaičius

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Šaltinis: Belgijos finansų ministerija, 2014 m. gegužės 31 d.

Šaltinis:

| (60) | Belgija pateikė pagrindinius finansinius duomenis, susijusius su visais 66 išankstiniais sprendimais, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis (išsamesnę informaciją žr. priede). |
| --- | --- |

(60)

Belgija pateikė pagrindinius finansinius duomenis, susijusius su visais 66 išankstiniais sprendimais, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis (išsamesnę informaciją žr. priede).

| (61) | Atvejus, kuriais pelno perviršio leista neapmokestinti, galima paaiškinti remiantis 62–64 konstatuojamosiose dalyse pateiktais pavyzdžiais. |
| --- | --- |

(61)

Atvejus, kuriais pelno perviršio leista neapmokestinti, galima paaiškinti remiantis 62–64 konstatuojamosiose dalyse pateiktais pavyzdžiais.

| (62) | Pirmasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė A nurodė, kad Belgijos gamykloje ketina didinti atitinkamo produkto gamybos pajėgumus ir kartu koordinavimo funkciją (pagrindinio verslininko funkciją) iš užsienio patronuojamosios bendrovės perkelti į Belgiją. Prašyme taip pat nurodyta, kad įmonė A į Belgiją perkels kelis etato ekvivalentus. Iš išankstinio sprendimo matyti, kad nekilo jokių dvigubo apmokestinimo problemų. Sprendime nurodyta, kad aplinkybė, jog apskaitinis pelnas Belgijoje didesnis negu nepriklausomos bendrovės apskaitinis pelnas, visų pirma yra susijusi su praktine patirtimi, pranašumu pirkimo srityje, klientų sąrašais ir kt., – šią patirtį, pranašumą ir sąrašus grupė turėjo dar prieš tai, kai pagrindinio verslininko funkcija perkelta į Belgiją. Tačiau išankstiniame sprendime nurodyta, kad grupei priklausančiam Belgijos subjektui šį nematerialųjį turtą grupė perdavė nemokamai, todėl kiti grupės subjektai jokių apmokestinamųjų pajamų neturi, taigi nėra jokios dvigubo apmokestinimo rizikos. Iš tikrųjų išankstiniame sprendime (48 punkte) priminta, kad „Belgijos mokesčių administratorius neprivalo nustatyti užsienio įmonių pelno sąskaitos, kurioje turi būti laikomas pelno perviršis“. |
| --- | --- |

(62)

Pirmasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė A nurodė, kad Belgijos gamykloje ketina didinti atitinkamo produkto gamybos pajėgumus ir kartu koordinavimo funkciją (pagrindinio verslininko funkciją) iš užsienio patronuojamosios bendrovės perkelti į Belgiją. Prašyme taip pat nurodyta, kad įmonė A į Belgiją perkels kelis etato ekvivalentus. Iš išankstinio sprendimo matyti, kad nekilo jokių dvigubo apmokestinimo problemų. Sprendime nurodyta, kad aplinkybė, jog apskaitinis pelnas Belgijoje didesnis negu nepriklausomos bendrovės apskaitinis pelnas, visų pirma yra susijusi su praktine patirtimi, pranašumu pirkimo srityje, klientų sąrašais ir kt., – šią patirtį, pranašumą ir sąrašus grupė turėjo dar prieš tai, kai pagrindinio verslininko funkcija perkelta į Belgiją. Tačiau išankstiniame sprendime nurodyta, kad grupei priklausančiam Belgijos subjektui šį nematerialųjį turtą grupė perdavė nemokamai, todėl kiti grupės subjektai jokių apmokestinamųjų pajamų neturi, taigi nėra jokios dvigubo apmokestinimo rizikos. Iš tikrųjų išankstiniame sprendime (48 punkte) priminta, kad „Belgijos mokesčių administratorius neprivalo nustatyti užsienio įmonių pelno sąskaitos, kurioje turi būti laikomas pelno perviršis“.

| (63) | Antrasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė B nurodė, kad ketina investuoti į plėtrą Belgijoje. Ji pažymėjo, kad nauja investicija jai, kaip grupei priklausančiam subjektui, yra naudingesnė negu nepriklausomai bendrovei. Išankstiniame sprendime nurodyta sinergija susijusi su nauda, kurią įmonė Belgijoje gauna patirdama mažesnes investicines sąnaudas, nes jau turi įrangą Belgijoje, taip pat mažesnes veiklos sąnaudas, nes gamyklos pridėtines išlaidas galima paskirstyti didelei gamybos bazei, ir naudodama pigią energiją. |
| --- | --- |

(63)

Antrasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė B nurodė, kad ketina investuoti į plėtrą Belgijoje. Ji pažymėjo, kad nauja investicija jai, kaip grupei priklausančiam subjektui, yra naudingesnė negu nepriklausomai bendrovei. Išankstiniame sprendime nurodyta sinergija susijusi su nauda, kurią įmonė Belgijoje gauna patirdama mažesnes investicines sąnaudas, nes jau turi įrangą Belgijoje, taip pat mažesnes veiklos sąnaudas, nes gamyklos pridėtines išlaidas galima paskirstyti didelei gamybos bazei, ir naudodama pigią energiją.

| (64) | Trečiasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė C paaiškino, kad restruktūrizavusi veiklą Europoje ji ketina Belgijoje esančią savo patronuojamąją bendrovę padaryti pagrindiniu verslininku. Įmonė C nurodė, kad Belgijoje padidintų darbuotojų skaičių (etato ekvivalentais). Belgija ir šiuo atveju sutiko taikyti sandorio grynosios maržos metodą, atsižvelgusi į pelną prieš apmokestinimą, kurį nepriklausomos įmonės gavo atviroje rinkoje sudariusios panašius sandorius, kaip pelno dydžio rodiklį, taikomą siekiant apskaičiuoti pagrindinio verslininko mokesčio bazę. Šiuo pagrindu buvo atliktas neigiamas įmonės C grynojo pelno prieš apmokestinimą koregavimas – pakoreguota maždaug 60 proc. pelno. |
| --- | --- |

(64)

Trečiasis pavyzdys: savo prašyme priimti išankstinį sprendimą įmonė C paaiškino, kad restruktūrizavusi veiklą Europoje ji ketina Belgijoje esančią savo patronuojamąją bendrovę padaryti pagrindiniu verslininku. Įmonė C nurodė, kad Belgijoje padidintų darbuotojų skaičių (etato ekvivalentais). Belgija ir šiuo atveju sutiko taikyti sandorio grynosios maržos metodą, atsižvelgusi į pelną prieš apmokestinimą, kurį nepriklausomos įmonės gavo atviroje rinkoje sudariusios panašius sandorius, kaip pelno dydžio rodiklį, taikomą siekiant apskaičiuoti pagrindinio verslininko mokesčio bazę. Šiuo pagrindu buvo atliktas neigiamas įmonės C grynojo pelno prieš apmokestinimą koregavimas – pakoreguota maždaug 60 proc. pelno.

| (65) | Išnagrinėjusi 22 išankstinių sprendimų imtį Komisija mano, kad šie trys pavyzdžiai reprezentuoja visą nagrinėjamą schemą. Nors kiekvienu atveju aplinkybės, atitinkamos sumos ir sandoriai skiriasi, visi atvejai susiję su tarptautinėmis įmonėmis, kurios išplėtė savo veiklą Belgijoje, paprašė, kad jų pelnas, kuris Belgijoje iš tikrųjų nurodytas apskaitoje, tačiau tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitų su priklausymu grupei susijusių veiksnių, būtų išskaičiuotas iš pelno mokesčio bazės, ir pasiekė, kad jis būtų išskaičiuotas. Remdamasi imtimi Komisija nustatė, kad nebuvo leista neapmokestinti mažųjų įmonių pelno perviršio ir kad Belgijos institucijos negalėjo pagrįsti savo teiginio, jog taip pat galima leisti neapmokestinti mažai grupei priklausančių subjektų pelno perviršio arba pelno perviršio leisti neapmokestinti dėl kitų priežasčių, o ne dėl nurodytos sinergijos arba masto ekonomijos. |
| --- | --- |

(65)

Išnagrinėjusi 22 išankstinių sprendimų imtį Komisija mano, kad šie trys pavyzdžiai reprezentuoja visą nagrinėjamą schemą. Nors kiekvienu atveju aplinkybės, atitinkamos sumos ir sandoriai skiriasi, visi atvejai susiję su tarptautinėmis įmonėmis, kurios išplėtė savo veiklą Belgijoje, paprašė, kad jų pelnas, kuris Belgijoje iš tikrųjų nurodytas apskaitoje, tačiau tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitų su priklausymu grupei susijusių veiksnių, būtų išskaičiuotas iš pelno mokesčio bazės, ir pasiekė, kad jis būtų išskaičiuotas. Remdamasi imtimi Komisija nustatė, kad nebuvo leista neapmokestinti mažųjų įmonių pelno perviršio ir kad Belgijos institucijos negalėjo pagrįsti savo teiginio, jog taip pat galima leisti neapmokestinti mažai grupei priklausančių subjektų pelno perviršio arba pelno perviršio leisti neapmokestinti dėl kitų priežasčių, o ne dėl nurodytos sinergijos arba masto ekonomijos.

| (66) | Paprašytos pagrįsti galimybę neapmokestinti mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) pelno perviršio, Belgijos institucijos paminėjo tris pavyzdžius, susijusius su mažiausiais pagalbos gavėjais:






  — | įmonę D, kurios bendras balansas – [100–120] (*1) mln. EUR, o apyvarta – [60–80] mln. EUR ir kurioje yra [200–250] etato ekvivalentų, |
| --- | --- | --- |

(66)

Paprašytos pagrįsti galimybę neapmokestinti mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) pelno perviršio, Belgijos institucijos paminėjo tris pavyzdžius, susijusius su mažiausiais pagalbos gavėjais:

—

įmonę D, kurios bendras balansas – [100–120] (*1) mln. EUR, o apyvarta – [60–80] mln. EUR ir kurioje yra [200–250] etato ekvivalentų,

*1

| — | įmonę E, kurios bendras balansas – [70–90] mln. EUR ir kurioje yra [250–300] etato ekvivalentų, |
| --- | --- |

—

įmonę E, kurios bendras balansas – [70–90] mln. EUR ir kurioje yra [250–300] etato ekvivalentų,

| — | įmonę F, kurios bendras balansas – [50–70] mln. EUR, o apyvarta – [70–90] mln. EUR ir kurioje yra [350–400] etato ekvivalentų. |
| --- | --- |

—

įmonę F, kurios bendras balansas – [50–70] mln. EUR, o apyvarta – [70–90] mln. EUR ir kurioje yra [350–400] etato ekvivalentų.

| (67) | Paprašytos pagrįsti galimybę pelno perviršio neapmokestinti dėl kitų priežasčių, o ne dėl nurodytos sinergijos arba masto ekonomijos, Belgijos institucijos pateikė tris pavyzdžius. Šiuose išankstiniuose sprendimuose dėl sandorių kainodaros Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba grupėms priklausančių Belgijos įmonių prašymu leido atlikti neigiamą koreliacinį šių įmonių pelno koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Tačiau šiais trimis atvejais neigiamą Belgijos subjektų pelno koregavimą leista atlikti po to, kai Vokietijos, Jungtinės Karalystės ir Danijos mokesčių administratoriai atliko pirminį teigiamą asocijuotųjų įmonių, priklausančių šių subjektų grupei, veikiančiai atitinkamai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Danijoje, pelno koregavimą remdamiesi sandorių kainodara. |
| --- | --- |

(67)

Paprašytos pagrįsti galimybę pelno perviršio neapmokestinti dėl kitų priežasčių, o ne dėl nurodytos sinergijos arba masto ekonomijos, Belgijos institucijos pateikė tris pavyzdžius. Šiuose išankstiniuose sprendimuose dėl sandorių kainodaros Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba grupėms priklausančių Belgijos įmonių prašymu leido atlikti neigiamą koreliacinį šių įmonių pelno koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Tačiau šiais trimis atvejais neigiamą Belgijos subjektų pelno koregavimą leista atlikti po to, kai Vokietijos, Jungtinės Karalystės ir Danijos mokesčių administratoriai atliko pirminį teigiamą asocijuotųjų įmonių, priklausančių šių subjektų grupei, veikiančiai atitinkamai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Danijoje, pelno koregavimą remdamiesi sandorių kainodara.

| (68) | Šis sprendimas nesusijęs nei su tikru koreliaciniu sandorių kainodaros koregavimu, nei su kitu panašiu koregavimu. Jis susijęs tik su išankstiniais sprendimais, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, t. y. vienašališkai labai sumažinti Belgijos mokesčio bazę neatsižvelgiant į pirminį teigiamą sandorių kainodaros koregavimą, kurį atliko kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas, ir nesant jokių kitų duomenų, kad sumažintos sumos buvo įtrauktos į užsienio mokesčio bazę. Siekiant neapmokestinti pelno perviršio nebūtina, kad jis būtų apmokestintas kaip kitos grupei priklausančios užsienio įmonės mokesčio bazės dalis arba net būtų įtrauktas į šią bazę. Dėl šio ypatumo išankstiniai sprendimai, kuriais neapmokestinamas pelno perviršis, skiriasi nuo kitų išankstinių sprendimų dėl sandorių kainodaros, kuriuos Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba priima pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir kuriais taip pat leidžiama iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną sumažinti siekiant jį apmokestinti, tačiau tuo atveju, kai pelnas mažinamas dėl to, kad užsienio mokesčių administratorius jį iš tikrųjų apmokestino arba atliko pirminį teigiamą sandorių kainodaros koregavimą. |
| --- | --- |

(68)

Šis sprendimas nesusijęs nei su tikru koreliaciniu sandorių kainodaros koregavimu, nei su kitu panašiu koregavimu. Jis susijęs tik su išankstiniais sprendimais, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, t. y. vienašališkai labai sumažinti Belgijos mokesčio bazę neatsižvelgiant į pirminį teigiamą sandorių kainodaros koregavimą, kurį atliko kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas, ir nesant jokių kitų duomenų, kad sumažintos sumos buvo įtrauktos į užsienio mokesčio bazę. Siekiant neapmokestinti pelno perviršio nebūtina, kad jis būtų apmokestintas kaip kitos grupei priklausančios užsienio įmonės mokesčio bazės dalis arba net būtų įtrauktas į šią bazę. Dėl šio ypatumo išankstiniai sprendimai, kuriais neapmokestinamas pelno perviršis, skiriasi nuo kitų išankstinių sprendimų dėl sandorių kainodaros, kuriuos Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba priima pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir kuriais taip pat leidžiama iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną sumažinti siekiant jį apmokestinti, tačiau tuo atveju, kai pelnas mažinamas dėl to, kad užsienio mokesčių administratorius jį iš tikrųjų apmokestino arba atliko pirminį teigiamą sandorių kainodaros koregavimą.

3.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (69) | Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes pirmiausia manė, kad pelno perviršio neapmokestinimo schema yra valstybės pagalbos schema, draudžiama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kadangi ji nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(69)

Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes pirmiausia manė, kad pelno perviršio neapmokestinimo schema yra valstybės pagalbos schema, draudžiama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kadangi ji nesuderinama su vidaus rinka.

| (70) | Pirma, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad pelno perviršio neapmokestinimo schema yra valstybės pagalbos schema pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (42) 1 straipsnio d punktą, kurį taikant kai kurių tarptautinėms grupėms priklausančių Belgijos bendrovių pelno mokesčio, mokėtino Belgijoje, sumą galima labai sumažinti, ir tam nereikia papildomų įgyvendinimo priemonių. Komisija šią išvadą padarė neatsižvelgdama į tai, kad neapmokestinti pelno perviršio leidžiama išankstiniais sprendimais dėl mokesčių. |
| --- | --- |

(70)

Pirma, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad pelno perviršio neapmokestinimo schema yra valstybės pagalbos schema pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (42) 1 straipsnio d punktą, kurį taikant kai kurių tarptautinėms grupėms priklausančių Belgijos bendrovių pelno mokesčio, mokėtino Belgijoje, sumą galima labai sumažinti, ir tam nereikia papildomų įgyvendinimo priemonių. Komisija šią išvadą padarė neatsižvelgdama į tai, kad neapmokestinti pelno perviršio leidžiama išankstiniais sprendimais dėl mokesčių.

42

| (71) | Antra, Komisija pirmiausia manė, kad dėl ginčijamos schemos subjektams, kuriems ji taikyta, suteiktas atrankusis pranašumas. Ji nusprendė, kad taikant schemą nukrypta nuo pagrindinės sistemos, nes dalis gauto pelno neapmokestinta pelno mokesčiu, nors grupei priklausantis Belgijos subjektas šį pelną iš tikrųjų gavo ir nurodė savo apskaitoje. Komisija taip pat suabejojo, ar taikant schemą neapmokestintas vadinamasis pelno perviršis atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, nes galimybė atskirai nustatyti tokią pelno sudedamąją dalį yra labai ginčytina ir tikras pelnas, gautas dėl priklausymo tarptautinei grupei, bet kuriuo atveju buvo labai pervertintas. |
| --- | --- |

(71)

Antra, Komisija pirmiausia manė, kad dėl ginčijamos schemos subjektams, kuriems ji taikyta, suteiktas atrankusis pranašumas. Ji nusprendė, kad taikant schemą nukrypta nuo pagrindinės sistemos, nes dalis gauto pelno neapmokestinta pelno mokesčiu, nors grupei priklausantis Belgijos subjektas šį pelną iš tikrųjų gavo ir nurodė savo apskaitoje. Komisija taip pat suabejojo, ar taikant schemą neapmokestintas vadinamasis pelno perviršis atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, nes galimybė atskirai nustatyti tokią pelno sudedamąją dalį yra labai ginčytina ir tikras pelnas, gautas dėl priklausymo tarptautinei grupei, bet kuriuo atveju buvo labai pervertintas.

| (72) | Komisija taip pat padarė preliminarią išvadą, kad taikant ginčijamą schemą suteiktas atrankusis pranašumas, nes ši schema taikyta tik tarptautinei grupei priklausantiems Belgijos subjektams. Iš tikrųjų Belgijos subjektai, kurie savo veiklą vykdė tik Belgijoje, tokio pelno deklaruoti negalėjo. Be to, subjektai, kuriems taikyta schema, didelę dalį savo veiklos apskritai perkėlė į Belgiją arba šalyje atliko didelių investicijų. |
| --- | --- |

(72)

Komisija taip pat padarė preliminarią išvadą, kad taikant ginčijamą schemą suteiktas atrankusis pranašumas, nes ši schema taikyta tik tarptautinei grupei priklausantiems Belgijos subjektams. Iš tikrųjų Belgijos subjektai, kurie savo veiklą vykdė tik Belgijoje, tokio pelno deklaruoti negalėjo. Be to, subjektai, kuriems taikyta schema, didelę dalį savo veiklos apskritai perkėlė į Belgiją arba šalyje atliko didelių investicijų.

| (73) | Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad pelno perviršio neapmokestinimo negalima pateisinti būtinybe išvengti dvigubo apmokestinimo, nes neapmokestinimas nereiškia, kad kita šalis ketina apmokestinti tą patį pelną. |
| --- | --- |

(73)

Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad pelno perviršio neapmokestinimo negalima pateisinti būtinybe išvengti dvigubo apmokestinimo, nes neapmokestinimas nereiškia, kad kita šalis ketina apmokestinti tą patį pelną.

| (74) | Kadangi visos kitos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos įgyvendintos ir nėra jokios akivaizdžios priežasties, dėl kurios pelno perviršio neapmokestinimo schemą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad ši schema yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalbos schema. Todėl ji nusprendė dėl nagrinėjamos schemos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nuodytą procedūrą. |
| --- | --- |

(74)

Kadangi visos kitos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos įgyvendintos ir nėra jokios akivaizdžios priežasties, dėl kurios pelno perviršio neapmokestinimo schemą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad ši schema yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalbos schema. Todėl ji nusprendė dėl nagrinėjamos schemos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nuodytą procedūrą.

4.   BELGIJOS PASTABOS

BELGIJOS PASTABOS

| (75) | Belgija pateikė pastabas dėl sprendime pradėti procedūrą nustatyto priemonės vertinimo pagrindo, nurodė, kad nesilaikoma vienodo požiūrio principo, ir pažymėjo, kad sprendime pradėti procedūrą padarytos kelios aiškinimo klaidos. |
| --- | --- |

(75)

Belgija pateikė pastabas dėl sprendime pradėti procedūrą nustatyto priemonės vertinimo pagrindo, nurodė, kad nesilaikoma vienodo požiūrio principo, ir pažymėjo, kad sprendime pradėti procedūrą padarytos kelios aiškinimo klaidos.

4.1.   Belgijos pastabos dėl nustatyto priemonės vertinimo pagrindo ir vienodo požiūrio principo

Belgijos pastabos dėl nustatyto priemonės vertinimo pagrindo ir vienodo požiūrio principo

| (76) | Belgija nesutinka su tuo, kad kartu taikant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštį, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos metines ataskaitas ir išankstinių sprendimų dėl mokesčių analizę laikomasi schemos, atitinkančios Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nurodytus kriterijus. Ji mano, kad išsamiai neišnagrinėjus visų išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, priemonė, kaip schema, turi būti nagrinėjama atsižvelgiant tik į teisės nuostatas. Jos nuomone, sprendime pradėti procedūrą pavyzdžiai pateikti pasirinktinai, ir jais remiantis galima daryti tik paviršutiniškas išvadas. |
| --- | --- |

(76)

Belgija nesutinka su tuo, kad kartu taikant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštį, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos metines ataskaitas ir išankstinių sprendimų dėl mokesčių analizę laikomasi schemos, atitinkančios Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nurodytus kriterijus. Ji mano, kad išsamiai neišnagrinėjus visų išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, priemonė, kaip schema, turi būti nagrinėjama atsižvelgiant tik į teisės nuostatas. Jos nuomone, sprendime pradėti procedūrą pavyzdžiai pateikti pasirinktinai, ir jais remiantis galima daryti tik paviršutiniškas išvadas.

| (77) | Belgija taip pat teigia, kad ji yra vienintelė valstybė narė, dėl kurios Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl išankstinių sprendimų schemos, o ne dėl atskiros priemonės, nors išankstinius sprendimus dėl mokesčių priima dauguma valstybių narių. Belgija mano, kad tokie veiksmai prieštarauja vienodo požiūrio principui. |
| --- | --- |

(77)

Belgija taip pat teigia, kad ji yra vienintelė valstybė narė, dėl kurios Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl išankstinių sprendimų schemos, o ne dėl atskiros priemonės, nors išankstinius sprendimus dėl mokesčių priima dauguma valstybių narių. Belgija mano, kad tokie veiksmai prieštarauja vienodo požiūrio principui.

4.2.   Belgijos pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą padarytų aiškinimo klaidų

Belgijos pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą padarytų aiškinimo klaidų

4.2.1.   Apskaitinio pelno ir pagrindinės sistemos vaidmuo

Apskaitinio pelno ir pagrindinės sistemos vaidmuo

| (78) | Belgija tvirtina, kad nustatydama pagrindinę sistemą Komisija per daug svarbiu laiko Belgijos įmonių apskaitinį pelną. Belgijos teisės aktuose, susijusiuose su pelno mokesčiu, leidžiama arba nurodoma atlikti daug koregavimo (tiek teigiamo, tiek neigiamo) veiksmų, kad apskaitinis pelnas taptų ataskaitinio laikotarpio pelnu. Belgijos teigimu, šis koregavimas, visų pirma nustatytas 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, yra pagrindinės sistemos dalis ir taikomas visiems mokesčių mokėtojams, kurie atitinka tokio koregavimo taikymo sąlygas. |
| --- | --- |

(78)

Belgija tvirtina, kad nustatydama pagrindinę sistemą Komisija per daug svarbiu laiko Belgijos įmonių apskaitinį pelną. Belgijos teisės aktuose, susijusiuose su pelno mokesčiu, leidžiama arba nurodoma atlikti daug koregavimo (tiek teigiamo, tiek neigiamo) veiksmų, kad apskaitinis pelnas taptų ataskaitinio laikotarpio pelnu. Belgijos teigimu, šis koregavimas, visų pirma nustatytas 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, yra pagrindinės sistemos dalis ir taikomas visiems mokesčių mokėtojams, kurie atitinka tokio koregavimo taikymo sąlygas.

| (79) | Belgija taip pat tvirtina, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto tikslas – išvengti dvigubo apmokestinimo. Kadangi nei nacionalinėms grupėms, nei savarankiškiems subjektams nekyla dvigubo ekonominio apmokestinimo problemų, jų faktinė ir teisinė padėtis skiriasi nuo tarptautinių įmonių padėties atsižvelgiant į tikslą, kurio siekiama nagrinėjama priemone. Taigi 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas nėra nukrypti nuo bendrosios apmokestinimo sistemos leidžianti nuostata. |
| --- | --- |

(79)

Belgija taip pat tvirtina, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto tikslas – išvengti dvigubo apmokestinimo. Kadangi nei nacionalinėms grupėms, nei savarankiškiems subjektams nekyla dvigubo ekonominio apmokestinimo problemų, jų faktinė ir teisinė padėtis skiriasi nuo tarptautinių įmonių padėties atsižvelgiant į tikslą, kurio siekiama nagrinėjama priemone. Taigi 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas nėra nukrypti nuo bendrosios apmokestinimo sistemos leidžianti nuostata.

4.2.2.   Pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą Belgijai įgyvendinant įprastų rinkos sąlygų principą nesuteikta jokio pranašumo

Pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą Belgijai įgyvendinant įprastų rinkos sąlygų principą nesuteikta jokio pranašumo

| (80) | Belgija teigia, kad pagal jos pelno mokesčio sistemą galima apmokestinti tik įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną. Be to, Komisija anksčiau jau yra pripažinusi, kad vertinant valstybės pagalbą įprastų rinkos sąlygų principas yra tas principas, pagal kurį galima nustatyti, ar suteiktas pranašumas, todėl taikant išankstinį sprendimą dėl mokesčių pranašumas mokesčių mokėtojui gali būti suteiktas tik tuomet, jeigu šis sprendimas prieštarauja įprastų rinkos sąlygų principui. |
| --- | --- |

(80)

Belgija teigia, kad pagal jos pelno mokesčio sistemą galima apmokestinti tik įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną. Be to, Komisija anksčiau jau yra pripažinusi, kad vertinant valstybės pagalbą įprastų rinkos sąlygų principas yra tas principas, pagal kurį galima nustatyti, ar suteiktas pranašumas, todėl taikant išankstinį sprendimą dėl mokesčių pranašumas mokesčių mokėtojui gali būti suteiktas tik tuomet, jeigu šis sprendimas prieštarauja įprastų rinkos sąlygų principui.

| (81) | Belgija primena, kad vykdant sandorių kainodarą tik nustatoma tinkama prekių ir paslaugų, kuriomis prekiauja susijusios šalys, kaina, taip pat įvairioms grupės įmonėms paskirstomas pelno perviršis. Belgija tvirtina, kad, nors visi su įmonių tarpusavio sandoriais susiję mokėjimai ir yra tinkamai atlikti, tai nebūtinai reiškia, kad visas pelnas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (43). Ji priduria, kad pats sandorių kainodaros koregavimo mechanizmas rodo, jog apmokestinimo tikslais negalima remtis kainomis, nurodytomis komercinėse sąskaitose. Todėl aplinkybė, kad komercinis pelnas yra didesnis už patvirtintą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, nesvarbi. |
| --- | --- |

(81)

Belgija primena, kad vykdant sandorių kainodarą tik nustatoma tinkama prekių ir paslaugų, kuriomis prekiauja susijusios šalys, kaina, taip pat įvairioms grupės įmonėms paskirstomas pelno perviršis. Belgija tvirtina, kad, nors visi su įmonių tarpusavio sandoriais susiję mokėjimai ir yra tinkamai atlikti, tai nebūtinai reiškia, kad visas pelnas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (43). Ji priduria, kad pats sandorių kainodaros koregavimo mechanizmas rodo, jog apmokestinimo tikslais negalima remtis kainomis, nurodytomis komercinėse sąskaitose. Todėl aplinkybė, kad komercinis pelnas yra didesnis už patvirtintą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, nesvarbi.

43

| (82) | Belgija tvirtina, kad pelno perviršis Belgijos subjektams negali būti priskirtas taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo kaip tik ir pagrįstas įprastų rinkos sąlygų principas. Todėl šio pelno neįtraukus į Belgijos subjektų mokesčio bazę pranašumas šiems subjektams nesuteikiamas. Pasak Belgijos, tarptautiniu mastu nėra jokio sutarimo, kaip dėl grupės sinergijos ir (arba) masto ekonomijos gautas pelnas turi būti paskirstytas įvairiems grupės subjektams. Net jeigu pelno perviršio visiškai nereikėtų apmokestinti dėl to, kad jo neapmokestina joks kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas, Belgija, nors jo ir neapmokestina, neprivalo užtikrinti, kad būtų apmokestinamas visas pelnas. |
| --- | --- |

(82)

Belgija tvirtina, kad pelno perviršis Belgijos subjektams negali būti priskirtas taikant atskiro subjekto metodą, kuriuo kaip tik ir pagrįstas įprastų rinkos sąlygų principas. Todėl šio pelno neįtraukus į Belgijos subjektų mokesčio bazę pranašumas šiems subjektams nesuteikiamas. Pasak Belgijos, tarptautiniu mastu nėra jokio sutarimo, kaip dėl grupės sinergijos ir (arba) masto ekonomijos gautas pelnas turi būti paskirstytas įvairiems grupės subjektams. Net jeigu pelno perviršio visiškai nereikėtų apmokestinti dėl to, kad jo neapmokestina joks kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas, Belgija, nors jo ir neapmokestina, neprivalo užtikrinti, kad būtų apmokestinamas visas pelnas.

| (83) | Belgija apibūdino dviejų etapų procedūrą, kurios svarbiausi aspektai nurodyti 15 konstatuojamojoje dalyje ir kuri taikoma siekiant nustatyti pelną, išskaičiuojamą kaip neapmokestinamas pelno perviršis. |
| --- | --- |

(83)

Belgija apibūdino dviejų etapų procedūrą, kurios svarbiausi aspektai nurodyti 15 konstatuojamojoje dalyje ir kuri taikoma siekiant nustatyti pelną, išskaičiuojamą kaip neapmokestinamas pelno perviršis.

| (84) | Ji mano, kad pelno perviršio kilmė yra nesvarbi nagrinėjant klausimą, ar dėl jos įgytas pranašumas, nes Belgija apmokestina visą įprastomis rinkos sąlygomis gautą atitinkamų subjektų pelną. Belgija teigia, kad pelno perviršis paprastai gaunamas dėl sinergijos arba masto ekonomijos, ir siekdama pagrįsti, kodėl šis pelnas nepriskirtas Belgijai, nurodo EBPO sandorių kainodaros gairių 1.10 punktą (44). Jos nuomone, pelno perviršio nepriskiriant jokiai kitai mokesčių teritorijai, taigi visiškai neapmokestinant, nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(84)

Ji mano, kad pelno perviršio kilmė yra nesvarbi nagrinėjant klausimą, ar dėl jos įgytas pranašumas, nes Belgija apmokestina visą įprastomis rinkos sąlygomis gautą atitinkamų subjektų pelną. Belgija teigia, kad pelno perviršis paprastai gaunamas dėl sinergijos arba masto ekonomijos, ir siekdama pagrįsti, kodėl šis pelnas nepriskirtas Belgijai, nurodo EBPO sandorių kainodaros gairių 1.10 punktą (44). Jos nuomone, pelno perviršio nepriskiriant jokiai kitai mokesčių teritorijai, taigi visiškai neapmokestinant, nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo.

44

| (85) | Belgija nesutinka su tuo, kad tinkamiausias sandorių kainodaros metodas arba vertinamos šalies metodas pasirenkamas nenuosekliai. Be to, pasak Belgijos, nustatytas galimas nenuoseklumas vertinant schemą negali būti laikomas visuotiniu reiškiniu, kiekvienu atveju neatlikus išsamios visų išankstinių sprendimų analizės. |
| --- | --- |

(85)

Belgija nesutinka su tuo, kad tinkamiausias sandorių kainodaros metodas arba vertinamos šalies metodas pasirenkamas nenuosekliai. Be to, pasak Belgijos, nustatytas galimas nenuoseklumas vertinant schemą negali būti laikomas visuotiniu reiškiniu, kiekvienu atveju neatlikus išsamios visų išankstinių sprendimų analizės.

| (86) | Belgija teigia, kad ji nėra atsakinga už pelno perviršio apmokestinimą arba neapmokestinimą užsienyje. Kai kurie išankstiniai sprendimai, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, buvo paskelbti; taip pat kai kurios įmonės savo skaidrumą įrodo remdamosi savo metinėmis finansinėmis ataskaitomis. Kadangi Belgija neprivalo priimti sprendimo dėl pelno perdavimo ir jo apmokestinimo vietos, informacija keistis negalima. Jeigu iš tikrųjų nustatoma, kad šis pelnas visiškai neapmokestintas, taip yra dėl to, kad Belgijos teisė skiriasi nuo užsienio teisės ir (arba) kad nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(86)

Belgija teigia, kad ji nėra atsakinga už pelno perviršio apmokestinimą arba neapmokestinimą užsienyje. Kai kurie išankstiniai sprendimai, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, buvo paskelbti; taip pat kai kurios įmonės savo skaidrumą įrodo remdamosi savo metinėmis finansinėmis ataskaitomis. Kadangi Belgija neprivalo priimti sprendimo dėl pelno perdavimo ir jo apmokestinimo vietos, informacija keistis negalima. Jeigu iš tikrųjų nustatoma, kad šis pelnas visiškai neapmokestintas, taip yra dėl to, kad Belgijos teisė skiriasi nuo užsienio teisės ir (arba) kad nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo.

4.2.3.   Neatrankinis 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymas

Neatrankinis 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymas

| (87) | Remdamasi Bendrojo Teismo praktika (45) Belgija tvirtina, kad įmonės, kurioms taikomas 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, nepasižymi bendrais ypatumais, dėl kurių jas būtų galima atskirti nuo kitų įmonių, išskyrus atvejį, kai jos atitinka šios nuostatos taikymo sąlygas. Belgijos teigimu, to, kad ši nuostata naudinga tik tarptautinėms įmonėms, neužtenka norint įrodyti, kad ji yra atrankioji, nes šio tipo įmonės, kitaip negu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo bendrovės, nepasižymi bendrais ypatumais, tokiais kaip ekonomikos sektorius, veikla, balanso dydis, darbuotojų skaičius arba įsisteigimo šalis. |
| --- | --- |

(87)

Remdamasi Bendrojo Teismo praktika (45) Belgija tvirtina, kad įmonės, kurioms taikomas 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, nepasižymi bendrais ypatumais, dėl kurių jas būtų galima atskirti nuo kitų įmonių, išskyrus atvejį, kai jos atitinka šios nuostatos taikymo sąlygas. Belgijos teigimu, to, kad ši nuostata naudinga tik tarptautinėms įmonėms, neužtenka norint įrodyti, kad ji yra atrankioji, nes šio tipo įmonės, kitaip negu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo bendrovės, nepasižymi bendrais ypatumais, tokiais kaip ekonomikos sektorius, veikla, balanso dydis, darbuotojų skaičius arba įsisteigimo šalis.

45

| (88) | Belgija taip pat atmeta argumentą, kad svarbiausios veiklos perkėlimas į Belgiją, investavimas arba darbo vietų kūrimas Belgijoje yra netiesioginė arba tiesioginė išankstinių sprendimų dėl mokesčių, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, taikymo sąlyga. Pasak Belgijos, teisės aktais nenustatyta jokia tokio tipo sąlyga, ir Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba neturi įgaliojimų tokių sąlygų nustatyti. Prašymą pateikęs subjektas pagal teisės aktus privalo tik apibūdinti savo veiklą, taip pat išsamiai apibūdinti padėtį arba konkretų sandorį, kaip nurodyta 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymo, kuriuo Belgijos mokesčių teisėje nustatyta išankstinių sprendimų priėmimo sistema, 21 straipsnyje. |
| --- | --- |

(88)

Belgija taip pat atmeta argumentą, kad svarbiausios veiklos perkėlimas į Belgiją, investavimas arba darbo vietų kūrimas Belgijoje yra netiesioginė arba tiesioginė išankstinių sprendimų dėl mokesčių, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, taikymo sąlyga. Pasak Belgijos, teisės aktais nenustatyta jokia tokio tipo sąlyga, ir Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba neturi įgaliojimų tokių sąlygų nustatyti. Prašymą pateikęs subjektas pagal teisės aktus privalo tik apibūdinti savo veiklą, taip pat išsamiai apibūdinti padėtį arba konkretų sandorį, kaip nurodyta 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymo, kuriuo Belgijos mokesčių teisėje nustatyta išankstinių sprendimų priėmimo sistema, 21 straipsnyje.

4.2.4.   Pagrindimas

Pagrindimas

| (89) | Belgija mano, kad pelno perviršis neapmokestinamas pagrįstai, nes ši priemonė būtina ir proporcinga siekiant išvengti galimo dvigubo apmokestinimo. Ji pabrėžia, kad neapmokestinant šio perviršio nesiekiama sumažinti faktinio dvigubo apmokestinimo ar jo panaikinti. |
| --- | --- |

(89)

Belgija mano, kad pelno perviršis neapmokestinamas pagrįstai, nes ši priemonė būtina ir proporcinga siekiant išvengti galimo dvigubo apmokestinimo. Ji pabrėžia, kad neapmokestinant šio perviršio nesiekiama sumažinti faktinio dvigubo apmokestinimo ar jo panaikinti.

4.2.5.   Susigrąžinimas

Susigrąžinimas

| (90) | Belgija teigia, kad bet kuriuo atveju pagal teisinio tikrumo ir teisėto lūkesčio principus pagalbos susigrąžinti negalima (46), nes remdamasi ankstesniais Komisijos sprendimais dėl sandorių kainodaros ir valstybės pagalbos Belgija nusprendė, kad negalima daryti išvados, jog valstybės pagalba suteikta, jeigu valstybė narė laikosi įprastų rinkos sąlygų principo (47), atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos lygmeniu nėra suderintų šios srities teisės aktų. Be to, Belgija nurodo Ministrų Tarybos išvadas dėl Verslo apmokestinimo elgesio kodekso (48), kuriame minima kita schema, tariamai pagrįsta panašiais principais į tuos, kuriais pagrįsta ir pelno perviršio neapmokestinimo schema (49), taip pat pažymi, kad Komisija pagal valstybės pagalbos taisykles šią problemą nagrinėjo tik praėjus dešimčiai metų nuo tada, kai baigė galioti susitarimuose dėl neoficialaus kapitalo nustatyta schema. Galiausiai susigrąžinti pagalbą nepaprastai sunku, ir dėl susigrąžinimo būtų taikomas dvigubas apmokestinimas ir nevienodas požiūris į Belgiją bei kitas valstybes nares, kuriose taip pat priimami išankstiniai sprendimai dėl mokesčių. |
| --- | --- |

(90)

Belgija teigia, kad bet kuriuo atveju pagal teisinio tikrumo ir teisėto lūkesčio principus pagalbos susigrąžinti negalima (46), nes remdamasi ankstesniais Komisijos sprendimais dėl sandorių kainodaros ir valstybės pagalbos Belgija nusprendė, kad negalima daryti išvados, jog valstybės pagalba suteikta, jeigu valstybė narė laikosi įprastų rinkos sąlygų principo (47), atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos lygmeniu nėra suderintų šios srities teisės aktų. Be to, Belgija nurodo Ministrų Tarybos išvadas dėl Verslo apmokestinimo elgesio kodekso (48), kuriame minima kita schema, tariamai pagrįsta panašiais principais į tuos, kuriais pagrįsta ir pelno perviršio neapmokestinimo schema (49), taip pat pažymi, kad Komisija pagal valstybės pagalbos taisykles šią problemą nagrinėjo tik praėjus dešimčiai metų nuo tada, kai baigė galioti susitarimuose dėl neoficialaus kapitalo nustatyta schema. Galiausiai susigrąžinti pagalbą nepaprastai sunku, ir dėl susigrąžinimo būtų taikomas dvigubas apmokestinimas ir nevienodas požiūris į Belgiją bei kitas valstybes nares, kuriose taip pat priimami išankstiniai sprendimai dėl mokesčių.

46

47

48

49

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (91) | 2015 m. liepos 1 d. pastabas pateikė AGC Glass Europe SA/NV, o 2015 m. liepos 3 d. – [...]. Pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą dėl abiejų įmonių buvo priimti išankstiniai sprendimai. |
| --- | --- |

(91)

2015 m. liepos 1 d. pastabas pateikė AGC Glass Europe SA/NV, o 2015 m. liepos 3 d. – [...]. Pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą dėl abiejų įmonių buvo priimti išankstiniai sprendimai.

AGC Glass Europe SA/NV

| (92) | Savo pastabose AGC Glass Europe SA/NV pažymi, kad išankstinio sprendimo, kuris dėl jos priimtas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą, ji niekada netaikė ir neįgyvendino. |
| --- | --- |

(92)

Savo pastabose AGC Glass Europe SA/NV pažymi, kad išankstinio sprendimo, kuris dėl jos priimtas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą, ji niekada netaikė ir neįgyvendino.

AGC Glass Europe SA/NV

| (93) | [...] teigia, kad sprendime pradėti procedūrą ji neteisingai nurodyta kaip vienas iš subjektų, kuriems taikyta nagrinėjama priemonė. Ji priduria, jog pasiekė, kad būtų priimtas išankstinis sprendimas dėl kainų, kurį taikant gali būti atliktas arba teigiamas sandorių kainodaros koregavimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a punktą, arba neigiamas koregavimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio2 dalies b punktą (50). Atsižvelgdama į šiuos veiksnius įmonė mano, kad schema jai netaikyta, prašo jos neįtraukti į galutinį sprendimą ir dėl jos nesiimti jokių susigrąžinimo veiksmų, kurie galėtų būti vykdomi pagal šį sprendimą. |
| --- | --- |

(93)

[...] teigia, kad sprendime pradėti procedūrą ji neteisingai nurodyta kaip vienas iš subjektų, kuriems taikyta nagrinėjama priemonė. Ji priduria, jog pasiekė, kad būtų priimtas išankstinis sprendimas dėl kainų, kurį taikant gali būti atliktas arba teigiamas sandorių kainodaros koregavimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a punktą, arba neigiamas koregavimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio2 dalies b punktą (50). Atsižvelgdama į šiuos veiksnius įmonė mano, kad schema jai netaikyta, prašo jos neįtraukti į galutinį sprendimą ir dėl jos nesiimti jokių susigrąžinimo veiksmų, kurie galėtų būti vykdomi pagal šį sprendimą.

50

6.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

PRIEMONĖS VERTINIMAS

6.1.   Schema

Schema

| (94) | Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą. Šiame straipsnyje nurodyta, kad pagalbos schema – tai „bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą“. |
| --- | --- |

(94)

Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą. Šiame straipsnyje nurodyta, kad pagalbos schema – tai „bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą“.

| (95) | Sąjungos teismų praktikoje nenurodyta, kaip reikia aiškinti šią apibrėžtį. Tačiau Komisija pažymi, kad Sąjungos teismai anksčiau yra pripažinę, jog jų praktikoje pagalbos schemos pagal šią nuostatą laikomos mokesčių priemonėmis, turinčiomis daug tokių pat savybių kaip ir nagrinėjama schema (51). |
| --- | --- |

(95)

Sąjungos teismų praktikoje nenurodyta, kaip reikia aiškinti šią apibrėžtį. Tačiau Komisija pažymi, kad Sąjungos teismai anksčiau yra pripažinę, jog jų praktikoje pagalbos schemos pagal šią nuostatą laikomos mokesčių priemonėmis, turinčiomis daug tokių pat savybių kaip ir nagrinėjama schema (51).

51

| (96) | Pagal apibrėžtį pagalbos schema atitinka šiuos tris kriterijus: i) turi būti priimtas teisės aktas, pagal kurį galima teikti pagalbą; ii) dėl schemos nereikia taikyti papildomų įgyvendinimo priemonių; iii) taikant schemą galimi pagalbos gavėjai nustatomi bendrai ir abstrakčiai. |
| --- | --- |

(96)

Pagal apibrėžtį pagalbos schema atitinka šiuos tris kriterijus: i) turi būti priimtas teisės aktas, pagal kurį galima teikti pagalbą; ii) dėl schemos nereikia taikyti papildomų įgyvendinimo priemonių; iii) taikant schemą galimi pagalbos gavėjai nustatomi bendrai ir abstrakčiai.

| (97) | Dėl pirmojo kriterijaus pažymėtina, kad pelno perviršis neapmokestintas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Taikant šią nuostatą, kuri į Belgijos pajamų mokesčių kodeksą įtraukta 2004 m. birželio 21 d. įstatymu, leidžiama atlikti neigiamą sandorių kainodaros koregavimą – pakoreguoti duomenys į mokesčių mokėtojų mokesčio bazę įtraukiami, jeigu įgyvendintos tam tikros sąlygos. Ši nuostata įvairiuose išankstiniuose sprendimuose, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, minima kaip neapmokestinimo teisinis pagrindas, ir ją Belgija nurodo įvairiuose dokumentuose, kuriuose apibūdintas neapmokestinimas (52). |
| --- | --- |

(97)

Dėl pirmojo kriterijaus pažymėtina, kad pelno perviršis neapmokestintas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Taikant šią nuostatą, kuri į Belgijos pajamų mokesčių kodeksą įtraukta 2004 m. birželio 21 d. įstatymu, leidžiama atlikti neigiamą sandorių kainodaros koregavimą – pakoreguoti duomenys į mokesčių mokėtojų mokesčio bazę įtraukiami, jeigu įgyvendintos tam tikros sąlygos. Ši nuostata įvairiuose išankstiniuose sprendimuose, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, minima kaip neapmokestinimo teisinis pagrindas, ir ją Belgija nurodo įvairiuose dokumentuose, kuriuose apibūdintas neapmokestinimas (52).

52

| (98) | 2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamajame memorandume, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštyje ir finansų ministro atsakymuose į parlamento narių klausimus dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymo paaiškinta, kaip reikia taikyti šią nuostatą. Atsakymuose patvirtinta, kad pelno perviršis neapmokestinamas platesniu mastu, negu nustatyta minėtoje nuostatoje, – neapmokestinamas ir pelnas, kuris taip pat neįtrauktas į tai pačiai grupei priklausančios asocijuotosios įmonės, veikiančios kitoje mokesčių teritorijoje, pelną. Tai, kad neprivaloma įrodyti, jog tas pats pelnas įtrauktas į dviejų asocijuotųjų įmonių (kurių viena veikia užsienyje, kita – Belgijoje) mokesčio bazę, yra svarbus aspektas, dėl kurio išankstinius sprendimus, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, galima atskirti nuo kitų išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama atlikti neigiamą sandorių kainodaros koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą (53). |
| --- | --- |

(98)

2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamajame memorandume, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštyje ir finansų ministro atsakymuose į parlamento narių klausimus dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymo paaiškinta, kaip reikia taikyti šią nuostatą. Atsakymuose patvirtinta, kad pelno perviršis neapmokestinamas platesniu mastu, negu nustatyta minėtoje nuostatoje, – neapmokestinamas ir pelnas, kuris taip pat neįtrauktas į tai pačiai grupei priklausančios asocijuotosios įmonės, veikiančios kitoje mokesčių teritorijoje, pelną. Tai, kad neprivaloma įrodyti, jog tas pats pelnas įtrauktas į dviejų asocijuotųjų įmonių (kurių viena veikia užsienyje, kita – Belgijoje) mokesčio bazę, yra svarbus aspektas, dėl kurio išankstinius sprendimus, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, galima atskirti nuo kitų išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama atlikti neigiamą sandorių kainodaros koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą (53).

53

| (99) | Apibendrinant galima teigti, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, 2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštis ir finansų ministro atsakymai į parlamento narių klausimus dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymo yra dokumentai, kuriais remiantis leidžiama neapmokestinti pelno perviršio. |
| --- | --- |

(99)

Apibendrinant galima teigti, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, 2004 m. birželio 21 d. įstatymo aiškinamasis memorandumas, 2006 m. liepos 4 d. aplinkraštis ir finansų ministro atsakymai į parlamento narių klausimus dėl 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto taikymo yra dokumentai, kuriais remiantis leidžiama neapmokestinti pelno perviršio.

| (100) | Dėl antrojo kriterijaus Komisija mano, kad sąvoka „įgyvendinimo priemonės“ turi būti suprantama taip: pagalbą teikianti institucija naudojasi plačia diskrecija, dėl kurios priimant vėlesnius teisės aktus galima daryti įtaką pagalbos sumai, ypatumams arba teikimo sąlygoms (54). Tačiau paprastas techninis teisės akto, pagal kurį numatyta teikti nagrinėjamą pagalbą, taikymas nėra įgyvendinimo priemonė pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą. |
| --- | --- |

(100)

Dėl antrojo kriterijaus Komisija mano, kad sąvoka „įgyvendinimo priemonės“ turi būti suprantama taip: pagalbą teikianti institucija naudojasi plačia diskrecija, dėl kurios priimant vėlesnius teisės aktus galima daryti įtaką pagalbos sumai, ypatumams arba teikimo sąlygoms (54). Tačiau paprastas techninis teisės akto, pagal kurį numatyta teikti nagrinėjamą pagalbą, taikymas nėra įgyvendinimo priemonė pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą.

54

| (101) | Komisija mano, kad pelno perviršis neapmokestinamas netaikant papildomų įgyvendinimo priemonių, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą. Veiksniai, būtini siekiant neapmokestinti pelno perviršio, gali būti apibūdinti in abstracto. Iš jų matyti, kad teikiant pagalbą laikomasi sistemingos veiksmų krypties, kuri nustatyta į Komisijos nagrinėtą imtį įtrauktuose išankstiniuose sprendimuose ir kurią Belgija apibūdino savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(101)

Komisija mano, kad pelno perviršis neapmokestinamas netaikant papildomų įgyvendinimo priemonių, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punktą. Veiksniai, būtini siekiant neapmokestinti pelno perviršio, gali būti apibūdinti in abstracto. Iš jų matyti, kad teikiant pagalbą laikomasi sistemingos veiksmų krypties, kuri nustatyta į Komisijos nagrinėtą imtį įtrauktuose išankstiniuose sprendimuose ir kurią Belgija apibūdino savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą.

in abstracto

| (102) | Taigi neapmokestinti pelno perviršio leidžiama, jeigu atsiranda šie bendri veiksniai:






  — | pagalbą gavę subjektai priklauso tarptautinei įmonei, |
| --- | --- | --- |

(102)

Taigi neapmokestinti pelno perviršio leidžiama, jeigu atsiranda šie bendri veiksniai:

—

pagalbą gavę subjektai priklauso tarptautinei įmonei,

| — | šiems subjektams Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos sprendimu suteiktas privalomas išankstinis leidimas, todėl neapmokestintas gali būti tik pelnas, susijęs su naujomis iki tol mokestinių padarinių nesukėlusiomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, dėl reorganizavimo į Belgiją perkėlus pagrindinio verslininko veiklą, išplėtus veiklą arba šalyje atlikus naujų investicijų (55), |
| --- | --- |

—

šiems subjektams Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos sprendimu suteiktas privalomas išankstinis leidimas, todėl neapmokestintas gali būti tik pelnas, susijęs su naujomis iki tol mokestinių padarinių nesukėlusiomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, dėl reorganizavimo į Belgiją perkėlus pagrindinio verslininko veiklą, išplėtus veiklą arba šalyje atlikus naujų investicijų (55),

55

| — | šių subjektų gautas pelnas viršija pelną, kurį panašiomis aplinkybėmis būtų gavę panašūs savarankiški subjektai, |
| --- | --- |

—

šių subjektų gautas pelnas viršija pelną, kurį panašiomis aplinkybėmis būtų gavę panašūs savarankiški subjektai,

| — | šie subjektai neturi įrodyti, kad kitoje valstybėje narėje atliktas pirminis teigiamas koregavimas. |
| --- | --- |

—

šie subjektai neturi įrodyti, kad kitoje valstybėje narėje atliktas pirminis teigiamas koregavimas.

| (103) | Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, Komisija įvertino 22 išankstinių atskirų sprendimų imtį, kuri gali būti laikoma reprezentuojančia nagrinėjamą schemą. Nors įvairiuose išankstiniuose sprendimuose nurodytos konkrečios aplinkybės, atitinkamos sumos ir sandoriai iš tikrųjų skiriasi, visi šie sprendimai susiję su didelėmis tarptautinėmis įmonėmis, kurios išplėtė savo veiklą Belgijoje, paprašė, kad jų pelnas, kuris Belgijoje iš tikrųjų nurodytas apskaitoje, tačiau tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitų veiksnių, susijusių su šių įmonių priklausymu grupei, būtų išskaičiuotas iš pelno mokesčio bazės, ir pasiekė, kad jis būtų išskaičiuotas. |
| --- | --- |

(103)

Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, Komisija įvertino 22 išankstinių atskirų sprendimų imtį, kuri gali būti laikoma reprezentuojančia nagrinėjamą schemą. Nors įvairiuose išankstiniuose sprendimuose nurodytos konkrečios aplinkybės, atitinkamos sumos ir sandoriai iš tikrųjų skiriasi, visi šie sprendimai susiję su didelėmis tarptautinėmis įmonėmis, kurios išplėtė savo veiklą Belgijoje, paprašė, kad jų pelnas, kuris Belgijoje iš tikrųjų nurodytas apskaitoje, tačiau tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitų veiksnių, susijusių su šių įmonių priklausymu grupei, būtų išskaičiuotas iš pelno mokesčio bazės, ir pasiekė, kad jis būtų išskaičiuotas.

| (104) | Kitaip, nei teigė Belgija, tai, kad Komisija nurodo išankstinių sprendimų imtyje nustatytus bendrus veiksnius, nereiškia, jog ji mano, kad valstybės pagalba suteikta pagal atskirus išankstinius sprendimus, o ne pagal schemą. Komisijos nuomone, išankstiniai sprendimai yra dokumentas, pagal kurį taikoma schema (kaip nurodyta įstatyme, kuriuo pagrįsta schema), ir sprendime pradėti procedūrą apibūdinus kai kuriuos atskirtus išankstinius sprendimus tik paaiškinta, kaip schema buvo taikoma praktiškai. Bet kuriuo atveju sprendimo pradėti procedūrą 4.1 skirsnyje Komisija aiškiai paaiškino priežastis, dėl kurių šiuo etapu ji manė, kad priemonė yra pagalbos schema, todėl Belgija negalėjo turėti jokių vilčių, kad galbūt Komisija nuspręs, jog valstybės pagalba suteikta pagal atskirus išankstinius sprendimus, o ne pagal schemą. |
| --- | --- |

(104)

Kitaip, nei teigė Belgija, tai, kad Komisija nurodo išankstinių sprendimų imtyje nustatytus bendrus veiksnius, nereiškia, jog ji mano, kad valstybės pagalba suteikta pagal atskirus išankstinius sprendimus, o ne pagal schemą. Komisijos nuomone, išankstiniai sprendimai yra dokumentas, pagal kurį taikoma schema (kaip nurodyta įstatyme, kuriuo pagrįsta schema), ir sprendime pradėti procedūrą apibūdinus kai kuriuos atskirtus išankstinius sprendimus tik paaiškinta, kaip schema buvo taikoma praktiškai. Bet kuriuo atveju sprendimo pradėti procedūrą 4.1 skirsnyje Komisija aiškiai paaiškino priežastis, dėl kurių šiuo etapu ji manė, kad priemonė yra pagalbos schema, todėl Belgija negalėjo turėti jokių vilčių, kad galbūt Komisija nuspręs, jog valstybės pagalba suteikta pagal atskirus išankstinius sprendimus, o ne pagal schemą.

| (105) | Įpareigojimas siekti, kad būtų priimtas atskiras išankstinis sprendimas ir būtų galima neapmokestinti pelno perviršio, yra ne įgyvendinimo priemonė, o techninė schemos taikymo priemonė, pagal kurią patvirtinama, kad schemoje nustatytų sąlygų yra laikomasi, ir tikrinamas metodas, kurį mokesčių mokėtojas pasirinko siekdamas nustatyti tariamo neapmokestintino pelno perviršio sumą (56). |
| --- | --- |

(105)

Įpareigojimas siekti, kad būtų priimtas atskiras išankstinis sprendimas ir būtų galima neapmokestinti pelno perviršio, yra ne įgyvendinimo priemonė, o techninė schemos taikymo priemonė, pagal kurią patvirtinama, kad schemoje nustatytų sąlygų yra laikomasi, ir tikrinamas metodas, kurį mokesčių mokėtojas pasirinko siekdamas nustatyti tariamo neapmokestintino pelno perviršio sumą (56).

56

| (106) | Šiai išvadai poveikio neturi tai, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turi ribotą diskreciją patvirtinti konkretų neigiamo mokesčio bazės koregavimo, atliekamo atsižvelgiant į mokesčių mokėtojo pateiktą informaciją, koeficientą arba įvertinti, ar įgyvendintos tam tikros sąlygos, kuriomis galima leisti atlikti tokią atskaitą (pavyzdžiui, yra susiklosčiusios naujos aplinkybės, iki tol nesukėlusios mokestinių padarinių). Iš tikrųjų tai, kad veikia speciali tarnyba, kuri atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą ir kuriai suteiktas išimtinis įgaliojimas priimti tokius sprendimus siekiant įvertinti, ar pelno perviršio sumos pakaitinis kintamasis, kurį mokesčių mokėtojas deklaravo antruoju etapu, yra patikimas, reiškia, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos diskrecija neabejotinai turi būti ribota. Tačiau ši tarnyba gali tik užtikrinti, kad neapmokestinimas būtų taikomas nuosekliai. |
| --- | --- |

(106)

Šiai išvadai poveikio neturi tai, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba turi ribotą diskreciją patvirtinti konkretų neigiamo mokesčio bazės koregavimo, atliekamo atsižvelgiant į mokesčių mokėtojo pateiktą informaciją, koeficientą arba įvertinti, ar įgyvendintos tam tikros sąlygos, kuriomis galima leisti atlikti tokią atskaitą (pavyzdžiui, yra susiklosčiusios naujos aplinkybės, iki tol nesukėlusios mokestinių padarinių). Iš tikrųjų tai, kad veikia speciali tarnyba, kuri atsakinga už išankstinių sprendimų priėmimą ir kuriai suteiktas išimtinis įgaliojimas priimti tokius sprendimus siekiant įvertinti, ar pelno perviršio sumos pakaitinis kintamasis, kurį mokesčių mokėtojas deklaravo antruoju etapu, yra patikimas, reiškia, kad Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybos diskrecija neabejotinai turi būti ribota. Tačiau ši tarnyba gali tik užtikrinti, kad neapmokestinimas būtų taikomas nuosekliai.

| (107) | Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba sistemingai priimdavo sprendimus, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, jeigu įgyvendintos 102 konstatuojamojoje dalyje nurodytos sąlygos. Be to, kaip patvirtino Belgija, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba niekada nėra atmetusi jokio prašymo priimti išankstinį sprendimą, kuriuo leidžiama neapmokestinti pelno perviršio (57). |
| --- | --- |

(107)

Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba sistemingai priimdavo sprendimus, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, jeigu įgyvendintos 102 konstatuojamojoje dalyje nurodytos sąlygos. Be to, kaip patvirtino Belgija, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba niekada nėra atmetusi jokio prašymo priimti išankstinį sprendimą, kuriuo leidžiama neapmokestinti pelno perviršio (57).

57

| (108) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad pelno perviršis neapmokestinamas netaikant jokios papildomos įgyvendinimo priemonės. |
| --- | --- |

(108)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad pelno perviršis neapmokestinamas netaikant jokios papildomos įgyvendinimo priemonės.

| (109) | Dėl trečiojo kriterijaus pažymėtina, kad teisės akte, pagal kurį leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, subjektai, kurių pelno perviršis gali būti neapmokestintas, nustatyti bendrai ir abstrakčiai. 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, t. y. išankstinių sprendimų, būtinų siekiant neapmokestinti pelno perviršio, teisinis pagrindas, yra taikomas tik subjektams, priklausantiems tarptautinei susijusių bendrovių grupei. |
| --- | --- |

(109)

Dėl trečiojo kriterijaus pažymėtina, kad teisės akte, pagal kurį leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, subjektai, kurių pelno perviršis gali būti neapmokestintas, nustatyti bendrai ir abstrakčiai. 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, t. y. išankstinių sprendimų, būtinų siekiant neapmokestinti pelno perviršio, teisinis pagrindas, yra taikomas tik subjektams, priklausantiems tarptautinei susijusių bendrovių grupei.

| (110) | Taigi pelno perviršio neapmokestinimas, kurį sistemingai taikė Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba, atitinka Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nustatytas pagalbos schemos sąlygas. Pagal Teisingumo Teismo praktiką Komisija pagalbos schemos atveju gali tik nagrinėti bendrus atitinkamos schemos ypatumus ir neprivalo nagrinėti kiekvieno konkretaus schemos taikymo atvejo (58). |
| --- | --- |

(110)

Taigi pelno perviršio neapmokestinimas, kurį sistemingai taikė Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba, atitinka Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nustatytas pagalbos schemos sąlygas. Pagal Teisingumo Teismo praktiką Komisija pagalbos schemos atveju gali tik nagrinėti bendrus atitinkamos schemos ypatumus ir neprivalo nagrinėti kiekvieno konkretaus schemos taikymo atvejo (58).

58

6.2.   Pagalba

Pagalba

| (111) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(111)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (112) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką norint priemonę pripažinti valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, reikalaujama, kad būtų įgyvendintos visos šioje nuostatoje įtvirtintos sąlygos (59). Taigi nustatyta, kad siekiant priemonę pripažinti valstybės pagalba, pirma, ją įgyvendinant turi būti įsikišusi valstybė arba panaudoti valstybiniai ištekliai; antra, šis įsikišimas turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai; trečia, dėl jo įmonei turi būti suteiktas atrankusis pranašumas; ketvirta, dėl jo turi arba gali būti iškraipyta konkurencija (60). |
| --- | --- |

(112)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką norint priemonę pripažinti valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, reikalaujama, kad būtų įgyvendintos visos šioje nuostatoje įtvirtintos sąlygos (59). Taigi nustatyta, kad siekiant priemonę pripažinti valstybės pagalba, pirma, ją įgyvendinant turi būti įsikišusi valstybė arba panaudoti valstybiniai ištekliai; antra, šis įsikišimas turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai; trečia, dėl jo įmonei turi būti suteiktas atrankusis pranašumas; ketvirta, dėl jo turi arba gali būti iškraipyta konkurencija (60).

59

60

| (113) | Dėl pirmosios pagalbos sąlygos pažymėtina, kad pelno perviršis neapmokestinamas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir visus rekomendacinius dokumentus, kuriais remdamosi Belgijos institucijos aiškino šią nuostatą, pagal kurią leidžiama neapmokestinti pelno perviršio. Be to, neapmokestinti leidžiama privalomais išankstiniais sprendimais, kuriuos priima Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba – Belgijos mokesčių administratoriaus organas – ir kurie Belgijos mokesčių administratoriui yra privalomi. Todėl pelno perviršio neapmokestina Belgijos valstybė. |
| --- | --- |

(113)

Dėl pirmosios pagalbos sąlygos pažymėtina, kad pelno perviršis neapmokestinamas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir visus rekomendacinius dokumentus, kuriais remdamosi Belgijos institucijos aiškino šią nuostatą, pagal kurią leidžiama neapmokestinti pelno perviršio. Be to, neapmokestinti leidžiama privalomais išankstiniais sprendimais, kuriuos priima Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba – Belgijos mokesčių administratoriaus organas – ir kurie Belgijos mokesčių administratoriui yra privalomi. Todėl pelno perviršio neapmokestina Belgijos valstybė.

| (114) | Dėl schemos finansavimo valstybiniais ištekliais pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir nepervedami valstybiniai ištekliai, šių įmonių finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, yra valstybės pagalba (61). 6.3 skirsnyje Komisija įrodys, kad dėl pelno perviršio neapmokestinimo mažėja mokestis, kurį Belgijoje turi mokėti įmonės, pasiekusios, kad pagal nagrinėjamą schemą būtų priimtas išankstinis sprendimas, ir šis mokestis neatitinka to, kurį šios įmonės turėtų mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą, jeigu nebūtų taikoma schema. Todėl neapmokestinus pelno perviršio prarandami valstybiniai ištekliai, nes sumažinus įmonių, kurioms taikoma nagrinėjama schema, mokėtiną mokestį prarandamos mokestinės pajamos, kurias Belgija paprastai gautų. |
| --- | --- |

(114)

Dėl schemos finansavimo valstybiniais ištekliais pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir nepervedami valstybiniai ištekliai, šių įmonių finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, yra valstybės pagalba (61). 6.3 skirsnyje Komisija įrodys, kad dėl pelno perviršio neapmokestinimo mažėja mokestis, kurį Belgijoje turi mokėti įmonės, pasiekusios, kad pagal nagrinėjamą schemą būtų priimtas išankstinis sprendimas, ir šis mokestis neatitinka to, kurį šios įmonės turėtų mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą, jeigu nebūtų taikoma schema. Todėl neapmokestinus pelno perviršio prarandami valstybiniai ištekliai, nes sumažinus įmonių, kurioms taikoma nagrinėjama schema, mokėtiną mokestį prarandamos mokestinės pajamos, kurias Belgija paprastai gautų.

61

| (115) | Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pažymėtina, kad įmonės, kurioms taikoma nagrinėjama schema, yra keliose valstybėse narėse veiklą vykdančios tarptautinės bendrovės, todėl joms suteikus bet kokią pagalbą gali būti daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Be to, kadangi išankstinis sprendimas, kuriuo leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, gali būti priimtas tik dėl pelno, gauto susiklosčius naujoms aplinkybėms, – tai reiškia, kad įmonės veikla turi būti perkelta į Belgiją arba išplėsta, ir kadangi dėl neapmokestinimo gauta nauda proporcinga naujos veiklos mastui ir naujo pelno, kurį įmonė gavo Belgijoje, dydžiui, schema gali daryti įtaką tarptautinių grupių pasirinkimui, kur investuoti Sąjungoje, taigi ir poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(115)

Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pažymėtina, kad įmonės, kurioms taikoma nagrinėjama schema, yra keliose valstybėse narėse veiklą vykdančios tarptautinės bendrovės, todėl joms suteikus bet kokią pagalbą gali būti daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Be to, kadangi išankstinis sprendimas, kuriuo leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, gali būti priimtas tik dėl pelno, gauto susiklosčius naujoms aplinkybėms, – tai reiškia, kad įmonės veikla turi būti perkelta į Belgiją arba išplėsta, ir kadangi dėl neapmokestinimo gauta nauda proporcinga naujos veiklos mastui ir naujo pelno, kurį įmonė gavo Belgijoje, dydžiui, schema gali daryti įtaką tarptautinių grupių pasirinkimui, kur investuoti Sąjungoje, taigi ir poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

| (116) | Be to, valstybės suteikta priemonė laikoma priemone, dėl kurios iškraipyta arba gali būti iškraipyta konkurencija, jeigu dėl jos pagalbos gavėjų konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis (62). Kadangi taikant nagrinėjamą schemą sumažėja mokestis, mokėtinas pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą, todėl įmonės, kurioms ji taikoma, nepatiria išlaidų, kurias paprastai turėtų patirti, dėl šios schemos pagerėjus finansinei įmonių padėčiai iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija, taigi ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga taip pat įgyvendinta. |
| --- | --- |

(116)

Be to, valstybės suteikta priemonė laikoma priemone, dėl kurios iškraipyta arba gali būti iškraipyta konkurencija, jeigu dėl jos pagalbos gavėjų konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis (62). Kadangi taikant nagrinėjamą schemą sumažėja mokestis, mokėtinas pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą, todėl įmonės, kurioms ji taikoma, nepatiria išlaidų, kurias paprastai turėtų patirti, dėl šios schemos pagerėjus finansinei įmonių padėčiai iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija, taigi ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga taip pat įgyvendinta.

62

| (117) | Aptardama trečiąją valstybės pagalbos sąlygą Komisija kitame skirsnyje įrodys, kaip dėl nagrinėjamos schemos grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kuriems leidžiama ją taikyti, taip pat tarptautinėms grupėms, kurioms priklauso šie subjektai, suteiktas atrankusis pranašumas. Šis pranašumas suteiktas atlikus vienašalį neigiamą jų mokesčio bazės koregavimą, dėl kurio sumažėjo šių subjektų Belgijoje mokėtinas pelno mokestis, palyginti su mokesčiais, kuriuos jie paprastai turėtų mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą. |
| --- | --- |

(117)

Aptardama trečiąją valstybės pagalbos sąlygą Komisija kitame skirsnyje įrodys, kaip dėl nagrinėjamos schemos grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kuriems leidžiama ją taikyti, taip pat tarptautinėms grupėms, kurioms priklauso šie subjektai, suteiktas atrankusis pranašumas. Šis pranašumas suteiktas atlikus vienašalį neigiamą jų mokesčio bazės koregavimą, dėl kurio sumažėjo šių subjektų Belgijoje mokėtinas pelno mokestis, palyginti su mokesčiais, kuriuos jie paprastai turėtų mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą.

6.3.   Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (118) | Pagal teismų praktiką „Sutarties [107] straipsnio 1 dalis numato, kad turi būti nustatyta, ar tam tikros teisės sistemos valstybinė priemonė suteikia pranašumą „tam tikroms įmonėms ar tam tikrai gamybai“, palyginti su kitomis, kurios, atsižvelgiant į šia tvarka siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Teigiamo atsakymo atveju aptariama priemonė atitiktų <...> atrankos sąlygą“ (63). |
| --- | --- |

(118)

Pagal teismų praktiką „Sutarties [107] straipsnio 1 dalis numato, kad turi būti nustatyta, ar tam tikros teisės sistemos valstybinė priemonė suteikia pranašumą „tam tikroms įmonėms ar tam tikrai gamybai“, palyginti su kitomis, kurios, atsižvelgiant į šia tvarka siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Teigiamo atsakymo atveju aptariama priemonė atitiktų <...> atrankos sąlygą“ (63).

63

| (119) | Nagrinėdamas su mokesčiais susijusias bylas, Teisingumo Teismas sudarė trijų etapų analizės schemą, kuria remdamasis nustato, ar tam tikra mokesčių priemonė yra atrankioji (64). Visų pirma reikėtų nustatyti, kokia yra valstybėje narėje taikoma bendroji ar įprastinė apmokestinimo sistema – pagrindinė sistema. Antra, turėtų būti nustatyta, ar pagal nagrinėjamą mokesčių priemonę nuo šios sistemos nukrypstama, nes taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių teisinė ir faktinė padėtis atsižvelgiant į siekiamus sistemos tikslus yra panaši. Trečia, jeigu taikant priemonę nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, reikia nustatyti, ar ši priemonė yra pateisinama atsižvelgiant į pagrindinės sistemos pobūdį arba bendrą struktūrą. Mokesčių priemonę, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, galima pagrįsti, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais (65). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo trečiuoju etapu valstybei narei tenka prievolė įrodyti. |
| --- | --- |

(119)

Nagrinėdamas su mokesčiais susijusias bylas, Teisingumo Teismas sudarė trijų etapų analizės schemą, kuria remdamasis nustato, ar tam tikra mokesčių priemonė yra atrankioji (64). Visų pirma reikėtų nustatyti, kokia yra valstybėje narėje taikoma bendroji ar įprastinė apmokestinimo sistema – pagrindinė sistema. Antra, turėtų būti nustatyta, ar pagal nagrinėjamą mokesčių priemonę nuo šios sistemos nukrypstama, nes taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių teisinė ir faktinė padėtis atsižvelgiant į siekiamus sistemos tikslus yra panaši. Trečia, jeigu taikant priemonę nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, reikia nustatyti, ar ši priemonė yra pateisinama atsižvelgiant į pagrindinės sistemos pobūdį arba bendrą struktūrą. Mokesčių priemonę, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, galima pagrįsti, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais (65). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo trečiuoju etapu valstybei narei tenka prievolė įrodyti.

64

65

6.3.1.   Pagrindinės sistemos nustatymas

Pagrindinės sistemos nustatymas

| (120) | Nagrinėjant pagalbos priemonės atrankumą atsižvelgiama į pagrindinę sistemą, kurią sudaro nuoseklios taisyklės, pagal objektyvius kriterijus taikomos visoms įmonėms, kurios patenka į sistemos taikymo sritį, nustatytą atsižvelgiant į jos tikslą. |
| --- | --- |

(120)

Nagrinėjant pagalbos priemonės atrankumą atsižvelgiama į pagrindinę sistemą, kurią sudaro nuoseklios taisyklės, pagal objektyvius kriterijus taikomos visoms įmonėms, kurios patenka į sistemos taikymo sritį, nustatytą atsižvelgiant į jos tikslą.

6.3.1.1.   Pagrindinė sistema yra Belgijos pelno mokesčio sistema.

Pagrindinė sistema yra Belgijos pelno mokesčio sistema.

| (121) | Šiuo atveju Komisija mano, kad pagrindinė sistema – tai Belgijos bendrovių pajamų mokesčio taikymo taisyklėse nustatyta įprasta bendrovių pelno apmokestinimo sistema (66), kuria siekiama apmokestinti visų šį mokestį Belgijoje mokančių bendrovių pelną. Belgijos pelno mokesčio sistema taikoma Belgijos bendrovėms rezidentėms ir Belgijoje esantiems bendrovių nerezidenčių filialams. Belgijos bendrovės rezidentės (67) pelno mokestį privalo mokėti nuo pelno, kurį gauna visame pasaulyje (68), išskyrus atvejus, kai galioja sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Bendrovės nerezidentės pelno mokestį moka tik nuo tam tikrų tipų konkrečių pajamų, gautų iš Belgijoje esančių šaltinių (69). Abiem atvejais Belgijos pelno mokestis mokamas nuo viso pelno, nepaisant to, ar jis gautas Belgijoje, ar kitose pasaulio vietose. Todėl apmokestinant įmones visų Belgijoje pajamas gaunančių įmonių teisinė ir faktinė padėtis paprastai laikoma panašia. |
| --- | --- |

(121)

Šiuo atveju Komisija mano, kad pagrindinė sistema – tai Belgijos bendrovių pajamų mokesčio taikymo taisyklėse nustatyta įprasta bendrovių pelno apmokestinimo sistema (66), kuria siekiama apmokestinti visų šį mokestį Belgijoje mokančių bendrovių pelną. Belgijos pelno mokesčio sistema taikoma Belgijos bendrovėms rezidentėms ir Belgijoje esantiems bendrovių nerezidenčių filialams. Belgijos bendrovės rezidentės (67) pelno mokestį privalo mokėti nuo pelno, kurį gauna visame pasaulyje (68), išskyrus atvejus, kai galioja sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Bendrovės nerezidentės pelno mokestį moka tik nuo tam tikrų tipų konkrečių pajamų, gautų iš Belgijoje esančių šaltinių (69). Abiem atvejais Belgijos pelno mokestis mokamas nuo viso pelno, nepaisant to, ar jis gautas Belgijoje, ar kitose pasaulio vietose. Todėl apmokestinant įmones visų Belgijoje pajamas gaunančių įmonių teisinė ir faktinė padėtis paprastai laikoma panašia.

66

67

68

69

| (122) | Visas pelnas nustatomas pagal pelnui taikomas taisykles, išdėstytas nuostatose, susijusiose su 1992 m. PMK 24 straipsnyje nustatyto individualių verslininkų ataskaitinio laikotarpio pelno apskaičiavimu. Visas pelnas – tai pajamos, iš kurių išskaičiuotos paprastai apskaitoje nurodomos atskaitytinos išlaidos, taigi pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą visas ataskaitinio laikotarpio pelnas apskaičiuojamas remiantis iš tikrųjų apskaitoje nurodytu pelnu (70). |
| --- | --- |

(122)

Visas pelnas nustatomas pagal pelnui taikomas taisykles, išdėstytas nuostatose, susijusiose su 1992 m. PMK 24 straipsnyje nustatyto individualių verslininkų ataskaitinio laikotarpio pelno apskaičiavimu. Visas pelnas – tai pajamos, iš kurių išskaičiuotos paprastai apskaitoje nurodomos atskaitytinos išlaidos, taigi pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą visas ataskaitinio laikotarpio pelnas apskaičiuojamas remiantis iš tikrųjų apskaitoje nurodytu pelnu (70).

70

6.3.1.2.   Pelno perviršio neapmokestinimas nėra pagrindinės sistemos sudedamoji dalis.

Pelno perviršio neapmokestinimas nėra pagrindinės sistemos sudedamoji dalis.

| (123) | Pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą ne kartą atliekamas teigiamas ir neigiamas iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas, kaip nustatyta Belgijos mokesčių teisėje, siekiant apskaičiuoti visą ataskaitinio laikotarpio pelną (71). Šiuo klausimu Belgija nurodo, kad bet koks iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas pagal 1992 m. PMK, įskaitant pelno perviršio neapmokestinimą, yra sudedamoji pagrindinės sistemos dalis. |
| --- | --- |

(123)

Pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą ne kartą atliekamas teigiamas ir neigiamas iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas, kaip nustatyta Belgijos mokesčių teisėje, siekiant apskaičiuoti visą ataskaitinio laikotarpio pelną (71). Šiuo klausimu Belgija nurodo, kad bet koks iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas pagal 1992 m. PMK, įskaitant pelno perviršio neapmokestinimą, yra sudedamoji pagrindinės sistemos dalis.

71

| (124) | Dėl 125–128 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija nepritaria nuomonei, kad pelno perviršio neapmokestinimas yra sudedamoji pagrindinės sistemos dalis. |
| --- | --- |

(124)

Dėl 125–128 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija nepritaria nuomonei, kad pelno perviršio neapmokestinimas yra sudedamoji pagrindinės sistemos dalis.

| (125) | Pirma, 1992 m. PMK nėra jokios nuostatos, pagal kurią draudžiama neapmokestinti pelno perviršio. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, kuriuo vadovaujantis faktiškai neapmokestinamas pelno perviršis, nurodomi dviejų grupei priklausančių susijusių subjektų sandoriai arba konkretūs susitarimai. Kadangi tokių sandorių ar susitarimų sąlygos visiškai atitinka įprastas rinkos sąlygas, remiantis šia nuostata gali būti koreguojama sandorių kainodara, tačiau nei leidžiama, nei draudžiama abstrakčiai vienašališkai neapmokestinti fiksuotos tarptautinei grupei priklausančio Belgijos subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno dalies arba procentinės dalies. Pagal šią nuostatą veikiau reikalaujama nustatyti sandorį arba susitarimą (arba kelis sandorius) su konkrečia susijusia užsienio sandorio šalimi, priklausančia grupei. Iš tikrųjų jeigu sandorio arba susitarimo sąlygos skiriasi nuo tų, dėl kurių būtų susitarta įprastomis rinkos sąlygomis, vienašališkai atlikti pirminį sandorio kainodaros koregavimą Belgijos mokesčių administratorius gali tik vadovaudamasis 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a punktu, susijusiu su teigiamu sandorių kainodaros koregavimu. Tačiau 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, kuriuo reglamentuojamas neigiamas sandorių kainodaros koregavimas, taikomas laikantis papildomos sąlygos: iš sandorio arba susitarimo gautas neapmokestintinas pelnas taip pat turi būti įskaičiuotas į užsienio sandorio šalies, sudariusios šį sandorį ar susitarimą, pelną. |
| --- | --- |

(125)

Pirma, 1992 m. PMK nėra jokios nuostatos, pagal kurią draudžiama neapmokestinti pelno perviršio. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkte, kuriuo vadovaujantis faktiškai neapmokestinamas pelno perviršis, nurodomi dviejų grupei priklausančių susijusių subjektų sandoriai arba konkretūs susitarimai. Kadangi tokių sandorių ar susitarimų sąlygos visiškai atitinka įprastas rinkos sąlygas, remiantis šia nuostata gali būti koreguojama sandorių kainodara, tačiau nei leidžiama, nei draudžiama abstrakčiai vienašališkai neapmokestinti fiksuotos tarptautinei grupei priklausančio Belgijos subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno dalies arba procentinės dalies. Pagal šią nuostatą veikiau reikalaujama nustatyti sandorį arba susitarimą (arba kelis sandorius) su konkrečia susijusia užsienio sandorio šalimi, priklausančia grupei. Iš tikrųjų jeigu sandorio arba susitarimo sąlygos skiriasi nuo tų, dėl kurių būtų susitarta įprastomis rinkos sąlygomis, vienašališkai atlikti pirminį sandorio kainodaros koregavimą Belgijos mokesčių administratorius gali tik vadovaudamasis 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies a punktu, susijusiu su teigiamu sandorių kainodaros koregavimu. Tačiau 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, kuriuo reglamentuojamas neigiamas sandorių kainodaros koregavimas, taikomas laikantis papildomos sąlygos: iš sandorio arba susitarimo gautas neapmokestintinas pelnas taip pat turi būti įskaičiuotas į užsienio sandorio šalies, sudariusios šį sandorį ar susitarimą, pelną.

| (126) | Antra, Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslas – apmokestinti visas įmones, mokančias mokestį nuo iš tikrųjų gauto pelno: savarankiškas ar grupei priklausančias įmones, nacionalinei ar tarptautinei grupei priklausančias, taip pat didelei ar mažai tarptautinei grupei priklausančias įmones, neseniai Belgijoje įsteigtas ir daug metų veiklą ten vykdančias įmones. Kitaip sakant, visų šių mokesčių mokėtojų teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į pelno mokesčio sistemos tikslą – apmokestinti iš tiesų gautą visų apmokestinamų bendrovių pelną. Beje, Belgijos teisėje išvardyti Belgijoje veikiantys subjektai, kurie apmokestinami pelno mokesčiu: tai visos tinkamai įsteigtos bendrovės, asociacijos, padaliniai arba organai, turintys teisinį subjektiškumą ir vykdantys veiklą arba sudarantys sandorius, kuriais siekiama pelno (72). Nei įmonės teisinis statusas, nei struktūra (bendrovių grupė ar atskira įmonė) nėra lemiamas kriterijus Belgijoje apmokestinant pelno mokesčiu. Todėl, nors iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas, kuris gali būti taikomas visiems mokesčių mokėtojams, atliekamas visuotinai, taigi nėra atrankus pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (73), neapmokestinant pelno perviršio šie mokesčių mokėtojai traktuojami skirtingai, nes, kaip paaiškinta 6.3.2 skirsnyje, nagrinėjama schema gali būti taikoma tik Belgijos subjektams, priklausantiems gana didelei tarptautinei grupei ir veiklą Belgijoje vykdantiems neseniai. |
| --- | --- |

(126)

Antra, Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslas – apmokestinti visas įmones, mokančias mokestį nuo iš tikrųjų gauto pelno: savarankiškas ar grupei priklausančias įmones, nacionalinei ar tarptautinei grupei priklausančias, taip pat didelei ar mažai tarptautinei grupei priklausančias įmones, neseniai Belgijoje įsteigtas ir daug metų veiklą ten vykdančias įmones. Kitaip sakant, visų šių mokesčių mokėtojų teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į pelno mokesčio sistemos tikslą – apmokestinti iš tiesų gautą visų apmokestinamų bendrovių pelną. Beje, Belgijos teisėje išvardyti Belgijoje veikiantys subjektai, kurie apmokestinami pelno mokesčiu: tai visos tinkamai įsteigtos bendrovės, asociacijos, padaliniai arba organai, turintys teisinį subjektiškumą ir vykdantys veiklą arba sudarantys sandorius, kuriais siekiama pelno (72). Nei įmonės teisinis statusas, nei struktūra (bendrovių grupė ar atskira įmonė) nėra lemiamas kriterijus Belgijoje apmokestinant pelno mokesčiu. Todėl, nors iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimas, kuris gali būti taikomas visiems mokesčių mokėtojams, atliekamas visuotinai, taigi nėra atrankus pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (73), neapmokestinant pelno perviršio šie mokesčių mokėtojai traktuojami skirtingai, nes, kaip paaiškinta 6.3.2 skirsnyje, nagrinėjama schema gali būti taikoma tik Belgijos subjektams, priklausantiems gana didelei tarptautinei grupei ir veiklą Belgijoje vykdantiems neseniai.

72

73

| (127) | Trečia, skirtingai apskaičiuojant savarankiškų ir grupei priklausančių bendrovių ataskaitinio laikotarpio pelną nedaromas joks poveikis Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslui – apmokestinti visų bendrovių pelną: tiek savarankiškų, tiek grupei priklausančių bendrovių, kurios yra rezidentės arba veiklą vykdo per nuolat Belgijoje veikiantį padalinį. Savarankiškų grupei nepriklausančių ir (arba) nacionalinių bendrovių, kurios sudaro sandorius rinkoje, ataskaitinio laikotarpio pelną apskaičiuoti gana paprasta, nes jis pagrįstas pajamų ir išlaidų konkurencingoje rinkoje skirtumu, o apskaičiuojant tarptautinei grupei priklausančių bendrovių pelną reikia netiesioginių duomenų. Todėl siekdamos apskaičiuoti savo ataskaitinio laikotarpio pelną tarptautinei grupei priklausančios bendrovės turi ne remtis tiesiogiai rinkos diktuojamomis kainomis, o nustatyti grupės vidaus sandoriams taikytinas kainas. Nors galima manyti, kad tam tikri strateginiai sprendimai priimami siekiant apsaugoti viršesnį visos grupės interesą, pelno mokesčiu Belgijoje apmokestinami individualūs subjektai, o ne grupės. Nagrinėjama schema taikoma išimtinai grupei priklausančių Belgijos bendrovių ataskaitinio laikotarpio pelnui, todėl bet koks mokestinių pajamų sumažėjimas grindžiamas individualiais šių bendrovių veiklos rezultatais. Nors Belgijos mokesčių teisės aktuose yra specialių grupėms taikytinų nuostatų, pagal jas paprastai siekiama vienodai vertinti grupėms nepriklausančias bendroves ir grupinės struktūros ekonomikos subjektus, o ne šiems subjektams taikyti palankesnį požiūrį. |
| --- | --- |

(127)

Trečia, skirtingai apskaičiuojant savarankiškų ir grupei priklausančių bendrovių ataskaitinio laikotarpio pelną nedaromas joks poveikis Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslui – apmokestinti visų bendrovių pelną: tiek savarankiškų, tiek grupei priklausančių bendrovių, kurios yra rezidentės arba veiklą vykdo per nuolat Belgijoje veikiantį padalinį. Savarankiškų grupei nepriklausančių ir (arba) nacionalinių bendrovių, kurios sudaro sandorius rinkoje, ataskaitinio laikotarpio pelną apskaičiuoti gana paprasta, nes jis pagrįstas pajamų ir išlaidų konkurencingoje rinkoje skirtumu, o apskaičiuojant tarptautinei grupei priklausančių bendrovių pelną reikia netiesioginių duomenų. Todėl siekdamos apskaičiuoti savo ataskaitinio laikotarpio pelną tarptautinei grupei priklausančios bendrovės turi ne remtis tiesiogiai rinkos diktuojamomis kainomis, o nustatyti grupės vidaus sandoriams taikytinas kainas. Nors galima manyti, kad tam tikri strateginiai sprendimai priimami siekiant apsaugoti viršesnį visos grupės interesą, pelno mokesčiu Belgijoje apmokestinami individualūs subjektai, o ne grupės. Nagrinėjama schema taikoma išimtinai grupei priklausančių Belgijos bendrovių ataskaitinio laikotarpio pelnui, todėl bet koks mokestinių pajamų sumažėjimas grindžiamas individualiais šių bendrovių veiklos rezultatais. Nors Belgijos mokesčių teisės aktuose yra specialių grupėms taikytinų nuostatų, pagal jas paprastai siekiama vienodai vertinti grupėms nepriklausančias bendroves ir grupinės struktūros ekonomikos subjektus, o ne šiems subjektams taikyti palankesnį požiūrį.

| (128) | Galiausiai jeigu Komisija sutiktų su Belgijos argumentu šiuo klausimu, tai reikštų, kad valstybė narė galėtų išvengti Sąjungos lygmeniu nustatytų valstybės pagalbos taisyklių taikymo, tiesiog į savo mokesčių kodeksą įtraukdama nuostatą dėl neapmokestinimo. |
| --- | --- |

(128)

Galiausiai jeigu Komisija sutiktų su Belgijos argumentu šiuo klausimu, tai reikštų, kad valstybė narė galėtų išvengti Sąjungos lygmeniu nustatytų valstybės pagalbos taisyklių taikymo, tiesiog į savo mokesčių kodeksą įtraukdama nuostatą dėl neapmokestinimo.

6.3.1.3.   Išvada dėl pagrindinės sistemos

Išvada dėl pagrindinės sistemos

| (129) | Galima daryti išvadą, kad pagrindinė sistema, kuria reikia vadovautis siekiant nustatyti, ar pelno perviršio neapmokestinimas yra atrankusis, ar ne, – tai Belgijos pelno mokesčio sistema, kuria siekiama vienodai apmokestinti visų bendrovių rezidenčių arba per nuolat Belgijoje veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių pelną. Iš tikrųjų kadangi nagrinėjamos schemos tikslas – pakoreguoti bendrovės ataskaitinio laikotarpio pelną, siekiant pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą surinkti Belgijoje taikomą pelno mokestį, ši sistema yra pagrindinė sistema, pagal kurią schema turi būti nagrinėjama siekiant nustatyti, ar subjektams, kuriems ji taikyta, buvo suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(129)

Galima daryti išvadą, kad pagrindinė sistema, kuria reikia vadovautis siekiant nustatyti, ar pelno perviršio neapmokestinimas yra atrankusis, ar ne, – tai Belgijos pelno mokesčio sistema, kuria siekiama vienodai apmokestinti visų bendrovių rezidenčių arba per nuolat Belgijoje veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių pelną. Iš tikrųjų kadangi nagrinėjamos schemos tikslas – pakoreguoti bendrovės ataskaitinio laikotarpio pelną, siekiant pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą surinkti Belgijoje taikomą pelno mokestį, ši sistema yra pagrindinė sistema, pagal kurią schema turi būti nagrinėjama siekiant nustatyti, ar subjektams, kuriems ji taikyta, buvo suteiktas atrankusis pranašumas.

6.3.2.   Neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos

Neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos

| (130) | Kadangi jau nustatyta, jog bendroji Belgijos pelno mokesčio sistema yra pagrindinė sistema, pagal kurią turi būti vertinama nagrinėjama schema, reikėtų nustatyti, ar neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, taigi taikomas skirtingas požiūris į bendroves, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į siekiamą šios sistemos tikslą. |
| --- | --- |

(130)

Kadangi jau nustatyta, jog bendroji Belgijos pelno mokesčio sistema yra pagrindinė sistema, pagal kurią turi būti vertinama nagrinėjama schema, reikėtų nustatyti, ar neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, taigi taikomas skirtingas požiūris į bendroves, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į siekiamą šios sistemos tikslą.

| (131) | Antruoju atrankumo analizės etapu nustatant, ar pagal tam tikrą mokesčių priemonę nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, paprastai nustatomas pranašumas, suteiktas subjektams, kuriems taikoma ši priemonė. Iš tikrųjų jeigu taikant mokesčių priemonę nepagrįstai sumažinamas subjektų, kuriems ji taikoma, mokėtinas mokestis, ir nenustačius šios priemonės jie turėtų mokėti didesnį mokestį pagal pagrindinę sistemą, dėl tokio sumažinimo tiek nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, tiek pagal mokesčių priemonę suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(131)

Antruoju atrankumo analizės etapu nustatant, ar pagal tam tikrą mokesčių priemonę nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, paprastai nustatomas pranašumas, suteiktas subjektams, kuriems taikoma ši priemonė. Iš tikrųjų jeigu taikant mokesčių priemonę nepagrįstai sumažinamas subjektų, kuriems ji taikoma, mokėtinas mokestis, ir nenustačius šios priemonės jie turėtų mokėti didesnį mokestį pagal pagrindinę sistemą, dėl tokio sumažinimo tiek nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, tiek pagal mokesčių priemonę suteikiamas pranašumas.

| (132) | Komisija mano, kad pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą neapmokestinant pelno perviršio ne tiesiog taikoma Belgijos pelno mokesčio sistema, o nuo jos nukrypstama. Kaip toliau bus įrodyta dviejuose poskirsniuose, Komisija mano, kad nukrypstant nuo šios sistemos subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(132)

Komisija mano, kad pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą neapmokestinant pelno perviršio ne tiesiog taikoma Belgijos pelno mokesčio sistema, o nuo jos nukrypstama. Kaip toliau bus įrodyta dviejuose poskirsniuose, Komisija mano, kad nukrypstant nuo šios sistemos subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (133) | Visų pirma neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo Belgijos pelno mokesčio sistemoje nustatytos bendrosios įmonių pelno apmokestinimo sistemos, pagal kurią apmokestinamas visas bendrovių rezidenčių arba per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių subjektų pelnas, t. y. iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas, o ne tariamas pelnas, apskaičiuotas įvertinus pakoreguotą nagrinėjamo subjekto pelną, gautą įprastomis rinkos sąlygomis. Neapmokestinant pelno perviršio grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dalis jų iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno Belgijoje neapmokestinama pelno mokesčiu (74). |
| --- | --- |

(133)

Visų pirma neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo Belgijos pelno mokesčio sistemoje nustatytos bendrosios įmonių pelno apmokestinimo sistemos, pagal kurią apmokestinamas visas bendrovių rezidenčių arba per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių subjektų pelnas, t. y. iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas, o ne tariamas pelnas, apskaičiuotas įvertinus pakoreguotą nagrinėjamo subjekto pelną, gautą įprastomis rinkos sąlygomis. Neapmokestinant pelno perviršio grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dalis jų iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno Belgijoje neapmokestinama pelno mokesčiu (74).

74

| (134) | Be to, nepažeisdama 133 konstatuojamosios dalies nuostatų ir neatsižvelgdama į tai, kad galima manyti, jog į pagrindinę sistemą įtraukta bendroji taisyklė, pagal kurią tarptautinei grupei priklausančių bendrovių rezidenčių arba per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas neturėtų būti apmokestinamas, jeigu viršija įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (o šiuo atveju taip nėra (75)), Komisija mano, kad neapmokestinant pelno perviršio netinkamai taikomas įprastų rinkos sąlygų principas, taigi nuo jo nukrypstama, nors jis yra šios sistemos dalis (76). |
| --- | --- |

(134)

Be to, nepažeisdama 133 konstatuojamosios dalies nuostatų ir neatsižvelgdama į tai, kad galima manyti, jog į pagrindinę sistemą įtraukta bendroji taisyklė, pagal kurią tarptautinei grupei priklausančių bendrovių rezidenčių arba per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį veiklą vykdančių bendrovių iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas neturėtų būti apmokestinamas, jeigu viršija įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (o šiuo atveju taip nėra (75)), Komisija mano, kad neapmokestinant pelno perviršio netinkamai taikomas įprastų rinkos sąlygų principas, taigi nuo jo nukrypstama, nors jis yra šios sistemos dalis (76).

75

76

6.3.2.1.   Pagal nagrinėjamą schemą suteikiamas atrankusis pranašumas subjektams, kuriems ji taikoma, nukrypstant nuo bendrosios Belgijos pelno mokesčio sistemos

Pagal nagrinėjamą schemą suteikiamas atrankusis pranašumas subjektams, kuriems ji taikoma, nukrypstant nuo bendrosios Belgijos pelno mokesčio sistemos

| (135) | Ekonominė nauda gali būti suteikiama įvairiai sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač mokesčio bazę arba mokėtino mokesčio sumą (77). Kaip paaiškinta 2.1 skirsnyje, pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą tarptautinei grupei priklausantiems subjektams rezidentams arba subjektams, vykdantiems veiklą per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį, leidžiama sumažinti Belgijoje mokėtiną mokestį, iš apskaitoje faktiškai nurodyto pelno išskaičiavus vadinamąjį pelno perviršį. Šis pelno perviršis apskaičiuojamas įvertinus vidutinį tariamą pelną, kurį panašiomis aplinkybėmis galėtų gauti panašią veiklą vykdanti savarankiška įmonė. Tokio iš tikrųjų apskaitoje nurodyto subjekto pelno ir tariamo vidutinio pelno skirtumas vėliau išreiškiamas procentine dalimi, kuria neapmokestinamas pelnas iki apmokestinimo, siekiant apskaičiuoti vidutinę numatyto laikotarpio pelno perviršio procentinę dalį. Ši procentinė dalis yra mokesčio bazė, kuri pagal nagrinėjamą schemą pagalbos gavėjui nustatoma penkeriems metams, kuriais Belgijos mokesčių administratorius privalo laikytis išankstinio sprendimo. |
| --- | --- |

(135)

Ekonominė nauda gali būti suteikiama įvairiai sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač mokesčio bazę arba mokėtino mokesčio sumą (77). Kaip paaiškinta 2.1 skirsnyje, pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą tarptautinei grupei priklausantiems subjektams rezidentams arba subjektams, vykdantiems veiklą per Belgijoje nuolat veikiantį padalinį, leidžiama sumažinti Belgijoje mokėtiną mokestį, iš apskaitoje faktiškai nurodyto pelno išskaičiavus vadinamąjį pelno perviršį. Šis pelno perviršis apskaičiuojamas įvertinus vidutinį tariamą pelną, kurį panašiomis aplinkybėmis galėtų gauti panašią veiklą vykdanti savarankiška įmonė. Tokio iš tikrųjų apskaitoje nurodyto subjekto pelno ir tariamo vidutinio pelno skirtumas vėliau išreiškiamas procentine dalimi, kuria neapmokestinamas pelnas iki apmokestinimo, siekiant apskaičiuoti vidutinę numatyto laikotarpio pelno perviršio procentinę dalį. Ši procentinė dalis yra mokesčio bazė, kuri pagal nagrinėjamą schemą pagalbos gavėjui nustatoma penkeriems metams, kuriais Belgijos mokesčių administratorius privalo laikytis išankstinio sprendimo.

77

| (136) | Tačiau ne visų bendrovių subjektų, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši, pelno perviršis gali būti neapmokestinamas, nors, atsižvelgiant į Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslą apmokestinti bendrovių pelną, turėtų būti neapmokestinamas visų Belgijoje pelno mokesčiu apmokestinamų bendrovių pelno perviršis. Iš tikrųjų Belgijos pelno mokesčio sistemoje nenustatytas joks principas ar taisyklė, pagal kuriuos būtų galima neapmokestinti iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno, kuris yra didesnis už įprastomis rinkos sąlygomis gautą tariamą pelną (78). 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, kuriuo Belgija rėmėsi pagal nagrinėjamą schemą neapmokestindama pelno perviršio, neturi nei tokios prasmės, nei tokio poveikio. Taikant nagrinėjamą schemą veikiau nukrypstama nuo Belgijos mokesčių teisėje nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurią apmokestinamas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas. |
| --- | --- |

(136)

Tačiau ne visų bendrovių subjektų, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši, pelno perviršis gali būti neapmokestinamas, nors, atsižvelgiant į Belgijos pelno mokesčio sistemos tikslą apmokestinti bendrovių pelną, turėtų būti neapmokestinamas visų Belgijoje pelno mokesčiu apmokestinamų bendrovių pelno perviršis. Iš tikrųjų Belgijos pelno mokesčio sistemoje nenustatytas joks principas ar taisyklė, pagal kuriuos būtų galima neapmokestinti iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno, kuris yra didesnis už įprastomis rinkos sąlygomis gautą tariamą pelną (78). 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas, kuriuo Belgija rėmėsi pagal nagrinėjamą schemą neapmokestindama pelno perviršio, neturi nei tokios prasmės, nei tokio poveikio. Taikant nagrinėjamą schemą veikiau nukrypstama nuo Belgijos mokesčių teisėje nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurią apmokestinamas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas.

78

| (137) | Todėl Komisija patvirtina sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamojoje dalyje išreikštą nuomonę, kad vertinant įvairiais lygmenimis nagrinėjama schema dėl daugelio priežasčių yra atranki. |
| --- | --- |

(137)

Todėl Komisija patvirtina sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamojoje dalyje išreikštą nuomonę, kad vertinant įvairiais lygmenimis nagrinėjama schema dėl daugelio priežasčių yra atranki.

| (138) | Pirma, gali būti neapmokestinamas tik tarptautinei grupei priklausančių subjektų, o ne savarankiškų ar nacionalinėms bendrovių grupėms priklausančių subjektų pelno perviršis. Iš tikrųjų kadangi nagrinėjama schema pagrįsta 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktu, kuriuo ribojamas neapmokestinimo taikymas tarpvalstybinius sandorius sudariusiems subjektams (ir išankstinio sprendimo, būtino siekiant neapmokestinti pelno perviršio, priėmimas), gali būti neapmokestintas tik tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelno perviršis. Kitaip sakant, pagal nagrinėjamą schemą pagalbos gavėjams suteikus ekonominės naudos de jure įgyjamas atrankusis pranašumas, nes šią naudą gali gauti tik tarptautinei grupei priklausantys subjektai, o ne savarankiški ar nacionalinei bendrovių grupei priklausantys subjektai. Visų pirma atlikus nacionalinio masto reorganizavimą nacionalinei bendrovių grupei priklausantys subjektai taip pat galėtų veikti kaip pagrindinis verslininkas, taigi taip pat galėtų teigti, jog atlikus reorganizavimą jų iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas yra didesnis už tariamą vidutinį pelną, kurio panašią veiklą vykdanti savarankiška bendrovė galėtų tikėtis dėl (tariamos) nacionaliniu lygmeniu sukurtos sinergijos arba masto ekonomijos. Tačiau šiems subjektams, kitaip nei jų tarptautinių konkurentų, palaikančių ryšius su grupei priklausančiomis užsienio bendrovėmis, pagrindiniams verslininkams, turintiems bazę Belgijoje, mokesčio bazė pagal nagrinėjamą schemą negali būti sumažinta gavus pelno perviršio, nes jiems netaikomos 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos. |
| --- | --- |

(138)

Pirma, gali būti neapmokestinamas tik tarptautinei grupei priklausančių subjektų, o ne savarankiškų ar nacionalinėms bendrovių grupėms priklausančių subjektų pelno perviršis. Iš tikrųjų kadangi nagrinėjama schema pagrįsta 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktu, kuriuo ribojamas neapmokestinimo taikymas tarpvalstybinius sandorius sudariusiems subjektams (ir išankstinio sprendimo, būtino siekiant neapmokestinti pelno perviršio, priėmimas), gali būti neapmokestintas tik tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelno perviršis. Kitaip sakant, pagal nagrinėjamą schemą pagalbos gavėjams suteikus ekonominės naudos de jure įgyjamas atrankusis pranašumas, nes šią naudą gali gauti tik tarptautinei grupei priklausantys subjektai, o ne savarankiški ar nacionalinei bendrovių grupei priklausantys subjektai. Visų pirma atlikus nacionalinio masto reorganizavimą nacionalinei bendrovių grupei priklausantys subjektai taip pat galėtų veikti kaip pagrindinis verslininkas, taigi taip pat galėtų teigti, jog atlikus reorganizavimą jų iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas yra didesnis už tariamą vidutinį pelną, kurio panašią veiklą vykdanti savarankiška bendrovė galėtų tikėtis dėl (tariamos) nacionaliniu lygmeniu sukurtos sinergijos arba masto ekonomijos. Tačiau šiems subjektams, kitaip nei jų tarptautinių konkurentų, palaikančių ryšius su grupei priklausančiomis užsienio bendrovėmis, pagrindiniams verslininkams, turintiems bazę Belgijoje, mokesčio bazė pagal nagrinėjamą schemą negali būti sumažinta gavus pelno perviršio, nes jiems netaikomos 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos.

de jure

| (139) | Antra, kad pelno perviršis pagal nagrinėjamą schemą nebūtų apmokestintas, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba išankstiniu sprendimu turi suteikti išankstinį leidimą, kurį galima gauti tik tuomet, kai aplinkybės arba sandoriai susiję su ateitimi ir iki tol nėra sukėlę mokestinių padarinių, o ne tuomet, kai aplinkybės jau yra susiklosčiusios. Pagal 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymu į Belgijos mokesčių kodeksą įtrauktą išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistemą išankstinis sprendimas iš tikrųjų taikomas tik „iki tol mokestinių padarinių nesukėlusioms aplinkybėms ar tam tikram sandoriui“, susijusiam su atitinkamu mokesčių mokėtoju (79). Tiksliau mokesčių mokėtojui neleidžiama prašyti priimti išankstinį sprendimą dėl dabartinėmis aplinkybėmis atsiradusių mokestinių padarinių, nes išankstinis sprendimas dėl mokesčių gali būti priimtas tik dėl mokestinių padarinių, atsiradusių naujomis aplinkybėmis. Šios sąlygos taip pat taikomos išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio taikant nagrinėjamą schemą. Iš tikrųjų kiekviename išankstiniame sprendime, įtrauktame į Komisijos išnagrinėtą išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, imtį, paminėtos didelės investicijos ir (arba) darbo vietų kūrimas ir (arba) veiklos perkėlimas į Belgiją (80). Šie aspektai nėra taip aiškiai apibūdinti, kaip pelno perviršio neapmokestinimo pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą sąlygos, tačiau jie yra svarbiausi siekiant taikyti išankstinį sprendimą, o tam, kad pelno perviršis nebūtų apmokestintas, tai yra privaloma. Taigi tai, kad pagal įpareigojimą pirmiausia prašyti priimti išankstinį sprendimą, siekiant neapmokestinti pelno perviršio, turi būti susiklosčiusios naujos aplinkybės (81), reiškia, kad tarptautinės grupės, kurios pakeičia savo verslo modelį pradėdamos naują veiklą Belgijoje, visateisiškai išskiriamos iš visų kitų ekonominės veiklos vykdytojų (įskaitant tarptautines grupes), kurie ir toliau laikosi Belgijoje taikomų verslo modelių. |
| --- | --- |

(139)

Antra, kad pelno perviršis pagal nagrinėjamą schemą nebūtų apmokestintas, Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba išankstiniu sprendimu turi suteikti išankstinį leidimą, kurį galima gauti tik tuomet, kai aplinkybės arba sandoriai susiję su ateitimi ir iki tol nėra sukėlę mokestinių padarinių, o ne tuomet, kai aplinkybės jau yra susiklosčiusios. Pagal 2002 m. gruodžio 24 d. įstatymu į Belgijos mokesčių kodeksą įtrauktą išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistemą išankstinis sprendimas iš tikrųjų taikomas tik „iki tol mokestinių padarinių nesukėlusioms aplinkybėms ar tam tikram sandoriui“, susijusiam su atitinkamu mokesčių mokėtoju (79). Tiksliau mokesčių mokėtojui neleidžiama prašyti priimti išankstinį sprendimą dėl dabartinėmis aplinkybėmis atsiradusių mokestinių padarinių, nes išankstinis sprendimas dėl mokesčių gali būti priimtas tik dėl mokestinių padarinių, atsiradusių naujomis aplinkybėmis. Šios sąlygos taip pat taikomos išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio taikant nagrinėjamą schemą. Iš tikrųjų kiekviename išankstiniame sprendime, įtrauktame į Komisijos išnagrinėtą išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, imtį, paminėtos didelės investicijos ir (arba) darbo vietų kūrimas ir (arba) veiklos perkėlimas į Belgiją (80). Šie aspektai nėra taip aiškiai apibūdinti, kaip pelno perviršio neapmokestinimo pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą sąlygos, tačiau jie yra svarbiausi siekiant taikyti išankstinį sprendimą, o tam, kad pelno perviršis nebūtų apmokestintas, tai yra privaloma. Taigi tai, kad pagal įpareigojimą pirmiausia prašyti priimti išankstinį sprendimą, siekiant neapmokestinti pelno perviršio, turi būti susiklosčiusios naujos aplinkybės (81), reiškia, kad tarptautinės grupės, kurios pakeičia savo verslo modelį pradėdamos naują veiklą Belgijoje, visateisiškai išskiriamos iš visų kitų ekonominės veiklos vykdytojų (įskaitant tarptautines grupes), kurie ir toliau laikosi Belgijoje taikomų verslo modelių.

79

80

81

| (140) | Trečia, pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą neapmokestinamas pelnas, kuris tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos ar kitos naudos, susijusios su priklausymu tarptautinei grupei. Nors pretenduoti į šį neapmokestinimą gali visos bendrovių grupės, siekti išankstinio sprendimo pagal nagrinėjamą schemą skatinami tik subjektai, priklausantys tarptautinei grupei, kuri yra pakankamai didelė, kad gautų didelį pelną dėl sinergijos, masto ekonomijos ar kitos naudos, susijusios su priklausymu grupei. Taip yra dėl to, kad siekiant pradėti išankstinio sprendimo priėmimo procesą reikia pateikti išsamų prašymą, kuriame būtų aprašytos naujos aplinkybės, kuriomis pateisinamas neapmokestinimas, pateikti duomenys apie subjekto sukurtas darbo vietas ir išsamus pelno perviršio tyrimas. Tokie reikalavimai yra daug griežtesni mažoms, o ne didelėms bendrovių grupėms. Siekiant prašymą priimti išankstinį sprendimą pagrįsti sinergija ir sąnaudų taupymu iš tikrųjų reikia, kad veiklos mastas būtų pakankamai didelis, ir juo būtų galima pagrįsti prašymą priimti išankstinį sprendimą. Iš tikrųjų atsakydama į Komisijos klausimą Belgija nesugebėjo nurodyti nė vieno pavyzdžio, kai buvo pateiktas ir patenkintas nedidelei tarptautinei grupei priklausančio Belgijos subjekto prašymas dėl pelno perviršio neapmokestinimo. Kitaip sakant, nagrinėjama schema yra atranki ir de facto, nes iš tikrųjų gali būti neapmokestintas tik didelei ar, geriausiu atveju, vidutinei tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelno perviršis, o nedidelės tarptautinės grupės subjektams toks leidimas nesuteikiamas. |
| --- | --- |

(140)

Trečia, pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą neapmokestinamas pelnas, kuris tariamai gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos ar kitos naudos, susijusios su priklausymu tarptautinei grupei. Nors pretenduoti į šį neapmokestinimą gali visos bendrovių grupės, siekti išankstinio sprendimo pagal nagrinėjamą schemą skatinami tik subjektai, priklausantys tarptautinei grupei, kuri yra pakankamai didelė, kad gautų didelį pelną dėl sinergijos, masto ekonomijos ar kitos naudos, susijusios su priklausymu grupei. Taip yra dėl to, kad siekiant pradėti išankstinio sprendimo priėmimo procesą reikia pateikti išsamų prašymą, kuriame būtų aprašytos naujos aplinkybės, kuriomis pateisinamas neapmokestinimas, pateikti duomenys apie subjekto sukurtas darbo vietas ir išsamus pelno perviršio tyrimas. Tokie reikalavimai yra daug griežtesni mažoms, o ne didelėms bendrovių grupėms. Siekiant prašymą priimti išankstinį sprendimą pagrįsti sinergija ir sąnaudų taupymu iš tikrųjų reikia, kad veiklos mastas būtų pakankamai didelis, ir juo būtų galima pagrįsti prašymą priimti išankstinį sprendimą. Iš tikrųjų atsakydama į Komisijos klausimą Belgija nesugebėjo nurodyti nė vieno pavyzdžio, kai buvo pateiktas ir patenkintas nedidelei tarptautinei grupei priklausančio Belgijos subjekto prašymas dėl pelno perviršio neapmokestinimo. Kitaip sakant, nagrinėjama schema yra atranki ir de facto, nes iš tikrųjų gali būti neapmokestintas tik didelei ar, geriausiu atveju, vidutinei tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelno perviršis, o nedidelės tarptautinės grupės subjektams toks leidimas nesuteikiamas.

de facto

| (141) | Taigi, kadangi pagal nagrinėjamą schemą tik Belgijos subjektai, priklausantys tarptautinei grupei, kuri yra pakankamai didelė ir pradeda naują veiklą Belgijoje, gali sumažinti savo mokesčio bazę, iš gauto pelno išskaičiavę vadinamąjį pelno perviršį, reikia manyti, kad taikant schemą šiems subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Iš tikrųjų neapmokestinant pelno perviršio, t. y. sumažinant pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą paprastai mokamą mokesčio sumą, šiems Belgijos subjektams palengvinama įprasta mokesčių našta ir taip suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(141)

Taigi, kadangi pagal nagrinėjamą schemą tik Belgijos subjektai, priklausantys tarptautinei grupei, kuri yra pakankamai didelė ir pradeda naują veiklą Belgijoje, gali sumažinti savo mokesčio bazę, iš gauto pelno išskaičiavę vadinamąjį pelno perviršį, reikia manyti, kad taikant schemą šiems subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Iš tikrųjų neapmokestinant pelno perviršio, t. y. sumažinant pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą paprastai mokamą mokesčio sumą, šiems Belgijos subjektams palengvinama įprasta mokesčių našta ir taip suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (142) | Pagal nagrinėjamą schemą taikytą skirtingą požiūrį į įmones Belgija pagrindžia 2014 m. lapkričio 7 d. Bendrojo Teismo sprendimu byloje T-399/11 ir nurodo, kad aplinkybės, jog mokesčių priemonė taikoma tik tarptautinėms įmonėms, nepakanka, kad būtų padaryta išvada, jog ji yra atrankioji, nes ši bendrovių grupė, kitaip negu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo bendrovės, nepasižymi bendrais ypatumais, tokiais kaip ekonomikos sektorius, veikla, balanso dydis, darbuotojų skaičius arba įsisteigimo šalis (82). Tačiau sprendimas, kuriuo remiasi Belgija, yra ne tik apskųstas (83), bet ir netaikytinas nagrinėjamai schemai, nes jame nagrinėtas klausimas, ar su konkrečiais finansiniais sandoriais susijusi mokesčio lengvata yra atranki, o nagrinėjama schema susijusi su konkrečių kategorijų įmonėms suteikiamu pranašumu. Iš tikrųjų sprendime, kuriuo remiasi Belgija, Bendrasis Teismas nusprendė, kad taikant mokesčių priemonę, kuria skatinamas patronuojamųjų įmonių, esančių užsienyje, o ne šalyje, įsigijimas, nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes a priori jokiai kategorijai priklausančioms įmonėms netrukdoma naudotis šia priemone. Tačiau pelno perviršio neapmokestinimo schema gali naudotis tik tam tikrų kategorijų įmonės, būtent subjektai, priklausantys naują veiklą Belgijoje pradedančiai pakankamai didelei tarptautinei grupei. |
| --- | --- |

(142)

Pagal nagrinėjamą schemą taikytą skirtingą požiūrį į įmones Belgija pagrindžia 2014 m. lapkričio 7 d. Bendrojo Teismo sprendimu byloje T-399/11 ir nurodo, kad aplinkybės, jog mokesčių priemonė taikoma tik tarptautinėms įmonėms, nepakanka, kad būtų padaryta išvada, jog ji yra atrankioji, nes ši bendrovių grupė, kitaip negu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo bendrovės, nepasižymi bendrais ypatumais, tokiais kaip ekonomikos sektorius, veikla, balanso dydis, darbuotojų skaičius arba įsisteigimo šalis (82). Tačiau sprendimas, kuriuo remiasi Belgija, yra ne tik apskųstas (83), bet ir netaikytinas nagrinėjamai schemai, nes jame nagrinėtas klausimas, ar su konkrečiais finansiniais sandoriais susijusi mokesčio lengvata yra atranki, o nagrinėjama schema susijusi su konkrečių kategorijų įmonėms suteikiamu pranašumu. Iš tikrųjų sprendime, kuriuo remiasi Belgija, Bendrasis Teismas nusprendė, kad taikant mokesčių priemonę, kuria skatinamas patronuojamųjų įmonių, esančių užsienyje, o ne šalyje, įsigijimas, nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes a priori jokiai kategorijai priklausančioms įmonėms netrukdoma naudotis šia priemone. Tačiau pelno perviršio neapmokestinimo schema gali naudotis tik tam tikrų kategorijų įmonės, būtent subjektai, priklausantys naują veiklą Belgijoje pradedančiai pakankamai didelei tarptautinei grupei.

82

83

a priori

| (143) | Kitaip, nei tvirtina Belgija, Komisija nemano, kad atrankusis pranašumas yra susijęs su Belgijoje nuo mokesčių atleisto pelno neapmokestinimu užsienyje, nes būtent Belgija vienašališkai sumažina Belgijos grupei priklausančio subjekto, kuriam taikoma nagrinėjama schema, mokesčio bazę, neatsižvelgdama į tai, ar tas pats pelnas iš tikrųjų arba tariamai apmokestinamas kitoje valstybėje narėje. Bet kuriuo atveju pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybei narei draudžiama teikti valstybės pagalbą. Todėl klausimas, ar pagal konkrečią schemą suteikiamas pranašumas subjektams, kuriems ji taikoma, turi būti vertinamas atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės, t. y. Belgijos, veiksmus. Vertinant nereikia atsižvelgti į galimą neutralų ar neigiamą schemos poveikį kitoms grupės bendrovėms, kurį šios patiria dėl kitų valstybių narių požiūrio į jas. |
| --- | --- |

(143)

Kitaip, nei tvirtina Belgija, Komisija nemano, kad atrankusis pranašumas yra susijęs su Belgijoje nuo mokesčių atleisto pelno neapmokestinimu užsienyje, nes būtent Belgija vienašališkai sumažina Belgijos grupei priklausančio subjekto, kuriam taikoma nagrinėjama schema, mokesčio bazę, neatsižvelgdama į tai, ar tas pats pelnas iš tikrųjų arba tariamai apmokestinamas kitoje valstybėje narėje. Bet kuriuo atveju pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybei narei draudžiama teikti valstybės pagalbą. Todėl klausimas, ar pagal konkrečią schemą suteikiamas pranašumas subjektams, kuriems ji taikoma, turi būti vertinamas atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės, t. y. Belgijos, veiksmus. Vertinant nereikia atsižvelgti į galimą neutralų ar neigiamą schemos poveikį kitoms grupės bendrovėms, kurį šios patiria dėl kitų valstybių narių požiūrio į jas.

6.3.2.2.   Taikant nagrinėjamą schemą, kuri neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, suteikiamas atrankusis pranašumas

Taikant nagrinėjamą schemą, kuri neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, suteikiamas atrankusis pranašumas

| (144) | Net jeigu Belgijos pelno mokesčio sistema galėtų būti laikoma apimančia bendrąją taisyklę, pagal kurią draudžiama apmokestinti tarptautinės grupės subjektų iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, viršijantį įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (nors Komisija su tuo nesutinka (84)), neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, nes priežastys, kuriomis pagrįstas tiek neapmokestinimas, tiek metodas, taikomas siekiant nustatyti pelno perviršį, kad būtų taikoma nagrinėjama schema, yra nesuderinamos su įprastų rinkos sąlygų principu, kuris yra šios sistemos dalis. |
| --- | --- |

(144)

Net jeigu Belgijos pelno mokesčio sistema galėtų būti laikoma apimančia bendrąją taisyklę, pagal kurią draudžiama apmokestinti tarptautinės grupės subjektų iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, viršijantį įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (nors Komisija su tuo nesutinka (84)), neapmokestinant pelno perviršio nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, nes priežastys, kuriomis pagrįstas tiek neapmokestinimas, tiek metodas, taikomas siekiant nustatyti pelno perviršį, kad būtų taikoma nagrinėjama schema, yra nesuderinamos su įprastų rinkos sąlygų principu, kuris yra šios sistemos dalis.

84

a)   Įprastų rinkos sąlygų principas atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

| (145) | Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad dėl mokesčių priemonės, pagal kurią mokesčių mokėtojas, sudarydamas grupės vidaus sandorius, gali taikyti sandorių kainodarą, neatitinkančią kainų, kurias pagal įprastų rinkos sąlygų principą laisvos konkurencijos sąlygomis taikytų panašiomis sąlygomis veikiančios nepriklausomos įmonės, sumažinus mokesčio bazę suteikiamas atrankusis pranašumas tam mokesčių mokėtojui, nes mokestis, kurį jis privalo mokėti pagal bendrąją apmokestinimo sistemą, yra mažesnis už tą, kurį moka nepriklausomos bendrovės, savo mokesčio bazę apskaičiuojančios pagal iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną (85). |
| --- | --- |

(145)

Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad dėl mokesčių priemonės, pagal kurią mokesčių mokėtojas, sudarydamas grupės vidaus sandorius, gali taikyti sandorių kainodarą, neatitinkančią kainų, kurias pagal įprastų rinkos sąlygų principą laisvos konkurencijos sąlygomis taikytų panašiomis sąlygomis veikiančios nepriklausomos įmonės, sumažinus mokesčio bazę suteikiamas atrankusis pranašumas tam mokesčių mokėtojui, nes mokestis, kurį jis privalo mokėti pagal bendrąją apmokestinimo sistemą, yra mažesnis už tą, kurį moka nepriklausomos bendrovės, savo mokesčio bazę apskaičiuojančios pagal iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną (85).

85

| (146) | Savo sprendime dėl apmokestinimo sistemos, kurią Belgija taikė koordinavimo centrams (86), Teisingumo Teismas išnagrinėjo skundą dėl Komisijos sprendimo, kuriame padaryta išvada, kad taikant šioje sistemoje nustatytą apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimo būdą koordinavimo centrams suteiktas atrankusis pranašumas (87). Pagal šią sistemą ataskaitinio laikotarpio pelnas yra fiksuotoji suma, apskaičiuojama kaip bendros sumos, gaunamos iš veiklos išlaidų ir sąnaudų atėmus personalo išlaidas ir finansavimo išlaidas, procentinė dalis. Teisingumo Teismo nuomone, „[s]iekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas, numatytas pagal koordinavimo centrams taikomą tvarką, suteikia jiems pranašumo, reikia palyginti <...> šią tvarką su įprasta apmokestinimo tvarka, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu.“ Be to, Teisingumo Teismas nurodė, kad „šių [personalo ir finansavimo išlaidų] nepriskyrimas prie sąnaudų, pagal kurias nustatomos šių centrų apmokestinamosios pajamos, lemia, kad pardavimo grupės viduje kainos yra nepanašios į laisvos konkurencijos sąlygomis taikomas kainas“, todėl, Teisingumo Teismo nuomone, „[lemia] šių centrų ekonominį pranašumą“ (88). |
| --- | --- |

(146)

Savo sprendime dėl apmokestinimo sistemos, kurią Belgija taikė koordinavimo centrams (86), Teisingumo Teismas išnagrinėjo skundą dėl Komisijos sprendimo, kuriame padaryta išvada, kad taikant šioje sistemoje nustatytą apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimo būdą koordinavimo centrams suteiktas atrankusis pranašumas (87). Pagal šią sistemą ataskaitinio laikotarpio pelnas yra fiksuotoji suma, apskaičiuojama kaip bendros sumos, gaunamos iš veiklos išlaidų ir sąnaudų atėmus personalo išlaidas ir finansavimo išlaidas, procentinė dalis. Teisingumo Teismo nuomone, „[s]iekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas, numatytas pagal koordinavimo centrams taikomą tvarką, suteikia jiems pranašumo, reikia palyginti <...> šią tvarką su įprasta apmokestinimo tvarka, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu.“ Be to, Teisingumo Teismas nurodė, kad „šių [personalo ir finansavimo išlaidų] nepriskyrimas prie sąnaudų, pagal kurias nustatomos šių centrų apmokestinamosios pajamos, lemia, kad pardavimo grupės viduje kainos yra nepanašios į laisvos konkurencijos sąlygomis taikomas kainas“, todėl, Teisingumo Teismo nuomone, „[lemia] šių centrų ekonominį pranašumą“ (88).

86

87

88

| (147) | Taigi Teisingumo Teismas pripažino, kad dėl mokesčių priemonės, pagal kurią grupei priklausanti bendrovė sąskaitas išrašo taikydama sandorių kainodarą, neatitinkančią tos, pagal kurią sąskaitos būtų išrašomos laisvos konkurencijos sąlygomis, t. y. kainų, dėl kurių pagal įprastų rinkos sąlygų principą susitaria panašiomis aplinkybėmis veikiančios nepriklausomos įmonės, šiai bendrovei suteikiamas atrankusis pranašumas, nes ji turi galimybę sumažinti mokesčio bazę, o kartu ir pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą mokamą mokestį. Principas, pagal kurį už tos pačios grupės bendrovių tarpusavio sandorius turėtų būti atlyginama taip, lyg juos būtų sudariusios nepriklausomos bendrovės (panašiomis aplinkybėmis ir įprastomis rinkos sąlygomis), paprastai vadinamas įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(147)

Taigi Teisingumo Teismas pripažino, kad dėl mokesčių priemonės, pagal kurią grupei priklausanti bendrovė sąskaitas išrašo taikydama sandorių kainodarą, neatitinkančią tos, pagal kurią sąskaitos būtų išrašomos laisvos konkurencijos sąlygomis, t. y. kainų, dėl kurių pagal įprastų rinkos sąlygų principą susitaria panašiomis aplinkybėmis veikiančios nepriklausomos įmonės, šiai bendrovei suteikiamas atrankusis pranašumas, nes ji turi galimybę sumažinti mokesčio bazę, o kartu ir pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą mokamą mokestį. Principas, pagal kurį už tos pačios grupės bendrovių tarpusavio sandorius turėtų būti atlyginama taip, lyg juos būtų sudariusios nepriklausomos bendrovės (panašiomis aplinkybėmis ir įprastomis rinkos sąlygomis), paprastai vadinamas įprastų rinkos sąlygų principu.

| (148) | Įprastų rinkos sąlygų principu siekiama užtikrinti, kad tos pačios grupės bendrovių tarpusavio sandoriai apmokestinimo tikslais būtų vertinami atsižvelgiant į pelną, kuris būtų gautas, jeigu tokius pat sandorius būtų sudariusios nepriklausomos bendrovės, nes kitaip pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą apskaičiuojant ataskaitinio laikotarpio pelną grupės bendrovėms būtų taikoma lengvata, kurios negautų savarankiškos bendrovės, todėl, atsižvelgiant į tos sistemos tikslą apmokestinti visų bendrovių, patenkančių į sistemos mokesčių jurisdikciją, pelną, būtų taikomos nevienodos sąlygos. |
| --- | --- |

(148)

Įprastų rinkos sąlygų principu siekiama užtikrinti, kad tos pačios grupės bendrovių tarpusavio sandoriai apmokestinimo tikslais būtų vertinami atsižvelgiant į pelną, kuris būtų gautas, jeigu tokius pat sandorius būtų sudariusios nepriklausomos bendrovės, nes kitaip pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą apskaičiuojant ataskaitinio laikotarpio pelną grupės bendrovėms būtų taikoma lengvata, kurios negautų savarankiškos bendrovės, todėl, atsižvelgiant į tos sistemos tikslą apmokestinti visų bendrovių, patenkančių į sistemos mokesčių jurisdikciją, pelną, būtų taikomos nevienodos sąlygos.

| (149) | Siekdama įvertinti, ar pagal nagrinėjamą schemą Belgija suteikė atrankųjį pranašumą, Komisija turi patikrinti, ar Belgijos patvirtintas įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, pakoreguoto antruoju schemos taikymo etapu, apskaičiavimo metodas neatitinka metodo, pagal kurį nustatomas patikimas rinka pagrįsto rezultato pakaitinis kintamasis, taigi ir įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi taikant šį metodą mokestis, kurį Belgijos subjektas turi mokėti pagal bendrąją Belgijos pelno mokesčio sistemą, yra mažesnis negu įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši, mokėtinas mokestis, ši schema laikoma priemone, pagal kurią suteiktas atrankusis pranašumas taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(149)

Siekdama įvertinti, ar pagal nagrinėjamą schemą Belgija suteikė atrankųjį pranašumą, Komisija turi patikrinti, ar Belgijos patvirtintas įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, pakoreguoto antruoju schemos taikymo etapu, apskaičiavimo metodas neatitinka metodo, pagal kurį nustatomas patikimas rinka pagrįsto rezultato pakaitinis kintamasis, taigi ir įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi taikant šį metodą mokestis, kurį Belgijos subjektas turi mokėti pagal bendrąją Belgijos pelno mokesčio sistemą, yra mažesnis negu įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši, mokėtinas mokestis, ši schema laikoma priemone, pagal kurią suteiktas atrankusis pranašumas taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (150) | Taigi Komisijai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį vertinant grupės bendrovėms skirtas mokesčių priemones, būtinai turi būti taikomas įprastų rinkos sąlygų principas neatsižvelgiant į tai, ar valstybė narė šį principą yra įtraukusi į savo teisės sistemą ir kokia forma ji tai yra padariusi. Principas taikomas siekiant nustatyti, ar grupei priklausančios bendrovės ataskaitinio laikotarpio pelnas, pagal kurį apskaičiuojamas pelno mokestis, buvo apskaičiuotas taikant panašų į rinkos sąlygomis taikomą metodą, taigi pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą šiai bendrovei netaikyta palankesnė tvarka negu savarankiškoms bendrovėms, kurių ataskaitinio laikotarpio pelną lemia rinka. Todėl siekiant išvengti bet kokių dviprasmybių įprastų rinkos sąlygų principas, kurį Komisija taiko siekdama įvertinti valstybės pagalbą, yra ne principas, nustatytas vadovaujantis EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsniu ir EBPO sandorių kainodaros gairėmis, kurie yra neprivalomi dokumentai, o bendrasis vienodo požiūrio mokesčių srityje principas, taikomas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri valstybėms narėms yra privaloma ir apima nacionalines apmokestinimo taisykles (89). |
| --- | --- |

(150)

Taigi Komisijai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį vertinant grupės bendrovėms skirtas mokesčių priemones, būtinai turi būti taikomas įprastų rinkos sąlygų principas neatsižvelgiant į tai, ar valstybė narė šį principą yra įtraukusi į savo teisės sistemą ir kokia forma ji tai yra padariusi. Principas taikomas siekiant nustatyti, ar grupei priklausančios bendrovės ataskaitinio laikotarpio pelnas, pagal kurį apskaičiuojamas pelno mokestis, buvo apskaičiuotas taikant panašų į rinkos sąlygomis taikomą metodą, taigi pagal bendrąją pelno mokesčio sistemą šiai bendrovei netaikyta palankesnė tvarka negu savarankiškoms bendrovėms, kurių ataskaitinio laikotarpio pelną lemia rinka. Todėl siekiant išvengti bet kokių dviprasmybių įprastų rinkos sąlygų principas, kurį Komisija taiko siekdama įvertinti valstybės pagalbą, yra ne principas, nustatytas vadovaujantis EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsniu ir EBPO sandorių kainodaros gairėmis, kurie yra neprivalomi dokumentai, o bendrasis vienodo požiūrio mokesčių srityje principas, taikomas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri valstybėms narėms yra privaloma ir apima nacionalines apmokestinimo taisykles (89).

89

| (151) | Šiuo atveju Komisija mano, kad 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas metodas, kuris nagrinėjamoje schemoje nurodytu antruoju etapu taikomas siekiant nustatyti pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, todėl subjektams, kuriems taikoma ši schema, suteikiamas atrankusis pranašumas. Atsižvelgiant į Belgijos institucijų pateiktą nagrinėjamos schemos apibūdinimą ir atskiruose išankstiniuose sprendimuose, įtrauktuose į Komisijos nagrinėtą imtį, išdėstytą informaciją (90), grupei priklausantys Belgijos subjektai, kurių pelno perviršis neapmokestinamas, laikomi valdančiais ir atliekančiais sudėtingiausias funkcijas savo tarptautinėje grupėje (visas funkcijas arba tik funkcijas, susijusias su tam tikra veiklos kryptimi arba geografine teritorija). Todėl, kaip paaiškinta kitame poskirsnyje, Komisija mano, kad iš grupės vidaus sandorių, kuriuos šie subjektai sudarė su asocijuotosiomis bendrovėmis, gautas bendras likutinis pelnas turėtų būti priskirtas grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kaip įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas (pirmuoju etapu). Taikant įprastų rinkos sąlygų principą negalima vertinant sandorių kainodarą atskirai bendrai pripažinti ir priskirti pelno, gauto dėl sinergijos ir masto ekonomijos (antruoju etapu). |
| --- | --- |

(151)

Šiuo atveju Komisija mano, kad 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas metodas, kuris nagrinėjamoje schemoje nurodytu antruoju etapu taikomas siekiant nustatyti pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, todėl subjektams, kuriems taikoma ši schema, suteikiamas atrankusis pranašumas. Atsižvelgiant į Belgijos institucijų pateiktą nagrinėjamos schemos apibūdinimą ir atskiruose išankstiniuose sprendimuose, įtrauktuose į Komisijos nagrinėtą imtį, išdėstytą informaciją (90), grupei priklausantys Belgijos subjektai, kurių pelno perviršis neapmokestinamas, laikomi valdančiais ir atliekančiais sudėtingiausias funkcijas savo tarptautinėje grupėje (visas funkcijas arba tik funkcijas, susijusias su tam tikra veiklos kryptimi arba geografine teritorija). Todėl, kaip paaiškinta kitame poskirsnyje, Komisija mano, kad iš grupės vidaus sandorių, kuriuos šie subjektai sudarė su asocijuotosiomis bendrovėmis, gautas bendras likutinis pelnas turėtų būti priskirtas grupei priklausantiems Belgijos subjektams, kaip įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas (pirmuoju etapu). Taikant įprastų rinkos sąlygų principą negalima vertinant sandorių kainodarą atskirai bendrai pripažinti ir priskirti pelno, gauto dėl sinergijos ir masto ekonomijos (antruoju etapu).

90

b)   Likutinis pelnas – tai grupei priklausančio Belgijos subjekto, kuris veikia kaip pagrindinis verslininkas, įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas

| (152) | Belgijos institucijos nagrinėjamą schemą apibūdina remdamosi principu, kad grupei priklausantys Belgijos subjektai veikia kaip pagrindiniai verslininkai (91). Pasak jų, šie grupei priklausantys Belgijos subjektai prisiima pagrindinę atsakomybę už strateginį ir taktinį sprendimų priėmimo procesą ir sudėtingiausias grupės funkcijas – visas funkcijas arba tik tas, kurios susijusios su tam tikra veiklos kryptimi arba geografine teritorija. Sandorius su grupei priklausančiais Belgijos subjektais sudarantys grupės asocijuotieji subjektai tokiu atveju turėtų būti subrangovai arba gamintojai, tyrimų paslaugų teikėjai, ribotus įgaliojimus turintys platintojai, tarpininkai ir (arba) agentai (92) arba kiti automatines funkcijas atliekantys ribotos atsakomybės subjektai. |
| --- | --- |

(152)

Belgijos institucijos nagrinėjamą schemą apibūdina remdamosi principu, kad grupei priklausantys Belgijos subjektai veikia kaip pagrindiniai verslininkai (91). Pasak jų, šie grupei priklausantys Belgijos subjektai prisiima pagrindinę atsakomybę už strateginį ir taktinį sprendimų priėmimo procesą ir sudėtingiausias grupės funkcijas – visas funkcijas arba tik tas, kurios susijusios su tam tikra veiklos kryptimi arba geografine teritorija. Sandorius su grupei priklausančiais Belgijos subjektais sudarantys grupės asocijuotieji subjektai tokiu atveju turėtų būti subrangovai arba gamintojai, tyrimų paslaugų teikėjai, ribotus įgaliojimus turintys platintojai, tarpininkai ir (arba) agentai (92) arba kiti automatines funkcijas atliekantys ribotos atsakomybės subjektai.

pagrindiniai verslininkai

91

92

| (153) | Kaip paaiškinta 15 konstatuojamojoje dalyje, pelno perviršis neapmokestinamas taikant dviejų etapų metodą. Pirmuoju šio metodo etapu grupei priklausantis Belgijos subjektas įprastomis rinkos sąlygomis gautą savo pelną įvertina kaip likutinį pelną, todėl reikia taikyti vienašalį sandorių kainodaros metodą, kaip antai praktiškai dažniausiai taikomą sandorio grynosios maržos metodą (93). Šis metodas kartais laikomas sandorių kainų apskaičiavimo metodu, tinkamu siekiant nustatyti sudėtingas ir paprastesnes funkcijas atliekančių subjektų kontroliuojamo tarpusavio sandorio kainas ir sąlygas. Paprastai šalis, vertinama taikant sandorio grynosios maržos metodą, būna sandorio šalis, kuriai metodą galima taikyti patikimiausiai ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų, taigi dažniausiai tai būna šalis, kurios funkcinę analizę atlikti paprasčiausia (94). Taikant sandorio grynosios maržos metodą, vertinamos šalies grynasis pelnas nagrinėjamas atsižvelgiant į tinkamą bazę, pavyzdžiui, sąnaudas, pardavimą arba turtą (95). Tačiau likutinis pelnas (arba galbūt nuostolis), apskaičiuojamas atsižvelgiant į kelis kontroliuojamus sandorius, sudarytus taikant sandorio grynosios maržos metodą, priskiriamas nevertinamai šaliai, t. y. dažniausiai pačiam sudėtingiausiam subjektui. |
| --- | --- |

(153)

Kaip paaiškinta 15 konstatuojamojoje dalyje, pelno perviršis neapmokestinamas taikant dviejų etapų metodą. Pirmuoju šio metodo etapu grupei priklausantis Belgijos subjektas įprastomis rinkos sąlygomis gautą savo pelną įvertina kaip likutinį pelną, todėl reikia taikyti vienašalį sandorių kainodaros metodą, kaip antai praktiškai dažniausiai taikomą sandorio grynosios maržos metodą (93). Šis metodas kartais laikomas sandorių kainų apskaičiavimo metodu, tinkamu siekiant nustatyti sudėtingas ir paprastesnes funkcijas atliekančių subjektų kontroliuojamo tarpusavio sandorio kainas ir sąlygas. Paprastai šalis, vertinama taikant sandorio grynosios maržos metodą, būna sandorio šalis, kuriai metodą galima taikyti patikimiausiai ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų, taigi dažniausiai tai būna šalis, kurios funkcinę analizę atlikti paprasčiausia (94). Taikant sandorio grynosios maržos metodą, vertinamos šalies grynasis pelnas nagrinėjamas atsižvelgiant į tinkamą bazę, pavyzdžiui, sąnaudas, pardavimą arba turtą (95). Tačiau likutinis pelnas (arba galbūt nuostolis), apskaičiuojamas atsižvelgiant į kelis kontroliuojamus sandorius, sudarytus taikant sandorio grynosios maržos metodą, priskiriamas nevertinamai šaliai, t. y. dažniausiai pačiam sudėtingiausiam subjektui.

93

94

95

| (154) | Neatmesdama galimybės kiekvienu atveju, kai išankstinis sprendimas buvo priimtas pagal nagrinėjamą schemą, taikyti vienašalį sandorių kainodaros metodą siekiant pirmuoju etapu nustatyti grupei priklausančio Belgijos subjekto įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (96), Komisija mano, kad siekiant užtikrinti rinkos sąlygas atitinkantį rezultatą grupei priklausantis Belgijos subjektas, kaip pagrindinis verslininkas, atsakingas už grupės strateginių ir taktinių sprendimų priėmimą ir valdantis bei vykdantis sudėtingiausias funkcijas tarptautinėje grupėje, turėtų kaip atlygį gauti didesnę tikėtiną grąžą (97). Tačiau nedaug rizikuojančios su grupe susijusios sandorio šalys gautų tik nedidelį atlygį, nes yra apsaugotos nuo verslo rizikos ir su ja susijusių nuostolių (98). Kitaip sakant, pirmuoju etapu parengus sandorių kainodarą grupei priklausančiam Belgijos subjektui, kaip pagrindiniam verslininkui, atitenka iš grupės vidaus sandorių gautas likutinis pelnas. Taigi šis likutinis pelnas yra lygus grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnui, pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą gautam įprastomis rinkos sąlygomis, o pelno perviršio neapmokestinimo atveju jis taip pat lygus iš tikrųjų apskaitoje nurodytam pelnui. |
| --- | --- |

(154)

Neatmesdama galimybės kiekvienu atveju, kai išankstinis sprendimas buvo priimtas pagal nagrinėjamą schemą, taikyti vienašalį sandorių kainodaros metodą siekiant pirmuoju etapu nustatyti grupei priklausančio Belgijos subjekto įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną (96), Komisija mano, kad siekiant užtikrinti rinkos sąlygas atitinkantį rezultatą grupei priklausantis Belgijos subjektas, kaip pagrindinis verslininkas, atsakingas už grupės strateginių ir taktinių sprendimų priėmimą ir valdantis bei vykdantis sudėtingiausias funkcijas tarptautinėje grupėje, turėtų kaip atlygį gauti didesnę tikėtiną grąžą (97). Tačiau nedaug rizikuojančios su grupe susijusios sandorio šalys gautų tik nedidelį atlygį, nes yra apsaugotos nuo verslo rizikos ir su ja susijusių nuostolių (98). Kitaip sakant, pirmuoju etapu parengus sandorių kainodarą grupei priklausančiam Belgijos subjektui, kaip pagrindiniam verslininkui, atitenka iš grupės vidaus sandorių gautas likutinis pelnas. Taigi šis likutinis pelnas yra lygus grupei priklausančio Belgijos subjekto pelnui, pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą gautam įprastomis rinkos sąlygomis, o pelno perviršio neapmokestinimo atveju jis taip pat lygus iš tikrųjų apskaitoje nurodytam pelnui.

96

97

98

| (155) | Tačiau 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdintu antruoju proceso etapu grupei priklausantis Belgijos subjektas, siekdamas apskaičiuoti pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, pagal sandorio grynosios maržos metodą įvertina pelną, kurį panaši savarankiška bendrovė būtų gavusi panašiomis sąlygomis, šiuo atveju vertinama šalimi laikydamas grupei priklausantį Belgijos subjektą. Pirmuoju ir antruoju etapu gauto pelno skirtumas (likutinis pelnas, iš kurio atimtas antruoju etapu apskaičiuotas pakoreguotas įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas) yra pelno perviršis, kuris neapmokestinamas pagal nagrinėjamą schemą (99). Belgijos nuomone, antrasis proceso etapas pagrindžiamas aplinkybe, kad turėtų būti apmokestinamas tik pakoreguotas tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelnas, gautas įprastomis rinkos sąlygomis, todėl apskaičiuojant mokesčius į iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, viršijantį pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, galima nekreipti dėmesio, nes jis yra pelno perviršis. |
| --- | --- |

(155)

Tačiau 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdintu antruoju proceso etapu grupei priklausantis Belgijos subjektas, siekdamas apskaičiuoti pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, pagal sandorio grynosios maržos metodą įvertina pelną, kurį panaši savarankiška bendrovė būtų gavusi panašiomis sąlygomis, šiuo atveju vertinama šalimi laikydamas grupei priklausantį Belgijos subjektą. Pirmuoju ir antruoju etapu gauto pelno skirtumas (likutinis pelnas, iš kurio atimtas antruoju etapu apskaičiuotas pakoreguotas įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas) yra pelno perviršis, kuris neapmokestinamas pagal nagrinėjamą schemą (99). Belgijos nuomone, antrasis proceso etapas pagrindžiamas aplinkybe, kad turėtų būti apmokestinamas tik pakoreguotas tarptautinei grupei priklausančių Belgijos subjektų pelnas, gautas įprastomis rinkos sąlygomis, todėl apskaičiuojant mokesčius į iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, viršijantį pakoreguotą įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, galima nekreipti dėmesio, nes jis yra pelno perviršis.

99

| (156) | Komisija nemano, kad antrasis etapas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Kaip paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, paprastai visas iš grupės vidaus sandorių gautas likutinis pelnas turėtų būti laikomas pagrindinio verslininko įprastomis rinkos sąlygomis gautu pelnu, nes pagrindinis grupės verslininkas prisiima verslo riziką ir padengia su tuo susijusias sąnaudas (būtent galimas valdymo arba rizikos mažinimo sąnaudas arba sąnaudas, kurios gali būti patirtos rizikai pasitvirtinus). Taigi pelno dalis, kurią Belgija laiko pelno perviršiu, iš tikrųjų yra tik likutinio pelno sudedamoji dalis, priskirtina grupei priklausančiam Belgijos subjektui, kaip pagrindiniam tarptautinės grupės verslininkui. Todėl į pagrindinio verslininko mokesčio bazę neįtraukus bet kokio tokio tipo pelno nepagrįstai nukrypstama nuo rinkos mechanizmo, o tai reiškia, kad pažeidžiamas įprastų rinkos sąlygų principas ir subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas, nes pagal ją taikant Belgijos pelno mokesčio sistemą sumažinama šių subjektų mokesčio bazė. |
| --- | --- |

(156)

Komisija nemano, kad antrasis etapas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Kaip paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, paprastai visas iš grupės vidaus sandorių gautas likutinis pelnas turėtų būti laikomas pagrindinio verslininko įprastomis rinkos sąlygomis gautu pelnu, nes pagrindinis grupės verslininkas prisiima verslo riziką ir padengia su tuo susijusias sąnaudas (būtent galimas valdymo arba rizikos mažinimo sąnaudas arba sąnaudas, kurios gali būti patirtos rizikai pasitvirtinus). Taigi pelno dalis, kurią Belgija laiko pelno perviršiu, iš tikrųjų yra tik likutinio pelno sudedamoji dalis, priskirtina grupei priklausančiam Belgijos subjektui, kaip pagrindiniam tarptautinės grupės verslininkui. Todėl į pagrindinio verslininko mokesčio bazę neįtraukus bet kokio tokio tipo pelno nepagrįstai nukrypstama nuo rinkos mechanizmo, o tai reiškia, kad pažeidžiamas įprastų rinkos sąlygų principas ir subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas, nes pagal ją taikant Belgijos pelno mokesčio sistemą sumažinama šių subjektų mokesčio bazė.

| (157) | Belgija tvirtina, kad grupei priklausantys Belgijos subjektai dalį likutinio pelno gauna ne dėl atliekamų funkcijų, prisiimamos rizikos ir valdomo turto, o dėl to, kad priklauso tarptautinei grupei. Šią pelno dalį Belgija laiko dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautu pelnu ir tvirtina, kad pagal įprastų rinkos sąlygų principą jis neturėtų būti priskirtas Belgijoje įsisteigusiam pagrindiniam verslininkui. Komisija nepritaria tokiam argumentui. |
| --- | --- |

(157)

Belgija tvirtina, kad grupei priklausantys Belgijos subjektai dalį likutinio pelno gauna ne dėl atliekamų funkcijų, prisiimamos rizikos ir valdomo turto, o dėl to, kad priklauso tarptautinei grupei. Šią pelno dalį Belgija laiko dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautu pelnu ir tvirtina, kad pagal įprastų rinkos sąlygų principą jis neturėtų būti priskirtas Belgijoje įsisteigusiam pagrindiniam verslininkui. Komisija nepritaria tokiam argumentui.

| (158) | Pirma, įprastų rinkos sąlygų principu nepagrindžiamas bendras neigiamas pelno, gauto dėl sinergijos arba masto ekonomijos, koregavimas. Priešingai, visą iš grupės asocijuotųjų įmonių tarpusavio sandorių gautą likutinį pelną reikėtų priskirti pagrindiniu verslininku laikomai grupės įmonei, atsižvelgiant į jos unikalų indėlį į grupę, kuris matyti iš atliktų funkcijų, prisiimtos rizikos ir panaudoto turto (100). Būtent funkcijų, rizikos ir turto paskirstymas kontroliuojamuose sandoriuose dalyvaujančioms susijusioms šalims lemia, kuriam subjektui ir kokia apimtimi pagal įprastų rinkos sąlygų principą priskiriamas likutinis pelnas, jei reikia, įskaitant dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną. |
| --- | --- |

(158)

Pirma, įprastų rinkos sąlygų principu nepagrindžiamas bendras neigiamas pelno, gauto dėl sinergijos arba masto ekonomijos, koregavimas. Priešingai, visą iš grupės asocijuotųjų įmonių tarpusavio sandorių gautą likutinį pelną reikėtų priskirti pagrindiniu verslininku laikomai grupės įmonei, atsižvelgiant į jos unikalų indėlį į grupę, kuris matyti iš atliktų funkcijų, prisiimtos rizikos ir panaudoto turto (100). Būtent funkcijų, rizikos ir turto paskirstymas kontroliuojamuose sandoriuose dalyvaujančioms susijusioms šalims lemia, kuriam subjektui ir kokia apimtimi pagal įprastų rinkos sąlygų principą priskiriamas likutinis pelnas, jei reikia, įskaitant dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną.

100

| (159) | Šiuo klausimu Komisija mano, kad nors pelnas, kurį Belgija laiko pelno perviršiu, (iš dalies) yra susijęs su sinergija ir masto ekonomija, jis turi būti ne perskirstytas, o apmokestintas ten, kur buvo gautas (101). Su sinergija ar masto ekonomija susijęs pelnas nėra atskirai nustatomas, priskiriamas ar už jį atlyginama pagal įprastų rinkos sąlygų principą. Visų įmonių tarpusavio sandorių ir susitarimų atveju jis automatiškai paskirstomas pagal asocijuotųjų įmonių sutartas tarpusavio sandorių kainas ir sąlygas. Jeigu sąlygos ir kainos atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautas pelnas ir jo paskirstymo grupės subjektams būdas automatiškai priklauso nuo šių sąlygų ir kainų. Taigi jis turi būti apmokestinamas ten, kur buvo gautas. |
| --- | --- |

(159)

Šiuo klausimu Komisija mano, kad nors pelnas, kurį Belgija laiko pelno perviršiu, (iš dalies) yra susijęs su sinergija ir masto ekonomija, jis turi būti ne perskirstytas, o apmokestintas ten, kur buvo gautas (101). Su sinergija ar masto ekonomija susijęs pelnas nėra atskirai nustatomas, priskiriamas ar už jį atlyginama pagal įprastų rinkos sąlygų principą. Visų įmonių tarpusavio sandorių ir susitarimų atveju jis automatiškai paskirstomas pagal asocijuotųjų įmonių sutartas tarpusavio sandorių kainas ir sąlygas. Jeigu sąlygos ir kainos atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautas pelnas ir jo paskirstymo grupės subjektams būdas automatiškai priklauso nuo šių sąlygų ir kainų. Taigi jis turi būti apmokestinamas ten, kur buvo gautas.

101

| (160) | Todėl, net jeigu dėl sinergijos ir masto ekonomijos grupėse gauta nauda gali būti laikomas tinkama, ji negali būti atskirai kompensuojama ar specialiai (per)skirstoma tarptautinės grupės nariams. Ji automatiškai paskirstoma susijusioms šalims atsižvelgiant į tai, kad sandorių kainodarai, susijusiai su įmonių tarpusavio sandoriais ir paslaugomis, pritaikytas įprastų rinkos sąlygų principas (102). |
| --- | --- |

(160)

Todėl, net jeigu dėl sinergijos ir masto ekonomijos grupėse gauta nauda gali būti laikomas tinkama, ji negali būti atskirai kompensuojama ar specialiai (per)skirstoma tarptautinės grupės nariams. Ji automatiškai paskirstoma susijusioms šalims atsižvelgiant į tai, kad sandorių kainodarai, susijusiai su įmonių tarpusavio sandoriais ir paslaugomis, pritaikytas įprastų rinkos sąlygų principas (102).

102

| (161) | Antra, tai, kaip 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdinto proceso antruoju etapu apskaičiuojamas pakoreguotas įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas, iš esmės prieštarauja bet kokiam sandorių kainodaros metodui, taikytam pirmuoju šio proceso etapu apskaičiuojant pirminį įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną. Iš tikrųjų kadangi gali būti neapmokestintas tik subjektų, veikiančių kaip pagrindinis verslininkas, pelno perviršis, pirmuoju etapu taikant bet kokį sandorio kainodaros metodą šie subjektai turi būti laikomi sudėtingiausiomis šalimis, kurios vykdant kelis kontroliuojamus sandorius patiria didžiausią riziką. Tačiau antruoju etapu tie patys subjektai visada laikomi vertinamomis šalimis ir sandorio šalimi, kuriai taikyti sandorio grynosios maržos metodą yra lengviausia. |
| --- | --- |

(161)

Antra, tai, kaip 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdinto proceso antruoju etapu apskaičiuojamas pakoreguotas įprastomis rinkos sąlygomis gautas pelnas, iš esmės prieštarauja bet kokiam sandorių kainodaros metodui, taikytam pirmuoju šio proceso etapu apskaičiuojant pirminį įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną. Iš tikrųjų kadangi gali būti neapmokestintas tik subjektų, veikiančių kaip pagrindinis verslininkas, pelno perviršis, pirmuoju etapu taikant bet kokį sandorio kainodaros metodą šie subjektai turi būti laikomi sudėtingiausiomis šalimis, kurios vykdant kelis kontroliuojamus sandorius patiria didžiausią riziką. Tačiau antruoju etapu tie patys subjektai visada laikomi vertinamomis šalimis ir sandorio šalimi, kuriai taikyti sandorio grynosios maržos metodą yra lengviausia.

| (162) | Tačiau sandorio grynosios maržos metodas laikomas patikimu tik siekiant nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis gaunamo atlygio pakaitinį kintamąjį, susijusį su paprastas, ne tokias sudėtingas funkcijas atliekančia ir nedidelę riziką patiriančia šalimi, vykdančia vieną ar kelis sandorius su asocijuotuoju subjektu, atliekančiu sudėtingas funkcijas ir prisiimančiu verslo riziką (103). Jeigu grupei priklausantis Belgijos subjektas yra pagrindinis verslininkas, paprastesnės tarptautinei grupei priklausančios šalys yra šio grupei priklausančio Belgijos subjekto asocijuotieji užsienio subjektai. Kadangi asocijuotieji subjektai turėtų gauti kompensaciją kaip standartinę grąžą už atliktas standartines funkcijas, grupei priklausančiam Belgijos subjektui rinkos sąlygomis turėtų būti priskirtas likutinis, o ne standartinis pelnas, atsižvelgiant į grupėje jo atliktas sudėtingas funkcijas. Pagal vienašalį sandorių kainodaros metodą, tokį kaip sandorio grynosios maržos metodas, įvairiais sandorių kainodaros vertinimo etapais vertinant abi kontroliuojamų sandorių šalis (taip daroma pagal nagrinėjamą schemą), nustatyta, kad bendras veiklos pelnas, gautas iš asocijuotųjų šalių sudarytų susijusių tarpusavio sandorių, nėra lygus pelno, apskaičiuoto abiem šalims taikant sandorio grynosios maržos metodą, sumai, todėl pažeidžiant įprastų rinkos sąlygų principą susidaro neapmokestinama pajamų dalis. |
| --- | --- |

(162)

Tačiau sandorio grynosios maržos metodas laikomas patikimu tik siekiant nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis gaunamo atlygio pakaitinį kintamąjį, susijusį su paprastas, ne tokias sudėtingas funkcijas atliekančia ir nedidelę riziką patiriančia šalimi, vykdančia vieną ar kelis sandorius su asocijuotuoju subjektu, atliekančiu sudėtingas funkcijas ir prisiimančiu verslo riziką (103). Jeigu grupei priklausantis Belgijos subjektas yra pagrindinis verslininkas, paprastesnės tarptautinei grupei priklausančios šalys yra šio grupei priklausančio Belgijos subjekto asocijuotieji užsienio subjektai. Kadangi asocijuotieji subjektai turėtų gauti kompensaciją kaip standartinę grąžą už atliktas standartines funkcijas, grupei priklausančiam Belgijos subjektui rinkos sąlygomis turėtų būti priskirtas likutinis, o ne standartinis pelnas, atsižvelgiant į grupėje jo atliktas sudėtingas funkcijas. Pagal vienašalį sandorių kainodaros metodą, tokį kaip sandorio grynosios maržos metodas, įvairiais sandorių kainodaros vertinimo etapais vertinant abi kontroliuojamų sandorių šalis (taip daroma pagal nagrinėjamą schemą), nustatyta, kad bendras veiklos pelnas, gautas iš asocijuotųjų šalių sudarytų susijusių tarpusavio sandorių, nėra lygus pelno, apskaičiuoto abiem šalims taikant sandorio grynosios maržos metodą, sumai, todėl pažeidžiant įprastų rinkos sąlygų principą susidaro neapmokestinama pajamų dalis.

103

| (163) | Kitaip sakant, jeigu įprastų rinkos sąlygų principas buvo tinkamai taikomas pasibaigus pirmajam etapui, iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno duomenys turėtų atspindėti grupei priklausančių Belgijos subjektų ir grupės asocijuotųjų subjektų sandorio sąlygas ir kainas. Jeigu šis principas taikytas teisingai, standartinis pelnas priskiriamas užsienio asocijuotiesiems subjektams ir iš tikrųjų nurodomas jų apskaitoje, o likutinis pelnas priskiriamas pagrindiniam verslininkui ir iš tikrųjų nurodomas grupei priklausančių Belgijos subjektų apskaitoje. |
| --- | --- |

(163)

Kitaip sakant, jeigu įprastų rinkos sąlygų principas buvo tinkamai taikomas pasibaigus pirmajam etapui, iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno duomenys turėtų atspindėti grupei priklausančių Belgijos subjektų ir grupės asocijuotųjų subjektų sandorio sąlygas ir kainas. Jeigu šis principas taikytas teisingai, standartinis pelnas priskiriamas užsienio asocijuotiesiems subjektams ir iš tikrųjų nurodomas jų apskaitoje, o likutinis pelnas priskiriamas pagrindiniam verslininkui ir iš tikrųjų nurodomas grupei priklausančių Belgijos subjektų apskaitoje.

| (164) | Vadovaujantis EBPO gairių (104), kuriomis Belgija remiasi siekdama pagrįsti pelno perviršio neapmokestinimą, 1.10 punktu negalima neatsižvelgti į pelną, gautą dėl sinergijos arba masto ekonomijos, arba jo neapmokestinti neperskirsčius vienam ar keliems grupės nariams (105). Nors šiame punkte nurodyta, kad atskiriems tarptautinės grupės subjektams paskirstant dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną patiriama sunkumų ir trūksta savitarpio sutarimo, jame visiškai nerekomenduojama nei nepaskirstyti, nei neapmokestinti šio pelno tuo išimtiniu atveju, kai gali būti nustatyta sinergija. |
| --- | --- |

(164)

Vadovaujantis EBPO gairių (104), kuriomis Belgija remiasi siekdama pagrįsti pelno perviršio neapmokestinimą, 1.10 punktu negalima neatsižvelgti į pelną, gautą dėl sinergijos arba masto ekonomijos, arba jo neapmokestinti neperskirsčius vienam ar keliems grupės nariams (105). Nors šiame punkte nurodyta, kad atskiriems tarptautinės grupės subjektams paskirstant dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną patiriama sunkumų ir trūksta savitarpio sutarimo, jame visiškai nerekomenduojama nei nepaskirstyti, nei neapmokestinti šio pelno tuo išimtiniu atveju, kai gali būti nustatyta sinergija.

104

105

| (165) | Tą patį galima pasakyti apie vienašalį ir abstraktų mokesčių koregavimą, numatytą vykdyti pagal nagrinėjamą schemą ir pagrįstą EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo, kuria remiantis sudaryta daug EBPO priklausančių ir nepriklausančių šalių sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Iš tiesų tai, kad Belgija vienašališkai koreguoja grupei priklausančio subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, neišvengiamai reiškia, kad pagal šią schemą neapmokestinamas pelno perviršis negali būti ir nebus apmokestintas kito mokesčių jurisdikciją turinčio subjekto, nes kitos valstybės nepripažįsta teisės apmokestinti pelno, gauto būtent dėl sinergijos arba masto ekonomijos, kadangi jis susijęs tik su Belgija – valstybe, kurioje šis pelnas buvo iš tikrųjų nurodytas apskaitoje. |
| --- | --- |

(165)

Tą patį galima pasakyti apie vienašalį ir abstraktų mokesčių koregavimą, numatytą vykdyti pagal nagrinėjamą schemą ir pagrįstą EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo, kuria remiantis sudaryta daug EBPO priklausančių ir nepriklausančių šalių sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Iš tiesų tai, kad Belgija vienašališkai koreguoja grupei priklausančio subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, neišvengiamai reiškia, kad pagal šią schemą neapmokestinamas pelno perviršis negali būti ir nebus apmokestintas kito mokesčių jurisdikciją turinčio subjekto, nes kitos valstybės nepripažįsta teisės apmokestinti pelno, gauto būtent dėl sinergijos arba masto ekonomijos, kadangi jis susijęs tik su Belgija – valstybe, kurioje šis pelnas buvo iš tikrųjų nurodytas apskaitoje.

| (166) | Trečia, norint pagal nagrinėjamą schemą neapmokestinti pelno perviršio nebūtina įrodyti, kad veikia sinergija ar masto ekonomija, arba antruoju etapu pateikti jų kiekybinių duomenų. Vis dėlto sinergija ar masto ekonomija numatomos abstrakčiai ir vertinamos kaip Belgijos subjekto pelno, įprastomis rinkos sąlygomis gauto pasibaigus pirmajam 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdinto proceso etapui (šis pelnas – tai iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas), ir pakoreguoto įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, apskaičiuoto pasibaigus antrajam etapui, skirtumas. |
| --- | --- |

(166)

Trečia, norint pagal nagrinėjamą schemą neapmokestinti pelno perviršio nebūtina įrodyti, kad veikia sinergija ar masto ekonomija, arba antruoju etapu pateikti jų kiekybinių duomenų. Vis dėlto sinergija ar masto ekonomija numatomos abstrakčiai ir vertinamos kaip Belgijos subjekto pelno, įprastomis rinkos sąlygomis gauto pasibaigus pirmajam 15 konstatuojamojoje dalyje apibūdinto proceso etapui (šis pelnas – tai iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas), ir pakoreguoto įprastomis rinkos sąlygomis gauto pelno, apskaičiuoto pasibaigus antrajam etapui, skirtumas.

| (167) | Belgija nereikalauja, kad norėdami pasinaudoti nagrinėjama schema grupei priklausantys Belgijos subjektai pagrįstų dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną ir (arba) kilmę. Tačiau gali būti, kad reorganizavus įmonę atsiradusi sinergija, dėl kurios, kaip tikimasi, turėtų padidėti tarptautinės grupės pelnas, konkrečiai nebus pasiekta. Įgyvendinus bendrą veiklos modelį, sukurtą siekiant padidinti grupės sinergiją, iš tikrųjų gali būti patirta papildomų sąnaudų ir sumažėti veiklos efektyvumas (106). Tokiu atveju taikant nagrinėjamą schemą pelno perviršis vis dėlto būtų išskaičiuojamas iš pelno, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas iš tikrųjų nurodė apskaitoje. |
| --- | --- |

(167)

Belgija nereikalauja, kad norėdami pasinaudoti nagrinėjama schema grupei priklausantys Belgijos subjektai pagrįstų dėl sinergijos arba masto ekonomijos gautą pelną ir (arba) kilmę. Tačiau gali būti, kad reorganizavus įmonę atsiradusi sinergija, dėl kurios, kaip tikimasi, turėtų padidėti tarptautinės grupės pelnas, konkrečiai nebus pasiekta. Įgyvendinus bendrą veiklos modelį, sukurtą siekiant padidinti grupės sinergiją, iš tikrųjų gali būti patirta papildomų sąnaudų ir sumažėti veiklos efektyvumas (106). Tokiu atveju taikant nagrinėjamą schemą pelno perviršis vis dėlto būtų išskaičiuojamas iš pelno, kurį grupei priklausantis Belgijos subjektas iš tikrųjų nurodė apskaitoje.

106

| (168) | Be to, kitaip, nei rekomenduoja EBPO (107), Belgijos institucijos automatiškai sutinka, kad pelno perviršis, kuris yra viso iš bendrų sandorių gauto likutinio pelno dalis, yra gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba nenustatytų su grupe susijusių aspektų ir (arba) veiksnių. Taigi šis pelno perviršis visiškai neatitinka kontroliuojamų sandorių šalių funkcijų, rizikos ir turto analizės, kuria visada remiamasi vykdant bet kokią sandorių kainodarą. Todėl į skirstomą pelną (pelno skirstymas yra įprastų rinkos sąlygų principo pagrindas) pelno perviršis neįtrauktas. |
| --- | --- |

(168)

Be to, kitaip, nei rekomenduoja EBPO (107), Belgijos institucijos automatiškai sutinka, kad pelno perviršis, kuris yra viso iš bendrų sandorių gauto likutinio pelno dalis, yra gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba nenustatytų su grupe susijusių aspektų ir (arba) veiksnių. Taigi šis pelno perviršis visiškai neatitinka kontroliuojamų sandorių šalių funkcijų, rizikos ir turto analizės, kuria visada remiamasi vykdant bet kokią sandorių kainodarą. Todėl į skirstomą pelną (pelno skirstymas yra įprastų rinkos sąlygų principo pagrindas) pelno perviršis neįtrauktas.

107

c)   Išvada dėl atrankiojo pranašumo

| (169) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad grupei priklausančių Belgijos subjektų ataskaitinio laikotarpio pelno apskaičiavimo pagal šią schemą metodas neatitinka metodo, pagal kurį nustatomas patikimas rinka pagrįsto rezultato įvertis, taigi ir įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi taikant šį metodą sumažėja subjektų iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas, kuris turėtų būti atskaitos taškas pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą apskaičiuojant visą subjektų ataskaitinio laikotarpio pelną (108), reikia pripažinti, kad taikant šią schemą subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad grupei priklausančių Belgijos subjektų ataskaitinio laikotarpio pelno apskaičiavimo pagal šią schemą metodas neatitinka metodo, pagal kurį nustatomas patikimas rinka pagrįsto rezultato įvertis, taigi ir įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi taikant šį metodą sumažėja subjektų iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas, kuris turėtų būti atskaitos taškas pagal Belgijos pelno mokesčio sistemą apskaičiuojant visą subjektų ataskaitinio laikotarpio pelną (108), reikia pripažinti, kad taikant šią schemą subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

108

| (170) | Nukrypstant nuo įprastų rinkos sąlygų principo pagal nagrinėjamą schemą subjektai, kuriems ji skirta, taikant Belgijos pelno mokesčio sistemą moka mažesnį mokestį negu savarankiškos bendrovės, kurių ataskaitinio laikotarpio pelną lemia rinka. Nukrypstant nuo šio principo subjektams, kuriems taikoma ši schema, taip pat suteikiamas atrankusis pranašumas, palyginti su subjektais, kurie priklauso nacionalinei įmonių grupei, ir su subjektais, priklausančiais tarptautinei grupei, kuri ir toliau vykdo veiklą pagal Belgijoje taikomą verslo modelį (109), – nė vienas iš šių subjektų negali prašyti priimti išankstinį sprendimą, būtiną siekiant pasinaudoti schema, nes visų šių subjektų mokesčio baze laikomas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas. Galiausiai nukrypstant nuo šio principo subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas, palyginti su mažai tarptautinei grupei priklausančiais subjektais, nes šių subjektų mokesčio baze taip pat laikomas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas (110). |
| --- | --- |

(170)

Nukrypstant nuo įprastų rinkos sąlygų principo pagal nagrinėjamą schemą subjektai, kuriems ji skirta, taikant Belgijos pelno mokesčio sistemą moka mažesnį mokestį negu savarankiškos bendrovės, kurių ataskaitinio laikotarpio pelną lemia rinka. Nukrypstant nuo šio principo subjektams, kuriems taikoma ši schema, taip pat suteikiamas atrankusis pranašumas, palyginti su subjektais, kurie priklauso nacionalinei įmonių grupei, ir su subjektais, priklausančiais tarptautinei grupei, kuri ir toliau vykdo veiklą pagal Belgijoje taikomą verslo modelį (109), – nė vienas iš šių subjektų negali prašyti priimti išankstinį sprendimą, būtiną siekiant pasinaudoti schema, nes visų šių subjektų mokesčio baze laikomas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas. Galiausiai nukrypstant nuo šio principo subjektams, kuriems taikoma nagrinėjama schema, suteikiamas atrankusis pranašumas, palyginti su mažai tarptautinei grupei priklausančiais subjektais, nes šių subjektų mokesčio baze taip pat laikomas iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas (110).

109

110

6.3.3.   Nepagrindimas remiantis mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra

Nepagrindimas remiantis mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra

| (171) | Priemonė, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, vis dėlto gali būti pripažinta neatrankia, jeigu ji pagrindžiama remiantis šios sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Taip būna tuo atveju, kai priemonė taikoma tiesiogiai dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba mechanizmų, susijusių su sistemos veikimu ir veiksmingumu (111). |
| --- | --- |

(171)

Priemonė, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, vis dėlto gali būti pripažinta neatrankia, jeigu ji pagrindžiama remiantis šios sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Taip būna tuo atveju, kai priemonė taikoma tiesiogiai dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba mechanizmų, susijusių su sistemos veikimu ir veiksmingumu (111).

111

| (172) | Belgija mano, kad nagrinėjama schema yra pagrįsta atsižvelgiant į siekį išvengti galimo dvigubo apmokestinimo. Dvigubas apmokestinimas – tai tokie atvejai, kai du kartus apmokestinamas tas pats pelnas, gautas to paties mokesčių mokėtojo (teisinis dvigubas apmokestinimas) arba dviejų skirtingų mokesčių mokėtojų (ekonominis dvigubas apmokestinimas). Nors nukrypimą nuo bendrosios pelno mokesčio sistemos galima pagrįsti poreikiu išvengti dvigubo apmokestinimo (112), Belgija neįrodė, kad taikant nagrinėjamą schemą iš tikrųjų siekiama šio tikslo. Belgija netgi pripažino, kad šia schema siekiama ne sumažinti ar panaikinti realų dvigubą apmokestinimą, o tik išvengti galimo dvigubo apmokestinimo (113). Todėl negalima teigti, kad pelno perviršio neapmokestinimas yra tiesiogiai taikomas dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba susijusių mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(172)

Belgija mano, kad nagrinėjama schema yra pagrįsta atsižvelgiant į siekį išvengti galimo dvigubo apmokestinimo. Dvigubas apmokestinimas – tai tokie atvejai, kai du kartus apmokestinamas tas pats pelnas, gautas to paties mokesčių mokėtojo (teisinis dvigubas apmokestinimas) arba dviejų skirtingų mokesčių mokėtojų (ekonominis dvigubas apmokestinimas). Nors nukrypimą nuo bendrosios pelno mokesčio sistemos galima pagrįsti poreikiu išvengti dvigubo apmokestinimo (112), Belgija neįrodė, kad taikant nagrinėjamą schemą iš tikrųjų siekiama šio tikslo. Belgija netgi pripažino, kad šia schema siekiama ne sumažinti ar panaikinti realų dvigubą apmokestinimą, o tik išvengti galimo dvigubo apmokestinimo (113). Todėl negalima teigti, kad pelno perviršio neapmokestinimas yra tiesiogiai taikomas dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba susijusių mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti.

112

113

| (173) | Nors pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ši nuostata taikoma tais atvejais, kai veikia dvi bendrovės (nustatytos arba nustatytinos), ir mokesčių administratorius gali atlikti neigiamą (koreliacinį) Belgijos įmonės ataskaitinio laikotarpio pelno koregavimą, jeigu tas pats pelnas taip pat įtrauktas į asocijuotosios užsienio įmonės ataskaitinio laikotarpio pelną, finansų ministro atsakymuose į parlamento narių klausimus dėl šios nuostatos taikymo aiškiai nurodyta, kad pelno perviršis neapmokestinamas platesniu mastu, išplečiant šios nuostatos taikymo sritį, – neapmokestinamas ir pelnas, kuris kitoje mokesčių teritorijoje nebuvo nei nurodytas grupės asocijuotojo užsienio subjekto apskaitoje, nei įtrauktas į šio subjekto mokesčio bazę. Nors tai, kad pagal 1992 m. PMK185 straipsnio 2 dalies b punktą neigiamas koreliacinis tarptautinei grupei priklausančių bendrovių pelno koregavimas ribojamas, galima pagrįsti sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, to negalima padaryti pelno perviršio neapmokestinimo atveju. |
| --- | --- |

(173)

Nors pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ši nuostata taikoma tais atvejais, kai veikia dvi bendrovės (nustatytos arba nustatytinos), ir mokesčių administratorius gali atlikti neigiamą (koreliacinį) Belgijos įmonės ataskaitinio laikotarpio pelno koregavimą, jeigu tas pats pelnas taip pat įtrauktas į asocijuotosios užsienio įmonės ataskaitinio laikotarpio pelną, finansų ministro atsakymuose į parlamento narių klausimus dėl šios nuostatos taikymo aiškiai nurodyta, kad pelno perviršis neapmokestinamas platesniu mastu, išplečiant šios nuostatos taikymo sritį, – neapmokestinamas ir pelnas, kuris kitoje mokesčių teritorijoje nebuvo nei nurodytas grupės asocijuotojo užsienio subjekto apskaitoje, nei įtrauktas į šio subjekto mokesčio bazę. Nors tai, kad pagal 1992 m. PMK185 straipsnio 2 dalies b punktą neigiamas koreliacinis tarptautinei grupei priklausančių bendrovių pelno koregavimas ribojamas, galima pagrįsti sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, to negalima padaryti pelno perviršio neapmokestinimo atveju.

| (174) | Aplinkybė, kad nenustatytas joks įpareigojimas įrodyti, jog tas pats pelnas įtrauktas į abiejų asocijuotųjų įmonių (viena jų yra užsienyje, kita – Belgijoje) mokesčio bazę, yra svarbus aspektas, pagal kurį išankstinius sprendimus dėl pelno perviršio neapmokestinimo galima atskirti nuo kitų išankstinių sprendimų dėl sandorių kainodaros, kuriais leidžiama atlikti neigiamą koreliacinį sandorių kainodaros koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Dėl išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama atlikti neigiamą koregavimą, pažymėtina, kad neigiamas koregavimas atliekamas tuo atveju, kai grupės asocijuotasis subjektas Belgijoje iš tikrųjų į apskaitą įtrauktą ir neapmokestintą pelną taip pat deklaravo kaip ataskaitinio laikotarpio pelną kitam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui arba kai užsienio mokesčių administratorius atliko pirminį teigiamą šio asocijuotojo užsienio subjekto ataskaitinio laikotarpio pelno koregavimą (114). Tačiau tuo atveju, kai neapmokestinamas pelno perviršis, iš anksto leidžiama vienašališkai taikyti neapmokestinimą nereikalaujant, kad neapmokestintas pelnas būtų buvęs arba būtų įtrauktas į kitoje mokesčių teritorijoje taikomą užsienio grupės asocijuotojo subjekto mokesčio bazę ar kad jis būtų iš tikrųjų apmokestintas šioje teritorijoje. |
| --- | --- |

(174)

Aplinkybė, kad nenustatytas joks įpareigojimas įrodyti, jog tas pats pelnas įtrauktas į abiejų asocijuotųjų įmonių (viena jų yra užsienyje, kita – Belgijoje) mokesčio bazę, yra svarbus aspektas, pagal kurį išankstinius sprendimus dėl pelno perviršio neapmokestinimo galima atskirti nuo kitų išankstinių sprendimų dėl sandorių kainodaros, kuriais leidžiama atlikti neigiamą koreliacinį sandorių kainodaros koregavimą pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Dėl išankstinių sprendimų, kuriais leidžiama atlikti neigiamą koregavimą, pažymėtina, kad neigiamas koregavimas atliekamas tuo atveju, kai grupės asocijuotasis subjektas Belgijoje iš tikrųjų į apskaitą įtrauktą ir neapmokestintą pelną taip pat deklaravo kaip ataskaitinio laikotarpio pelną kitam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui arba kai užsienio mokesčių administratorius atliko pirminį teigiamą šio asocijuotojo užsienio subjekto ataskaitinio laikotarpio pelno koregavimą (114). Tačiau tuo atveju, kai neapmokestinamas pelno perviršis, iš anksto leidžiama vienašališkai taikyti neapmokestinimą nereikalaujant, kad neapmokestintas pelnas būtų buvęs arba būtų įtrauktas į kitoje mokesčių teritorijoje taikomą užsienio grupės asocijuotojo subjekto mokesčio bazę ar kad jis būtų iš tikrųjų apmokestintas šioje teritorijoje.

114

| (175) | Todėl taip pat negalima teigti, kad neapmokestinant pelno perviršio iš tikrųjų ir proporcingai sprendžiama dvigubo apmokestinimo problema (115). Taigi akivaizdu, kad nagrinėjama schema viršija tai, kas būtina ir proporcinga norint pasiekti tikslą išvengti dvigubo apmokestinimo, todėl ji negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra. |
| --- | --- |

(175)

Todėl taip pat negalima teigti, kad neapmokestinant pelno perviršio iš tikrųjų ir proporcingai sprendžiama dvigubo apmokestinimo problema (115). Taigi akivaizdu, kad nagrinėjama schema viršija tai, kas būtina ir proporcinga norint pasiekti tikslą išvengti dvigubo apmokestinimo, todėl ji negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra.

115

| (176) | Be to, Komisija nemano, kad vienašalį neigiamą mokesčių mokėtojo mokesčio bazės koregavimą pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą galima pagrįsti įprastų rinkos sąlygų principu, ypač EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsniu, kuriuo šis principas įtvirtintas siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo. |
| --- | --- |

(176)

Be to, Komisija nemano, kad vienašalį neigiamą mokesčių mokėtojo mokesčio bazės koregavimą pagal pelno perviršio neapmokestinimo schemą galima pagrįsti įprastų rinkos sąlygų principu, ypač EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsniu, kuriuo šis principas įtvirtintas siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo.

| (177) | Komisija primena, kad mokesčių administratorių taikomu įprastų rinkos sąlygų principu iš esmės siekiama sutrukdyti tarptautinei grupei priklausančioms įmonėms daryti įtaką sandorių kainodarai, taigi ir pelno paskirstymui tarp jų, nes savarankiškos įmonės šios galimybės neturi. Taigi įprastų rinkos sąlygų principą taikant įprastai, mokesčių administratoriams suteikiama teisė padidinti grupės vidaus sandorius sudarančių įmonių mokesčio bazę, siekiant užtikrinti, kad tokias pat sąlygas turėtų ir mokesčių mokėtojai, sandorius sudarantys tik rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(177)

Komisija primena, kad mokesčių administratorių taikomu įprastų rinkos sąlygų principu iš esmės siekiama sutrukdyti tarptautinei grupei priklausančioms įmonėms daryti įtaką sandorių kainodarai, taigi ir pelno paskirstymui tarp jų, nes savarankiškos įmonės šios galimybės neturi. Taigi įprastų rinkos sąlygų principą taikant įprastai, mokesčių administratoriams suteikiama teisė padidinti grupės vidaus sandorius sudarančių įmonių mokesčio bazę, siekiant užtikrinti, kad tokias pat sąlygas turėtų ir mokesčių mokėtojai, sandorius sudarantys tik rinkos sąlygomis.

| (178) | Nors pagal įprastų rinkos sąlygų principą mokesčių administratoriai grupės įmonių, kurios savo sandorių kainodaroje šio principo nesilaiko, mokesčio bazę gali vienašališkai teigiamai pakoreguoti, sandorių kainodaros neigiamas koregavimas, dėl kurio būtų sumažinta mokesčio bazė, pagal įprastų rinkos sąlygų principą numatytas (bet nėra privalomas) tik išimtiniais atvejais, kai koreliacinis koregavimas taikomas kitam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui atlikus pirminį koregavimą, t. y. koregavimas turi būti simetriškas. Kaip paaiškinta 6.3.2.2 skirsnyje, atsargumo sumetimais vienašališkai atliekant neigiamą iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimą įprastų rinkos sąlygų principas tinkamai netaikomas nei apskritai, nei konkrečiu pelno perviršio neapmokestinimo atveju. |
| --- | --- |

(178)

Nors pagal įprastų rinkos sąlygų principą mokesčių administratoriai grupės įmonių, kurios savo sandorių kainodaroje šio principo nesilaiko, mokesčio bazę gali vienašališkai teigiamai pakoreguoti, sandorių kainodaros neigiamas koregavimas, dėl kurio būtų sumažinta mokesčio bazė, pagal įprastų rinkos sąlygų principą numatytas (bet nėra privalomas) tik išimtiniais atvejais, kai koreliacinis koregavimas taikomas kitam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui atlikus pirminį koregavimą, t. y. koregavimas turi būti simetriškas. Kaip paaiškinta 6.3.2.2 skirsnyje, atsargumo sumetimais vienašališkai atliekant neigiamą iš tikrųjų apskaitoje nurodyto pelno koregavimą įprastų rinkos sąlygų principas tinkamai netaikomas nei apskritai, nei konkrečiu pelno perviršio neapmokestinimo atveju.

| (179) | Iš tikrųjų EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnis taikomas tik jei nustatoma, kad tas pats pelnas yra įtrauktas į dviejų skirtingų įmonių, įsteigtų skirtingose mokesčių teritorijose, mokesčio bazę, todėl buvo arba gali būti apmokestintas abiejose teritorijose. |
| --- | --- |

(179)

Iš tikrųjų EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnis taikomas tik jei nustatoma, kad tas pats pelnas yra įtrauktas į dviejų skirtingų įmonių, įsteigtų skirtingose mokesčių teritorijose, mokesčio bazę, todėl buvo arba gali būti apmokestintas abiejose teritorijose.

| (180) | Galiausiai nuogąstavimus dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant sandorių kainodarą taip pat išreiškė ES bendras sandorių kainodaros forumas (116), 2014 m. priėmęs ataskaitą, kuria siekta išspręsti praktines problemas, kylančias vėliau koreguojant sandorių kainodarą, nustatytą sudarant sandorį (toks koregavimas vadinamas kompensaciniu) (117). Ataskaitoje pabrėžiama, kad palaikant verslo arba finansinius ryšius svarbu simetriškai apskaičiuoti susijusių įmonių pelną. Sandorio šalys kiekvienam sandoriui turėtų taikyti tokią pat kainą. Todėl valstybės narės raginamos kompensaciniam koregavimui pritarti tik tuo atveju, jeigu jis simetriškai atliekamas abiejų sandorio šalių apskaitoje ir prieš pateikiant mokesčių deklaraciją, kad būtų išvengta dvigubo apmokestinimo. |
| --- | --- |

(180)

Galiausiai nuogąstavimus dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant sandorių kainodarą taip pat išreiškė ES bendras sandorių kainodaros forumas (116), 2014 m. priėmęs ataskaitą, kuria siekta išspręsti praktines problemas, kylančias vėliau koreguojant sandorių kainodarą, nustatytą sudarant sandorį (toks koregavimas vadinamas kompensaciniu) (117). Ataskaitoje pabrėžiama, kad palaikant verslo arba finansinius ryšius svarbu simetriškai apskaičiuoti susijusių įmonių pelną. Sandorio šalys kiekvienam sandoriui turėtų taikyti tokią pat kainą. Todėl valstybės narės raginamos kompensaciniam koregavimui pritarti tik tuo atveju, jeigu jis simetriškai atliekamas abiejų sandorio šalių apskaitoje ir prieš pateikiant mokesčių deklaraciją, kad būtų išvengta dvigubo apmokestinimo.

116

117

| (181) | Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad negalima teigti, jog pelno perviršio neapmokestinimas tiesiogiai taikomas dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba susijusių mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti. Komisija taip pat daro išvadą, kad nagrinėjama schema viršija tai, kas būtina ir proporcinga norint pasiekti tikslą išvengti dvigubo apmokestinimo, todėl ji negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra. |
| --- | --- |

(181)

Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad negalima teigti, jog pelno perviršio neapmokestinimas tiesiogiai taikomas dėl esminių arba svarbiausių pagrindinės sistemos principų arba susijusių mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti. Komisija taip pat daro išvadą, kad nagrinėjama schema viršija tai, kas būtina ir proporcinga norint pasiekti tikslą išvengti dvigubo apmokestinimo, todėl ji negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra.

6.3.4.   Išvada dėl atrankiojo pranašumo

Išvada dėl atrankiojo pranašumo

| (182) | Dėl išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal nagrinėjamą schemą tarptautinei grupei priklausantiems Belgijos subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas vienašališkai atliekant neigiamą jų mokesčio bazės koregavimą, nes atlikus tokį koregavimą šių subjektų Belgijoje mokėtinas mokestis yra mažesnis negu mokesčiai, kuriuos šios įmonės turėtų mokėti pagal įprastą įmonių pelno apmokestinimo sistemą taikant Belgijos įmonių pajamų mokesčio schemą. |
| --- | --- |

(182)

Dėl išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal nagrinėjamą schemą tarptautinei grupei priklausantiems Belgijos subjektams suteikiamas atrankusis pranašumas vienašališkai atliekant neigiamą jų mokesčio bazės koregavimą, nes atlikus tokį koregavimą šių subjektų Belgijoje mokėtinas mokestis yra mažesnis negu mokesčiai, kuriuos šios įmonės turėtų mokėti pagal įprastą įmonių pelno apmokestinimo sistemą taikant Belgijos įmonių pajamų mokesčio schemą.

6.3.5.   Subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema

Subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema

| (183) | Subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema, yra tarptautinei grupei priklausantys Belgijos subjektai, kurių prašymu priimtas išankstinis sprendimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir kurių iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas iš tiesų buvo vienašališkai neigiamai pakoreguotas, siekiant nustatyti pagal bendrąją Belgijos pelno mokesčio sistemą apmokestinamą pelną. Komisija pažymi, kad šie subjektai priklauso tarptautinei grupei ir kad deklaruojamas nagrinėjamos schemos tikslas yra neapmokestinti pelno perviršio, gauto dėl jų priklausymo šiai grupei. |
| --- | --- |

(183)

Subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema, yra tarptautinei grupei priklausantys Belgijos subjektai, kurių prašymu priimtas išankstinis sprendimas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą ir kurių iš tikrųjų apskaitoje nurodytas pelnas iš tiesų buvo vienašališkai neigiamai pakoreguotas, siekiant nustatyti pagal bendrąją Belgijos pelno mokesčio sistemą apmokestinamą pelną. Komisija pažymi, kad šie subjektai priklauso tarptautinei grupei ir kad deklaruojamas nagrinėjamos schemos tikslas yra neapmokestinti pelno perviršio, gauto dėl jų priklausymo šiai grupei.

| (184) | Taikant valstybės pagalbos taisykles atskiri juridiniai asmenys gali būti laikomi vienu ūkio subjektu. Tokiu atveju šis ūkio subjektas laikomas suinteresuota bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nurodęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą <...> net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (118). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ūkio subjektas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (119). Šiuo atveju Belgijos subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema, laikomi pagrindiniais verslininkais, valdančiais ir kontroliuojančiais tam tikrą įmonių grupę (arba tam tikrą atskirą įmonių grupės verslą). Taigi dažnai šie subjektai kontroliuoja grupės asocijuotuosius subjektus ir savo ruožtu yra kontroliuojami visą įmonių grupę valdančio subjekto. Todėl visa tarptautinė grupė turėtų būti laikoma įmone, kuriai taikoma pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

(184)

Taikant valstybės pagalbos taisykles atskiri juridiniai asmenys gali būti laikomi vienu ūkio subjektu. Tokiu atveju šis ūkio subjektas laikomas suinteresuota bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nurodęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą <...> net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (118). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ūkio subjektas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (119). Šiuo atveju Belgijos subjektai, kuriems taikyta nagrinėjama schema, laikomi pagrindiniais verslininkais, valdančiais ir kontroliuojančiais tam tikrą įmonių grupę (arba tam tikrą atskirą įmonių grupės verslą). Taigi dažnai šie subjektai kontroliuoja grupės asocijuotuosius subjektus ir savo ruožtu yra kontroliuojami visą įmonių grupę valdančio subjekto. Todėl visa tarptautinė grupė turėtų būti laikoma įmone, kuriai taikoma pagalbos priemonė.

118

119

| (185) | Be to, sprendimą dalį savo veiklos perkelti į Belgiją arba investuoti dideles sumas Belgijoje priėmė visa tarptautinė grupė, o tokio sprendimo reikalaujama, kad būtų galima taikyti nagrinėjamą schemą. Kitaip sakant, kai sandorių kainodara būtina siekiant nustatyti skirtingų tos pačios grupės juridinių asmenų prekių ir paslaugų kainas, ji savaime daro įtaką daugiau negu vienai grupės įmonei (pakilus kainoms vienoje įmonėje sumažėja kitos įmonės pelnas). |
| --- | --- |

(185)

Be to, sprendimą dalį savo veiklos perkelti į Belgiją arba investuoti dideles sumas Belgijoje priėmė visa tarptautinė grupė, o tokio sprendimo reikalaujama, kad būtų galima taikyti nagrinėjamą schemą. Kitaip sakant, kai sandorių kainodara būtina siekiant nustatyti skirtingų tos pačios grupės juridinių asmenų prekių ir paslaugų kainas, ji savaime daro įtaką daugiau negu vienai grupės įmonei (pakilus kainoms vienoje įmonėje sumažėja kitos įmonės pelnas).

| (186) | Todėl nepaisant to, ar įmonių grupės yra skirtingi juridiniai asmenys, ar ne, tokiai grupei priklausančios įmonės turi būti laikomos viena grupe, kuriai taikoma nagrinėjama pagalbos schema (120). Taigi Komisija mano, kad ne tik Belgijos subjektai, kuriems galima taikyti nagrinėjamą schemą, bet ir tarptautinės grupės, kurioms šie subjektai priklauso, pagal šią schemą gavo valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(186)

Todėl nepaisant to, ar įmonių grupės yra skirtingi juridiniai asmenys, ar ne, tokiai grupei priklausančios įmonės turi būti laikomos viena grupe, kuriai taikoma nagrinėjama pagalbos schema (120). Taigi Komisija mano, kad ne tik Belgijos subjektai, kuriems galima taikyti nagrinėjamą schemą, bet ir tarptautinės grupės, kurioms šie subjektai priklauso, pagal šią schemą gavo valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

120

6.4.   Išvada dėl pagalbos

Išvada dėl pagalbos

| (187) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad taikant 2004 m. birželio 21 d. įstatymu įdiegtą pelno perviršio neapmokestinimo schemą, pagrįstą 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktu, subjektams, kuriems ji taikoma, ir tarptautinėms grupėms, kuriems tie subjektai priklauso, suteikiamas atrankusis pranašumas; ši schema priskirtina Belgijai ir finansuojama valstybiniais ištekliais, dėl jos iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir gali būti daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Todėl nagrinėjama schema yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(187)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad taikant 2004 m. birželio 21 d. įstatymu įdiegtą pelno perviršio neapmokestinimo schemą, pagrįstą 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktu, subjektams, kuriems ji taikoma, ir tarptautinėms grupėms, kuriems tie subjektai priklauso, suteikiamas atrankusis pranašumas; ši schema priskirtina Belgijai ir finansuojama valstybiniais ištekliais, dėl jos iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir gali būti daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Todėl nagrinėjama schema yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (188) | Kadangi taikant nagrinėjamą schemą sumažinami mokesčiai, kuriuos pagalbos gavėjai paprastai turėtų mokėti už per metus vykdytą veiklą, turi būti vertinama, kad pagal ją subjektams, kuriems ji taikoma, ir tarptautinėms grupėms, kurioms šie subjektai priklauso, suteikiama veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(188)

Kadangi taikant nagrinėjamą schemą sumažinami mokesčiai, kuriuos pagalbos gavėjai paprastai turėtų mokėti už per metus vykdytą veiklą, turi būti vertinama, kad pagal ją subjektams, kuriems ji taikoma, ir tarptautinėms grupėms, kurioms šie subjektai priklauso, suteikiama veiklos pagalba.

6.5.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (189) | Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu patenka į vieną iš SESV 107 straipsnio 2 dalyje išvardytų kategorijų (121). Ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu Komisija nustato, kad ji priklauso vienai iš SESV 107 straipsnio 3 dalyje išvardytų kategorijų. Tačiau pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 arba 3 dalį turi įrodyti ją suteikusi valstybė narė. |
| --- | --- |

(189)

Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu patenka į vieną iš SESV 107 straipsnio 2 dalyje išvardytų kategorijų (121). Ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu Komisija nustato, kad ji priklauso vienai iš SESV 107 straipsnio 3 dalyje išvardytų kategorijų. Tačiau pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 arba 3 dalį turi įrodyti ją suteikusi valstybė narė.

121

| (190) | Belgijos institucijos nenurodė, kad laikytasi šių sąlygų, kuriomis remiantis galima įrodyti pagalbos schemos suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(190)

Belgijos institucijos nenurodė, kad laikytasi šių sąlygų, kuriomis remiantis galima įrodyti pagalbos schemos suderinamumą su vidaus rinka.

| (191) | Be to, kaip paaiškinta 188 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamą schemą reikėtų laikyti priemone, pagal kurią teikiama veiklos pagalba. Paprastai tokio tipo pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikrų rūšių ekonominė veikla arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir nagrinėjamos mokesčių paskatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(191)

Be to, kaip paaiškinta 188 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamą schemą reikėtų laikyti priemone, pagal kurią teikiama veiklos pagalba. Paprastai tokio tipo pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikrų rūšių ekonominė veikla arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir nagrinėjamos mokesčių paskatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti.

| (192) | Todėl pelno perviršio neapmokestinimo schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(192)

Todėl pelno perviršio neapmokestinimo schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

6.6.   Pagalbos neteisėtumas

Pagalbos neteisėtumas

| (193) | Kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo (pareiga sustabdyti). |
| --- | --- |

(193)

Kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo (pareiga sustabdyti).

| (194) | Komisija pažymi, kad Belgija nepranešė jai apie savo ketinimą suteikti pagalbą taikant nagrinėjamą schemą ir juo labiau nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos pareigos sustabdyti pagalbos teikimą. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio f punktą pelno perviršio neapmokestinimo schema yra neteisėta pagalbos schema, įgyvendinta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(194)

Komisija pažymi, kad Belgija nepranešė jai apie savo ketinimą suteikti pagalbą taikant nagrinėjamą schemą ir juo labiau nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos pareigos sustabdyti pagalbos teikimą. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio f punktą pelno perviršio neapmokestinimo schema yra neteisėta pagalbos schema, įgyvendinta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį.

7.   SUSIGRĄŽINIMAS

SUSIGRĄŽINIMAS

| (195) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalį Komisija privalo reikalauti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, o atitinkama valstybė narė imasi visų reikalingų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, susigrąžinti. To paties reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (122) išsamiai paaiškinti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“. |
| --- | --- |

(195)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalį Komisija privalo reikalauti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, o atitinkama valstybė narė imasi visų reikalingų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, susigrąžinti. To paties reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (122) išsamiai paaiškinti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

122

pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą

7.1.   Teisėtas lūkestis ir teisinis tikrumas

Teisėtas lūkestis ir teisinis tikrumas

| (196) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje taip pat nurodyta, kad Komisija nereikalauja susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam teisės principui. |
| --- | --- |

(196)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje taip pat nurodyta, kad Komisija nereikalauja susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam teisės principui.

| (197) | Visų pirma Belgija teigia, kad vadovaujantis teisėto lūkesčio ir teisinio tikrumo principais pagalbos susigrąžinti nereikia. Iš tikrųjų atsižvelgdama į ankstesnius Komisijos sprendimus dėl sandorių kainodaros ir valstybės pagalbos ji susidarė nuomonę, kad konkreti mokesčių priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba, jeigu valstybė narė laikosi įprastų rinkos sąlygų principo. Be to, pasak Belgijos, susigrąžinti pagalbos nereikia dėl to, kad sudėtinga apskaičiuoti jos sumą ir kad susigrąžinus pagalbą gali kilti dvigubo apmokestinimo grėsmė. |
| --- | --- |

(197)

Visų pirma Belgija teigia, kad vadovaujantis teisėto lūkesčio ir teisinio tikrumo principais pagalbos susigrąžinti nereikia. Iš tikrųjų atsižvelgdama į ankstesnius Komisijos sprendimus dėl sandorių kainodaros ir valstybės pagalbos ji susidarė nuomonę, kad konkreti mokesčių priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba, jeigu valstybė narė laikosi įprastų rinkos sąlygų principo. Be to, pasak Belgijos, susigrąžinti pagalbos nereikia dėl to, kad sudėtinga apskaičiuoti jos sumą ir kad susigrąžinus pagalbą gali kilti dvigubo apmokestinimo grėsmė.

| (198) | Dėl Belgijos institucijų argumento, kad reikia atsižvelgti į teisėto lūkesčio apsaugos principą, Komisija primena, kad pagal Sąjungos teismų praktiką (123) valstybė narė, kurios institucijos suteikė pagalbą pažeisdamos SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūrines taisykles, negali remtis pagalbos gavėjų teisėto lūkesčio principu, siekdama išvengti pareigos imtis reikalingų priemonių Komisijos sprendimui, pagal kurį ji privalo susigrąžinti pagalbą, įvykdyti. Sutikti su tokia galimybe iš tikrųjų reikštų pripažinti, kad SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatos nedaro jokio naudingo poveikio, nes nacionalinės institucijos, siekdamos, kad vadovaujantis šiomis SESV nuostatomis priimti Komisijos sprendimai būtų neveiksmingi, galėtų remtis savo pačių neteisėtu elgesiu. Todėl pranešti apie išimtines aplinkybes, kuriomis galėjo būti pagrįstas pagalbą gavusios įmonės teisėtas lūkestis, turi ne atitinkama valstybė narė, o pagalbą gavusi įmonė, norėdama paprieštarauti reikalavimui susigrąžinti neteisėtą pagalbą (124). Kadangi nė vienas subjektas, kuriam taikyta nagrinėjama schema, nepranešė apie teisėtą lūkestį dėl minėtos schemos teisėtumo, Komisija mano, kad Belgijos argumentas dėl šio principo neturi įtakos pagalbos susigrąžinimui taikant šį sprendimą. |
| --- | --- |

(198)

Dėl Belgijos institucijų argumento, kad reikia atsižvelgti į teisėto lūkesčio apsaugos principą, Komisija primena, kad pagal Sąjungos teismų praktiką (123) valstybė narė, kurios institucijos suteikė pagalbą pažeisdamos SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūrines taisykles, negali remtis pagalbos gavėjų teisėto lūkesčio principu, siekdama išvengti pareigos imtis reikalingų priemonių Komisijos sprendimui, pagal kurį ji privalo susigrąžinti pagalbą, įvykdyti. Sutikti su tokia galimybe iš tikrųjų reikštų pripažinti, kad SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatos nedaro jokio naudingo poveikio, nes nacionalinės institucijos, siekdamos, kad vadovaujantis šiomis SESV nuostatomis priimti Komisijos sprendimai būtų neveiksmingi, galėtų remtis savo pačių neteisėtu elgesiu. Todėl pranešti apie išimtines aplinkybes, kuriomis galėjo būti pagrįstas pagalbą gavusios įmonės teisėtas lūkestis, turi ne atitinkama valstybė narė, o pagalbą gavusi įmonė, norėdama paprieštarauti reikalavimui susigrąžinti neteisėtą pagalbą (124). Kadangi nė vienas subjektas, kuriam taikyta nagrinėjama schema, nepranešė apie teisėtą lūkestį dėl minėtos schemos teisėtumo, Komisija mano, kad Belgijos argumentas dėl šio principo neturi įtakos pagalbos susigrąžinimui taikant šį sprendimą.

123

124

| (199) | Bet kuriuo atveju, kad būtų galima remtis teisėto lūkesčio apsaugos principu, teisėtas lūkestis turi atsirasti dėl tam tikro Komisijos veiksmo, paskatinusio pagrįstas viltis (125). Belgijos institucijos negali remtis tuo, kad dėl pelno perviršio neapmokestinimo schemos kilo kokių nors konkrečių vilčių. Visų pirma Elgesio kodekso grupės ataskaita, kuria ES pirmininkavusi valstybė narė pagrindė savo 2003 m. kovo 19 d. išvadas, nebuvo paskelbta, be to, Teisingumo Teismas patvirtino, kad Europos Sąjungos Tarybos išvadomis, kuriomis patvirtintas valstybių narių sudarytas susitarimas, susijęs su Elgesio kodekso grupės nagrinėjamomis nacionalinėmis mokesčių priemonėmis, nebuvo suteiktos konkrečios garantijos (126). Teisingumo Teismas patvirtino ir tai, kad „šios Tarybos išvados išreiškia politinio pobūdžio siekį ir negali savo turiniu lemti teisinių pasekmių, kuriomis šalys galėtų remtis Teisingumo Teisme. Be to, šios išvados jokiu būdu negali įpareigoti Komisijos, kai ji veikia įgyvendindama Sutartimi jai patikėtą kompetenciją valstybės pagalbos srityje.“ |
| --- | --- |

(199)

Bet kuriuo atveju, kad būtų galima remtis teisėto lūkesčio apsaugos principu, teisėtas lūkestis turi atsirasti dėl tam tikro Komisijos veiksmo, paskatinusio pagrįstas viltis (125). Belgijos institucijos negali remtis tuo, kad dėl pelno perviršio neapmokestinimo schemos kilo kokių nors konkrečių vilčių. Visų pirma Elgesio kodekso grupės ataskaita, kuria ES pirmininkavusi valstybė narė pagrindė savo 2003 m. kovo 19 d. išvadas, nebuvo paskelbta, be to, Teisingumo Teismas patvirtino, kad Europos Sąjungos Tarybos išvadomis, kuriomis patvirtintas valstybių narių sudarytas susitarimas, susijęs su Elgesio kodekso grupės nagrinėjamomis nacionalinėmis mokesčių priemonėmis, nebuvo suteiktos konkrečios garantijos (126). Teisingumo Teismas patvirtino ir tai, kad „šios Tarybos išvados išreiškia politinio pobūdžio siekį ir negali savo turiniu lemti teisinių pasekmių, kuriomis šalys galėtų remtis Teisingumo Teisme. Be to, šios išvados jokiu būdu negali įpareigoti Komisijos, kai ji veikia įgyvendindama Sutartimi jai patikėtą kompetenciją valstybės pagalbos srityje.“

125

126

| (200) | Dėl Belgijos nurodyto teisinio tikrumo principo ir konkrečiai ankstesnės Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, kuria patvirtintas įprastų rinkos sąlygų principas, Komisija visų pirma primena, kad ši sprendimų priėmimo praktika jos nesaisto. Bet kokia galima pagalbos priemonė turi būti vertinama pagal jos ypatumus, vadovaujantis SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytais objektyviais kriterijais, taigi jeigu būtų patvirtinta, kad praeityje buvo priimti priešingi sprendimai, tai negalėtų turėti poveikio šio sprendimo nuostatų galiojimui (127). |
| --- | --- |

(200)

Dėl Belgijos nurodyto teisinio tikrumo principo ir konkrečiai ankstesnės Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, kuria patvirtintas įprastų rinkos sąlygų principas, Komisija visų pirma primena, kad ši sprendimų priėmimo praktika jos nesaisto. Bet kokia galima pagalbos priemonė turi būti vertinama pagal jos ypatumus, vadovaujantis SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytais objektyviais kriterijais, taigi jeigu būtų patvirtinta, kad praeityje buvo priimti priešingi sprendimai, tai negalėtų turėti poveikio šio sprendimo nuostatų galiojimui (127).

127

| (201) | Be to, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į Belgijos institucijų minėtus sprendimus praeityje Komisija yra padariusi išvadą, jog nukrypimas nuo įprastų rinkos sąlygų principo siekiant apskaičiuoti grupės ataskaitinio laikotarpio pelną yra valstybės pagalba, nes nukrypstant nuo šio principo sumažinamas mokestis, kurį subjektas turi mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą (128). Komisija taip pat primena, kad nagrinėdama Belgijos pasiūlytą schemą, pagal kurią remiami nauji koordinavimo centrai, ji aiškiai padarė išvadą, jog Belgijos subjektui priskiriamas pelnas, viršijantis pelną, nustatytą pagal padidintos grynosios kainos (angl. cost plus) metodą, turi būti apmokestintas Belgijoje, net jeigu pagal šį metodą apskaičiuotas pelnas laikomas atitinkančiu įprastų rinkos sąlygų principą (129). Tokiai išvadai pritarė Teisingumo Teismas (130). Kadangi taikant pelno perviršio neapmokestinimo schemą nukrypstama nuo įprastų rinkos sąlygų principo, kaip jau buvo įrodyta 6.3.2.2 skirsnyje, Belgija šiais sprendimais negali remtis siekdama įrodyti, kad pagalbos susigrąžinimas prieštarautų bendrajam teisinio tikrumo principui. Priešingai, Belgija turėtų žinoti, kad pagal tam tikrą apmokestinimo sistemą subjektams, kuriems ji taikoma, suteikus lengvatą ir dirbtinai sumažinus jų mokesčio bazę gali būti pažeistos valstybės pagalbos taisyklės. Taigi iškilus abejonių Belgija, prieš pradėdama taikyti nagrinėjamą schemą, apie ją turėjo pranešti Komisijai. |
| --- | --- |

(201)

Be to, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į Belgijos institucijų minėtus sprendimus praeityje Komisija yra padariusi išvadą, jog nukrypimas nuo įprastų rinkos sąlygų principo siekiant apskaičiuoti grupės ataskaitinio laikotarpio pelną yra valstybės pagalba, nes nukrypstant nuo šio principo sumažinamas mokestis, kurį subjektas turi mokėti pagal bendrąją įmonių pelno apmokestinimo sistemą (128). Komisija taip pat primena, kad nagrinėdama Belgijos pasiūlytą schemą, pagal kurią remiami nauji koordinavimo centrai, ji aiškiai padarė išvadą, jog Belgijos subjektui priskiriamas pelnas, viršijantis pelną, nustatytą pagal padidintos grynosios kainos (angl. cost plus) metodą, turi būti apmokestintas Belgijoje, net jeigu pagal šį metodą apskaičiuotas pelnas laikomas atitinkančiu įprastų rinkos sąlygų principą (129). Tokiai išvadai pritarė Teisingumo Teismas (130). Kadangi taikant pelno perviršio neapmokestinimo schemą nukrypstama nuo įprastų rinkos sąlygų principo, kaip jau buvo įrodyta 6.3.2.2 skirsnyje, Belgija šiais sprendimais negali remtis siekdama įrodyti, kad pagalbos susigrąžinimas prieštarautų bendrajam teisinio tikrumo principui. Priešingai, Belgija turėtų žinoti, kad pagal tam tikrą apmokestinimo sistemą subjektams, kuriems ji taikoma, suteikus lengvatą ir dirbtinai sumažinus jų mokesčio bazę gali būti pažeistos valstybės pagalbos taisyklės. Taigi iškilus abejonių Belgija, prieš pradėdama taikyti nagrinėjamą schemą, apie ją turėjo pranešti Komisijai.

128

cost plus

129

130

| (202) | Atsakydama į argumentą dėl tariamo sunkumo apskaičiuoti pagal schemą suteiktos pagalbos sumą Komisija pažymi, kad neįžvelgia, kodėl dėl to turėtų kilti sunkumų. Kadangi neapmokestinamas pelno perviršis atitinka tam tikrą pelno iki apmokestinimo procentinę dalį, taikomą grupei priklausančio Belgijos subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodytam pelnui, siekiant panaikinti pagal priemonę suteiktą atrankųjį pranašumą pakanka susigrąžinti skirtumą, apskaičiuojamą iš mokesčio sumos, mokėtinos už iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, atėmus pagal nagrinėtą schemą iš tikrųjų sumokėto mokesčio sumą, prie kurios pridedamos palūkanos nuo šios sumos, susikaupusios nuo pagalbos suteikimo dienos. |
| --- | --- |

(202)

Atsakydama į argumentą dėl tariamo sunkumo apskaičiuoti pagal schemą suteiktos pagalbos sumą Komisija pažymi, kad neįžvelgia, kodėl dėl to turėtų kilti sunkumų. Kadangi neapmokestinamas pelno perviršis atitinka tam tikrą pelno iki apmokestinimo procentinę dalį, taikomą grupei priklausančio Belgijos subjekto iš tikrųjų apskaitoje nurodytam pelnui, siekiant panaikinti pagal priemonę suteiktą atrankųjį pranašumą pakanka susigrąžinti skirtumą, apskaičiuojamą iš mokesčio sumos, mokėtinos už iš tikrųjų apskaitoje nurodytą pelną, atėmus pagal nagrinėtą schemą iš tikrųjų sumokėto mokesčio sumą, prie kurios pridedamos palūkanos nuo šios sumos, susikaupusios nuo pagalbos suteikimo dienos.

| (203) | Galiausiai vertindama Belgijos argumentą, kad susigrąžinus pagalbą gali grėsti dvigubas apmokestinimas, Komisija nurodo 6.3.3 skirsnio nuostatas ir primena, kad dvigubas apmokestinimas galimas tik tuo atveju, jeigu tas pats pelnas įtraukiamas į grupei priklausančio Belgijos subjekto mokesčio bazę ir į asocijuotojo užsienio subjekto mokesčio bazę. Tačiau pelno perviršio neapmokestinimas yra susijęs su vienašaliu koregavimu, kurio neleidžiama atlikti dėl to, kad kitoje mokesčių teritorijoje tas pats pelnas anksčiau jau buvo apmokestintas. Bet kuriuo atveju net jeigu dėl dvigubo apmokestinimo pavojaus kiltų teisėtų nuogąstavimų, juos būtų galima panaikinti pasitelkiant įprastus tokių problemų sprendimo mechanizmus, nustatytus pagal dvišales sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir ES arbitražo konvenciją arba teisingai taikant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Iš tikrųjų, kaip paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, neigiamą koregavimą, kurį Belgijos mokesčių administratorius atlieka dėl to, kad tą patį pelną apmokestino kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas (po to, kai mokesčių mokėtojas pateikė deklaraciją arba užsienio šalies mokesčių jurisdikciją turintis subjektas atliko pradinį teigiamą koregavimą), galima pagrįsti apmokestinimo sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, ir jis nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(203)

Galiausiai vertindama Belgijos argumentą, kad susigrąžinus pagalbą gali grėsti dvigubas apmokestinimas, Komisija nurodo 6.3.3 skirsnio nuostatas ir primena, kad dvigubas apmokestinimas galimas tik tuo atveju, jeigu tas pats pelnas įtraukiamas į grupei priklausančio Belgijos subjekto mokesčio bazę ir į asocijuotojo užsienio subjekto mokesčio bazę. Tačiau pelno perviršio neapmokestinimas yra susijęs su vienašaliu koregavimu, kurio neleidžiama atlikti dėl to, kad kitoje mokesčių teritorijoje tas pats pelnas anksčiau jau buvo apmokestintas. Bet kuriuo atveju net jeigu dėl dvigubo apmokestinimo pavojaus kiltų teisėtų nuogąstavimų, juos būtų galima panaikinti pasitelkiant įprastus tokių problemų sprendimo mechanizmus, nustatytus pagal dvišales sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir ES arbitražo konvenciją arba teisingai taikant 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą. Iš tikrųjų, kaip paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, neigiamą koregavimą, kurį Belgijos mokesčių administratorius atlieka dėl to, kad tą patį pelną apmokestino kitas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas (po to, kai mokesčių mokėtojas pateikė deklaraciją arba užsienio šalies mokesčių jurisdikciją turintis subjektas atliko pradinį teigiamą koregavimą), galima pagrįsti apmokestinimo sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, ir jis nėra valstybės pagalba.

| (204) | Taigi nė vienas Belgijos argumentas, kuriuo ji siekia išvengti pareigos susigrąžinti pagal nagrinėjamą schemą suteiktą pagalbą arba sumažinti jos sumą, yra nepriimtinas. |
| --- | --- |

(204)

Taigi nė vienas Belgijos argumentas, kuriuo ji siekia išvengti pareigos susigrąžinti pagal nagrinėjamą schemą suteiktą pagalbą arba sumažinti jos sumą, yra nepriimtinas.

7.2.   Susigrąžinimo metodas

Susigrąžinimo metodas

| (205) | Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija yra kompetentinga nuspręsti, ar atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu nustato, kad ji nesuderinama su vidaus rinka. Be to, Teisingumo Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad įpareigojant valstybę nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol buvusią padėtį. Šiuo klausimu jis yra nustatęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. |
| --- | --- |

(205)

Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija yra kompetentinga nuspręsti, ar atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu nustato, kad ji nesuderinama su vidaus rinka. Be to, Teisingumo Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad įpareigojant valstybę nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol buvusią padėtį. Šiuo klausimu jis yra nustatęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis.

| (206) | Sąjungos teisėje nėra nuostatų, pagal kurias Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, privalėtų tiksliai įvardyti susigrąžintinos pagalbos sumą. Priešingai, užtenka, kad Komisijos sprendime būtų pateikta informacija, pagal kurią jo adresatas be pernelyg didelių sunkumų galėtų pats nustatyti šią sumą (131). |
| --- | --- |

(206)

Sąjungos teisėje nėra nuostatų, pagal kurias Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, privalėtų tiksliai įvardyti susigrąžintinos pagalbos sumą. Priešingai, užtenka, kad Komisijos sprendime būtų pateikta informacija, pagal kurią jo adresatas be pernelyg didelių sunkumų galėtų pats nustatyti šią sumą (131).

131

| (207) | Pagal komunikato dėl įmonių apmokestinimo 35 punktą tais atvejais, kai neteisėta valstybės pagalba suteikiama taikant mokesčių priemones, susigrąžintina suma apskaičiuojama iš tikrųjų sumokėtą mokestį lyginant su mokesčiu, kuris turėjo būti sumokėtas, jei būtų pritaikyta bendrai taikoma taisyklė. Norėdamas apskaičiuoti mokesčio, kuris turėjo būti sumokėtas, jeigu būtų laikomasi bendrai taikomų taisyklių, t. y. nebūtų leista neapmokestinti pelno perviršio, sumą, Belgijos mokesčių administratorius turi iš naujo įvertinti subjektų, kuriems taikyta nagrinėjama schema, mokėtiną mokestį kiekvienais finansiniais metais, kuriais tiems subjektams taikyta schema. Apskaičiuojant iš kiekvieno pagalbos gavėjo susigrąžintiną pagalbą (132) reikia atsižvelgti į:






  — | mokesčio sumą, sutaupytą priėmus visus pagalbos gavėjui palankius išankstinius sprendimus, |
| --- | --- | --- |

(207)

Pagal komunikato dėl įmonių apmokestinimo 35 punktą tais atvejais, kai neteisėta valstybės pagalba suteikiama taikant mokesčių priemones, susigrąžintina suma apskaičiuojama iš tikrųjų sumokėtą mokestį lyginant su mokesčiu, kuris turėjo būti sumokėtas, jei būtų pritaikyta bendrai taikoma taisyklė. Norėdamas apskaičiuoti mokesčio, kuris turėjo būti sumokėtas, jeigu būtų laikomasi bendrai taikomų taisyklių, t. y. nebūtų leista neapmokestinti pelno perviršio, sumą, Belgijos mokesčių administratorius turi iš naujo įvertinti subjektų, kuriems taikyta nagrinėjama schema, mokėtiną mokestį kiekvienais finansiniais metais, kuriais tiems subjektams taikyta schema. Apskaičiuojant iš kiekvieno pagalbos gavėjo susigrąžintiną pagalbą (132) reikia atsižvelgti į:

132

—

mokesčio sumą, sutaupytą priėmus visus pagalbos gavėjui palankius išankstinius sprendimus,

| — | susikaupusias palūkanas nuo šios sumos, apskaičiuotas nuo pagalbos suteikimo datos. |
| --- | --- |

—

susikaupusias palūkanas nuo šios sumos, apskaičiuotas nuo pagalbos suteikimo datos.

Pagalba laikoma suteikta tą dieną, kurią, jeigu nepriimtas išankstinis sprendimas, turėjo būti sumokėta sutaupyta suma už kiekvienus mokestinius metus.

| (208) | Dėl konkretaus išankstinio sprendimo konkrečiais finansiniais metais sutaupyta mokesčio suma lygi






  — | pelnui, iš tikrųjų išskaičiuotam iš teigiamos mokesčio bazės, |
| --- | --- | --- |

(208)

Dėl konkretaus išankstinio sprendimo konkrečiais finansiniais metais sutaupyta mokesčio suma lygi

—

pelnui, iš tikrųjų išskaičiuotam iš teigiamos mokesčio bazės,

| — | padaugintam iš atitinkamų mokestinių metų pelno mokesčio tarifo. |
| --- | --- |

—

padaugintam iš atitinkamų mokestinių metų pelno mokesčio tarifo.

| (209) | Iš esmės apskaičiuojant sutaupytą mokesčio sumą reikėtų atsižvelgti į mokesčių mokėtojo metinėje mokesčių deklaracijoje nurodytą išskaičiuotą pelno perviršį, kurį Belgijos mokesčių administratorius galbūt pakoregavo atlikęs mokesčių auditą. |
| --- | --- |

(209)

Iš esmės apskaičiuojant sutaupytą mokesčio sumą reikėtų atsižvelgti į mokesčių mokėtojo metinėje mokesčių deklaracijoje nurodytą išskaičiuotą pelno perviršį, kurį Belgijos mokesčių administratorius galbūt pakoregavo atlikęs mokesčių auditą.

| (210) | Jeigu pelno perviršis, į kurio atskaitą konkrečiais finansiniais metais pagalbos gavėjas turi teisę, negali (visiškai) būti išskaičiuotas tais finansiniais metais, nes teigiama mokesčio bazė yra nepakankamai didelė, ir jeigu suma, kuri iš tikrųjų nėra išskaičiuota, perkeliama į paskesnius mokestinius metus, pagalba laikoma suteikta vienais ar keliais paskesniais finansiniais metais, jeigu pelno perviršio sumas iš tikrųjų galima išskaičiuoti iš teigiamos mokesčio bazės. |
| --- | --- |

(210)

Jeigu pelno perviršis, į kurio atskaitą konkrečiais finansiniais metais pagalbos gavėjas turi teisę, negali (visiškai) būti išskaičiuotas tais finansiniais metais, nes teigiama mokesčio bazė yra nepakankamai didelė, ir jeigu suma, kuri iš tikrųjų nėra išskaičiuota, perkeliama į paskesnius mokestinius metus, pagalba laikoma suteikta vienais ar keliais paskesniais finansiniais metais, jeigu pelno perviršio sumas iš tikrųjų galima išskaičiuoti iš teigiamos mokesčio bazės.

| (211) | Kadangi susigrąžinant suteiktą pagalbą turėtų būti užtikrinta, kad galutinė subjekto, kuriam taikyta schema, mokėtina suma būtų mokesčio suma, kurią jis būtų turėjęs sumokėti, jeigu nebūtų taikyta pelno perviršio neapmokestinimo schema, 207–210 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą metodą dar galima patikslinti susigrąžinimo proceso metu bendradarbiaujant su Belgijos institucijomis, kad būtų nustatyta tikra pagalbos gavėjams suteiktos mokesčio lengvatos suma atsižvelgiant į jų konkrečią padėtį. Mokesčio suma, kuri turėjo būti sumokėta, jeigu nebūtų taikyta pelno perviršio neapmokestinimo schema, turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į bendrą schemą, Belgijoje taikytą tuo metu, kai suteikta pagalba, ir į tikrą pagalbos gavėjo faktinę bei teisinę padėtį, o ne į kitas įvairiomis veiklos ir teisinėmis aplinkybėmis pagrįstas tariamas situacijas, kurias pagalbos gavėjas būtų galėjęs pasirinkti netaikant minėtos neapmokestinimo schemos. |
| --- | --- |

(211)

Kadangi susigrąžinant suteiktą pagalbą turėtų būti užtikrinta, kad galutinė subjekto, kuriam taikyta schema, mokėtina suma būtų mokesčio suma, kurią jis būtų turėjęs sumokėti, jeigu nebūtų taikyta pelno perviršio neapmokestinimo schema, 207–210 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą metodą dar galima patikslinti susigrąžinimo proceso metu bendradarbiaujant su Belgijos institucijomis, kad būtų nustatyta tikra pagalbos gavėjams suteiktos mokesčio lengvatos suma atsižvelgiant į jų konkrečią padėtį. Mokesčio suma, kuri turėjo būti sumokėta, jeigu nebūtų taikyta pelno perviršio neapmokestinimo schema, turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į bendrą schemą, Belgijoje taikytą tuo metu, kai suteikta pagalba, ir į tikrą pagalbos gavėjo faktinę bei teisinę padėtį, o ne į kitas įvairiomis veiklos ir teisinėmis aplinkybėmis pagrįstas tariamas situacijas, kurias pagalbos gavėjas būtų galėjęs pasirinkti netaikant minėtos neapmokestinimo schemos.

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (212) | Taigi Komisija mano, kad Belgija pelno perviršio neapmokestinimo schemą taikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį Belgija privalo susigrąžinti visą pagalbą, suteiktą subjektams, kuriems taikyta minėta schema, |
| --- | --- |

(212)

Taigi Komisija mano, kad Belgija pelno perviršio neapmokestinimo schemą taikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį Belgija privalo susigrąžinti visą pagalbą, suteiktą subjektams, kuriems taikyta minėta schema,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pelno perviršio neapmokestinimo schema, pagrįsta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 185 straipsnio 2 dalies b punktu, pagal kurį Belgija priėmė tarptautinėms įmonių grupėms priklausantiems Belgijos subjektams palankius išankstinius sprendimus, kuriais leido pelno mokesčiu neapmokestinti dalies šių subjektų gauto pelno, yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir Belgija ją neteisėtai suteikė pažeisdama SESV 108 straipsnio 3dalį.

2 straipsnis

1.   Belgija iš pagalbos gavėjų privalo susigrąžinti 1 straipsnyje nurodytą nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą.

2.   Visos sumos, kurios iš pagalbos gavėjų dar nesusigrąžintos pagal 1 dalį, susigrąžinamos iš įmonių grupės, kuriai priklauso pagalbos gavėjas.

3.   Susigrąžintinoms sumoms taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo sumų išmokėjimo pagalbos gavėjams dienos iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.

4.   Susigrąžintinų sumų palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

5.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Belgija nebeteikia 1 straipsnyje nurodytos pagalbos ir nutraukia visus dar neatliktus mokėjimus, susijusius su šia pagalba.

6.   Belgija atmeta visus Išankstinių sprendimų priėmimo tarnybai pateiktus prašymus priimti išankstinį sprendimą, susijusius su 1 straipsnyje nurodyta pagalba arba dar neišnagrinėtus šio sprendimo priėmimo dieną.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Belgija užtikrina, kad šis sprendimas būtų visiškai įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | 1 straipsnyje nurodytos pagalbos gavėjų sąrašą ir bendrą sumą, kurią šiuo pagrindu gavo kiekvienas jų; |
| --- | --- |

a)

1 straipsnyje nurodytos pagalbos gavėjų sąrašą ir bendrą sumą, kurią šiuo pagrindu gavo kiekvienas jų;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant įvykdyti šio sprendimo reikalavimus, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant įvykdyti šio sprendimo reikalavimus, aprašymą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjai buvo įpareigoti grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjai buvo įpareigoti grąžinti pagalbą.

2.   Belgija praneša Komisijai apie pažangą, padarytą taikant nacionalines priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus visiškai susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia jai visą informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių numato imtis šiam sprendimui įvykdyti. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjų.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 188, 2015 6 5, p. 24.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Žr. 2015 m. gegužės 29 d. Belgijos pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 30 punktą, kuriame sąvoka „savarankiška“apibūdinta kaip nepriklausymas tarptautinei susijusių bendrovių grupei.

3

(4)  Visų pirma žr. 2015 m. gegužės 29 d. Belgijos pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 39 ir 40 punktus.

4

(5)  Žr. 2015 m. gegužės 29 d. Belgijos pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 30 punktą.

5

(6)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gairių žodynėlį: „Dvi įmonės nepriklauso viena nuo kitos, jeigu jos nėra susijusios.“

6

(7)  Kai kuriais atvejais Komisija nustatė, kad subjektai, kurie siekiant atlikti lyginamąjį tyrimą pasirinkti kaip panašūs, yra ne panašiomis laikomos savarankiškos įmonės, o panašiomis laikomos kontroliuojančiosios arba patronuojančiosios bendrovės, t. y. konsoliduota grupė, pasirinkta remiantis konsoliduotais duomenimis.

7

(8)  Pardavimo pelningumas – tai pelno dydžio rodiklis, kuris dažniausiai taikomas siekiant nustatyti grupei priklausančio Belgijos subjekto mokesčio bazę.

8

(9)  
  Earnings Before Interest and taxes, t. y. pelnas prieš apmokestinimą ir finansines išlaidas.

9

Earnings Before Interest and taxes

(10)  
  Profit before tax, t. y. pelnas prieš apmokestinimą.

10

Profit before tax

(11)  
  2002 m. gruodžio 24 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiama bendrovėms taikoma pajamų mokesčių schema ir nustatoma išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema, Moniteur Belge Nr.o410, antrasis leidimas, 2002 12 31, p. 58817.

11

Moniteur Belge

o

(12)  Žr. 44 ir 45 konstatuojamąsias dalis.

12

(13)  
  2004 m. birželio 21 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas 1992 m. Pajamų mokesčių kodeksas ir 2002 m. gruodžio 24 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiama bendrovėms taikoma pajamų mokesčių schema ir nustatoma išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo sistema, paskelbtas 2004 m. liepos 9 d. Moniteur Belge: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Įstatymas įsigaliojo 2004 m. liepos 19 d.

13

(14)  Žr. 2.3.2 skirsnį.

14

(15)  
  OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

15

(16)  
  2004 m. balandžio 30 d. Belgijos Atstovų Rūmų dokumentas Nr. DOC 51, 1079/001: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf

16

(17)  Analizė pagal straipsnius; 2 straipsnis: „
  Įprastų rinkos sąlygų principo sąvoka į mokesčių teisės aktus įtraukta įterpus 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį. Ši dalis pagrįsta EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio nuostatomis
  “.

17

Įprastų rinkos sąlygų principo sąvoka į mokesčių teisės aktus įtraukta įterpus 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalį. Ši dalis pagrįsta EBPO pavyzdinės sutarties dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo 9 straipsnio nuostatomis

(18)  
  Idem: „
  Taikant siūlomą nuostatą Belgijos teisės aktus galima suderinti su tarptautiniu mastu pripažintomis taisyklėmis
  “.

18

Idem

Taikant siūlomą nuostatą Belgijos teisės aktus galima suderinti su tarptautiniu mastu pripažintomis taisyklėmis

(19)  
  2007 m. liepos 4 d. Aplinkraštis Nr. Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006).

19

(20)  Žr. 27 konstatuojamąją dalį.

20

(21)  EBPO sandorių kainodaros gairių žodynėlyje koreliacinis koregavimas apibūdintas taip: „Kitoje šalyje įsteigtos asocijuotosios įmonės mokėtino mokesčio koregavimas, kurį šios šalies mokesčių administratorius atlieka siekdamas atsižvelgti į pirminį koregavimą, atliktą pirmosios šalies mokesčių administratoriaus, kad pelnas būtų nuosekliai paskirstytas abiem šalims“.

21

(22)  
  2005 m. balandžio 13 d. Finansų ir biudžeto komiteto posėdžio protokolas Nr. CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  
  2007 m. balandžio 11 d. Finansų ir biudžeto komiteto posėdžio protokolas Nr. CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  
  2015 m. sausio 6 d. Finansų ir biudžeto komiteto posėdžio protokolas Nr. CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Žr. 11 išnašą.

25

(26)  Žr. 13 išnašą.

26

(27)  EBPO sandorių kainodaros gairės, skirtos tarptautinėms įmonėms ir mokesčių administratoriams, EBPO, 2010 m. liepos mėn. Originalios redakcijos EBPO sandorių kainodaros gaires 1995 m. birželio 27 d. priėmė EBPO fiskalinių reikalų komitetas. 1995 m. gairės iš esmės atnaujintos 2010 m. liepos mėn. Šiame sprendime visos nuorodos į EBPO sandorių kainodaros gaires suprantamos kaip nuorodos į 2010 m. gaires.

27

(28)  Belgijoje įprastų rinkos sąlygų principas įtvirtintas Pelno mokesčio įstatymu, kuriuo įtraukta 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalis.

28

(29)  EBPO šalių narių mokesčių administratoriai skatinami laikytis EBPO gairių. Tačiau apskritai EBPO sandorių kainodaros gairės yra pagrindas, kuriuo remiamasi, ir turi akivaizdžią įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai.

29

(30)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gairių įvado 6 punktą.

30

(31)  Mokesčių administratoriai ir teisės aktų leidėjai šią problemą žino, ir apskritai pagal mokesčių teisės aktus mokesčių administratoriai asocijuotųjų įmonių, kurios sandorių kainodarą taiko neteisingai, kad sumažintų savo apmokestinamąsias pajamas, mokesčių deklaracijas gali taisyti taikydami alternatyvias kainas, atitinkančias patikimą pakaitinį kainų, kurias patvirtino panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios nepriklausomos įmonės, kintamąjį.

31

(32)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gairių 1.15 punktą.

32

(33)  9 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Jeigu <...> abi [asocijuotosios] įmonės, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos įmonės, pelnas, kuris, jei nebūtų šių sąlygų, būtų gautas vienoje iš šių įmonių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną ir atitinkamai apmokestinamas.“

33

(34)  9 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „Jeigu susitariančioji valstybė į savo įmonės pelną įtraukia, taigi ir apmokestina, pelną, kuris kitos susitariančiosios valstybės buvo apmokestintas kaip savo įmonės pelnas, ir jeigu įtrauktas pelnas yra toks pelnas, kurį pirmosios valstybės įmonė būtų gavusi, jeigu abiejų įmonių sutartos sąlygos atitiktų tas, dėl kurių būtų susitarusios nepriklausomos įmonės, kita valstybė tinkamai pakoreguoja nuo šio pelno sumokėtą mokesčio sumą. Siekiant nustatyti, kad atliekamas koregavimas, atsižvelgiama į kitas šios sutarties nuostatas ir prireikus konsultuojamasi su kompetentingomis susitariančiųjų valstybių institucijomis.“

34

(35)  Jeigu atitinkamos šalys nesutaria dėl tinkamo koregavimo sumos ir pobūdžio, turi būti vykdoma EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 25 straipsnyje nustatyta abipusio susitarimo procedūra, net jeigu netaikoma tokia nuostata kaip 9 straipsnio 2 dalis. Atitinkamos kompetentingos institucijos privalo tik vykdyti visus savo įgaliojimus, tačiau neprivalo siekti rezultato, todėl dvigubo apmokestinimo problemos nebūtų galima išspręsti, jeigu susitariančiosios valstybės nebūtų susitarusios į sutartį dėl apmokestinimo įtraukti arbitražo sąlygos.

35

(36)  EBPO sandorių kainodaros gairių 2.9 punkte nurodyta: „Tačiau EBPO pripažinti metodai neturi būti pakeisti kitais metodais, jeigu atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes EBPO metodai yra tinkamesni.“

36

(37)  Grynojo pelno rodiklis EBPO sandorių kainodaros gairių žodynėlyje yra apibūdintas kaip grynojo pelno santykis, nustatytas naudojant tinkamą pagrindą (pavyzdžiui, išlaidas, apyvartą, turtą). Grynojo pelno rodikliai taip pat paprastai vadinami pelno dydžio rodikliais.

37

(38)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gairių 3.18 punktą.

38

(39)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gairių 2.59 punktą.

39

(40)  Informacija atnaujinta 2015 m. gegužės 31 d.

40

(41)  Žr. 2014 m. kovo 18 d. atsakymą į pirmąjį klausimą, pateiktą antrajame Komisijos prašyme pateikti informacijos: „
  Pažymime, kad nebuvo priimtas joks neigiamas sprendimas.
  “

41

Pažymime, kad nebuvo priimtas joks neigiamas sprendimas.

(*1)  Profesinė paslaptis.

*1

(42)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/1589, nustatančiu išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (kodifikuota redakcija) (OL L 248, 2015 9 24, p. 9), kuris įsigaliojo 2015 m. spalio 14 d., panaikintas ir pakeistas 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 659/1999 laikomos nuorodomis į Reglamentą (ES) 2015/1589 ir aiškinamos pagal Reglamento (ES) 2015/1589 II priede pateiktą atitikties lentelę.

42

(43)  Šiuo klausimu Belgija nurodo EBPO sandorių kainodaros gairių 7.12 ir 7.13 punktuose pateiktus pavyzdžius, susijusius su nemokamomis grupės vidaus paslaugomis.

43

(44)  Žr. 52 konstatuojamąją dalį.

44

(45)  Sprendimas Banco Santander SA ir Santusa Holding prieš Komisiją, T-399/11, ECLI:EU:T:2014:938.

45

Banco Santander SA ir Santusa Holding prieš Komisiją

(46)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 69 ir 147 punktus.

46

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(47)  Ten pat.

47

(48)  Žr. 2003 m. kovo 19 d. posėdžiavusioje ECOFIN taryboje pirmininkaujančios valstybės narės pateiktas išvadas, kuriose nurodyta Elgesio kodekso grupės ataskaita Nr. 7018/1/03 FISC 31 REV 1 ir kurios pateiktos šiuo adresu: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fr/pdf.

48

(49)  Schema, vadinama susitarimuose dėl neoficialaus kapitalo nustatyta schema, elgesio kodekso dokumentuose nurodyta kaip schema Nr. E002.

49

susitarimuose dėl neoficialaus kapitalo

(50)  [...] prie savo pastabų pridėjo atitinkamą išankstinį sprendimą ir sandorių kainodaros tyrimą, kuriuo pagrįstas sprendimas.

50

(51)  Visų pirma žr. Sprendimą Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, ir Sprendimą Komisija prieš Koninklijke FrieslandCampina, C-519/07 P, ECLI:EU:C:2009:556.

51

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

Komisija prieš Koninklijke FrieslandCampina

(52)  Išvadą, kad taikyta schema, taip pat galima padaryti remiantis tuo, kad savo metinėje ataskaitoje Išankstinių sprendimų priėmimo tarnyba nurodo, jog sprendimai, pagal kuriuos neapmokestinamas pelno perviršis, priskiriami konkrečiai išankstinių sprendimų kategorijai, taip pat tuo, kad kitos Belgijos institucijos skatina taikyti schemą. Visų pirma žr. 2013 m. sausio 18 d. Briuselio sostinės regiono (http://www.investinbrussels.com) dokumentą „Belgian R&D incentives unparalleled in Europe“: „Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit’ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %.“; Federalinės viešosios finansų tarnybos Užsienio investicijų apmokestinimo skyriaus 2009 m. pateiktą prezentaciją „Mokesčių lengvatos Belgijoje“ ir 2007 m. spalio 9 d. prezentaciją „Belgijos mokesčių sistema: naujos novatoriškos priemonės“ (Paryžius), kurias galima rasti šiuo adresu: http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations

52

(53)  Bet koks neigiamas koregavimas, atliekamas pagal 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktą, nėra pagrįstas tuo, kad gautas pelno perviršis. Ši nuostata – tai taip pat teisinis pagrindas, pagal kurį sandorių kainodara koreguojama, kai Belgijos mokesčių mokėtojų prašymu Belgija sutinka sumažinti Belgijos mokesčio bazę, reaguodama į kitoje mokesčių teritorijoje atliktą teigiamą pradinį koregavimą. Tai, kad 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktas taip pat taikomas kaip teisinis pagrindas siekiant atlikti neigiamą mokesčio bazės koregavimą, išskyrus su pelno perviršio neapmokestinimu susijusį koregavimą, netrukdo jo laikyti teisiniu ginčijamos schemos pagrindu.

53

(54)  Pavyzdžiui, jeigu viešasis subjektas yra įgaliotas naudotis įvairiomis priemonėmis vietos ekonomikai skatinti ir šiuo tikslu įdiegia kelias pagalbos priemones, tai reiškia, kad jis naudojasi plačia diskrecija nustatyti pagalbos sumą, ypatumus arba sąlygas, taip pat tikslą, kurio siekiama teikiant pagalbą, todėl negalima daryti išvados, kad taikoma pagalbos schema. Žr. 2011 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimą 2012/252/ES dėl valstybės pagalbos Nr. C 6/08 (ex NN 69/07), kurią Suomijai suteikė Ålands Industrihus Ab (OL L 125, 2012 5 12, p. 33), 110 konstatuojamoji dalis.

54

(55)  Jeigu mokesčių mokėtojas iš esmės privalo pateikti sandorių kainodaros tyrimą, pelno perviršis paprastai neapmokestinamas nereikalaujant įrodyti, kad taikomas dvigubas apmokestinimas. Be to, neapmokestinimas visada pagrįstas prielaida, kad pelno perviršis gautas dėl sinergijos, masto ekonomijos arba kitos su priklausymu tarptautinei grupei susijusios naudos.

55

(56)  Pagal analogiją žr. 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/601/EB dėl Airijos pagalbos sistemos C/54/2001 (ex NN55/2000) – užsienio pajamos (OL L 204, 2003 8 13, p. 51) (ypač šio sprendimo 30 konstatuojamąją dalį); 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/755/EB dėl pagalbos schemos, kurią Belgija įgyvendino remdama Belgijoje įsteigtus koordinavimo centrus (OL L 282, 2003 10 30, p. 25) (ypač šio sprendimo 13 konstatuojamąją dalį): siekiant koordinavimo centrams taikyti specialų mokesčių statusą, leidžiamą taikyti pagal schemą, jie turi būti iš anksto atskirai patvirtinti karaliaus nutarimu; 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/515/EB dėl pagalbos schemos, kurią Nyderlandai įgyvendino remdami tarptautinę finansavimo veiklą (OL L 180, 2003 7 18, p. 52) (ypač šio sprendimo 16 konstatuojamąją dalį): Nyderlandų mokesčių administratorius turėjo duoti leidimą sudaryti rizikos rezervą, dėl kurio pagal schemą atleidžiama nuo mokesčių; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimą 2003/501/EB dėl valstybės pagalbos C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Liuksemburgo koordinavimo centrai (OL L 170, 2003 7 9, p. 20) (ypač šio sprendimo 9 konstatuojamąją dalį): siekiant taikyti specialų mokesčių statusą, kurį leidžiama taikyti pagal koordinavimo centrų schemą, reikėjo gauti išankstinį administracinį leidimą; 2002 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimą 2003/81/EB dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Ispanijos Karalystė taiko Biskajos koordinavimo centrams (C 48/2001) (OL L 31, 2003 2 6, p. 26) (ypač šio sprendimo 14 konstatuojamąją dalį: siekiant įmonėms taikyti koordinavimo centrų apmokestinimo sistemą, jos pirmiausia turi gauti mokesčių administratoriaus leidimą, galiojantį ne ilgiau kaip penkerius metus).

56

(57)  Žr. 59 konstatuojamąją dalį.

57

(58)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 82 punktą; Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 18 punktą; Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 48 punktą.

58

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

Vokietija prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

(59)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 38 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.

59

Komisija prieš Deutsche Post

(60)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 39 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.

60

Komisija prieš Deutsche Post

(61)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Karalystę, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.

61

Komisija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Karalystę

(62)  Žr. Sprendimo Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktą ir Sprendimo Alzetta, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97 ir kt., ECLI:EU:T:2000:151, 80 punktą.

62

Philip Morris

Alzetta

(63)  Sprendimo Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 40 punktas.

63

Heiser

(64)  Žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/088, ECLI:EU:C:2011:550, 49 ir 63 punktus.

64

Paint Graphos

(65)  Žr. Sprendimo Paint Graphos sujungtos bylos C-78/08–C-80/088, ECLI:EU:C:2011:550, 65 punktą.

65

Paint Graphos

(66)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 95 punktą.

66

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(67)  T. y. bendrovės, kurių registruota buveinė, pagrindinis padalinys arba pagrindinis administracijos centras yra Belgijoje (1992 m. PMK 2 straipsnio 1 dalies 5 punktas).

67

(68)  Žr. 1992 m. PMK 185 straipsnio 1 dalį.

68

(69)  Tai pajamos, gautos iš Belgijoje esančio nekilnojamojo turto, Belgijoje esančio turto ar kapitalo, taip pat pelnas, gautas tarpininkaujant Belgijoje veikiančiam nuolatiniam padaliniui (1992 m. PMK 227–229 straipsniai).

69

(70)  Žr. 25 konstatuojamąją dalį.

70

(71)  Žr. 26–28 konstatuojamąsias dalis.

71

(72)  1992 m. PMK 179 straipsnis, susijęs su 2 straipsnio 1 dalies 5 punktu.

72

(73)  Žr. Sprendimo Oy, C-6/12 P, ECLI:EU:2013:525, 18 punktą ir Sprendimo Komisija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Karalystę, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 73 punktą.

73

Oy

Komisija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Karalystę

(74)  Žr. 6.3.2.1 skirsnį.

74

(75)  Žr. 6.3.1.2 skirsnį.

75

(76)  Žr. 6.3.2.2 skirsnį.

76

(77)  Žr. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 78 punktą; Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt. C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 132 punktą; Sprendimo Ministerio de Defensa ir Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 punktus. Taip pat žr. Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (OL C 384, 1998 12 10, p. 3) 9 punktą. Taip pat žr. Sprendimo 2003/601/EB (OL L 204, 2003 8 13, p. 51) 33–35 konstatuojamąsias dalis.

77

Italija prieš Komisiją

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt.

Ministerio de Defensa ir Navantia,

(78)  Žr. 125 konstatuojamąją dalį.

78

(79)  Žr. 44 konstatuojamąją dalį.

79

(80)  Žr. 2013 m. vasario 26 d. sprendimo byloje Nr. 2011.569 42 dalį: „
  Su šiais projektais susijusi tokia investicijų programa: <...> trečiosios gamybos linijos paleidimas: 2,2 mln. USD investicija <...> ketvirtosios ir penktosios gamybos linijos paleidimas: papildoma ne mažesnė negu 5 mln. USD investicija <...>
  “; 43 dalį: „
  Kuriant darbo vietas dėl tokių investicijų grupės darbuotojų skaičius Belgijoje turėtų padidėti ne mažiau kaip 30–40 etato ekvivalentų
  “; 83 dalį: „
  <...> (Prašymo pateikėja) įsipareigoja padidinti savo gamybos pajėgumus Belgijoje. <...>
  “ ir 91 dalį: „
  (Prašymo pateikėja) Belgijoje gaus didesnį pelną dėl masto ekonomijos ir sinergijos, kuriomis pasinaudos padidinusi savo gamybos pajėgumą grupei priėmus sprendimą investuoti papildomą sumą
  “; 2007 m. sausio 30 d. Komisijos sprendimo byloje Nr. 600.460 15 dalį: „
  <...> the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007
  “; 18 dalį: „
  The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium
  “; 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo byloje Nr. 500.249 6 dalį: „
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering <...> wordt geraamd op 25 mensen
  “; 2013 m. gruodžio 10 d. sprendimo byloje Nr. 2013.540 2 skirsnio „Poveikis užimtumo lygiui Belgijoje <...>“ 68 dalį: „
  Belgijoje įsteigus centrinę perkančiąją organizaciją ir kokybės užtikrinimo biurą, šalyje bus galima įsteigti arba išsaugoti 20 naujų darbo vietų. Po 2015 m. vidutinės trukmės laikotarpiu numatyta įdarbinti dar keturis asmenis.“ 69 dalį: „
  <...> mažmeninės prekybos vietų skaičius Belgijoje ir prekybos plotas <...> turėtų išaugti. Todėl galima tikėtis, kad Belgijos platinimo tinkle bus sukurta papildomų darbo vietų.
  “ 70 dalį: „
  Taip pat pažymėtina, kad bankroto atveju prarastų darbo vietų skaičius (perimtoje įmonėje) būtų pasiekęs <...> 300 etato ekvivalentų.
  “ 71–72 dalis: „
  Reikia pažymėti, kad (prašymo pateikėja) taip pat numato <...> įrengti naują sandėlį (...), todėl būtų sukurta naujų darbo vietų
  “.

80

Su šiais projektais susijusi tokia investicijų programa: <

> trečiosios gamybos linijos paleidimas: 2,2 mln. USD investicija <

> ketvirtosios ir penktosios gamybos linijos paleidimas: papildoma ne mažesnė negu 5 mln. USD investicija <

>

Kuriant darbo vietas dėl tokių investicijų grupės darbuotojų skaičius Belgijoje turėtų padidėti ne mažiau kaip 30

40 etato ekvivalentų

<

> (Prašymo pateikėja) įsipareigoja padidinti savo gamybos pajėgumus Belgijoje. <

>

(Prašymo pateikėja) Belgijoje gaus didesnį pelną dėl masto ekonomijos ir sinergijos, kuriomis pasinaudos padidinusi savo gamybos pajėgumą grupei priėmus sprendimą investuoti papildomą sumą

<

> the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007

The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering <

> wordt geraamd op 25 mensen

Belgijoje įsteigus centrinę perkančiąją organizaciją ir kokybės užtikrinimo biurą, šalyje bus galima įsteigti arba išsaugoti 20 naujų darbo vietų. Po 2015 m. vidutinės trukmės laikotarpiu numatyta įdarbinti dar keturis asmenis

<

> mažmeninės prekybos vietų skaičius Belgijoje ir prekybos plotas <

> turėtų išaugti. Todėl galima tikėtis, kad Belgijos platinimo tinkle bus sukurta papildomų darbo vietų.

Taip pat pažymėtina, kad bankroto atveju prarastų darbo vietų skaičius (perimtoje įmonėje) būtų pasiekęs <

> 300 etato ekvivalentų.

Reikia pažymėti, kad (prašymo pateikėja) taip pat numato <

> įrengti naują sandėlį (

), todėl būtų sukurta naujų darbo vietų

(81)  Dėl šio įpareigojimo atrankumo problemų nekyla priimant išankstinius sprendimus, kurie nesusiję su pelno perviršio neapmokestinimu. Įprastais išankstiniais sprendimais tik užtikrinamas teisinis tikrumas dėl apmokestinimo, kuris pagal taisykles vienodai taikomas visoms bendrovėms, priėmus išankstinį sprendimą arba be jo. Todėl, išskyrus pelno perviršio neapmokestinimą, ataskaitinio laikotarpio pelnas iš esmės bus toks pat, nesvarbu, ar jis buvo a priori nurodytas išankstiniame sprendime, ar a posteriori – mokesčių deklaracijoje. Vis dėlto išankstinis sprendimas, kuriuo leidžiama neapmokestinti pelno perviršio, iš tikrųjų laikomas išankstiniu leidimu. Teisės aktuose nustatyta, kad mokesčio nuolaida, taikoma tais atvejais, kai pelno perviršis būna didesnis už įprastomis rinkos sąlygomis gautą pelną, turi būti nustatoma išankstiniu sprendimu, ir jos negalima a posteriori reikalauti mokesčių deklaracijoje. Todėl bendrovei, kuri, vykdydama savo įprastą veiklą, iš tikrųjų gauna didelį pelną (pelno perviršį), negali būti taikoma nuostata dėl pelno perviršio neapmokestinimo. Taigi dvi bendrovės, kurių teisinė ir faktinė padėtis tokia pati (vienos – atlikus restruktūrizavimą, kitos – vykdant įprastą veiklą), traktuojamos skirtingai, nes tik pirmajai leidžiama prašyti priimti išankstinį sprendimą dėl pelno perviršio neapmokestinimo.

81

a priori

a posteriori

a posteriori

(82)  Sprendimas Banco Santander SA ir Santusa Holding prieš Komisiją, T-399/11, ECLI:EU:T:2014:938.

82

Banco Santander SA ir Santusa Holding prieš Komisiją

(83)  Sprendimas Komisija prieš Banco Santander ir Santusa, C-21/15 P.

83

Komisija prieš Banco Santander ir Santusa

(84)  Žr. 6.3.1.2 skirsnį ir 136 konstatuojamąją dalį.

84

(85)  Žr. Sprendimą Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

85

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(86)  Ten pat.

86

(87)  
  2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas 2003/757/EB dėl pagalbos schemos, kurią Belgija įgyvendino remdama Belgijoje įsteigtus koordinavimo centrus (OL L 282, 2003 10 30, p. 25).

87

(88)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 95–97 punktus.

88

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(89)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 81 punktą. Taip pat žr. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, T-538/11, ECLI:EU:C:2015:188, 65–66 punktus ir juose nurodytą teismų praktiką.

89

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

(90)  Žr. 65 konstatuojamąją dalį.

90

(91)  EBPO sandorių kainodaros gairėse sąvoka „pagrindinis verslininkas“ neapibūdinta. Šių gairių 9.2 punktu įvestas terminas „užsakovas“, reiškiantis kitą ribotus įgaliojimus turinčio platintojo, agento, tarpininko ar subrangovo ir (arba) gamintojo vaidmenį atliekančios asocijuotosios užsienio įmonės sudaryto sandorio šalį, tačiau tikslesnės termino „užsakovas“ apibrėžties šiose gairėse nėra. Kiti pavyzdžiai, kuriuose subjektas traktuojamas kaip užsakovas sudarant tam tikrą kontroliuojamą sandorį, pateikti EBPO sandorių kainodaros gairių 9.26–9.27 punktuose. Grupė gali priimti ekonominiu požiūriu racionalų sprendimą paskirstyti funkcijas savo nariams, pvz., vienam subjektui pavesti priimti strateginius sprendimus prekybos srityje, o kitam subjektui – atlikti gamybos ir vykdymo funkcijas. Todėl siekiant nepažeisti įprastų rinkos sąlygų principo grupės struktūra turi atitikti rinkos sąlygas.

91

(92)  EBPO sandorių kainodaros gairių 7.40 punkte pateikta gamybos pagal sutartį apibrėžtis. Platinimas turint ribotus įgaliojimus apibūdintas EBPO sandorių kainodaros gairių 9.127 punkte, o nuoroda į terminą „agentas“ pateikta jų 6.37 punkte.

92

(93)  Kiti vienašaliai metodai yra padidintos grynosios kainos metodas ir perpardavimo kainos metodas.

93

(94)  Žr. 57 konstatuojamąją dalį.

94

(95)  Žr. 37 išnašą ir EBPO gairių 2.58 ir paskesnius punktus.

95

(96)  Pagal 1995 m. priimtas ir tuo metu, kai nustatyta ginčijama schema, galiojusias EBPO sandorių kainodaros gaires siekiant nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, pirmenybė akivaizdžiai teikiama sandoriais pagrįstiems tradiciniams metodams, kaip antai palyginamų kainų metodui, o ne tokiems sandorių metodams kaip sandorio grynosios maržos metodas (žr. 1995 m. EBPO gairių 3.49 punktą). 2010 m. EBPO gairių 2.3 punkte šiuo klausimu nustatyta: „Jeigu, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, sandoriais pagrįstas tradicinis metodas ir sandorių pelno metodas gali būti taikomi vienodai patikimai, pirmenybė teikiama sandoriais pagrįstam tradiciniam metodui, o ne sandorių pelno metodui“.

96

(97)  Žr. EBPO gairių 1.45 punktą. Be to, tų pačių gairių 9.39 punkte nurodyta: „Paprastai <...>, jeigu su kontroliuojamu sandoriu susijusi rizika priskiriama vienai šaliai, šiai šaliai: <...> c) rizika apskritai turėtų būti kompensuojama padidėjusia tikėtina grąža.“

97

(98)  Jeigu pagrindinio verslininko struktūrą galima pagrįsti ekonomiškai. Taip pat žr. EBPO gairių 1.47 punktą.

98

(99)  Taigi likutinis pelnas lygus tikėtino vidutinio panašia laikomos savarankiškos įmonės pelno, apibūdinto 17 konstatuojamojoje dalyje ir taip pat vadinamo pakoreguotu įprastomis rinkos sąlygomis gautu pelnu, ir pelno perviršio sumai.

99

(100)  Taip pat žr. 154 konstatuojamąją dalį.

100

(101)  Tai taip pat patvirtinta EBPO ataskaitos „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą. 2015 m. spalio 8 d. priemonės. Galutinės ataskaitos“ 1.158 punkte (EBPO ir G20 projektas dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo, OECD Publishing, Paryžius (toliau – EBPO BEPS galutinė ataskaita)), kuriame išdėstytos papildomos rekomendacijos dėl EBPO gairių 7.13 punkte minimos sinergijos: „<...> jeigu dėl sinergijos patirtą naudą ir sunkumus lemia tik priklausymas tarptautinei grupei, ir ši grupė neatlieka iš anksto nustatytų ir suderintų veiksmų arba grupės nariai neteikia jokių paslaugų ir neatlieka jokios kitos funkcijos, tokia dėl sinergijos gauta nauda negali būti atskirai kompensuojama ar specialiai paskirstoma grupės nariams.“ (<...> when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group. Laisvas vertimas; dokumentas prancūzų kalba dar nepaskelbtas).

101

OECD Publishing

(102)  Žr. EBPO BEPS galutinės ataskaitos 1.168–1.169 dalyse pateiktus pavyzdžius.

102

(103)  Žr. EBPO gairių 3.18 punktą. „Paprastai vertinama ta šalis, kuriai sandorių kainodaros metodą galima taikyti patikimiausiai ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų, t. y. dažniausiai tai būna šalis, kurios funkcinę analizę atlikti paprasčiausia“.

103

(104)  Žr. 52 konstatuojamąją dalį.

104

(105)  Kitu atveju Belgijos pateiktas įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimas reiškia, kad, jeigu visos valstybės, kuriose veikia tarptautinėms grupėms priklausantys subjektai, visuotinai taikytų šį EBPO gairių aiškinimą, neišvengiamai būtų padaryta išvada, kad grupės pelnas, gautas dėl grupės vidaus sinergijos arba masto ekonomijos, negali būti apmokestinamas nė vienoje iš šių valstybių.

105

(106)  Žr. EBPO gairių 9.58 punktą.

106

(107)  Žr. 159 konstatuojamąją dalį.

107

(108)  Žr. 70 išnašą.

108

(109)  Žr. 138 ir 139 konstatuojamąsias dalis.

109

(110)  Žr. 123 konstatuojamąją dalį.

110

(111)  Žr., pavyzdžiui, Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, 69 punktą.

111

Paint Graphos

(112)  Pagal analogiją žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 71 punktą, kuriame Teisingumo Teismas nurodo, kad nacionalinės apmokestinimo sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra galima pagrįsti nuostatą, jog kooperatyvai, kurie visą pelną paskirsto savo nariams, būtų neapmokestinami kooperatyvo lygmeniu, jeigu mokestis renkamas iš jų narių.

112

Paint Graphos

(113)  Žr. 89 konstatuojamąją dalį.

113

(114)  Komisija pažymi, kad Belgija pateikė tris 1992 m. PMK 185 straipsnio 2 dalies b punktu pagrįstų išankstinių sprendimų pavyzdžius, kuriais siekiama iš tikrųjų išspręsti realias dvigubo apmokestinimo problemas (žr. 67 konstatuojamąją dalį). Tačiau šie išankstiniai sprendimai aiškiai skiriasi nuo sprendimų, kuriais leidžiama neapmokestinti pelno perviršio. Iš tikrųjų priėmus išankstinius sprendimus, kuriais leidžiama atlikti neigiamą sandorių kainodaros koregavimą, dėl tokio koregavimo kontroliuojamą sandorį sudariusių bendrovių apskaitoje pelnas nurodomas simetriškai. Taigi neigiamą mokesčio bazės koregavimą galima pagrįsti mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, todėl toks koregavimas nėra valstybės pagalba, jeigu jis atliktas siekiant kompensuoti kitoje mokesčių teritorijoje atliktą teigiamą koregavimą. Tačiau pelno perviršio neapmokestinimo panašiais motyvais pagrįsti negalima, nes jokioje kitoje mokesčių teritorijoje pelno apmokestinti nereikalaujama, taigi jokių dvigubo apmokestinimo problemų nekyla.

114

(115)  Žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 75 punktą.

115

Paint Graphos

(116)  ES bendras sandorių kainodaros forumas oficialiai įsteigtas 2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimu 2007/75/EB, įsteigiančiu sandorių kainodaros ekspertų grupę (OL L 32, 2007 2 6, p. 189); jis padeda ir pataria Europos Komisijai su sandorių kainodara susijusiais mokesčių klausimais. Bendrą sandorių kainodaros forumą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės mokesčių administratorių atstovą ir aštuoniolika nevyriausybinių organizacijų narių. Forumo pirmininkas yra nepriklausomas.

116

(117)  Kompensacinio koregavimo ataskaita, kurią 2015 m. kovo 10 d. išvadose palankiai įvertino Europos Sąjungos Taryba. EBPO sandorių kainodaros gairių žodynėlyje terminas „kompensacinis koregavimas“ apibūdintas taip: „Koregavimas, kurį atliekant mokesčių mokėtojas mokesčių tikslais nurodo sandorio kainą, kuri, mokesčių mokėtojo nuomone, atitinka kainą, įprastomis rinkos sąlygomis taikomą sudarant asocijuotųjų įmonių tarpusavio sandorį, nors sandorio kaina skiriasi nuo sumos, kurią viena asocijuotoji įmonė iš tikrųjų sumokėjo kitai. Šis koregavimas atliekamas prieš pateikiant mokesčių deklaraciją.“ Apskritai ataskaitoje minimas vėliau (paprastai metų pabaigoje) atliekamas sandorių kainodaros koregavimas mokesčių mokėtojo iniciatyva, taip pat sandorių kainodaros, nustatytos sudarant sandorį ar kelis sandorius arba prieš sudarant sandorį (-ius), koregavimas.

117

(118)  Sprendimo Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. Sprendimo Pollmeier Malchow prieš Komisiją, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 punktą.

118

Hydrotherm

Pollmeier Malchow prieš Komisiją

(119)  Sprendimo Acea Electrabel Produzione SpA prieš Komisiją, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai; Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

119

Acea Electrabel Produzione SpA prieš Komisiją

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt.

(120)  Pagal analogiją žr. Sprendimo Intermills, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, 11 punktą: „Iš pačių ieškovių pateiktos informacijos matyti, kad atlikus restruktūrizavimą tiek bendrovę Intermills, tiek visas tris pramonės bendroves kontroliuoja Valonijos regionas ir kad gamybos įrenginius perdavus trims naujai įsteigtoms įmonėms bendrovei Intermills ir toliau priklauso dalis jų kapitalo. Todėl reikėtų pripažinti, kad, nors visos trys pramonės bendrovės turi atskirą nuo buvusios bendrovės Intermills juridinio asmens statusą, visos šios bendrovės kartu sudaro vieną grupę, bent kiek tai yra susiję su Belgijos institucijų suteikta pagalba. <...>“.

120

Intermills

Intermills

Intermills

(121)  Sutarties 107 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti arba tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams teikiama pagalba, šiuo atveju negali būti taikomos.

121

(122)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

122

(123)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-5/89, ECLI:EU:C:1990:320, 17 punktą ir Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/03, ECLI:EU:C:2002:143, 104 punktą.

123

Komisija prieš Vokietiją

Italija prieš Komisiją

(124)  Žr. Sprendimo Ladbroke Racing prieš Komisiją, T-67/94, ECLI:EU:T:1998:7, 183 punktą, taip pat Sprendimo P&O European Ferries (Vizcaya) SA ir Diputacion Floral de Vizcay prieš Komisiją, sujungtos bylos T-116/01 ir T-118/01, ECLI:EU:T:2003:217, 203 punktą.

124

Ladbroke Racing prieš Komisiją

P&O European Ferries (Vizcaya) SA ir Diputacion Floral de Vizcay prieš Komisiją

(125)  Žr. Sprendimo Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją, T-290/97, ECLI:EU:T:2000:8, 59 punktą ir Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 147 punktą.

125

Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(126)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 150–152 punktus.

126

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(127)  Žr. Sprendimo Todaro Nunziatina & C. C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 punktą.

127

Todaro Nunziatina & C.

(128)  Žr. 2001 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimą byloje C 47/2001 (ex NN 42/2000) dėl užsienio įmonių kontrolės ir koordinavimo centrų Vokietijoje (OL C 304, 2001 10 30, p. 2). 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2003/501/EB dėl Liuksemburgo įgyvendintos valstybės pagalbos schemos C 49/2001 (ex NN 46/2000), skirtos koordinavimo centrams (OL L 170, 2003 7 9, p. 20).

128

(129)  Žr. 2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimą dėl pagalbos schemos, kurią Belgija ketina įgyvendinti remdama koordinavimo centrus, ypač jo 22, 34 ir 37 konstatuojamąsias dalis ir 1 straipsnio b punktą (OL L 125, 2005 5 18, p. 10).

129

(130)  Taip pat žr. Sprendimą Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

130

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(131)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Prancūziją, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.

131

Komisija prieš Prancūziją

(132)  Belgijos institucijų pateiktą ir prie šio sprendimo pridėtą pagalbos gavėjų sąrašą Komisija vertina tik kaip orientacinį. Dėl jo niekaip neapribojama Belgijos pareiga nurodyti visus pagal ginčijamą schemą suteiktos pagalbos gavėjus ir susigrąžinti iš jų visą jiems suteiktos pagalbos sumą, įskaitant priede neišvardytus pagalbos gavėjus, kurie pagal šią schemą gavo mokesčio lengvatų, ir naujas mokesčio lengvatas, pagal šią schemą suteiktas šiame sąraše nurodytiems pagalbos gavėjams.

132

---

PRIEDAS

IŠANKSTINIŲ SPRENDIMŲ, PRIIMTŲ TAIKANT NAGRINĖJAMĄ SCHEMĄ, SĄRAŠAS

| Sprendimo numeris | Data | Bendrovė | Galiojimas (pradžia) | Galiojimas (pabaiga) | Neapmokestinto EBIT proc. | Neapmokestinto grynojo pelno prieš apmokestinimą (NPBT) proc. | Bendras pelno perviršis
  Deklaracijos
  Neapmokestinimas 2005–2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 2005 5 26 | BASF Antwerpen | Treji metai | | | | [...] |
| 500.249 | 2005 12 15 | Eval Europe NV | 2004 4 1 | 2009 | | | [...] |
| 500.343 | 2006 5 4 | BASF Antwerpen | Ketveri metai | | | | [...] |
| 600.144 | 2006 10 17 | Celio International NV | 2007 2 1 | 2012 | | | [...] |
| 600.279 | 2006 11 21 | [...] (*1) | 2007 1 1 | 2012 | [40–60] | | |
| 600.460 | 2007 1 30 | BP Aromatics Limited NV | 2007 1 1 | | [40–60] | | [...] |
| 600.469 | 2007 2 6 | BASF Antwerpen | Penkeri ir treji metai | | | | [...] |
| 700.064 | 2007 5 8 | [...] (*1) | 2007 5 8 | 2012 | | | |
| 700.075 | 2007 7 10 | The Heating Company | 2007 7 10 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 700.357 | 2008 11 25 | LMS International | 2008 1 1 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 700.412 | 2007 11 27 | [...] (*1) | 2007 1 1 | 2012 | | | |
| 800.044 | 2008 8 12 | [...] (*1) | 2008 1 1 | 2013 | [60–80] | | |
| 800.122 | 2008 7 1 | Tekelec International sprl | 2008 6 1 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 800.225 | 2008 7 15 | VF Europe bvba | 2010 1 1 | 2015 | [60–80] | | [...] |
| 800.231 | 2009 1 13 | Noble International Europe bvba | 2007 9 1 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 800.346 | 2009 6 9 | [...] (*1) | 2010 5 1 | 2015 | | | |
| 800.407 | 2009 9 8 | [...] (*1) | 2011 1 1 | 2015 | | | |
| 800.441 | 2009 3 11 | Eval Europe NV | 2009 3 11 | 2013 | | | [...] |
| 800.445 | 2009 1 13 | Bridgestone Europe NV | 2006 1 1 | 2011 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.161 | 2009 5 26 | St Jude Medical CC bvba | 2009 1 1 | 2014 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.417 | 2009 12 22 | Trane bvba | 2010 1 1 | 2015 | [40–60] | | [...] |
| 900.479 | 2010 6 29 | [...] (*1) | 2010 1 1 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 2010 4 20 | [...] (*1) | 2010 3 1 | 2015 | > OM [1–4] | | |
| 2010.106 | 2010 4 20 | Luciad NV | 2009 1 1 | 2014 | [40–60] (2009–2011)
  [40–60] (2012–2013) | | [...] |
| 2010.112 | 2010 7 13 | [...] (*1) | 2011 1 1 | 2016 | | [60–80] | |
| 2010.239 | 2011 9 6 | Ontex bvba | 2011 1 1 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2010.277 | 2010 9 7 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2010.284 | 2010 7 13 | [...] (*1) | 2010 1 1 | 2015 | | [60–80] | |
| 2010.488 | 2011 2 15 | Dow Corning Europe SA | 2010 1 1 | 2015 | > OM [1–4] | | [...] |
| 2011.028 | 2011 2 22 | Soudal NV | 2010 1 1 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.201 | 2011 9 13 | Belgacom Int. Carrier Services | 2010 1 1 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.326 | 2011 9 6 | Atlas Copco Airpower NV | 2010 1 1 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.337 | 2011 11 8 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 2012 1 1 | 2017 | | [20–40] | [...] |
| 2011.469 | 2011 12 13 | BP Aromatics Limited NV | 2012 1 1 | | | | [...] |
| 2011.488 | 2012 1 24 | [...] (*1) | 2015 1 1 | 2020 | | [60–80] | |
| 2011.542 | 2012 2 28 | Chep Equipment Pooling NV | 2010 7 1 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.569 | 2013 2 26 | Nomacorc | 2012 1 1 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2011.572 | 2012 12 18 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 2012 9 25 | Pfizer Animal Health SA | 2012 12 1 | 2017 | | [80–100] | [...] |
| 2012.038 | 2012 3 6 | Kinepolis Group NV | 2012 1 1 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2012.062 | 2012 5 24 | Celio International NV | 2012 2 1 | 2017 | | | [...] |
| 2012.066 | 2012 4 3 | [...] (*1) | 2013 1 1 | 2018 | | [60–80] | |
| 2012.101 | 2012 4 17 | [...] (*1) | 2014 1 1 | 2019 | | [60–80] | |
| 2012.180 | 2012 9 18 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 2012 08 01 | | | [60–80] | [...] |
| 2012.182 | 2012 9 18 | [...] (*1) | 2013 7 31 | 2015 | | [40–60] | |
| 2012.229 | 2012 8 28 | ABI | 2011 1 1 | 2016 | | [80–100] | [...] |
| 2012.229 | 2012 8 29 | AMPAR | | | | [80–100] | [...] |
| 2012.355 | 2012 11 6 | Knauf Insulation SPRL | 2013 1 1 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.375 | 2012 11 20 | Capsugel Belgium NV | 2012 1 1 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.379 | 2012 11 20 | Wabco Europe BVBA | 2012 1 1 | 2017 | | [40–60] | [...] |
| 2012.446 | 2012 12 18 | [...] (*1) | 2015 1 1 | 2020 | | [60–80] | |
| 2012.468 | 2013 2 26 | BASF Antwerpen | Šešeri metai | | | | [...] |
| 2013.052 | 2013 4 16 | [...] (*1) | Treji metai | | | | |
| 2013.111 | 2013 4 30 | Delta Light NV | 2012 8 31 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2013.138 | 2013 9 17 | [...] (*1) | 2012 1 1 | 2017 | | [60–80] | |
| 2013.156 | 2013 6 25 | Punch Powertrain NV | 2013 1 1 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.331 | 2013 10 8 | Puratos NV | 2013 1 1 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.443 | 2013 12 10 | Omega Pharma International | 2013 1 1 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.540 | 2013 12 10 | [...] (*1) | 2014 1 1 | 2019 | | [60–80] | |
| 2013.579 | 2014 1 28 | Esko Graphics BVBA | 2012 1 1 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.612 | 2014 2 25 | Magnetrol International NV | 2012 1 1 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2014.091 | 2014 4 1 | Mayckawa Europe NV | 2013 12 31 | 2018 | | [60–80] | [...] |
| 2014.098 | 2014 6 10 | [...] (*1) | 2014 1 1 | 2019 | | [60-80] | |
| 2014.173 | 2014 5 13 | [...] (*1) | 2012 1 1 | 2016 | | [60–80] | |
| 2014.185 | 2014 6 24 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2014.288 | 2014 8 5 | [...] (*1) | 2014 7 1 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.609 | 2014 12 23 | [...] (*1) | 2014 1 1 | 2019 | | [60–80] | |
| VISAS perviršis | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Šaltinis:2015 m. gegužės 29 d. Belgijos institucijų pranešimas, pateiktas priėmus sprendimą pradėti procedūrą. |

Sprendimo numeris

Data

Bendrovė

Galiojimas (pradžia)

Galiojimas (pabaiga)

Neapmokestinto EBIT proc.

Neapmokestinto grynojo pelno prieš apmokestinimą (NPBT) proc.

Bendras pelno perviršis

Deklaracijos

Neapmokestinimas 2005–2014 m.

500.117

2005 5 26

BASF Antwerpen

Treji metai

[...]

500.249

2005 12 15

Eval Europe NV

2004 4 1

2009

[...]

500.343

2006 5 4

BASF Antwerpen

Ketveri metai

[...]

600.144

2006 10 17

Celio International NV

2007 2 1

2012

[...]

600.279

2006 11 21

[...] (*1)

2007 1 1

2012

[40–60]

600.460

2007 1 30

BP Aromatics Limited NV

2007 1 1

[40–60]

[...]

600.469

2007 2 6

BASF Antwerpen

Penkeri ir treji metai

[...]

700.064

2007 5 8

[...] (*1)

2007 5 8

2012

700.075

2007 7 10

The Heating Company

2007 7 10

2012

[60–80]

[...]

700.357

2008 11 25

LMS International

2008 1 1

2013

[60–80]

[...]

700.412

2007 11 27

[...] (*1)

2007 1 1

2012

800.044

2008 8 12

[...] (*1)

2008 1 1

2013

[60–80]

800.122

2008 7 1

Tekelec International sprl

2008 6 1

2013

[60–80]

[...]

800.225

2008 7 15

VF Europe bvba

2010 1 1

2015

[60–80]

[...]

800.231

2009 1 13

Noble International Europe bvba

2007 9 1

2012

[60–80]

[...]

800.346

2009 6 9

[...] (*1)

2010 5 1

2015

800.407

2009 9 8

[...] (*1)

2011 1 1

2015

800.441

2009 3 11

Eval Europe NV

2009 3 11

2013

[...]

800.445

2009 1 13

Bridgestone Europe NV

2006 1 1

2011

> OM [1–4]

[...]

900.161

2009 5 26

St Jude Medical CC bvba

2009 1 1

2014

> OM [1–4]

[...]

900.417

2009 12 22

Trane bvba

2010 1 1

2015

[40–60]

[...]

900.479

2010 6 29

[...] (*1)

2010 1 1

2015

2010.054

2010 4 20

[...] (*1)

2010 3 1

2015

> OM [1–4]

2010.106

2010 4 20

Luciad NV

2009 1 1

2014

[40–60] (2009–2011)

[40–60] (2012–2013)

[...]

2010.112

2010 7 13

[...] (*1)

2011 1 1

2016

[60–80]

2010.239

2011 9 6

Ontex bvba

2011 1 1

2016

[60–80]

[...]

2010.277

2010 9 7

[...] (*1)

[60–80]

2010.284

2010 7 13

[...] (*1)

2010 1 1

2015

[60–80]

2010.488

2011 2 15

Dow Corning Europe SA

2010 1 1

2015

> OM [1–4]

[...]

2011.028

2011 2 22

Soudal NV

2010 1 1

2015

[40–60]

[...]

2011.201

2011 9 13

Belgacom Int. Carrier Services

2010 1 1

2015

[20–40]

[...]

2011.326

2011 9 6

Atlas Copco Airpower NV

2010 1 1

2015

[40–60]

[...]

2011.337

2011 11 8

Evonik Oxena Antwerpen NV

2012 1 1

2017

[20–40]

[...]

2011.469

2011 12 13

BP Aromatics Limited NV

2012 1 1

[...]

2011.488

2012 1 24

[...] (*1)

2015 1 1

2020

[60–80]

2011.542

2012 2 28

Chep Equipment Pooling NV

2010 7 1

2015

[20–40]

[...]

2011.569

2013 2 26

Nomacorc

2012 1 1

2016

[60–80]

[...]

2011.572

2012 12 18

[...] (*1)

2012.031

2012 9 25

Pfizer Animal Health SA

2012 12 1

2017

[80–100]

[...]

2012.038

2012 3 6

Kinepolis Group NV

2012 1 1

2016

[60–80]

[...]

2012.062

2012 5 24

Celio International NV

2012 2 1

2017

[...]

2012.066

2012 4 3

[...] (*1)

2013 1 1

2018

[60–80]

2012.101

2012 4 17

[...] (*1)

2014 1 1

2019

[60–80]

2012.180

2012 9 18

FLIR Systems Trading Belgium bvba

2012 08 01

[60–80]

[...]

2012.182

2012 9 18

[...] (*1)

2013 7 31

2015

[40–60]

2012.229

2012 8 28

ABI

2011 1 1

2016

[80–100]

[...]

2012.229

2012 8 29

AMPAR

[80–100]

[...]

2012.355

2012 11 6

Knauf Insulation SPRL

2013 1 1

2017

[60–80]

[...]

2012.375

2012 11 20

Capsugel Belgium NV

2012 1 1

2017

[60–80]

[...]

2012.379

2012 11 20

Wabco Europe BVBA

2012 1 1

2017

[40–60]

[...]

2012.446

2012 12 18

[...] (*1)

2015 1 1

2020

[60–80]

2012.468

2013 2 26

BASF Antwerpen

Šešeri metai

[...]

2013.052

2013 4 16

[...] (*1)

Treji metai

2013.111

2013 4 30

Delta Light NV

2012 8 31

2016

[60–80]

[...]

2013.138

2013 9 17

[...] (*1)

2012 1 1

2017

[60–80]

2013.156

2013 6 25

Punch Powertrain NV

2013 1 1

2017

[60–80]

[...]

2013.331

2013 10 8

Puratos NV

2013 1 1

2018

[40–60]

[...]

2013.443

2013 12 10

Omega Pharma International

2013 1 1

2018

[40–60]

[...]

2013.540

2013 12 10

[...] (*1)

2014 1 1

2019

[60–80]

2013.579

2014 1 28

Esko Graphics BVBA

2012 1 1

2017

[60–80]

[...]

2013.612

2014 2 25

Magnetrol International NV

2012 1 1

2016

[60–80]

[...]

2014.091

2014 4 1

Mayckawa Europe NV

2013 12 31

2018

[60–80]

[...]

2014.098

2014 6 10

[...] (*1)

2014 1 1

2019

[60-80]

2014.173

2014 5 13

[...] (*1)

2012 1 1

2016

[60–80]

2014.185

2014 6 24

[...] (*1)

[60–80]

2014.288

2014 8 5

[...] (*1)

2014 7 1

2019

[60–80]

2014.609

2014 12 23

[...] (*1)

2014 1 1

2019

[60–80]

VISAS perviršis

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Šaltinis:2015 m. gegužės 29 d. Belgijos institucijų pranešimas, pateiktas priėmus sprendimą pradėti procedūrą.

---

(*1)  Remiantis iš Belgijos gauta informacija, šios bendrovės savo mokesčių deklaracijose pelno perviršio nebuvo deklaravusios iki 2013 mokestinių metų.

(*2)  Ši suma – tai bendras pelno perviršis, kurį bendrovės deklaravo savo mokesčių deklaracijose, tačiau ji visiškai nerodo, kad suteikta valstybės pagalba.

---

| 2016 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 260/104

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1700

2016 m. balandžio 7 d.

dėl valstybės pagalbos SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ir NN 34A/2000), kurią įgyvendino Austrija (AMA rinkodaros priemonės)

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1972)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1),

kadangi:

| (1) | 2011 m. spalio 27 d. sprendimu (2) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teismas) pritarė Pirmosios instancijos teismo (dabartinio Bendrojo Teismo) sprendimui (3), kuriuo panaikintas 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas C(2004) 2037 valstybės pagalbos byloje NN 34A/2000 dėl kokybės programų ir kokybės ženklų „AMA Biosiegel“ (toliau – ekologinis ženklas) ir „AMA Gütesiegel“ (toliau – kokybės ženklas). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. spalio 27 d. sprendimu (2) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teismas) pritarė Pirmosios instancijos teismo (dabartinio Bendrojo Teismo) sprendimui (3), kuriuo panaikintas 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas C(2004) 2037 valstybės pagalbos byloje NN 34A/2000 dėl kokybės programų ir kokybės ženklų „AMA Biosiegel“ (toliau – ekologinis ženklas) ir „AMA Gütesiegel“ (toliau – kokybės ženklas).

| (2) | Teismui priėmus šį sprendimą, Komisija privalo imtis reikiamų priemonių jam įvykdyti. Todėl Komisija privalo priimti naują sprendimą. |
| --- | --- |

(2)

Teismui priėmus šį sprendimą, Komisija privalo imtis reikiamų priemonių jam įvykdyti. Todėl Komisija privalo priimti naują sprendimą.

| (3) | Pirmiau nurodyti Teismų sprendimai yra procedūros, kurią sudaro toliau išdėstyti pagrindiniai etapai, kulminacija. |
| --- | --- |

(3)

Pirmiau nurodyti Teismų sprendimai yra procedūros, kurią sudaro toliau išdėstyti pagrindiniai etapai, kulminacija.

1.   KOMISIJOS VYKDOMA PROCEDŪRA

KOMISIJOS VYKDOMA PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪROS INICIJAVIMAS. SKUNDAI

PROCEDŪROS INICIJAVIMAS. SKUNDAI

| (4) | Atsižvelgdama į du 1999 m. rugsėjo 21 d. ir 1999 m. lapkričio 5 d. skundus, užregistruotus atitinkamai 1999 m. rugsėjo 23 d. ir 2000 m. sausio 20 d., Komisija 2000 m. vasario 15 d. raštu paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti reikiamos informacijos apie pagalbos priemones, susijusias su įmonės „Agrarmarkt Austria Marketing“ GesmbH (toliau – „AMA Marketing“), agentūros „Agrarmark Austria“ (toliau – AMA) patronuojamosios įmonės, rinkodaros veikla. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgdama į du 1999 m. rugsėjo 21 d. ir 1999 m. lapkričio 5 d. skundus, užregistruotus atitinkamai 1999 m. rugsėjo 23 d. ir 2000 m. sausio 20 d., Komisija 2000 m. vasario 15 d. raštu paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti reikiamos informacijos apie pagalbos priemones, susijusias su įmonės „Agrarmarkt Austria Marketing“ GesmbH (toliau – „AMA Marketing“), agentūros „Agrarmark Austria“ (toliau – AMA) patronuojamosios įmonės, rinkodaros veikla.

| (5) | Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją 2000 m. kovo 20 d. raštu, užregistruotu 2000 m. kovo 21 d. |
| --- | --- |

(5)

Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją 2000 m. kovo 20 d. raštu, užregistruotu 2000 m. kovo 21 d.

| (6) | 2000 m. balandžio 4 d. raštu, užregistruotu 2000 m. balandžio 7 d., antrasis skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(6)

2000 m. balandžio 4 d. raštu, užregistruotu 2000 m. balandžio 7 d., antrasis skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos.

| (7) | Papildomos informacijos iš antrojo skundo pateikėjo taip pat gauta 2000 m. gegužės 18 d. ir 2001 m. gegužės 30 d.; ji užregistruota atitinkamai 2000 m. gegužės 26 d. ir 2001 m. birželio 6 d. Trečią skundą dėl to paties dalyko Komisija gavo 2003 m. sausio 22 d. |
| --- | --- |

(7)

Papildomos informacijos iš antrojo skundo pateikėjo taip pat gauta 2000 m. gegužės 18 d. ir 2001 m. gegužės 30 d.; ji užregistruota atitinkamai 2000 m. gegužės 26 d. ir 2001 m. birželio 6 d. Trečią skundą dėl to paties dalyko Komisija gavo 2003 m. sausio 22 d.

1.2.   BYLA NN 34/2000 IR ADMINISTRACINIS SUSKAIDYMAS

BYLA NN 34/2000 IR ADMINISTRACINIS SUSKAIDYMAS

| (8) | Remdamasi iš skundų gauta informacija, Komisija 2000 m. birželio 19 d. raštu informavo Austrijos valdžios institucijas, kad aptariamos priemonės užregistruotos kaip pagalba, apie kurią nebuvo pranešta (NN 34/2000), ir paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti išsamesnės informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2000 m. rugsėjo 29 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2000 m. spalio 16 d. raštu, užregistruotu 2000 m. spalio 17 d.2001 m. spalio 15 d. raštu paprašyta papildomos informacijos, o Austrijos valdžios institucijos į jį atsakė 2001 m. lapkričio 7 d. raštu. 2002 m. gruodžio 19 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos ir informavo Komisiją apie pakeistas ir 2002 m. rugsėjo 26 d. įsigaliojusias (vidaus) AMA direktyvas (vok. AMA Richtlinien), kuriomis reglamentuojama AMA kokybės ženklu ir AMA ekologiniu ženklu pažymėtų produktų reklamos veikla. |
| --- | --- |

(8)

Remdamasi iš skundų gauta informacija, Komisija 2000 m. birželio 19 d. raštu informavo Austrijos valdžios institucijas, kad aptariamos priemonės užregistruotos kaip pagalba, apie kurią nebuvo pranešta (NN 34/2000), ir paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti išsamesnės informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2000 m. rugsėjo 29 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2000 m. spalio 16 d. raštu, užregistruotu 2000 m. spalio 17 d.2001 m. spalio 15 d. raštu paprašyta papildomos informacijos, o Austrijos valdžios institucijos į jį atsakė 2001 m. lapkričio 7 d. raštu. 2002 m. gruodžio 19 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos ir informavo Komisiją apie pakeistas ir 2002 m. rugsėjo 26 d. įsigaliojusias (vidaus) AMA direktyvas (vok. AMA Richtlinien), kuriomis reglamentuojama AMA kokybės ženklu ir AMA ekologiniu ženklu pažymėtų produktų reklamos veikla.

AMA Richtlinien

| (9) | Tuo raštu, prie jo pridėjusios užpildytą pranešimo formą, Austrijos valdžios institucijos nurodė pranešančios apie AMA kokybės ir ekologinio ženklo priemones, įgyvendinamas pagal naująsias vidaus taisykles (4). Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad šio rašto negalima laikyti pranešimu apie naują pagalbą, nes pakeistos AMA direktyvos įsigaliojo dar 2002 m. rugsėjo 26 d., taigi, buvo priimtos prieš suteikiant kokį nors jomis grindžiamų pagalbos priemonių patvirtinimą (5). |
| --- | --- |

(9)

Tuo raštu, prie jo pridėjusios užpildytą pranešimo formą, Austrijos valdžios institucijos nurodė pranešančios apie AMA kokybės ir ekologinio ženklo priemones, įgyvendinamas pagal naująsias vidaus taisykles (4). Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad šio rašto negalima laikyti pranešimu apie naują pagalbą, nes pakeistos AMA direktyvos įsigaliojo dar 2002 m. rugsėjo 26 d., taigi, buvo priimtos prieš suteikiant kokį nors jomis grindžiamų pagalbos priemonių patvirtinimą (5).

4

5

| (10) | Atsižvelgdama į 2004 m. kovo 8 d. gautą Austrijos valdžios institucijų prašymą, Komisija nusprendė bylą NN 34/2000 suskaidyti. Registracijos numeriu NN 34A/2000 pažymėtas nuostatų dėl AMA ekologinio ženklo ir AMA kokybės ženklo, taikytinų nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., nagrinėjimas, o registracijos numeriu NN 34/2000 Komisija pažymėjo AMA ekologinio ženklo ir AMA kokybės ženklo priemonių, taikytų iki 2002 m. rugsėjo 26 d., ir kitų AMA rinkodaros priemonių nagrinėjimą. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgdama į 2004 m. kovo 8 d. gautą Austrijos valdžios institucijų prašymą, Komisija nusprendė bylą NN 34/2000 suskaidyti. Registracijos numeriu NN 34A/2000 pažymėtas nuostatų dėl AMA ekologinio ženklo ir AMA kokybės ženklo, taikytinų nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., nagrinėjimas, o registracijos numeriu NN 34/2000 Komisija pažymėjo AMA ekologinio ženklo ir AMA kokybės ženklo priemonių, taikytų iki 2002 m. rugsėjo 26 d., ir kitų AMA rinkodaros priemonių nagrinėjimą.

| (11) | 2004 m. kovo 16 d., atsižvelgiant į vidaus administracines priežastis, dėl priemonių, įgyvendintų iki 2002 m. rugsėjo 26 d., užvesta nauja byla NN 34B/2000. Komisija pažymi, kad ši byla nedaro jokio poveikio dabartinės procedūros esmei. |
| --- | --- |

(11)

2004 m. kovo 16 d., atsižvelgiant į vidaus administracines priežastis, dėl priemonių, įgyvendintų iki 2002 m. rugsėjo 26 d., užvesta nauja byla NN 34B/2000. Komisija pažymi, kad ši byla nedaro jokio poveikio dabartinės procedūros esmei.

| (12) | Naujosiomis AMA vidaus taisyklėmis nustatytas naujas ženklų dizainas ir nauji kokybės standartai, taikytini kuriuo nors iš šių ženklų žymimiems produktams. Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais paaiškinimais ir išsamiai išnagrinėjus naujuosius ženklus bei kokybės standartus, paaiškėjo, kad jie patvirtinti, siekiant laikytis naujų Bendrijos taisyklių. |
| --- | --- |

(12)

Naujosiomis AMA vidaus taisyklėmis nustatytas naujas ženklų dizainas ir nauji kokybės standartai, taikytini kuriuo nors iš šių ženklų žymimiems produktams. Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais paaiškinimais ir išsamiai išnagrinėjus naujuosius ženklus bei kokybės standartus, paaiškėjo, kad jie patvirtinti, siekiant laikytis naujų Bendrijos taisyklių.

| (13) | Nors naujos redakcijos AMA vidaus taisyklėse nenustatytos sąlygos dėl produktų kilmės, pagrindiniame teisės akte, kuriuo reglamentuojama agentūra AMA, AMA įstatyme, vis dar buvo minimi tik nacionaliniai produktai. Dėl šio aspekto 2002 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2002 m. gruodžio 23 d., Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal naująsias taisykles AMA ženklais galima žymėti visus produktus, nepaisant jų kilmės, ir įsipareigojo vėliau patikslinti AMA įstatymą. Remdamosi pirmiau išdėstytu pagrindu, Komisijos tarnybos nusprendė, kad pagalbos schema, apie kurią nebuvo pranešta, užregistruota numeriu NN 34/2000, nuo 2002 m. rugsėjo 26 d. iš esmės pakeista, kad atitiktų valstybės pagalbos taisykles, dėl to yra pagrindo nuo tos dienos vykdytą schemą vertinti atskirai. |
| --- | --- |

(13)

Nors naujos redakcijos AMA vidaus taisyklėse nenustatytos sąlygos dėl produktų kilmės, pagrindiniame teisės akte, kuriuo reglamentuojama agentūra AMA, AMA įstatyme, vis dar buvo minimi tik nacionaliniai produktai. Dėl šio aspekto 2002 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2002 m. gruodžio 23 d., Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal naująsias taisykles AMA ženklais galima žymėti visus produktus, nepaisant jų kilmės, ir įsipareigojo vėliau patikslinti AMA įstatymą. Remdamosi pirmiau išdėstytu pagrindu, Komisijos tarnybos nusprendė, kad pagalbos schema, apie kurią nebuvo pranešta, užregistruota numeriu NN 34/2000, nuo 2002 m. rugsėjo 26 d. iš esmės pakeista, kad atitiktų valstybės pagalbos taisykles, dėl to yra pagrindo nuo tos dienos vykdytą schemą vertinti atskirai.

1.3.   PAGALBA NN 34A/2000, APIE KURIĄ NEBUVO PRANEŠTA, PO SUSKAIDYMO

PAGALBA NN 34A/2000, APIE KURIĄ NEBUVO PRANEŠTA, PO SUSKAIDYMO

| (14) | Dėl bylos NN 34A/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos 2004 m. balandžio 2 d. raštu (užregistruotu 2004 m. balandžio 5 d.), 2004 m. balandžio 19, 29 d., gegužės 4, 7, 13 d., birželio 9, 16 ir 24 d. raštais; jie visi užregistruoti jų gavimo dieną. |
| --- | --- |

(14)

Dėl bylos NN 34A/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos 2004 m. balandžio 2 d. raštu (užregistruotu 2004 m. balandžio 5 d.), 2004 m. balandžio 19, 29 d., gegužės 4, 7, 13 d., birželio 9, 16 ir 24 d. raštais; jie visi užregistruoti jų gavimo dieną.

| (15) | Sprendimu C(2004) 2037 Komisija nusprendė nereikšti prieštaravimų dėl tos priemonės ir padarė išvadą, kad ji suderinama su vidaus rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), nes atitinka Bendrijos valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui gairių (6) (toliau – 2000–2006 m. gairės) 13 ir 14 punktuose ir Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų kitų I priede neišvardytų produktų reklamai (7) (toliau – reklamos gairės) nustatytas sąlygas. Byloje NN 34A/2000 nagrinėta pagalbos schema buvo terminuota: visų kokybės ženklo (vok. AMA Gütesiegel) priemonių ir ekologinio ženklo (vok. Biozeichen) kokybės rėmimo priemonių terminas buvo 2008 m. gruodžio 31 d., o ekologinio ženklo (vok. Biozeichen) reklamos priemonių terminas buvo 2006 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(15)

Sprendimu C(2004) 2037 Komisija nusprendė nereikšti prieštaravimų dėl tos priemonės ir padarė išvadą, kad ji suderinama su vidaus rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), nes atitinka Bendrijos valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui gairių (6) (toliau – 2000–2006 m. gairės) 13 ir 14 punktuose ir Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų kitų I priede neišvardytų produktų reklamai (7) (toliau – reklamos gairės) nustatytas sąlygas. Byloje NN 34A/2000 nagrinėta pagalbos schema buvo terminuota: visų kokybės ženklo (vok. AMA Gütesiegel) priemonių ir ekologinio ženklo (vok. Biozeichen) kokybės rėmimo priemonių terminas buvo 2008 m. gruodžio 31 d., o ekologinio ženklo (vok. Biozeichen) reklamos priemonių terminas buvo 2006 m. kovo 31 d.

6

7

AMA Gütesiegel

Biozeichen

Biozeichen

| (16) | Pagal sprendimą į tyrimą byloje NN 34A/2000 specialiai neįtrauktos jokios priemonės, kurias agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ įgyvendino iki 2002 m. rugsėjo 26 d., jos išliko bylos NN 34/2000 dalykas. Tačiau šiuo atžvilgiu nėra aišku, kada pradėtos taikyti naujosios AMA vidaus taisyklės, t. y. ar pagalbos priemonės buvo teikiamos pagal naująsias taisykles jau nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., taisyklių įsigaliojimo datos, ar po 2002 m. rugsėjo 26 d. dar tęsėsi pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagalba buvo toliau teikiama pagal senąsias taisykles. |
| --- | --- |

(16)

Pagal sprendimą į tyrimą byloje NN 34A/2000 specialiai neįtrauktos jokios priemonės, kurias agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ įgyvendino iki 2002 m. rugsėjo 26 d., jos išliko bylos NN 34/2000 dalykas. Tačiau šiuo atžvilgiu nėra aišku, kada pradėtos taikyti naujosios AMA vidaus taisyklės, t. y. ar pagalbos priemonės buvo teikiamos pagal naująsias taisykles jau nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., taisyklių įsigaliojimo datos, ar po 2002 m. rugsėjo 26 d. dar tęsėsi pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagalba buvo toliau teikiama pagal senąsias taisykles.

| (17) | 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad pereinamasis laikotarpis netaikytas ir kad naujosios taisyklės pradėtos taikyti 2002 m. rugsėjo 26 d. |
| --- | --- |

(17)

2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad pereinamasis laikotarpis netaikytas ir kad naujosios taisyklės pradėtos taikyti 2002 m. rugsėjo 26 d.

1.4.   PRANEŠIMAS APIE AMA RINKODAROS PRIEMONES (BENDRO POBŪDŽIO RINKODARA, RINKODARA UŽ AUSTRIJOS RIBŲ IR RINKOS TYRIMAS). N 239/2004

PRANEŠIMAS APIE AMA RINKODAROS PRIEMONES (BENDRO POBŪDŽIO RINKODARA, RINKODARA UŽ AUSTRIJOS RIBŲ IR RINKOS TYRIMAS). N 239/2004

| (18) | 2004 m. gegužės 28 d. Austrijos valdžios institucijos pranešė apie AMA rinkodaros priemones, kurias sudarė bendro pobūdžio rinkodaros priemonės, rinkodaros priemonės už Austrijos ribų ir rinkos tyrimas. 2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimu C(2004) 3945 patvirtinta pagalbos schema, užregistruota valstybės pagalbos numeriu N 239/2004. 2010 m. sausio 21 d. sprendimu C(2010) 377 Komisija valstybės pagalbos numeriu N 496/2009 užregistravo minėtos pagalbos schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Šiems sprendimams pirmiau nurodyti Teismų sprendimai poveikio neturėjo, patvirtintos priemonės nėra šio sprendimo dalykas. |
| --- | --- |

(18)

2004 m. gegužės 28 d. Austrijos valdžios institucijos pranešė apie AMA rinkodaros priemones, kurias sudarė bendro pobūdžio rinkodaros priemonės, rinkodaros priemonės už Austrijos ribų ir rinkos tyrimas. 2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimu C(2004) 3945 patvirtinta pagalbos schema, užregistruota valstybės pagalbos numeriu N 239/2004. 2010 m. sausio 21 d. sprendimu C(2010) 377 Komisija valstybės pagalbos numeriu N 496/2009 užregistravo minėtos pagalbos schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Šiems sprendimams pirmiau nurodyti Teismų sprendimai poveikio neturėjo, patvirtintos priemonės nėra šio sprendimo dalykas.

1.5.   PAGALBOS SCHEMOS NN 34A/2000 PRATĘSIMAS

PAGALBOS SCHEMOS NN 34A/2000 PRATĘSIMAS

| (19) | 2006 m. kovo 15 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Austrijos valdžios institucijos pranešė apie ekologinio ženklo priemonių (8) (valstybės pagalbos schema N 175/2006, patvirtinta 2006 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimu C(2006) 2281) pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d.2008 m. lapkričio 19 d. raštu Austrija pranešė apie ir kokybės ženklo, ir ekologinio ženklo pagalbos priemonės NN 34A/2000, kurios galiojimas baigėsi 2010 m. gruodžio 31 d., pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Pagalba, apie kurią pranešta, užregistruota numeriu N 589/2008 ir patvirtinta 2009 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimu C(2009) 1092, kartu ja pakeista pagalbos priemonė N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

2006 m. kovo 15 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Austrijos valdžios institucijos pranešė apie ekologinio ženklo priemonių (8) (valstybės pagalbos schema N 175/2006, patvirtinta 2006 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimu C(2006) 2281) pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d.2008 m. lapkričio 19 d. raštu Austrija pranešė apie ir kokybės ženklo, ir ekologinio ženklo pagalbos priemonės NN 34A/2000, kurios galiojimas baigėsi 2010 m. gruodžio 31 d., pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Pagalba, apie kurią pranešta, užregistruota numeriu N 589/2008 ir patvirtinta 2009 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimu C(2009) 1092, kartu ja pakeista pagalbos priemonė N 175/2006.

8

| (20) | Šiame sprendime pirmiau aprašytos patvirtintos pagalbos schemos N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ir N 496/2009 nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

(20)

Šiame sprendime pirmiau aprašytos patvirtintos pagalbos schemos N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ir N 496/2009 nenagrinėjamos.

| (21) | Šis sprendimas priimamas dėl AMA priemonių, apie kurias nebuvo pranešta, pagal pagalbos schemą NN 34/2000 (vykdytų laikotarpiu iki 2002 m. rugsėjo 26 d.) ir AMA priemonių, dėl kurių priimtas panaikintas Komisijos sprendimas NN 34A/2000 (vykdytų nuo 2002 m. rugsėjo 26 d.). |
| --- | --- |

(21)

Šis sprendimas priimamas dėl AMA priemonių, apie kurias nebuvo pranešta, pagal pagalbos schemą NN 34/2000 (vykdytų laikotarpiu iki 2002 m. rugsėjo 26 d.) ir AMA priemonių, dėl kurių priimtas panaikintas Komisijos sprendimas NN 34A/2000 (vykdytų nuo 2002 m. rugsėjo 26 d.).

2.   SĄJUNGOS TEISMUOSE (BENDRAJAME TEISME IR TEISINGUMO TEISME) NAGRINĖTOS BYLOS IR SPRENDIMAS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ

SĄJUNGOS TEISMUOSE (BENDRAJAME TEISME IR TEISINGUMO TEISME) NAGRINĖTOS BYLOS IR SPRENDIMAS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ

2.1.   BENDRAJAME TEISME NAGRINĖTA BYLA T-375/04

BENDRAJAME TEISME NAGRINĖTA BYLA T-375/04

| (22) | (4) konstatuojamojoje dalyje nurodyti skundo pateikėjai 2004 m. rugsėjo 17 d. apskundė Komisijos sprendimą byloje NN 34A/2000 Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui). Byla užregistruota numeriu T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

(4) konstatuojamojoje dalyje nurodyti skundo pateikėjai 2004 m. rugsėjo 17 d. apskundė Komisijos sprendimą byloje NN 34A/2000 Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui). Byla užregistruota numeriu T-375/04.

| (23) | 2009 m. lapkričio 18 d. sprendime Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes iškilo prieštara tarp i) 1992 m. AMA įstatymo redakcijos, pagal kurią, pasak Bendrojo Teismo, schema taikoma tik nacionaliniams produktams, ir ii) AMA vidaus direktyvų ir Austrijos valdžios institucijų patikinimo, kad schema gali būti taikoma ir kitų valstybių narių produktams. Bendrasis Teismas nusprendė, kad šios prieštaros pakanka, kad kiltų didelių abejonių dėl schemos suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(23)

2009 m. lapkričio 18 d. sprendime Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes iškilo prieštara tarp i) 1992 m. AMA įstatymo redakcijos, pagal kurią, pasak Bendrojo Teismo, schema taikoma tik nacionaliniams produktams, ir ii) AMA vidaus direktyvų ir Austrijos valdžios institucijų patikinimo, kad schema gali būti taikoma ir kitų valstybių narių produktams. Bendrasis Teismas nusprendė, kad šios prieštaros pakanka, kad kiltų didelių abejonių dėl schemos suderinamumo su vidaus rinka.

| (24) | Todėl Bendrasis Teismas padarė išvadą (sprendimo 86 punktas), kad Komisija turėjo pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (dabartinio SESV 108 straipsnio 2 dalyje) nurodytą procedūrą. Tuo remdamasis, Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą byloje NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(24)

Todėl Bendrasis Teismas padarė išvadą (sprendimo 86 punktas), kad Komisija turėjo pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (dabartinio SESV 108 straipsnio 2 dalyje) nurodytą procedūrą. Tuo remdamasis, Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą byloje NN 34A/2000.

2.2.   TEISINGUMO TEISME NAGRINĖTA BYLA C-47/10

TEISINGUMO TEISME NAGRINĖTA BYLA C-47/10

| (25) | Austrijos Respublika 2010 m. sausio 27 d. apeliacine tvarka apskundė pirmiau minėtą Bendrojo Teismo sprendimą. Apeliacija užregistruota numeriu C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Austrijos Respublika 2010 m. sausio 27 d. apeliacine tvarka apskundė pirmiau minėtą Bendrojo Teismo sprendimą. Apeliacija užregistruota numeriu C-47/10.

| (26) | 2011 m. spalio 27 d. sprendime Teisingumo Teismas atmetė Austrijos Respublikos apeliaciją ir visapusiškai pritarė Bendrojo Teismo sprendimui. |
| --- | --- |

(26)

2011 m. spalio 27 d. sprendime Teisingumo Teismas atmetė Austrijos Respublikos apeliaciją ir visapusiškai pritarė Bendrojo Teismo sprendimui.

2.3.   SPRENDIMAS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PASKESNI PROCEDŪRINIAI ETAPAI

SPRENDIMAS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PASKESNI PROCEDŪRINIAI ETAPAI

| (27) | Laikydamasi Teismo sprendimo, Komisija pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį byloje NN 34A/2000 pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Atsižvelgdama į sprendimo pagrindą, 2012 m. birželio 12 d. sprendime pradėti tyrimo procedūrą (9) Komisija pakvietė Austrijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis per vieną mėnesį pateikti pastabas, kad būtų išsklaidytos abejonės dėl 23 konstatuojamojoje dalyje aprašytos prieštaros. |
| --- | --- |

(27)

Laikydamasi Teismo sprendimo, Komisija pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį byloje NN 34A/2000 pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Atsižvelgdama į sprendimo pagrindą, 2012 m. birželio 12 d. sprendime pradėti tyrimo procedūrą (9) Komisija pakvietė Austrijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis per vieną mėnesį pateikti pastabas, kad būtų išsklaidytos abejonės dėl 23 konstatuojamojoje dalyje aprašytos prieštaros.

9

| (28) | Komisija trečiųjų šalių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(28)

Komisija trečiųjų šalių pastabų negavo.

| (29) | Austrija atsakė 2012 m. birželio 29 d. raštu ir paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Komisija 2012 m. liepos 13 d. leido pratęsti atsakymui duotą terminą. |
| --- | --- |

(29)

Austrija atsakė 2012 m. birželio 29 d. raštu ir paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Komisija 2012 m. liepos 13 d. leido pratęsti atsakymui duotą terminą.

| (30) | Austrijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2012 m. rugsėjo 14 d. |
| --- | --- |

(30)

Austrijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2012 m. rugsėjo 14 d.

| (31) | 2014 m. vasario 19 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakė 2014 m. kovo 14 d. ir paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Austrija pateikė papildomos informacijos 2014 m. gegužės 7 d. |
| --- | --- |

(31)

2014 m. vasario 19 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakė 2014 m. kovo 14 d. ir paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Austrija pateikė papildomos informacijos 2014 m. gegužės 7 d.

| (32) | 2014 m. gruodžio 17 d. Komisija išsiuntė dar vieną prašymą pateikti informacijos. 2014 m. gruodžio 23 d. Austrijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Komisija 2015 m. sausio 8 d. leido pratęsti atsakymui duotą terminą. Austrijos valdžios institucijų atsakymai pateikti 2015 m. vasario 26 d. ir kovo 3 d. |
| --- | --- |

(32)

2014 m. gruodžio 17 d. Komisija išsiuntė dar vieną prašymą pateikti informacijos. 2014 m. gruodžio 23 d. Austrijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymui duotą terminą. Komisija 2015 m. sausio 8 d. leido pratęsti atsakymui duotą terminą. Austrijos valdžios institucijų atsakymai pateikti 2015 m. vasario 26 d. ir kovo 3 d.

3.   PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

3.1.   PAVADINIMAS

PAVADINIMAS

| (33) | AMA rinkodaros priemonės |
| --- | --- |

(33)

AMA rinkodaros priemonės

3.2.   PRIEMONĖS TAIKYMO TRUKMĖ

PRIEMONĖS TAIKYMO TRUKMĖ

| (34) | AMA įstatymas, kuriuo įsteigta agentūra AMA, įsigaliojo 1992 m. Remiantis Austrijos valdžios institucijų 1997 m. liepos 4 d. rašte, užregistruotame 1997 m. liepos 7 d., pateikta informacija, rinkodaros priemonės pradėtos vykdyti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Tačiau Austrijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto (10) 143 arba 144 straipsnius. |
| --- | --- |

(34)

AMA įstatymas, kuriuo įsteigta agentūra AMA, įsigaliojo 1992 m. Remiantis Austrijos valdžios institucijų 1997 m. liepos 4 d. rašte, užregistruotame 1997 m. liepos 7 d., pateikta informacija, rinkodaros priemonės pradėtos vykdyti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Tačiau Austrijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto (10) 143 arba 144 straipsnius.

10

| (35) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrija nurodė, kad Komisiją apie rinkodaros priemones „informavo“ įmonė„Österreichische Weinmarketing“. Tačiau tame informacijos pakete (11) minimos tik atitinkamos priemonės, kurias Komisija pagal EB sutarties 93 straipsnio 1 dalį (dabartinę SESV 108 straipsnio 1 dalį) nustatė vyno sektoriui. Tos priemonės nėra šio sprendimo dalykas. |
| --- | --- |

(35)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrija nurodė, kad Komisiją apie rinkodaros priemones „informavo“ įmonė„Österreichische Weinmarketing“. Tačiau tame informacijos pakete (11) minimos tik atitinkamos priemonės, kurias Komisija pagal EB sutarties 93 straipsnio 1 dalį (dabartinę SESV 108 straipsnio 1 dalį) nustatė vyno sektoriui. Tos priemonės nėra šio sprendimo dalykas.

11

| (36) | 1997 m. vasario 7 d. raštu, atsižvelgdama į EBPO stebėsenos ataskaitą, Komisija informavo Austriją, kad AMA pardavimo skatinimo priemonės gali būti valstybės pagalba, todėl paprašė Austrijos valdžios institucijų suteikti visą informaciją, kuri yra reikalinga toms priemonėms įvertinti pagal galiojančias valstybės pagalbos taisykles, ir užpildyti reikiamas pranešimo formas. 1997 m. birželio 23 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją ir užpildytą pranešimo formą (12). |
| --- | --- |

(36)

1997 m. vasario 7 d. raštu, atsižvelgdama į EBPO stebėsenos ataskaitą, Komisija informavo Austriją, kad AMA pardavimo skatinimo priemonės gali būti valstybės pagalba, todėl paprašė Austrijos valdžios institucijų suteikti visą informaciją, kuri yra reikalinga toms priemonėms įvertinti pagal galiojančias valstybės pagalbos taisykles, ir užpildyti reikiamas pranešimo formas. 1997 m. birželio 23 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją ir užpildytą pranešimo formą (12).

12

| (37) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad 1997 m. birželio 23 d. raštas yra tinkamas pranešimas ir kad, pasibaigus 2 mėnesių terminui, valstybė narė turi teisę manyti, kad toms priemonėms suteiktas tinkamas valstybės pagalbos patvirtinimas. |
| --- | --- |

(37)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad 1997 m. birželio 23 d. raštas yra tinkamas pranešimas ir kad, pasibaigus 2 mėnesių terminui, valstybė narė turi teisę manyti, kad toms priemonėms suteiktas tinkamas valstybės pagalbos patvirtinimas.

| (38) | Nagrinėjant įgyvendinimo pabaigos datą, įvairaus pobūdžio AMA rinkodaros veiklą reikėtų atskirti. |
| --- | --- |

(38)

Nagrinėjant įgyvendinimo pabaigos datą, įvairaus pobūdžio AMA rinkodaros veiklą reikėtų atskirti.

| (39) | Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad 2004 m. spalio 20 d. sprendimu Komisija valstybės pagalbos numeriu N 239/2004 pažymėjo ir patvirtino šias AMA rinkodaros priemones: bendro pobūdžio rinkodaros priemones (reklamą ir viešųjų ryšių veiklą), rinkodaros priemones už Austrijos ribų ir rinkos tyrimą. |
| --- | --- |

(39)

Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad 2004 m. spalio 20 d. sprendimu Komisija valstybės pagalbos numeriu N 239/2004 pažymėjo ir patvirtino šias AMA rinkodaros priemones: bendro pobūdžio rinkodaros priemones (reklamą ir viešųjų ryšių veiklą), rinkodaros priemones už Austrijos ribų ir rinkos tyrimą.

| (40) | Apibendrinant pažymėtina, kad AMA ekologinio ženklo ir kokybės ženklo priemonės galiojimo terminas buvo 2008 m. gruodžio 31 d., išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių galiojimas baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. (žr. 15 ir 19 konstatuojamąsias dalis). Kitos AMA rinkodaros priemonės taikytos iki 2004 m. spalio 20 d., datos, kurią patvirtinta priemonė, apie kurią pranešta, N 239/2004 (žr. 1.4 skyrių ir 39 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(40)

Apibendrinant pažymėtina, kad AMA ekologinio ženklo ir kokybės ženklo priemonės galiojimo terminas buvo 2008 m. gruodžio 31 d., išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių galiojimas baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. (žr. 15 ir 19 konstatuojamąsias dalis). Kitos AMA rinkodaros priemonės taikytos iki 2004 m. spalio 20 d., datos, kurią patvirtinta priemonė, apie kurią pranešta, N 239/2004 (žr. 1.4 skyrių ir 39 konstatuojamąją dalį).

| (41) | Komisija taip pat pažymi, kad apie AMA jautienos pardavimo skatinimo kampanijos priemonę buvo pranešta ir priemonė 1998 m. gruodžio 15 d. raštu patvirtinta, suteikiant valstybės pagalbos numerį N 570/1998. Pagalba buvo terminuota ir turėjo trukti dvejus metus. |
| --- | --- |

(41)

Komisija taip pat pažymi, kad apie AMA jautienos pardavimo skatinimo kampanijos priemonę buvo pranešta ir priemonė 1998 m. gruodžio 15 d. raštu patvirtinta, suteikiant valstybės pagalbos numerį N 570/1998. Pagalba buvo terminuota ir turėjo trukti dvejus metus.

| (42) | Išskyrus priemones, dėl kurių Komisija priėmė sprendimus bylose N 570/1998, NN 34A/2000 ir N 239/2004, Komisijai nėra žinoma apie jokias kitas patvirtintas su AMA rinkodaros veikla aptariamuoju laikotarpiu susijusias pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(42)

Išskyrus priemones, dėl kurių Komisija priėmė sprendimus bylose N 570/1998, NN 34A/2000 ir N 239/2004, Komisijai nėra žinoma apie jokias kitas patvirtintas su AMA rinkodaros veikla aptariamuoju laikotarpiu susijusias pagalbos priemones.

3.3.   PAGALBOS SUMA

PAGALBOS SUMA

| (43) | Remiantis informacija, pateikta išsamiose 1995–1999 m. (13) ir 2000–2008 m. (14) biudžeto ataskaitose, AMA rinkodaros veiklai išleistos tokios sumos:






  1995 m. | 13 084 204,72 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1996 m. | 16 241 658,38 EUR |
| 1997 m. | 15 306 219,65 EUR |
| 1998 m. | 18 217 604,15 EUR |
| 1999 m. | 18 158 485,48 EUR |
| 2000 m.: | 15 867 096,22 EUR |
| 2001 m.: | 12 092 317,52 EUR |
| 2002 m.: | 13 538 228,32 EUR |
| 2003 m.: | 9 044 509,01 EUR |
| 2004 m.: | 10 559 442,86 EUR |
| 2005 m.: | 8 994 712,20 EUR |
| 2006 m.: | 12 193 320,12 EUR |
| 2007 m.: | 12 285 344,67 EUR |
| 2008 m.: | 15 087 084,71 EUR |

(43)

Remiantis informacija, pateikta išsamiose 1995–1999 m. (13) ir 2000–2008 m. (14) biudžeto ataskaitose, AMA rinkodaros veiklai išleistos tokios sumos:

13

14

1995 m.

13 084 204,72 EUR

1996 m.

16 241 658,38 EUR

1997 m.

15 306 219,65 EUR

1998 m.

18 217 604,15 EUR

1999 m.

18 158 485,48 EUR

2000 m.:

15 867 096,22 EUR

2001 m.:

12 092 317,52 EUR

2002 m.:

13 538 228,32 EUR

2003 m.:

9 044 509,01 EUR

2004 m.:

10 559 442,86 EUR

2005 m.:

8 994 712,20 EUR

2006 m.:

12 193 320,12 EUR

2007 m.:

12 285 344,67 EUR

2008 m.:

15 087 084,71 EUR

| (44) | 2012 m. birželio 12 d. raštu Austrijos valdžios institucijų paprašyta patvirtinti pirmiau išdėstytus skaičius ir suskirstyti biudžetą pamečiui pagal kiekvieną pagalbos kategoriją (kokybės ženklų reklama, ekologinių ženklų reklama, bendro pobūdžio reklama, reklama už Austrijos ribų, kokybės priemonės, su abiem ženklais ir bendro pobūdžio produktais susijusi techninė parama). 2012 m. rugsėjo 14 d. informacijos pakete pateikti tokie skaičiai:












  (EUR) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

2012 m. birželio 12 d. raštu Austrijos valdžios institucijų paprašyta patvirtinti pirmiau išdėstytus skaičius ir suskirstyti biudžetą pamečiui pagal kiekvieną pagalbos kategoriją (kokybės ženklų reklama, ekologinių ženklų reklama, bendro pobūdžio reklama, reklama už Austrijos ribų, kokybės priemonės, su abiem ženklais ir bendro pobūdžio produktais susijusi techninė parama). 2012 m. rugsėjo 14 d. informacijos pakete pateikti tokie skaičiai:

(EUR)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | Austrijos valdžios institucijos pateikė šiuos 2002–2008 m. laikotarpio ekologinio ženklo ir kokybės ženklo priemonių skaičius:










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

Austrijos valdžios institucijos pateikė šiuos 2002–2008 m. laikotarpio ekologinio ženklo ir kokybės ženklo priemonių skaičius:

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4.   PAGALBOS GAVĖJAI

PAGALBOS GAVĖJAI

| (46) | Iš turimos informacijos matyti, kad pagalbos gavėjai pagal rinkodaros priemones yra žemės ūkio produktų gamintojai, taip pat žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais įmonės, įskaitant maisto pramonės įmones. |
| --- | --- |

(46)

Iš turimos informacijos matyti, kad pagalbos gavėjai pagal rinkodaros priemones yra žemės ūkio produktų gamintojai, taip pat žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais įmonės, įskaitant maisto pramonės įmones.

3.5.   TEISINIS PAGRINDAS

TEISINIS PAGRINDAS

| (47) | Pagrindinis visų AMA rinkodaros priemonių teisės aktas – AMA įstatymas Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“
  (Federalinis įstatymas dėl rinkos reguliavimo agentūros „Agrarmarkt Austria“ įsteigimo) (15). |
| --- | --- |

(47)

Pagrindinis visų AMA rinkodaros priemonių teisės aktas – AMA įstatymas Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“
  (Federalinis įstatymas dėl rinkos reguliavimo agentūros „Agrarmarkt Austria“ įsteigimo) (15).

Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“

15

| (48) | Atsakydamos į 2014 m. balandžio 30 d. prašymą pateikti informacijos, Austrijos valdžios institucijos pateikė visus įgyvendinimo teisės aktus (vok. Richtlinien, Verordnungen ir t. t., įskaitant AMA vidaus direktyvas ir kitas vidaus taisykles), kuriais reglamentuojami kokybės ir ekologinis ženklai bei atitinkamos rinkodaros priemonės. |
| --- | --- |

(48)

Atsakydamos į 2014 m. balandžio 30 d. prašymą pateikti informacijos, Austrijos valdžios institucijos pateikė visus įgyvendinimo teisės aktus (vok. Richtlinien, Verordnungen ir t. t., įskaitant AMA vidaus direktyvas ir kitas vidaus taisykles), kuriais reglamentuojami kokybės ir ekologinis ženklai bei atitinkamos rinkodaros priemonės.

Richtlinien

Verordnungen

3.6.   ĮMONĖ „AMA MARKETING“ IR PRIEMONĖS PARAFISKALINIS FINANSAVIMAS

ĮMONĖ „AMA MARKETING“ IR PRIEMONĖS PARAFISKALINIS FINANSAVIMAS

| (49) | Agentūra AMA yra viešosios teisės reglamentuojama valstybės valdoma 1992 m. AMA įstatymu įsteigta įstaiga. Schemą administruoja agentūrai AMA visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „AMA Marketing“. |
| --- | --- |

(49)

Agentūra AMA yra viešosios teisės reglamentuojama valstybės valdoma 1992 m. AMA įstatymu įsteigta įstaiga. Schemą administruoja agentūrai AMA visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „AMA Marketing“.

| (50) | Byloje NN 34A/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė toliau išdėstytą informaciją apie agentūros AMA statusą ir veiklą. |
| --- | --- |

(50)

Byloje NN 34A/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė toliau išdėstytą informaciją apie agentūros AMA statusą ir veiklą.

| (51) | Pasak Austrijos valdžios institucijų, agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ neprekiauja prekėmis arba paslaugomis. Įmonė „AMA Marketing“ prižiūri, kaip naudojamas kokybės ženklas ir ekologinis ženklas, planuoja ir koordinuoja pardavimo skatinimo priemones (reklamą, muges, parodas, viešųjų ryšių renginius ir pan.), rengia informacinę medžiagą apie kokybės programas ir ženklus, užsako tyrimo projektus įvairiomis su žemės ūkio produktų kokybe susijusiomis temomis. |
| --- | --- |

(51)

Pasak Austrijos valdžios institucijų, agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ neprekiauja prekėmis arba paslaugomis. Įmonė „AMA Marketing“ prižiūri, kaip naudojamas kokybės ženklas ir ekologinis ženklas, planuoja ir koordinuoja pardavimo skatinimo priemones (reklamą, muges, parodas, viešųjų ryšių renginius ir pan.), rengia informacinę medžiagą apie kokybės programas ir ženklus, užsako tyrimo projektus įvairiomis su žemės ūkio produktų kokybe susijusiomis temomis.

| (52) | Įmonė „AMA Marketing“ nevykdo reklaminių kampanijų ar produktų kontrolės. Vadovaudamasi nacionalinės teisės aktais, kuriais į nacionalinę teisę perkelta Tarybos direktyva 92/50/EEB (16), o vėliau – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (17), įmonė „AMA Marketing“ atrenka privačias įmones, kurios vykdytų tokias kampanijas arba kontrolę. |
| --- | --- |

(52)

Įmonė „AMA Marketing“ nevykdo reklaminių kampanijų ar produktų kontrolės. Vadovaudamasi nacionalinės teisės aktais, kuriais į nacionalinę teisę perkelta Tarybos direktyva 92/50/EEB (16), o vėliau – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (17), įmonė „AMA Marketing“ atrenka privačias įmones, kurios vykdytų tokias kampanijas arba kontrolę.

16

17

| (53) | Austrijos žemės ūkio ir maisto pramonės įmonės moka AMA įstatymu nustatytus privalomuosius mokesčius, iš jų visiškai finansuojamos AMA rinkodaros priemonės. Pačios agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ taip pat finansuojamos iš šių mokesčių. |
| --- | --- |

(53)

Austrijos žemės ūkio ir maisto pramonės įmonės moka AMA įstatymu nustatytus privalomuosius mokesčius, iš jų visiškai finansuojamos AMA rinkodaros priemonės. Pačios agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ taip pat finansuojamos iš šių mokesčių.

| (54) | AMA įstatyme (21c straipsnio 1 dalyje) nustatyta, kad mokesčiai turi būti mokami už šią veiklą arba produktus:






  — | pieną, kai jis pristatomas perdirbti, |
| --- | --- | --- |

(54)

AMA įstatyme (21c straipsnio 1 dalyje) nustatyta, kad mokesčiai turi būti mokami už šią veiklą arba produktus:

—

pieną, kai jis pristatomas perdirbti,

| — | grūdus, kai jie sumalami, |
| --- | --- |

—

grūdus, kai jie sumalami,

| — | suaugusius galvijus, veršelius, kiaules, ėriukus, avis, kai jie paskerdžiami, ir paukščius, kai jie papjaunami, |
| --- | --- |

—

suaugusius galvijus, veršelius, kiaules, ėriukus, avis, kai jie paskerdžiami, ir paukščius, kai jie papjaunami,

| — | naminių paukščių auginimą kiaušinių gamybai, |
| --- | --- |

—

naminių paukščių auginimą kiaušinių gamybai,

| — | daržovių ir vaisių auginimą, |
| --- | --- |

—

daržovių ir vaisių auginimą,

| — | bulvių auginimą (išskyrus krakmolingas bulves ir alkoholio gamybai naudojamas bulves), |
| --- | --- |

—

bulvių auginimą (išskyrus krakmolingas bulves ir alkoholio gamybai naudojamas bulves),

| — | daržo produktų auginimą ir priežiūrą, |
| --- | --- |

—

daržo produktų auginimą ir priežiūrą,

| — | vynuogynų priežiūrą, |
| --- | --- |

—

vynuogynų priežiūrą,

| — | vyno komercinį platinimą pirmą kartą. |
| --- | --- |

—

vyno komercinį platinimą pirmą kartą.

| (55) | AMA įstatyme (21d straipsnyje) taip pat nustatyta maksimali įmokų suma. Konkretus įmokų dydis nustatytas agentūros AMA administracinės valdybos reglamentu (vok. Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

AMA įstatyme (21d straipsnyje) taip pat nustatyta maksimali įmokų suma. Konkretus įmokų dydis nustatytas agentūros AMA administracinės valdybos reglamentu (vok. Verordnung des Verwaltungsrates).

Verordnung des Verwaltungsrates

| (56) | 2012 m. rugsėjo 14 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pranešė apie tokias 1995–2008 m. laikotarpiu (18) surinktų mokesčių sumas:







  1995 m. | – | 13 833 026,19 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 m. | – | 15 260 738,33 EUR |
| 1997 m. | – | 14 340 815,84 EUR |
| 1998 m. | – | 15 473 675,13 EUR |
| 1999 m. | – | 15 260 405,37 EUR |
| 2000 m. | – | 15 419 046,38 EUR |
| 2001 m. | – | 15 228 252,40 EUR |
| 2002 m. | – | 15 461 156,95 EUR |
| 2003 m. | – | 13 529 199,62 EUR |
| 2004 m. | – | 17 320 613,38 EUR |
| 2005 m. | – | 16 003 552,29 EUR |
| 2006 m. | – | 16 030 054,67 EUR |
| 2007 m. | – | 15 909 792,32 EUR |
| 2008 m. | – | 15 880 813,22 EUR |

(56)

2012 m. rugsėjo 14 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pranešė apie tokias 1995–2008 m. laikotarpiu (18) surinktų mokesčių sumas:

18

1995 m.

–

13 833 026,19 EUR

1996 m.

–

15 260 738,33 EUR

1997 m.

–

14 340 815,84 EUR

1998 m.

–

15 473 675,13 EUR

1999 m.

–

15 260 405,37 EUR

2000 m.

–

15 419 046,38 EUR

2001 m.

–

15 228 252,40 EUR

2002 m.

–

15 461 156,95 EUR

2003 m.

–

13 529 199,62 EUR

2004 m.

–

17 320 613,38 EUR

2005 m.

–

16 003 552,29 EUR

2006 m.

–

16 030 054,67 EUR

2007 m.

–

15 909 792,32 EUR

2008 m.

–

15 880 813,22 EUR

| (57) | Pvz., 2003 m. iš viso surinkta 13 529 199,62 EUR mokesčių:






  Pienas | 7 754 833,88 EUR |
| --- | --- | --- |
| Suaugę galvijai | 1 141 663,81 EUR |
| Kiaulės | 1 976 514,84 EUR |
| Veršeliai | 31 926,33 EUR |
| Avys ir ėriukai | 34 046,38 EUR |
| Papjauti skirti paukščiai | 405 925,74 EUR |
| Vištos dedeklės | 427 690,62 EUR |
| Vaisiai | 769 823,87 EUR |
| Daržovės | 408 448,99 EUR |
| Bulvės | 243 896,60 EUR |
| Daržo produktai | 334 428,56 EUR |

(57)

Pvz., 2003 m. iš viso surinkta 13 529 199,62 EUR mokesčių:

Pienas

7 754 833,88 EUR

Suaugę galvijai

1 141 663,81 EUR

Kiaulės

1 976 514,84 EUR

Veršeliai

31 926,33 EUR

Avys ir ėriukai

34 046,38 EUR

Papjauti skirti paukščiai

405 925,74 EUR

Vištos dedeklės

427 690,62 EUR

Vaisiai

769 823,87 EUR

Daržovės

408 448,99 EUR

Bulvės

243 896,60 EUR

Daržo produktai

334 428,56 EUR

| (58) | Pagal AMA įstatymo 21c straipsnio 2 dalį prekės, kurių kilmės šalis ne Austrija, nuo šių mokesčių atleistos. |
| --- | --- |

(58)

Pagal AMA įstatymo 21c straipsnio 2 dalį prekės, kurių kilmės šalis ne Austrija, nuo šių mokesčių atleistos.

4.   AMA RINKODAROS PRIEMONĖS

AMA RINKODAROS PRIEMONĖS

| (59) | 2000 m. spalio 16 d. raštu pagal procedūrą NN 34/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė 1995, 1996, 1997, 1998 ir 1999 m. metines ataskaitas, jose išvardytos visos AMA rinkodaros priemonės. |
| --- | --- |

(59)

2000 m. spalio 16 d. raštu pagal procedūrą NN 34/2000 Austrijos valdžios institucijos pateikė 1995, 1996, 1997, 1998 ir 1999 m. metines ataskaitas, jose išvardytos visos AMA rinkodaros priemonės.

| (60) | Per pagalbos schemos NN 34A/2000 vertinimo procedūrą Austrijos valdžios institucijos pateikė išsamius kokybės ir ekologinio ženklų aprašus. |
| --- | --- |

(60)

Per pagalbos schemos NN 34A/2000 vertinimo procedūrą Austrijos valdžios institucijos pateikė išsamius kokybės ir ekologinio ženklų aprašus.

| (61) | Iš šios informacijos matyti, kad rinkodaros veiklą galima grupuoti į šias pagalbos kategorijas:






  — | reklama, apimanti kokybės ženklo ir ekologinio ženklo reklamą, bendro pobūdžio rinkodaros priemones ir reklamos už Austrijos ribų priemones (žr. 4.1 skirsnį); |
| --- | --- | --- |

(61)

Iš šios informacijos matyti, kad rinkodaros veiklą galima grupuoti į šias pagalbos kategorijas:

—

reklama, apimanti kokybės ženklo ir ekologinio ženklo reklamą, bendro pobūdžio rinkodaros priemones ir reklamos už Austrijos ribų priemones (žr. 4.1 skirsnį);

| — | pagalba kokybės užtikrinimo sistemoms, kokybės kontrolei ir ekologiškų produktų kontrolei, taikomai kokybės ženklu bei ekologiniu ženklu žymimiems produktams (žr. 4.2 skirsnį); |
| --- | --- |

—

pagalba kokybės užtikrinimo sistemoms, kokybės kontrolei ir ekologiškų produktų kontrolei, taikomai kokybės ženklu bei ekologiniu ženklu žymimiems produktams (žr. 4.2 skirsnį);

| — | techninės paramos priemonės (žr. 4.3 skirsnį). |
| --- | --- |

—

techninės paramos priemonės (žr. 4.3 skirsnį).

| (62) | Išsamus priemonių aprašas pagal kiekvieną pagalbos kategoriją pateiktas atitinkamai 4.1–4.3 skirsniuose. |
| --- | --- |

(62)

Išsamus priemonių aprašas pagal kiekvieną pagalbos kategoriją pateiktas atitinkamai 4.1–4.3 skirsniuose.

4.1.   REKLAMOS PRIEMONĖS

REKLAMOS PRIEMONĖS

4.1.1.   KOKYBĖS ŽENKLO IR EKOLOGINIO ŽENKLO REKLAMOS PRIEMONĖS

| (63) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, kilmė ekologiniame ženkle kartais žymėta, kartais ne. Kokybės ženkle visada būdavo pateikiama konkreti kilmės žyma; antrame plane spalvomis ir (arba) simboliais (grafiškai) būdavo nurodoma kilmė pagal valstybę narę arba gamybos regioną. |
| --- | --- |

(63)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, kilmė ekologiniame ženkle kartais žymėta, kartais ne. Kokybės ženkle visada būdavo pateikiama konkreti kilmės žyma; antrame plane spalvomis ir (arba) simboliais (grafiškai) būdavo nurodoma kilmė pagal valstybę narę arba gamybos regioną.

Naudojami logotipai ir tinkamumas pagal schemą

Naudojami logotipai ir tinkamumas pagal schemą

| (64) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, po 2002 m. ženklai buvo tokie:

  Ženklų vaizdas nuo 2002 m.
   (19)










  Kokybės ženklas
   (20)

  (Austrija) | Kokybės ženklas

  (Bavarija) | Ekologinis ženklas

  (kilmė nurodyta) | Ekologinis ženklas

  (kilmė nenurodyta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, po 2002 m. ženklai buvo tokie:

Ženklų vaizdas nuo 2002 m.
   (19)

Ženklų vaizdas nuo 2002 m.

19

Kokybės ženklas
   (20)

Kokybės ženklas

20

(Austrija)

Kokybės ženklas

Kokybės ženklas

(Bavarija)

Ekologinis ženklas

Ekologinis ženklas

(kilmė nurodyta)

Ekologinis ženklas

Ekologinis ženklas

(kilmė nenurodyta)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Iš Komisijos pateiktų 1995–2002 m. pavyzdžių matyti, kad ekologinio ženklo vaizdas buvo toks pat kaip po 2002 m., o iki 1999 m. gruodžio 31 d. kokybės ženklo dizainas buvo kitoks (kaip parodyta toliau): vietoj užrašo „AMA Gütesiegel“ pagrindiniame plane, t. y. vizualiai dominuojančioje ženklo dalyje, įrašytas žodis „Austria“ (tokio paties dydžio šriftu).

  Kokybės ženklo vaizdas 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu |
| --- | --- |

(65)

Iš Komisijos pateiktų 1995–2002 m. pavyzdžių matyti, kad ekologinio ženklo vaizdas buvo toks pat kaip po 2002 m., o iki 1999 m. gruodžio 31 d. kokybės ženklo dizainas buvo kitoks (kaip parodyta toliau): vietoj užrašo „AMA Gütesiegel“ pagrindiniame plane, t. y. vizualiai dominuojančioje ženklo dalyje, įrašytas žodis „Austria“ (tokio paties dydžio šriftu).

Kokybės ženklo vaizdas 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu

Kokybės ženklo vaizdas 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu

| (66) | Nuo 2000 m. sausio mėn. pradinis kokybės ženklas pakeistas (65) konstatuojamojoje dalyje parodytu ženklu (21). Tai atspindėta metinėse to laikotarpio ir vėlesnėse ataskaitose. |
| --- | --- |

(66)

Nuo 2000 m. sausio mėn. pradinis kokybės ženklas pakeistas (65) konstatuojamojoje dalyje parodytu ženklu (21). Tai atspindėta metinėse to laikotarpio ir vėlesnėse ataskaitose.

21

| (67) | Remiantis pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, ekologinis ženklas ir kokybės ženklas buvo suteikiami tik tam tikrus kokybės kriterijus, susijusius su gamybos metodais, produkto savybėmis ir, tam tikrais atvejais, reikalavimais dėl geografinės produkto kilmės, atitinkantiems produktams. |
| --- | --- |

(67)

Remiantis pateikta informacija apie pagalbos schemą NN 34A/2000, ekologinis ženklas ir kokybės ženklas buvo suteikiami tik tam tikrus kokybės kriterijus, susijusius su gamybos metodais, produkto savybėmis ir, tam tikrais atvejais, reikalavimais dėl geografinės produkto kilmės, atitinkantiems produktams.

| (68) | Austrijos valdžios institucijos patikino, kad subsidijuota reklama atitiko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/13/EB (22) nuostatas. |
| --- | --- |

(68)

Austrijos valdžios institucijos patikino, kad subsidijuota reklama atitiko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/13/EB (22) nuostatas.

22

| (69) | Ekologinis ženklas buvo suteikiamas tik ekologiškiems, Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 (23) nustatytus kriterijus atitinkantiems produktams. |
| --- | --- |

(69)

Ekologinis ženklas buvo suteikiamas tik ekologiškiems, Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 (23) nustatytus kriterijus atitinkantiems produktams.

23

| (70) | Kokybės ženklas buvo suteikiamas tik produktams, kurie atitiko kokybės reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 (24) 24a straipsnio b dalį. Kokybės kriterijus, kuriuos reikalauta taikyti norint naudoti kokybės ženklą, atitinkantys produktai atitiko šiuos griežtesnius standartus pagal 2000–2006 m. gairių (25) 47 punktą.






  Produktas | Kriterijus |
| --- | --- | --- |
| Jautiena, veršiena | pH 36 vertė < 5,8 bent 36 val. |
| Kiauliena | PSE kiauliena: pH1 vertė bent 30 min. po paskerdimo: 6,0 arba didesnė. |
| | Leidžiama tik S ir E klasės mėsa. |
| | DFE kiauliena: pH12 vertė bent 12 val. po paskerdimo: ne didesnė kaip 5,8. |
| Kalakutiena | Bakteriologiniai reikalavimai: bendras maksimalus bakterijų kiekis L 50 000 KbE/cm2 ir maksimalus enterobakterijų kiekis L 500 KbE/cm2 prieš papjaunant, atitinkamos vertės L 100 000 KbE/cm2 ir L 1 000 KbE/cm2 po papjovimo. |
| Kiaušiniai | Tik ant grindų ir laisvai laikomų vištų. |
| | Dalyvavimas salmonelių prevencijos ir kontrolės programoje. |
| Pienas ir pieno produktai | Lipopolisacharidų kiekis ≤ 400 ES/ml. |
| | Tik 1 kokybės klasės iš esamų 4 klasių. |
| | Mikrobiologinio toleravimo atžvilgiu pagal Austrijos įstatymą Milchhygieneverordnung mažesniosios ribos kokybės ženklu pažymėtiems produktams yra viršutinės priimtinos ribos. Pvz., jeigu pagal įstatymą toleravimo intervalas yra 1–3, pagal kokybės ženklą leidžiamos tik vertės iki 1. |
| | Mielių ir pelėsių kiekis fermentuotuose pieno produktuose ≤ 10/ml, svieste ≤ 100/g, varškėje ≤ 1 000 /g. |
| Medus | Vandens kiekis ne daugiau kaip 19 %, HMF kiekis ≤ 20 ppm. |
| Grūdai, grūdiniai produktai | Kviečiai: hl- svoris 80 kg, gliuteno kiekis 30 %, baltymų kiekis 14 %, sedimentacijos vertė 50 Eh, kritimo skaičiaus vertė 250 sek.; miežiai hl- svoris 72 kg, amilograma 500AE; salykliniai rugiai: maksimalus baltymų kiekis 12 %, pilnagrūdžių rugių kiekis 90 % |
| Aliejiniai augalai ir maistinis aliejus | Rūgštingumas (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroksido kiekis (POZ) (šviežiuose ėminiuose) 1,5. |
| Valgomieji ledai | Tik aukščiausios kokybės kategorijos (S) iš trijų kategorijų žalio pieno. |
| | Bakterijų skaičius ≤ 50 000 (toleravimo intervalas + 30 000 ). |
| | Visos didžiausios leidžiamos mikrobiologinės vertės mažesnės už nustatytąsias Austrijos įstatyme Speiseeisverordnung. |
| Vaisiai, daržovės, valgomosios bulvės | Pesticidų ir herbicidų naudojimas tik pagal integruotos gamybos leidžiamų medžiagų sąrašą, pvz., kokybės ženklu pažymėtiems produktams leidžiama naudoti tik apie 160 iš maždaug 300 augalų apsaugos cheminių medžiagų, įtrauktų į Austrijos įstatymą Pflanzenschutzmittelgesetz. |
| | Bulves tręšiant azotu, viename hektare leidžiama naudoti tik 100 kg gryno No (Austrijos gera žemės ūkio praktika: 175 kg). |
| | Dumblo atliekos neleidžiamos. |
| | Neleidžiama tręšti, jei neatlikta dirvožemio analizė arba jei viršijama C maistinė vertė (optimalus aprūpinimas maistinėmis medžiagomis). |

(70)

Kokybės ženklas buvo suteikiamas tik produktams, kurie atitiko kokybės reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 (24) 24a straipsnio b dalį. Kokybės kriterijus, kuriuos reikalauta taikyti norint naudoti kokybės ženklą, atitinkantys produktai atitiko šiuos griežtesnius standartus pagal 2000–2006 m. gairių (25) 47 punktą.

24

25

Produktas

Kriterijus

Jautiena, veršiena

pH 36 vertė < 5,8 bent 36 val.

Kiauliena

PSE kiauliena: pH1 vertė bent 30 min. po paskerdimo: 6,0 arba didesnė.

Leidžiama tik S ir E klasės mėsa.

DFE kiauliena: pH12 vertė bent 12 val. po paskerdimo: ne didesnė kaip 5,8.

Kalakutiena

Bakteriologiniai reikalavimai: bendras maksimalus bakterijų kiekis L 50 000 KbE/cm2 ir maksimalus enterobakterijų kiekis L 500 KbE/cm2 prieš papjaunant, atitinkamos vertės L 100 000 KbE/cm2 ir L 1 000 KbE/cm2 po papjovimo.

2

2

2

2

Kiaušiniai

Tik ant grindų ir laisvai laikomų vištų.

Dalyvavimas salmonelių prevencijos ir kontrolės programoje.

Pienas ir pieno produktai

Lipopolisacharidų kiekis ≤ 400 ES/ml.

Tik 1 kokybės klasės iš esamų 4 klasių.

Mikrobiologinio toleravimo atžvilgiu pagal Austrijos įstatymą Milchhygieneverordnung mažesniosios ribos kokybės ženklu pažymėtiems produktams yra viršutinės priimtinos ribos. Pvz., jeigu pagal įstatymą toleravimo intervalas yra 1–3, pagal kokybės ženklą leidžiamos tik vertės iki 1.

Milchhygieneverordnung

Mielių ir pelėsių kiekis fermentuotuose pieno produktuose ≤ 10/ml, svieste ≤ 100/g, varškėje ≤ 1 000 /g.

Medus

Vandens kiekis ne daugiau kaip 19 %, HMF kiekis ≤ 20 ppm.

Grūdai, grūdiniai produktai

Kviečiai: hl- svoris 80 kg, gliuteno kiekis 30 %, baltymų kiekis 14 %, sedimentacijos vertė 50 Eh, kritimo skaičiaus vertė 250 sek.; miežiai hl- svoris 72 kg, amilograma 500AE; salykliniai rugiai: maksimalus baltymų kiekis 12 %, pilnagrūdžių rugių kiekis 90 %

Aliejiniai augalai ir maistinis aliejus

Rūgštingumas (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroksido kiekis (POZ) (šviežiuose ėminiuose) 1,5.

Valgomieji ledai

Tik aukščiausios kokybės kategorijos (S) iš trijų kategorijų žalio pieno.

Bakterijų skaičius ≤ 50 000 (toleravimo intervalas + 30 000 ).

Visos didžiausios leidžiamos mikrobiologinės vertės mažesnės už nustatytąsias Austrijos įstatyme Speiseeisverordnung.

Speiseeisverordnung

Vaisiai, daržovės, valgomosios bulvės

Pesticidų ir herbicidų naudojimas tik pagal integruotos gamybos leidžiamų medžiagų sąrašą, pvz., kokybės ženklu pažymėtiems produktams leidžiama naudoti tik apie 160 iš maždaug 300 augalų apsaugos cheminių medžiagų, įtrauktų į Austrijos įstatymą Pflanzenschutzmittelgesetz.

Pflanzenschutzmittelgesetz

Bulves tręšiant azotu, viename hektare leidžiama naudoti tik 100 kg gryno No (Austrijos gera žemės ūkio praktika: 175 kg).

Dumblo atliekos neleidžiamos.

Neleidžiama tręšti, jei neatlikta dirvožemio analizė arba jei viršijama C maistinė vertė (optimalus aprūpinimas maistinėmis medžiagomis).

| (71) | Laikyta, kad ženkluose nurodomas kilmės regionas yra tas regionas, kuriame produktas perdirbamas ir iš kurio gaunamo vertę lemiančios žaliavos (vok. wertbestimmende Rohstoffe). Trečdalis šių žaliavų gali būti gauta iš kitų regionų, jeigu jų negalima užauginti arba gauti kilmės regione. |
| --- | --- |

(71)

Laikyta, kad ženkluose nurodomas kilmės regionas yra tas regionas, kuriame produktas perdirbamas ir iš kurio gaunamo vertę lemiančios žaliavos (vok. wertbestimmende Rohstoffe). Trečdalis šių žaliavų gali būti gauta iš kitų regionų, jeigu jų negalima užauginti arba gauti kilmės regione.

wertbestimmende Rohstoffe

| (72) | Jei gaminami švieži kiaušiniai, vištos dedeklės turi būti išperėtos ir penėtos atitinkamame regione. Jei gaminama jautiena, veršiena, kiauliena, kalakutiena ir ėriena, gyvūnai turi būti atsivesti atitinkamame regione. |
| --- | --- |

(72)

Jei gaminami švieži kiaušiniai, vištos dedeklės turi būti išperėtos ir penėtos atitinkamame regione. Jei gaminama jautiena, veršiena, kiauliena, kalakutiena ir ėriena, gyvūnai turi būti atsivesti atitinkamame regione.

| (73) | Aprašydamos kokybės ženklui naudojamą logotipą, Austrijos valdžios institucijos į 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktą informacijos paketą įtraukė iki 1999 m. taikytas taisykles. Iš šios informacijos matyti, kad ir reglamentuojančiuosiuose aktuose (vok. AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)), ir paraiškos formose (vok. Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) naudotas 65 konstatuojamojoje dalyje parodytas logotipas. |
| --- | --- |

(73)

Aprašydamos kokybės ženklui naudojamą logotipą, Austrijos valdžios institucijos į 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktą informacijos paketą įtraukė iki 1999 m. taikytas taisykles. Iš šios informacijos matyti, kad ir reglamentuojančiuosiuose aktuose (vok. AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)), ir paraiškos formose (vok. Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) naudotas 65 konstatuojamojoje dalyje parodytas logotipas.

AMA-Gütesiegel Richtlinien

26

Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel

27

Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel

28

| (74) | Po 1999 m. naudotas kokybės ženklo logotipas buvo toks, kaip parodyta 64 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(74)

Po 1999 m. naudotas kokybės ženklo logotipas buvo toks, kaip parodyta 64 konstatuojamojoje dalyje.

Pagal schemą tinkamos finansuoti išlaidos

Pagal schemą tinkamos finansuoti išlaidos

| (75) | Kalbant apie kokybės ženklą, remiantis 1995–1999 m. metinėse ataskaitose pateikta informacija ir su pagalbos schema NN 34A/2000 susijusia informacija, galima daryti išvadą, kad pagalba teikta reklaminių kampanijų, kuriomis siekta padidinti vartotojų žinias apie kokybę ir viešinti kokybės ženklą, išlaidoms padengti. Taip buvo siekiama sukurti kokybės ženklo kaip pirkimo orientyro įvaizdį (vok. Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

Kalbant apie kokybės ženklą, remiantis 1995–1999 m. metinėse ataskaitose pateikta informacija ir su pagalbos schema NN 34A/2000 susijusia informacija, galima daryti išvadą, kad pagalba teikta reklaminių kampanijų, kuriomis siekta padidinti vartotojų žinias apie kokybę ir viešinti kokybės ženklą, išlaidoms padengti. Taip buvo siekiama sukurti kokybės ženklo kaip pirkimo orientyro įvaizdį (vok. Orientierungshilfe beim Einkauf).

Orientierungshilfe beim Einkauf).

| (76) | Kalbant apie ekologinį ženklą, pagalba teikta reklaminių kampanijų, kuriomis siekta informuoti vartotojus apie ekologiniu ženklu pažymėtus produktus, ženklo naudojimo reikalavimus ir apskritai apie ekologinį ūkininkavimą, išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(76)

Kalbant apie ekologinį ženklą, pagalba teikta reklaminių kampanijų, kuriomis siekta informuoti vartotojus apie ekologiniu ženklu pažymėtus produktus, ženklo naudojimo reikalavimus ir apskritai apie ekologinį ūkininkavimą, išlaidoms padengti.

| (77) | Kampanijas sudarė reklama spausdintinėje ir elektroninėje žiniasklaidoje, pardavimo vietose, per viešus renginius, informacijos stenduose su brošiūromis apie kokybės arba ekologiniu ženklu pažymėtus produktus, informaciniuose lankstinukuose, degustuojant produktą per muges arba kitus viešus renginius ir kitomis priemonėmis, skirtomis vartotojų dėmesiui patraukti, pvz., lipdukais ant grindų (klijuojamais prekybos centruose) su pavaizduotais kokybės arba ekologinio ženklo simboliais ir informacija. Per kampanijas vienu metu dėmesys buvo skiriamas skirtingų grupių produktams, atsižvelgiant į padėtį vietos rinkoje. |
| --- | --- |

(77)

Kampanijas sudarė reklama spausdintinėje ir elektroninėje žiniasklaidoje, pardavimo vietose, per viešus renginius, informacijos stenduose su brošiūromis apie kokybės arba ekologiniu ženklu pažymėtus produktus, informaciniuose lankstinukuose, degustuojant produktą per muges arba kitus viešus renginius ir kitomis priemonėmis, skirtomis vartotojų dėmesiui patraukti, pvz., lipdukais ant grindų (klijuojamais prekybos centruose) su pavaizduotais kokybės arba ekologinio ženklo simboliais ir informacija. Per kampanijas vienu metu dėmesys buvo skiriamas skirtingų grupių produktams, atsižvelgiant į padėtį vietos rinkoje.

| (78) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie priemonę NN 34A/2000, reklamoje arba per prekybos vietose vykdomą veiklą ir per viešus renginius 2002–2008 m. nebuvo nurodomi jokie konkretūs gamintojai ar prekių ženklai. Teikta tik informacija apie produktų kokybės reikalavimus ir su kokybės ženklu susijusią kokybės kontrolę, kad vartotojai galėtų atpažinti ypatingą tuo ženklu pažymėtų produktų kokybę. Parama veiklai prekybos vietose galėjo pasinaudoti visos tuo susidomėjusios įmonės, norėjusios organizuoti tokias kampanijas savo patalpose. Pačios įmonės pagal pagalbos schemą, apie kurią buvo pranešta, negavo jokios tiesioginės pagalbos. |
| --- | --- |

(78)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija apie priemonę NN 34A/2000, reklamoje arba per prekybos vietose vykdomą veiklą ir per viešus renginius 2002–2008 m. nebuvo nurodomi jokie konkretūs gamintojai ar prekių ženklai. Teikta tik informacija apie produktų kokybės reikalavimus ir su kokybės ženklu susijusią kokybės kontrolę, kad vartotojai galėtų atpažinti ypatingą tuo ženklu pažymėtų produktų kokybę. Parama veiklai prekybos vietose galėjo pasinaudoti visos tuo susidomėjusios įmonės, norėjusios organizuoti tokias kampanijas savo patalpose. Pačios įmonės pagal pagalbos schemą, apie kurią buvo pranešta, negavo jokios tiesioginės pagalbos.

| (79) | Be to, pasak Austrijos valdžios institucijų, informacija apie produkto kilmę, jei buvo nurodoma, subsidijuojamoje reklamoje turėjo būti šalutinė. Austrijos valdžios institucijos pateikė reprezentatyvių spausdintinės ir audiovizualinės reklamos pavyzdžių, kad parodytų, kaip reklama buvo sudaryta, siekiant užtikrinti, kad informacija apie kilmę visada būtų šalutinė. |
| --- | --- |

(79)

Be to, pasak Austrijos valdžios institucijų, informacija apie produkto kilmę, jei buvo nurodoma, subsidijuojamoje reklamoje turėjo būti šalutinė. Austrijos valdžios institucijos pateikė reprezentatyvių spausdintinės ir audiovizualinės reklamos pavyzdžių, kad parodytų, kaip reklama buvo sudaryta, siekiant užtikrinti, kad informacija apie kilmę visada būtų šalutinė.

| (80) | Iš informacijos apie priemonę NN 34A/2000 matyti, kad dalis ekologinio ženklo priemonių buvo susijusios su ES bendrai finansuojama pardavimo skatinimo veikla. |
| --- | --- |

(80)

Iš informacijos apie priemonę NN 34A/2000 matyti, kad dalis ekologinio ženklo priemonių buvo susijusios su ES bendrai finansuojama pardavimo skatinimo veikla.

4.1.2.   BENDRO POBŪDŽIO REKLAMOS PRIEMONĖS

| (81) | Iš 1995–1999 m. metinėse ataskaitose pateiktos informacijos matyti, kad per reklamines kampanijas buvo reklamuojamas pienas ir pieno produktai, mėsa ir mėsos produktai, kiaušiniai, vaisiai, daržovės, bulvės, taip pat iš šių žaliavų pagaminti produktai ir gėlės. |
| --- | --- |

(81)

Iš 1995–1999 m. metinėse ataskaitose pateiktos informacijos matyti, kad per reklamines kampanijas buvo reklamuojamas pienas ir pieno produktai, mėsa ir mėsos produktai, kiaušiniai, vaisiai, daržovės, bulvės, taip pat iš šių žaliavų pagaminti produktai ir gėlės.

| (82) | Reklamines kampanijas sudarė reklama spausdintinėje ir elektroninėje žiniasklaidoje, pardavimo skatinimas prekybos vietose, per muges ir viešus renginius. Pardavimui skatinti buvo naudojami informaciniai stendai su produktų pavyzdžiais, brošiūros apie reklamuojamus produktus ir kitos priemonės vartotojų dėmesiui patraukti, pvz., produkto degustavimas, konkursai prizui gauti (vok. Gewinnspiele), plakatai, vėliavėlės, grindų lipdukai su informacija apie reklamuojamus produktus. Taip pat pagaminta įvairios spausdintinės ir kitokios įvairių produktų arba įvairių grupių produktų pardavimo skatinimo medžiagos. Prie tokios medžiagos priskiriami lankstinukai, žurnalai, kulinarinės knygos, drabužiai su užrašais, pardavimo skatinimo dovanėlės. |
| --- | --- |

(82)

Reklamines kampanijas sudarė reklama spausdintinėje ir elektroninėje žiniasklaidoje, pardavimo skatinimas prekybos vietose, per muges ir viešus renginius. Pardavimui skatinti buvo naudojami informaciniai stendai su produktų pavyzdžiais, brošiūros apie reklamuojamus produktus ir kitos priemonės vartotojų dėmesiui patraukti, pvz., produkto degustavimas, konkursai prizui gauti (vok. Gewinnspiele), plakatai, vėliavėlės, grindų lipdukai su informacija apie reklamuojamus produktus. Taip pat pagaminta įvairios spausdintinės ir kitokios įvairių produktų arba įvairių grupių produktų pardavimo skatinimo medžiagos. Prie tokios medžiagos priskiriami lankstinukai, žurnalai, kulinarinės knygos, drabužiai su užrašais, pardavimo skatinimo dovanėlės.

Gewinnspiele

Konkrečios pagal schemą įgyvendintos kampanijos

Konkrečios pagal schemą įgyvendintos kampanijos

| (83) | Komisijos turimuose to laikotarpio reklamos pavyzdžiuose produkto kilmė nurodoma tekstu ir simboliu ne tik kokybės ženkle, bet ir kitose reklaminės medžiagos vietose. |
| --- | --- |

(83)

Komisijos turimuose to laikotarpio reklamos pavyzdžiuose produkto kilmė nurodoma tekstu ir simboliu ne tik kokybės ženkle, bet ir kitose reklaminės medžiagos vietose.

| (84) | Keletas 1995 m. metinėje ataskaitoje nurodytų pavyzdžių ir pavyzdžių, kuriuos Austrija pateikė Komisijai:






  — | 1995 m. kampanijoje skelbta: Geflügel aus Österreich. Pagrindiniame vaizdiniame logotipo plane pavaizduota Austrijos vėliava. |
| --- | --- | --- |

(84)

Keletas 1995 m. metinėje ataskaitoje nurodytų pavyzdžių ir pavyzdžių, kuriuos Austrija pateikė Komisijai:

1995 m.

—

1995 m. kampanijoje skelbta: Geflügel aus Österreich. Pagrindiniame vaizdiniame logotipo plane pavaizduota Austrijos vėliava.

Geflügel aus Österreich

| — | 1995 m. vykdyta reklaminė kampanija pavadinimu „Austriškas apetitas“ (vok. Appetit auf Österreich). Pagrindiniame vaizdiniame logotipo plane (su žodžiu Österreich) fone pavaizduota Austrijos vėliava. Aprašomojoje reklamos dalyje aiškiai pažymėta produktų kilmė: „Maisto produktai iš Austrijos. Kodėl?“ (vok. Lebensmittel aus Österreich – warum?). |
| --- | --- |

—

1995 m. vykdyta reklaminė kampanija pavadinimu „Austriškas apetitas“ (vok. Appetit auf Österreich). Pagrindiniame vaizdiniame logotipo plane (su žodžiu Österreich) fone pavaizduota Austrijos vėliava. Aprašomojoje reklamos dalyje aiškiai pažymėta produktų kilmė: „Maisto produktai iš Austrijos. Kodėl?“ (vok. Lebensmittel aus Österreich – warum?).

Appetit auf Österreich

Österreich

Lebensmittel aus Österreich – warum?

| — | 1995 m. vykdyta austriškų kiaušinių pardavimo skatinimo kampanija „Švieži kokybiški kiaušiniai iš Austrijos“ (vok. Qualitätseier frisch aus Österreich). |
| --- | --- |

—

1995 m. vykdyta austriškų kiaušinių pardavimo skatinimo kampanija „Švieži kokybiški kiaušiniai iš Austrijos“ (vok. Qualitätseier frisch aus Österreich).

Qualitätseier frisch aus Österreich

| — | Komisijai pateiktoje braškių pardavimo skatinimo medžiagoje naudotas logotipas „Vaisiai iš Austrijos“ (vok. Obst aus Österreich). |
| --- | --- |

—

Komisijai pateiktoje braškių pardavimo skatinimo medžiagoje naudotas logotipas „Vaisiai iš Austrijos“ (vok. Obst aus Österreich).

Obst aus Österreich

| — | Per veršienai skirtą kampaniją naudotas šūkis „Austriška jautiena – kiekvienas kąsnelis yra malonumas“ (vok. Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück). |
| --- | --- |

—

Per veršienai skirtą kampaniją naudotas šūkis „Austriška jautiena – kiekvienas kąsnelis yra malonumas“ (vok. Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück).

Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück

| — | Per kiaulienai skirtą kampaniją naudotas šūkis „Kiauliena iš Austrijos – žinote, ką valgote“ (vok. Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst). |
| --- | --- |

—

Per kiaulienai skirtą kampaniją naudotas šūkis „Kiauliena iš Austrijos – žinote, ką valgote“ (vok. Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst).

Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst

| — | Per sūriui skirtą kampaniją naudotas šūkis Typisch Österreich, Käse mit Charakter. |
| --- | --- |

—

Per sūriui skirtą kampaniją naudotas šūkis Typisch Österreich, Käse mit Charakter.

Typisch Österreich, Käse mit Charakter.

| (85) | 1996 m. metinėje ataskaitoje agentūros AMA misija apibendrinama taip: „nors Europos maisto produktų įvairovė didėja, įtikinti vidaus vartotojus austriškų produktų nauda“ (vok. die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen) (29). Toliau rašoma: „Skatinimas pirmenybę teikti Austrijai yra svarbiausias indėlis stengiantis išlaikyti mūsų žemės ūkio produktų rinkos dalį“ (vok. Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte). Toje pačioje ataskaitoje nurodoma, kad įmonės „AMA Marketing“ ir nacionalinių gamintojų bendradarbiavimas buvo toks sėkmingas, kad užsienio pieno ir sviesto gamintojai beveik nepatekdavo į Austrijos rinką (30). |
| --- | --- |

(85)

1996 m. metinėje ataskaitoje agentūros AMA misija apibendrinama taip: „nors Europos maisto produktų įvairovė didėja, įtikinti vidaus vartotojus austriškų produktų nauda“ (vok. die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen) (29). Toliau rašoma: „Skatinimas pirmenybę teikti Austrijai yra svarbiausias indėlis stengiantis išlaikyti mūsų žemės ūkio produktų rinkos dalį“ (vok. Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte). Toje pačioje ataskaitoje nurodoma, kad įmonės „AMA Marketing“ ir nacionalinių gamintojų bendradarbiavimas buvo toks sėkmingas, kad užsienio pieno ir sviesto gamintojai beveik nepatekdavo į Austrijos rinką (30).

1996 m.

die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen

29

Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte

30

| (86) | Paskutiniame ataskaitos skyriuje „Prekybos sektoriaus ir vartotojų vertinamas patriotizmas“ (vok. Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt) konstatuojama, kad buvo išsaugota didelė nacionalinių produktų rinkos dalis, palyginti su konkuruojančiais ES produktais (31). Ataskaitoje vardijamos kampanijoje dalyvavusios (mažmeninės prekybos) įmonės (32) ir pažymima, kad buvo naudotas raudonos-baltos-raudonos spalvos logotipas ir kartu buvo pabrėžiama austriškų maisto produktų nauda vartotojams. |
| --- | --- |

(86)

Paskutiniame ataskaitos skyriuje „Prekybos sektoriaus ir vartotojų vertinamas patriotizmas“ (vok. Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt) konstatuojama, kad buvo išsaugota didelė nacionalinių produktų rinkos dalis, palyginti su konkuruojančiais ES produktais (31). Ataskaitoje vardijamos kampanijoje dalyvavusios (mažmeninės prekybos) įmonės (32) ir pažymima, kad buvo naudotas raudonos-baltos-raudonos spalvos logotipas ir kartu buvo pabrėžiama austriškų maisto produktų nauda vartotojams.

Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt

31

32

| (87) | Iš 1996 m. vykdytų kampanijų ir veiksmų pateikiami šie pavyzdžiai:






  a) | Ataskaitoje taip pat minima kampanija „Mūsų sviestas nepakeičiamas“ (vok. Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden) (33). |
| --- | --- | --- |

(87)

Iš 1996 m. vykdytų kampanijų ir veiksmų pateikiami šie pavyzdžiai:

a)

Ataskaitoje taip pat minima kampanija „Mūsų sviestas nepakeičiamas“ (vok. Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden) (33).

Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden

33

| b) | Kituose metinėje ataskaitoje pateiktuose pavyzdžiuose minima šalyje pagaminta mėsa: „Geriausias Austrijos receptas“ (vok. Österreichs bestes Rezept), „Jautiena ir veršiena iš Austrijos“ (vok. Rindfleisch aus Österreich) (34). Medžiaga platinta, regis, nemažu tiražu. Metinėje ataskaitoje paminėta 400 000 spausdintinės brošiūros „Veršiena iš Austrijos“ (vok. Kalbfleisch aus Österreich) egzempliorių ir 800 000 brošiūros „Viskas apie mėsą“ (vok. Alles über Fleisch) egzempliorių (35). |
| --- | --- |

b)

Kituose metinėje ataskaitoje pateiktuose pavyzdžiuose minima šalyje pagaminta mėsa: „Geriausias Austrijos receptas“ (vok. Österreichs bestes Rezept), „Jautiena ir veršiena iš Austrijos“ (vok. Rindfleisch aus Österreich) (34). Medžiaga platinta, regis, nemažu tiražu. Metinėje ataskaitoje paminėta 400 000 spausdintinės brošiūros „Veršiena iš Austrijos“ (vok. Kalbfleisch aus Österreich) egzempliorių ir 800 000 brošiūros „Viskas apie mėsą“ (vok. Alles über Fleisch) egzempliorių (35).

Österreichs bestes Rezept

Rindfleisch aus Österreich

34

Kalbfleisch aus Österreich

Alles über Fleisch

35

| (88) | Ataskaitoje taip pat minimos kampanijos, per kurias produktų kilmė nebuvo minima, pvz., „Pienas – baltoji energija“ (36), arba mokykloms skirta kampanija, kurioje naudotas šūkis „Nepralenkiamas obuolys“ (vok. Der unbesiegbare Apfel) (37). Per pastarąją kampaniją nebuvo minimi nei prekių ženklai, nei produkto kilmė, tik bendros vaisių savybės (maistinė vertė, energija, vitaminai ir mineralai ir t. t.). |
| --- | --- |

(88)

Ataskaitoje taip pat minimos kampanijos, per kurias produktų kilmė nebuvo minima, pvz., „Pienas – baltoji energija“ (36), arba mokykloms skirta kampanija, kurioje naudotas šūkis „Nepralenkiamas obuolys“ (vok. Der unbesiegbare Apfel) (37). Per pastarąją kampaniją nebuvo minimi nei prekių ženklai, nei produkto kilmė, tik bendros vaisių savybės (maistinė vertė, energija, vitaminai ir mineralai ir t. t.).

36

Der unbesiegbare Apfel

37

| (89) | 1997 m. metinėje ataskaitoje minima, kad AMA priemonėmis „pavyko sudaryti kliūtis patekti į rinką kitiems ES produktams“ ir pažymimas atvejis, kai nacionaliniai jogurto gamintojai atsikovojo 15 % rinkos iš užsienio gamintojų (38). |
| --- | --- |

(89)

1997 m. metinėje ataskaitoje minima, kad AMA priemonėmis „pavyko sudaryti kliūtis patekti į rinką kitiems ES produktams“ ir pažymimas atvejis, kai nacionaliniai jogurto gamintojai atsikovojo 15 % rinkos iš užsienio gamintojų (38).

1997 m.

38

| (90) | Kai kuriuose 1999 m. reklamos pavyzdžiuose reklama yra susijusi su konkrečiomis įmonėmis (pvz., spausdintinėje austriško sūrio reklamoje minimas gamintojas [...] (39), o austriškų kiaušinių reklamoje – mažmeninės prekybos maisto produktais įmonė [...] (40)). |
| --- | --- |

(90)

Kai kuriuose 1999 m. reklamos pavyzdžiuose reklama yra susijusi su konkrečiomis įmonėmis (pvz., spausdintinėje austriško sūrio reklamoje minimas gamintojas [...] (39), o austriškų kiaušinių reklamoje – mažmeninės prekybos maisto produktais įmonė [...] (40)).

1999 m.

39

40

| (91) | AMA kokybės ženklu pažymėto jogurto reklamoje įrašytas tekstas „Jogurtas iš Austrijos“ (41). |
| --- | --- |

(91)

AMA kokybės ženklu pažymėto jogurto reklamoje įrašytas tekstas „Jogurtas iš Austrijos“ (41).

41

| (92) | 1997, 1998 ir 1999 m. metinėse ataskaitose pažymėtos panašios kampanijos ir šūkiai, kaip aprašyta pirmiau. |
| --- | --- |

(92)

1997, 1998 ir 1999 m. metinėse ataskaitose pažymėtos panašios kampanijos ir šūkiai, kaip aprašyta pirmiau.

| (93) | 2000 ir 2001 m. metinėse ataskaitose paminėtos šios kampanijos:






  a) | pieno reklama (vok. Frische Milch hat's in sich) (42); |
| --- | --- | --- |

(93)

2000 ir 2001 m. metinėse ataskaitose paminėtos šios kampanijos:

2000

2001 m.

a)

pieno reklama (vok. Frische Milch hat's in sich) (42);

Frische Milch hat's in sich

42

| b) | mokykloms skirta pieno kampanija (43); |
| --- | --- |

b)

mokykloms skirta pieno kampanija (43);

43

| c) | kampanija „Jaunimas 2000“ (vok. Jugend 2000) (44); |
| --- | --- |

c)

kampanija „Jaunimas 2000“ (vok. Jugend 2000) (44);

Jugend

44

| d) | 50+ kartai skirta brošiūra (45). |
| --- | --- |

d)

50+ kartai skirta brošiūra (45).

45

4.1.3.   REKLAMOS PRIEMONĖS UŽ AUSTRIJOS RIBŲ

| (94) | Reklamos priemonių paskirtis buvo informuoti vartotojus ir specialistus apie siūlomus produktus iš Austrijos, jų skonį ir kulinarinį panaudojimą ir paskatinti juos (pirmą kartą) išbandyti tuos produktus. |
| --- | --- |

(94)

Reklamos priemonių paskirtis buvo informuoti vartotojus ir specialistus apie siūlomus produktus iš Austrijos, jų skonį ir kulinarinį panaudojimą ir paskatinti juos (pirmą kartą) išbandyti tuos produktus.

| (95) | Reklamines kampanijas sudarė reklama žiniasklaidoje, brošiūros, lankstinukai, pardavimo skatinimo dovanėlės, produktų degustavimas ir tiesioginiai e. laiškai vartotojams. |
| --- | --- |

(95)

Reklamines kampanijas sudarė reklama žiniasklaidoje, brošiūros, lankstinukai, pardavimo skatinimo dovanėlės, produktų degustavimas ir tiesioginiai e. laiškai vartotojams.

| (96) | Austrijos produktai taip pat reklamuoti per šios šalies maisto savaitės renginius ir tarptautines ES valstybėse narėse, ne Austrijoje, vykusias muges. |
| --- | --- |

(96)

Austrijos produktai taip pat reklamuoti per šios šalies maisto savaitės renginius ir tarptautines ES valstybėse narėse, ne Austrijoje, vykusias muges.

| (97) | Pasak Austrijos valdžios institucijų, pirmiau minėtais 2002–2008 m. laikotarpio mokesčiais nebuvo daromas EB sutarties 90 straipsnyje (dabartiniame SESV 110 straipsnyje) apibrėžtas diskriminacinis poveikis. Visų pirma, jos nurodo, kad nėra jokių požymių, kad produktams, kurių kilmės šalis yra Austrija ir kuriais prekiaujama už Austrijos ribų, priemone negalima pasinaudoti taip pat, kaip produktams, kuriais prekiaujama Austrijoje. |
| --- | --- |

(97)

Pasak Austrijos valdžios institucijų, pirmiau minėtais 2002–2008 m. laikotarpio mokesčiais nebuvo daromas EB sutarties 90 straipsnyje (dabartiniame SESV 110 straipsnyje) apibrėžtas diskriminacinis poveikis. Visų pirma, jos nurodo, kad nėra jokių požymių, kad produktams, kurių kilmės šalis yra Austrija ir kuriais prekiaujama už Austrijos ribų, priemone negalima pasinaudoti taip pat, kaip produktams, kuriais prekiaujama Austrijoje.

4.2.   VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS

VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS

| (98) | Kalbant apie AMA kokybės ir ekologinį ženklus, pagalba buvo suteikta kokybės užtikrinimo sistemoms plėtoti (bendro pobūdžio gamybos kokybės gerinimo tyrimams, kokybės užtikrinimo dokumentų projektams rengti ir platinti, su tuo susijusioms informacinėms sistemoms įmonėje „AMA Marketing“ kurti), kokybės kontrolei ir ekologiškų produktų kontrolei (išorės įstaigų atliekamai kontrolei vietoje ir laboratorinei analizei). Už visą standartinę kokybės kontrolę apmokėjo patys licencijų turėtojai. |
| --- | --- |

(98)

Kalbant apie AMA kokybės ir ekologinį ženklus, pagalba buvo suteikta kokybės užtikrinimo sistemoms plėtoti (bendro pobūdžio gamybos kokybės gerinimo tyrimams, kokybės užtikrinimo dokumentų projektams rengti ir platinti, su tuo susijusioms informacinėms sistemoms įmonėje „AMA Marketing“ kurti), kokybės kontrolei ir ekologiškų produktų kontrolei (išorės įstaigų atliekamai kontrolei vietoje ir laboratorinei analizei). Už visą standartinę kokybės kontrolę apmokėjo patys licencijų turėtojai.

| (99) | Be to, 1995–1999 m. metinėse ataskaitose paminėtas kokybės užtikrinimo sistemos ISO 9002 įdiegimas. |
| --- | --- |

(99)

Be to, 1995–1999 m. metinėse ataskaitose paminėtas kokybės užtikrinimo sistemos ISO 9002 įdiegimas.

4.3.   TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS

TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS

4.3.1.   SU KOKYBĖS IR EKOLOGINIU ŽENKLAIS SUSIJUSI TECHNINĖ PARAMA

| (100) | Pagalba teikta bendro pobūdžio informavimo projektams, viešųjų ryšių veiklai, siekiant skleisti bendro pobūdžio žinias apie ženklus, ir konkursams, kurie organizuoti kokybės ženklams viešinti (vok. Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Pagalba teikta bendro pobūdžio informavimo projektams, viešųjų ryšių veiklai, siekiant skleisti bendro pobūdžio žinias apie ženklus, ir konkursams, kurie organizuoti kokybės ženklams viešinti (vok. Gewinnspiele).

Gewinnspiele

| (101) | Buvo galima dengti išlaidas, patirtas organizuojant informacinius susitikimus, gaminant lankstinukus, katalogus, naujienlaiškius ir rengiant internete skelbiamą medžiagą. |
| --- | --- |

(101)

Buvo galima dengti išlaidas, patirtas organizuojant informacinius susitikimus, gaminant lankstinukus, katalogus, naujienlaiškius ir rengiant internete skelbiamą medžiagą.

| (102) | Taip siekta suteikti vartotojams faktinės bendro pobūdžio informacijos apie AMA kokybės ir ekologinio ženklų programą, pvz., apie kokybės ženklo programos kokybinį orientavimą, ženklų turinį ir kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

(102)

Taip siekta suteikti vartotojams faktinės bendro pobūdžio informacijos apie AMA kokybės ir ekologinio ženklų programą, pvz., apie kokybės ženklo programos kokybinį orientavimą, ženklų turinį ir kontrolės sistemas.

| (103) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, pirmiau minėtos priemonės nebuvo skirtos konkrečių grupių produktams, jomis vartotojai nebuvo skatinami pirkti tam tikro produkto. |
| --- | --- |

(103)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, pirmiau minėtos priemonės nebuvo skirtos konkrečių grupių produktams, jomis vartotojai nebuvo skatinami pirkti tam tikro produkto.

4.3.2.   TECHNINĖ PARAMA BENDRO POBŪDŽIO INFORMAVIMUI APIE PRODUKTUS, ĮSKAITANT RINKOS TYRIMĄ

| (104) | Remiantis metinėmis ataskaitomis, nuo 1995 iki 1999 m. pagalba buvo teikiama bendro pobūdžio informavimui ir viešųjų ryšių veiklai, mugių organizavimui ir dalyvavimui mugėse bei rinkos tyrimui. |
| --- | --- |

(104)

Remiantis metinėmis ataskaitomis, nuo 1995 iki 1999 m. pagalba buvo teikiama bendro pobūdžio informavimui ir viešųjų ryšių veiklai, mugių organizavimui ir dalyvavimui mugėse bei rinkos tyrimui.

| (105) | Bendro pobūdžio informavimo ir viešųjų ryšių veikla, kuriai skirta pagalba, buvo siekiama pristatyti bendras maisto produktų savybes, atsakyti į bendro pobūdžio susirūpinimą keliančius klausimus, pvz., konsultuoti ir teikti informaciją, kilus su maisto produktais susijusiems skandalams. Viešųjų ryšių veikla taip pat apėmė žiniasklaidos komunikacijos bazės, naudojamų kanalų, kaip pranešimai spaudai, spaudos konferencijos, spaudos paslaugos, naujienlaiškiai, atvirų durų dienos ir lobizmas, tobulinimą. |
| --- | --- |

(105)

Bendro pobūdžio informavimo ir viešųjų ryšių veikla, kuriai skirta pagalba, buvo siekiama pristatyti bendras maisto produktų savybes, atsakyti į bendro pobūdžio susirūpinimą keliančius klausimus, pvz., konsultuoti ir teikti informaciją, kilus su maisto produktais susijusiems skandalams. Viešųjų ryšių veikla taip pat apėmė žiniasklaidos komunikacijos bazės, naudojamų kanalų, kaip pranešimai spaudai, spaudos konferencijos, spaudos paslaugos, naujienlaiškiai, atvirų durų dienos ir lobizmas, tobulinimą.

| (106) | Pagalba taip pat skirta tokių renginių kaip konkursai, konferencijos, paskaitos ir seminarai Austrijoje, „Austrijos savaitės“ renginiai ir mugės kitose ES valstybėse narėse, organizavimui ir dalyvavimui juose. |
| --- | --- |

(106)

Pagalba taip pat skirta tokių renginių kaip konkursai, konferencijos, paskaitos ir seminarai Austrijoje, „Austrijos savaitės“ renginiai ir mugės kitose ES valstybėse narėse, organizavimui ir dalyvavimui juose.

| (107) | Pagalba rinkos tyrimui skirta bendro pobūdžio duomenims apie maisto produktų rinką, rinkų plėtrą, vartotojų elgseną, tendencijas rinkti ir atitinkamų žemės ūkio produktų pardavimo duomenims analizuoti. |
| --- | --- |

(107)

Pagalba rinkos tyrimui skirta bendro pobūdžio duomenims apie maisto produktų rinką, rinkų plėtrą, vartotojų elgseną, tendencijas rinkti ir atitinkamų žemės ūkio produktų pardavimo duomenims analizuoti.

5.   PAGALBOS DYDIS

PAGALBOS DYDIS

| (108) | Iš pagalbos dengta 100 % tinkamų finansuoti AMA rinkodaros priemonių išlaidų. |
| --- | --- |

(108)

Iš pagalbos dengta 100 % tinkamų finansuoti AMA rinkodaros priemonių išlaidų.

| (109) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų suteikta informacija, pagalba kokybiškiems produktams ir pagalba teikiant su kokybės ir ekologiniu ženklais susijusią techninę paramą vienam pagalbos gavėjui per trejus metus niekada neviršijo 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(109)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų suteikta informacija, pagalba kokybiškiems produktams ir pagalba teikiant su kokybės ir ekologiniu ženklais susijusią techninę paramą vienam pagalbos gavėjui per trejus metus niekada neviršijo 100 000 EUR.

| (110) | Dėl kokybės ženklo naudojimo kontrolės priemonių Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba panaikinta iki 2009 m. |
| --- | --- |

(110)

Dėl kokybės ženklo naudojimo kontrolės priemonių Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba panaikinta iki 2009 m.

6.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

PAGALBOS ĮVERTINIMAS

6.1.   PAGALBOS BUVIMAS

PAGALBOS BUVIMAS

| (111) | SESV 107 straipsnio 1 dalis, kuria valstybės pagalba draudžiama, taikoma, jeigu valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir dėl to iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(111)

SESV 107 straipsnio 1 dalis, kuria valstybės pagalba draudžiama, taikoma, jeigu valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir dėl to iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   VALSTYBĖS ARBA IŠ VALSTYBINIŲ IŠTEKLIŲ SUTEIKTA PAGALBA

| (112) | Jeigu lėšos priskiriamos prie valstybinių išteklių, pagalbos, kurią išmoka tiesiogiai valstybė, ir pagalbos, kurią išmoka viešosios ar privačiosios valstybės paskirtos arba įsteigtos institucijos, atskirti nereikia (46). |
| --- | --- |

(112)

Jeigu lėšos priskiriamos prie valstybinių išteklių, pagalbos, kurią išmoka tiesiogiai valstybė, ir pagalbos, kurią išmoka viešosios ar privačiosios valstybės paskirtos arba įsteigtos institucijos, atskirti nereikia (46).

46

| (113) | Komisija pažymi, kad šiuo atveju pagalbą skyrė ne tiesiogiai valstybė, bet agentūra AMA, tarpinė pagal įstatymus įsteigta ir valstybės kontroliuojama institucija (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Agentūra AMA administruoja įmonę „AMA Marketing“, visa ši įmonė priklauso agentūrai AMA, tuo remiantis galima daryti prielaidą, kad agentūra AMA daro lemiamą įtaką įmonei. Todėl šiame skirsnyje agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ bus vertinamos kartu. Taigi, reikia išnagrinėti, ar agentūros AMA renkamus mokesčius galima laikyti valstybiniais, valstybei priklausančiais ištekliais. |
| --- | --- |

(113)

Komisija pažymi, kad šiuo atveju pagalbą skyrė ne tiesiogiai valstybė, bet agentūra AMA, tarpinė pagal įstatymus įsteigta ir valstybės kontroliuojama institucija (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Agentūra AMA administruoja įmonę „AMA Marketing“, visa ši įmonė priklauso agentūrai AMA, tuo remiantis galima daryti prielaidą, kad agentūra AMA daro lemiamą įtaką įmonei. Todėl šiame skirsnyje agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ bus vertinamos kartu. Taigi, reikia išnagrinėti, ar agentūros AMA renkamus mokesčius galima laikyti valstybiniais, valstybei priklausančiais ištekliais.

| (114) | Agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ įsteigtos pagal įstatymą. Valstybė nustato šių institucijų tikslus (AMA įstatymo 2 straipsnis), valdymo struktūrą (AMA įstatymo 4–17 straipsniai), valdybos sudėtį (taip pat žr. 118 konstatuojamąją dalį). Todėl šias institucijas kontroliuoja valstybė. Jų rinkodaros veikla finansuojama iš parafiskalinių mokesčių (žr. 49 ir 53 konstatuojamąsias dalis) (47). AMA įstatyme (21a straipsnio 1 dalyje) nustatyta, kaip panaudojami surinkti mokesčiai. Valstybės institucijos, kaip Austrijos audito rūmai, tikrina agentūrą AMA (48). Be to, AMA įstatymo 29 straipsnyje nustatyta, kad, vykdydama administracines procedūras, agentūra AMA taiko Bendrąjį administracinių procedūrų įstatymą (vok. allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

Agentūra AMA ir įmonė „AMA Marketing“ įsteigtos pagal įstatymą. Valstybė nustato šių institucijų tikslus (AMA įstatymo 2 straipsnis), valdymo struktūrą (AMA įstatymo 4–17 straipsniai), valdybos sudėtį (taip pat žr. 118 konstatuojamąją dalį). Todėl šias institucijas kontroliuoja valstybė. Jų rinkodaros veikla finansuojama iš parafiskalinių mokesčių (žr. 49 ir 53 konstatuojamąsias dalis) (47). AMA įstatyme (21a straipsnio 1 dalyje) nustatyta, kaip panaudojami surinkti mokesčiai. Valstybės institucijos, kaip Austrijos audito rūmai, tikrina agentūrą AMA (48). Be to, AMA įstatymo 29 straipsnyje nustatyta, kad, vykdydama administracines procedūras, agentūra AMA taiko Bendrąjį administracinių procedūrų įstatymą (vok. allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz

| (115) | Agentūros AMA sprendimai gali būti skundžiami Federaliniam administraciniam teismui (vok. Bundesverwaltungsgericht). (49) Remiantis 2004 m. AMA įstatymo redakcija, agentūros AMA sprendimai gali būti skundžiami Žemės ūkio ir miškininkystės ministerijai. |
| --- | --- |

(115)

Agentūros AMA sprendimai gali būti skundžiami Federaliniam administraciniam teismui (vok. Bundesverwaltungsgericht). (49) Remiantis 2004 m. AMA įstatymo redakcija, agentūros AMA sprendimai gali būti skundžiami Žemės ūkio ir miškininkystės ministerijai.

Bundesverwaltungsgericht

49

| (116) | Įmokų rinkimas pagal AMA įstatymą priklauso agentūros AMA kompetencijai. Pagal kompetenciją agentūra AMA gali tikrinti patalpas arba ūkininkavimui naudojamus plotus ir prašyti mokesčius privalančių mokėti įmonių teikti ataskaitas arba duomenis (50). Už AMA įstatymo pažeidimus sankcijas skiria rajono administracinė institucija (vok. Bezirksverwaltungsbehörde), skirdama baudas iki 3 630 EUR (51). Už bandymą išvengti agentūros AMA taisyklių taip pat baudžiama. Jeigu bauda nesumokama, gali būti skirta iki šešių savaičių trukmės laisvės atėmimo bausmė (52). |
| --- | --- |

(116)

Įmokų rinkimas pagal AMA įstatymą priklauso agentūros AMA kompetencijai. Pagal kompetenciją agentūra AMA gali tikrinti patalpas arba ūkininkavimui naudojamus plotus ir prašyti mokesčius privalančių mokėti įmonių teikti ataskaitas arba duomenis (50). Už AMA įstatymo pažeidimus sankcijas skiria rajono administracinė institucija (vok. Bezirksverwaltungsbehörde), skirdama baudas iki 3 630 EUR (51). Už bandymą išvengti agentūros AMA taisyklių taip pat baudžiama. Jeigu bauda nesumokama, gali būti skirta iki šešių savaičių trukmės laisvės atėmimo bausmė (52).

50

Bezirksverwaltungsbehörde

51

52

| (117) | Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad mokesčio tikslas, taikymo sritis ir maksimalus dydis yra nustatyti AMA įstatyme (53). Konkretų mokesčio dydį nustato agentūros AMA valdyba (vok. Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Valdyba nustato konkretų mokesčio dydį, remdamasi padėtimi kiekvieno atitinkamo produkto rinkoje, pardavimo raida, pajamomis už nacionalinius produktus Austrijoje ir kitose šalyse ir atsižvelgdama į poreikį įgyvendinti rinkodaros priemones bei jų tikslingumą (54). |
| --- | --- |

(117)

Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad mokesčio tikslas, taikymo sritis ir maksimalus dydis yra nustatyti AMA įstatyme (53). Konkretų mokesčio dydį nustato agentūros AMA valdyba (vok. Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Valdyba nustato konkretų mokesčio dydį, remdamasi padėtimi kiekvieno atitinkamo produkto rinkoje, pardavimo raida, pajamomis už nacionalinius produktus Austrijoje ir kitose šalyse ir atsižvelgdama į poreikį įgyvendinti rinkodaros priemones bei jų tikslingumą (54).

53

Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria

54

| (118) | Agentūros AMA valdybą sudaro 4 nariai, atstovaujantys Žemės ūkio rūmams (vok. Landwirtschaftskammer Österreich), Federaliniams darbo rūmams (vok. Bundesarbeitskammer), Ekonomikos rūmams (vok. Wirtschaftskammer Österreich) ir Austrijos federacijos profesinėms sąjungoms (vok. Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

Agentūros AMA valdybą sudaro 4 nariai, atstovaujantys Žemės ūkio rūmams (vok. Landwirtschaftskammer Österreich), Federaliniams darbo rūmams (vok. Bundesarbeitskammer), Ekonomikos rūmams (vok. Wirtschaftskammer Österreich) ir Austrijos federacijos profesinėms sąjungoms (vok. Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

Landwirtschaftskammer Österreich

Bundesarbeitskammer

Wirtschaftskammer Österreich

Österreichischer Gewerkschaftsbund

55

| (119) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija analizavo, kaip nagrinėjamu atveju taikomas Sprendimas Pearle. 2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismas Sprendime Pearle (56) pažymėjo, kad tarpinės institucijos iš visų komercinio sektoriaus įmonių renkamas privalomąsias įmokas galima laikyti ne valstybiniais ištekliais, jeigu jie atitinka visas šias keturias sąlygas:






  — | atitinkamą priemonę priėmė profesinė organizacija, atstovaujanti komercinio sektoriaus įmonėms ir darbuotojams, ir ta priemonė nėra naudojama valstybės politikai įgyvendinti; |
| --- | --- | --- |

(119)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija analizavo, kaip nagrinėjamu atveju taikomas Sprendimas Pearle. 2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismas Sprendime Pearle (56) pažymėjo, kad tarpinės institucijos iš visų komercinio sektoriaus įmonių renkamas privalomąsias įmokas galima laikyti ne valstybiniais ištekliais, jeigu jie atitinka visas šias keturias sąlygas:

Pearle

Pearle

56

—

atitinkamą priemonę priėmė profesinė organizacija, atstovaujanti komercinio sektoriaus įmonėms ir darbuotojams, ir ta priemonė nėra naudojama valstybės politikai įgyvendinti;

| — | tokiu būdu patvirtinti tikslai yra visiškai finansuojami iš sektoriaus įmonių įmokų; |
| --- | --- |

—

tokiu būdu patvirtinti tikslai yra visiškai finansuojami iš sektoriaus įmonių įmokų;

| — | finansavimo metodą ir įmokų procentinį dydį ir (arba) sumą nustato komercinio sektoriaus profesinei organizacijai priklausančių darbdavių ir darbuotojų atstovai, valstybei nesikišant; |
| --- | --- |

—

finansavimo metodą ir įmokų procentinį dydį ir (arba) sumą nustato komercinio sektoriaus profesinei organizacijai priklausančių darbdavių ir darbuotojų atstovai, valstybei nesikišant;

| — | įmokos privalo būti naudojamos priemonei finansuoti, o valstybė jokiais atvejais kištis negali. |
| --- | --- |

—

įmokos privalo būti naudojamos priemonei finansuoti, o valstybė jokiais atvejais kištis negali.

| (120) | Remdamasi turima informacija, Komisija mano, kad schema atitinka ne visas šias sąlygas. |
| --- | --- |

(120)

Remdamasi turima informacija, Komisija mano, kad schema atitinka ne visas šias sąlygas.

| (121) | Dėl pirmosios sąlygos reikia pažymėti, kad rinkodaros priemonių finansavimą administruoja ne sektoriui atstovaujanti profesinė organizacija, bet įmonė „AMA Marketing“, valstybės įsteigta ir valdoma viešojo sektoriaus įmonė (žr. 49 konstatuojamąją dalį ir AMA įstatymo 3 straipsnį). |
| --- | --- |

(121)

Dėl pirmosios sąlygos reikia pažymėti, kad rinkodaros priemonių finansavimą administruoja ne sektoriui atstovaujanti profesinė organizacija, bet įmonė „AMA Marketing“, valstybės įsteigta ir valdoma viešojo sektoriaus įmonė (žr. 49 konstatuojamąją dalį ir AMA įstatymo 3 straipsnį).

| (122) | Dėl trečiosios sąlygos pažymėtina, kad mokestis ir maksimali įmokų suma nustatyti įstatyme (t. y. AMA įstatyme), juos renka valstybės valdoma įstaiga, o ne komercinio sektoriaus profesinė organizacija. Be to, pagal AMA įstatymą mokestis yra privalomas (žr. 53 konstatuojamąją dalį). Tai yra valstybės kišimosi į pagalbos finansavimo metodą požymiai. |
| --- | --- |

(122)

Dėl trečiosios sąlygos pažymėtina, kad mokestis ir maksimali įmokų suma nustatyti įstatyme (t. y. AMA įstatyme), juos renka valstybės valdoma įstaiga, o ne komercinio sektoriaus profesinė organizacija. Be to, pagal AMA įstatymą mokestis yra privalomas (žr. 53 konstatuojamąją dalį). Tai yra valstybės kišimosi į pagalbos finansavimo metodą požymiai.

| (123) | Taigi, Komisija mano, kad šis atvejis skiriasi nuo sąlygų, kuriomis Teisingumo Teismo sprendime Pearle padaryta išvada, kad analizuotos įmokos nėra valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(123)

Taigi, Komisija mano, kad šis atvejis skiriasi nuo sąlygų, kuriomis Teisingumo Teismo sprendime Pearle padaryta išvada, kad analizuotos įmokos nėra valstybiniai ištekliai.

Pearle

| (124) | 2013 m. gegužės 30 d. Sprendime Doux Élevage Teisingumo Teismas atsakė į prašyme priimti prejudicinį sprendimą pateiktą klausimą dėl valstybinių išteklių sąvokos išaiškinimo (57). |
| --- | --- |

(124)

2013 m. gegužės 30 d. Sprendime Doux Élevage Teisingumo Teismas atsakė į prašyme priimti prejudicinį sprendimą pateiktą klausimą dėl valstybinių išteklių sąvokos išaiškinimo (57).

Doux Élevage

57

| (125) | Savo sprendime Teismas padarė išvadą, kad nacionalinės institucijos sprendimas, kuris yra taikomas visiems žemės ūkio sektoriuje dirbantiems subjektams, susitarimas, kuriuo nacionalinės valdžios institucijos pripažintoje tarpšakinėje organizacijoje nustatoma įmoka, kad būtų galima įgyvendinti komunikacijos, pardavimo skatinimo, išorės ryšių palaikymo, kokybės užtikrinimo, mokslinių tyrimų priemones ir ginti atitinkamo sektoriaus interesus, taigi, kuriuo nustatoma visuotinė pareiga mokėti įmokas, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(125)

Savo sprendime Teismas padarė išvadą, kad nacionalinės institucijos sprendimas, kuris yra taikomas visiems žemės ūkio sektoriuje dirbantiems subjektams, susitarimas, kuriuo nacionalinės valdžios institucijos pripažintoje tarpšakinėje organizacijoje nustatoma įmoka, kad būtų galima įgyvendinti komunikacijos, pardavimo skatinimo, išorės ryšių palaikymo, kokybės užtikrinimo, mokslinių tyrimų priemones ir ginti atitinkamo sektoriaus interesus, taigi, kuriuo nustatoma visuotinė pareiga mokėti įmokas, nėra valstybės pagalba.

| (126) | Savo sprendime Teismas nurodė, kad nagrinėjamos įmokos rinktos iš privačių ekonominės veiklos vykdytojų, kurie vykdo veiklą atitinkamose rinkose; vadinasi, šis mechanizmas neapėmė jokio tiesioginio ar netiesioginio valstybinių išteklių perdavimo. Iš sumokėtų įmokų gautos lėšos nebuvo pervedamos per valstybės ar kitos viešojo sektoriaus institucijos biudžetą, valstybė jokia forma neatidavė jokių savo išteklių (kaip mokesčiai, rinkliavos, įmokos arba kiti ištekliai), kurie pagal nacionalinės teisės aktus turėjo būti mokami į valstybės biudžetą. |
| --- | --- |

(126)

Savo sprendime Teismas nurodė, kad nagrinėjamos įmokos rinktos iš privačių ekonominės veiklos vykdytojų, kurie vykdo veiklą atitinkamose rinkose; vadinasi, šis mechanizmas neapėmė jokio tiesioginio ar netiesioginio valstybinių išteklių perdavimo. Iš sumokėtų įmokų gautos lėšos nebuvo pervedamos per valstybės ar kitos viešojo sektoriaus institucijos biudžetą, valstybė jokia forma neatidavė jokių savo išteklių (kaip mokesčiai, rinkliavos, įmokos arba kiti ištekliai), kurie pagal nacionalinės teisės aktus turėjo būti mokami į valstybės biudžetą.

| (127) | Kitaip nei toje byloje, šiuo atveju (savanoriškų) įmokų, kurias būtų kolektyviai nustačiusi tarpšakinė organizacija, nėra. Kaip pažymėta 53 konstatuojamojoje dalyje, Austrijos žemės ūkio ir maisto pramonės įmonės moka privalomuosius AMA įstatymu nustatytus mokesčius. Todėl šie mokesčiai yra ne privataus pobūdžio; įgaliojimą juos rinkti suteikė valstybė teisės aktu. |
| --- | --- |

(127)

Kitaip nei toje byloje, šiuo atveju (savanoriškų) įmokų, kurias būtų kolektyviai nustačiusi tarpšakinė organizacija, nėra. Kaip pažymėta 53 konstatuojamojoje dalyje, Austrijos žemės ūkio ir maisto pramonės įmonės moka privalomuosius AMA įstatymu nustatytus mokesčius. Todėl šie mokesčiai yra ne privataus pobūdžio; įgaliojimą juos rinkti suteikė valstybė teisės aktu.

| (128) | Be to, kitaip negu byloje Doux Élevage, agentūra AMA nerenka privačių organizacijų nustatytų įmokų. Kaip paaiškinta 49–54 konstatuojamosiose dalyse, įmokas nustatė valstybė, o administruoja agentūra AMA, viešosios teisės reglamentuojama AMA įstatymu įsteigta ir valstybės valdoma įstaiga. Schemą administruoja agentūrai AMA visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „AMA Marketing“. |
| --- | --- |

(128)

Be to, kitaip negu byloje Doux Élevage, agentūra AMA nerenka privačių organizacijų nustatytų įmokų. Kaip paaiškinta 49–54 konstatuojamosiose dalyse, įmokas nustatė valstybė, o administruoja agentūra AMA, viešosios teisės reglamentuojama AMA įstatymu įsteigta ir valstybės valdoma įstaiga. Schemą administruoja agentūrai AMA visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „AMA Marketing“.

Doux Élevage,

| (129) | Sprendime Doux Élevage Teismas laikėsi nuomonės, kad privatus aptariamų įmokų pobūdis išliko visą laiką, o nacionalinės valdžios institucijoms iš tikrųjų nebuvo leidžiama tuos išteklius naudoti daugiausia tam tikroms verslo sritims remti. Kaip tik būtent atitinkamos tarpšakinės organizacijos sprendė, kaip panaudoti tuos išteklius, ir vėliau visi tie ištekliai buvo skirti šių organizacijų nustatytiems tikslams įgyvendinti. Be to, šiems ištekliams nebuvo taikoma nuolatinė viešoji priežiūra, valstybės valdžios institucijos negalėjo jais naudotis. |
| --- | --- |

(129)

Sprendime Doux Élevage Teismas laikėsi nuomonės, kad privatus aptariamų įmokų pobūdis išliko visą laiką, o nacionalinės valdžios institucijoms iš tikrųjų nebuvo leidžiama tuos išteklius naudoti daugiausia tam tikroms verslo sritims remti. Kaip tik būtent atitinkamos tarpšakinės organizacijos sprendė, kaip panaudoti tuos išteklius, ir vėliau visi tie ištekliai buvo skirti šių organizacijų nustatytiems tikslams įgyvendinti. Be to, šiems ištekliams nebuvo taikoma nuolatinė viešoji priežiūra, valstybės valdžios institucijos negalėjo jais naudotis.

Doux Élevage

| (130) | Kitaip negu byloje Doux Élevage, šiuo atveju tikslus, kurių siekia agentūra AMA, nustatė ne privati organizacija, sprendžianti, kaip panaudoti šiuos išteklius, – jie nustatyti teisės akte, kuriuo reglamentuojama viešojo sektoriaus įstaiga (t. y. AMA įstatyme, žr. 54 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(130)

Kitaip negu byloje Doux Élevage, šiuo atveju tikslus, kurių siekia agentūra AMA, nustatė ne privati organizacija, sprendžianti, kaip panaudoti šiuos išteklius, – jie nustatyti teisės akte, kuriuo reglamentuojama viešojo sektoriaus įstaiga (t. y. AMA įstatyme, žr. 54 konstatuojamąją dalį).

Doux Élevage

| (131) | Todėl Sprendime Doux Élevage išdėstytų sąlygų, kuriomis daroma prielaida, kad naudojami valstybiniai ištekliai, nėra. |
| --- | --- |

(131)

Todėl Sprendime Doux Élevage išdėstytų sąlygų, kuriomis daroma prielaida, kad naudojami valstybiniai ištekliai, nėra.

Doux Élevage

| (132) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad agentūros AMA skiriamas aptariamų priemonių finansavimas laikytinas valstybės skiriamu finansavimu, taigi lėšos yra valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(132)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad agentūros AMA skiriamas aptariamų priemonių finansavimas laikytinas valstybės skiriamu finansavimu, taigi lėšos yra valstybiniai ištekliai.

6.1.2.   ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

| (133) | Pagal susiformavusią Teisingumo Teismo praktiką pagalba laikomos bet kokios formos priemonės, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai palaikomos įmonės, arba priemonės, laikytinos ekonomine nauda, kurios įmonė gavėja įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavusi (58). Be to, pagalba laikomos priemonės, kuriomis įvairiais būdais sumažinamos išlaidos, paprastai įtraukiamos į įmonių biudžetą, ir, nors nėra subsidija siaurąja šios sąvokos prasme, yra panašaus pobūdžio ir daro tokį patį poveikį (59). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad valdžios institucijos priimta priemonė, kuria palaikomos tam tikros įmonės arba produktai, nepraranda savybės nemokamai teikti pranašumą, jei ji visa arba jos dalis finansuojama valdžios institucijos nustatytomis ir iš atitinkamų įmonių renkamomis įmokomis (60). |
| --- | --- |

(133)

Pagal susiformavusią Teisingumo Teismo praktiką pagalba laikomos bet kokios formos priemonės, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai palaikomos įmonės, arba priemonės, laikytinos ekonomine nauda, kurios įmonė gavėja įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavusi (58). Be to, pagalba laikomos priemonės, kuriomis įvairiais būdais sumažinamos išlaidos, paprastai įtraukiamos į įmonių biudžetą, ir, nors nėra subsidija siaurąja šios sąvokos prasme, yra panašaus pobūdžio ir daro tokį patį poveikį (59). Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad valdžios institucijos priimta priemonė, kuria palaikomos tam tikros įmonės arba produktai, nepraranda savybės nemokamai teikti pranašumą, jei ji visa arba jos dalis finansuojama valdžios institucijos nustatytomis ir iš atitinkamų įmonių renkamomis įmokomis (60).

58

59

60

| (134) | Priemonė naudinga žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos jais įmonėms, įskaitant maisto pramonės įmones (žr. 46 konstatuojamąją dalį), nes kokybiški produktai reklamuojami, remiami, teikiama techninė parama. |
| --- | --- |

(134)

Priemonė naudinga žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos jais įmonėms, įskaitant maisto pramonės įmones (žr. 46 konstatuojamąją dalį), nes kokybiški produktai reklamuojami, remiami, teikiama techninė parama.

| (135) | Šiuo atžvilgiu Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti daugiau informacijos apie pagalbos gavėjų ratą, taip pat apie pagalbos gavėjų skaičių pagal kiekvieną rinkodaros priemonę. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad pagalbos gavėjų pagal kiekvieną priemonę įvardyti neįmanoma, nes schema duoda naudos ne tik logotipus naudojantiems gamintojams ir mažmeninės prekybos įmonėms, bet ir schemoje tiesiogiai nedalyvaujantiems gamintojams, taigi visam sektoriui. Austrija tvirtino, kad priemonėmis buvo didinamas vartotojų informuotumas apskritai, todėl net schemoje nedalyvaujantys gamintojai turėjo gerinti savo produktų kokybę. |
| --- | --- |

(135)

Šiuo atžvilgiu Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti daugiau informacijos apie pagalbos gavėjų ratą, taip pat apie pagalbos gavėjų skaičių pagal kiekvieną rinkodaros priemonę. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad pagalbos gavėjų pagal kiekvieną priemonę įvardyti neįmanoma, nes schema duoda naudos ne tik logotipus naudojantiems gamintojams ir mažmeninės prekybos įmonėms, bet ir schemoje tiesiogiai nedalyvaujantiems gamintojams, taigi visam sektoriui. Austrija tvirtino, kad priemonėmis buvo didinamas vartotojų informuotumas apskritai, todėl net schemoje nedalyvaujantys gamintojai turėjo gerinti savo produktų kokybę.

| (136) | Be to, sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija paprašė Austrijos paaiškinti, kokio masto naudą maisto pramonės sektorius gauna iš rinkodaros priemonių. Austrijos valdžios institucijos pateikė pirmiau išdėstytus argumentus (135 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(136)

Be to, sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija paprašė Austrijos paaiškinti, kokio masto naudą maisto pramonės sektorius gauna iš rinkodaros priemonių. Austrijos valdžios institucijos pateikė pirmiau išdėstytus argumentus (135 konstatuojamoji dalis).

| (137) | Remiantis Teismo praktika (61), priemonės atrankumas išlieka, net jei ji taikoma visam sektoriui (o kitiems sektoriams netaikoma). Austrijos valdžios institucijų argumentus, kad priemonė yra bendro pobūdžio, reikia atmesti. |
| --- | --- |

(137)

Remiantis Teismo praktika (61), priemonės atrankumas išlieka, net jei ji taikoma visam sektoriui (o kitiems sektoriams netaikoma). Austrijos valdžios institucijų argumentus, kad priemonė yra bendro pobūdžio, reikia atmesti.

61

6.1.3.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI

| (138) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, jei vienos įmonės konkurencinė padėtis sustiprinama, suteikiant jai valstybės pagalbą, konkurencija su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, kurios tos pagalbos negauna, paprastai būna iškreipiama (62). Be to, pagalba vienai įmonei, vykdančiai veiklą rinkoje, kuri atverta Sąjungos vidaus prekybai, gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai (63). |
| --- | --- |

(138)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, jei vienos įmonės konkurencinė padėtis sustiprinama, suteikiant jai valstybės pagalbą, konkurencija su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, kurios tos pagalbos negauna, paprastai būna iškreipiama (62). Be to, pagalba vienai įmonei, vykdančiai veiklą rinkoje, kuri atverta Sąjungos vidaus prekybai, gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai (63).

62

63

| (139) | 1995–2008 m. Sąjungoje vyko intensyvi prekyba žemės ūkio produktais. Pvz., 2004 m. produktų, kuriais prekiauta Sąjungos viduje, vertė siekė nuo maždaug 183 mlrd. EUR (importas) iki maždaug 187 mlrd. EUR (eksportas), jie sudarė apie 57 % visų 324 mlrd. EUR vertės žemės ūkio produktų (64). |
| --- | --- |

(139)

1995–2008 m. Sąjungoje vyko intensyvi prekyba žemės ūkio produktais. Pvz., 2004 m. produktų, kuriais prekiauta Sąjungos viduje, vertė siekė nuo maždaug 183 mlrd. EUR (importas) iki maždaug 187 mlrd. EUR (eksportas), jie sudarė apie 57 % visų 324 mlrd. EUR vertės žemės ūkio produktų (64).

64

| (140) | Todėl, atsižvelgiant į didelį prekybos žemės ūkio produktais Sąjungos viduje mastą atitinkamu laikotarpiu, galima laikyti, kad priemonėmis, dėl kurių priimamas šis sprendimas, iškreipiama arba gali būti iškreipta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, tai patvirtinama ir kai kuriais pačios agentūros AMA teiginiais, pateiktais atitinkamo laikotarpio metinėse ataskaitose (žr. 84–90 konstatuojamąsias dalis). Iš jų matyti, kad, agentūros AMA nuomone, rinkodaros veikla buvo skatinama vidaus gamyba, konkuruojant su kitų valstybių narių gamintojais. |
| --- | --- |

(140)

Todėl, atsižvelgiant į didelį prekybos žemės ūkio produktais Sąjungos viduje mastą atitinkamu laikotarpiu, galima laikyti, kad priemonėmis, dėl kurių priimamas šis sprendimas, iškreipiama arba gali būti iškreipta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, tai patvirtinama ir kai kuriais pačios agentūros AMA teiginiais, pateiktais atitinkamo laikotarpio metinėse ataskaitose (žr. 84–90 konstatuojamąsias dalis). Iš jų matyti, kad, agentūros AMA nuomone, rinkodaros veikla buvo skatinama vidaus gamyba, konkuruojant su kitų valstybių narių gamintojais.

| (141) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos. Todėl galima daryti išvadą, kad priemonės, dėl kurių priimamas šis sprendimas, pagal tą straipsnį yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos. Todėl galima daryti išvadą, kad priemonės, dėl kurių priimamas šis sprendimas, pagal tą straipsnį yra valstybės pagalba.

6.2.   SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS LAIKO ATŽVILGIU IR ESAMA PAGALBA

SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS LAIKO ATŽVILGIU IR ESAMA PAGALBA

| (142) | 2012 m. sprendimas pradėti tyrimo procedūrą priimtas dėl AMA rinkodaros priemonių, apie kurias nepranešta, pagal pagalbos schemą NN 34/2000, ir AMA priemonių pagal panaikintą Komisijos sprendimą NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(142)

2012 m. sprendimas pradėti tyrimo procedūrą priimtas dėl AMA rinkodaros priemonių, apie kurias nepranešta, pagal pagalbos schemą NN 34/2000, ir AMA priemonių pagal panaikintą Komisijos sprendimą NN 34A/2000.

| (143) | Atsižvelgiant į tai, kad AMA įstatymas ir jo įgyvendinimo nuostatos keletą kartų keistos, įvykdyta daug procedūrinių etapų ir pagalbą sudaro daug įvairios trukmės priemonių, reikia nustatyti tikslią priemonių įgyvendinimo pradžios ir pabaigos datą, taigi sprendimo taikymo sritis laiko atžvilgiu. |
| --- | --- |

(143)

Atsižvelgiant į tai, kad AMA įstatymas ir jo įgyvendinimo nuostatos keletą kartų keistos, įvykdyta daug procedūrinių etapų ir pagalbą sudaro daug įvairios trukmės priemonių, reikia nustatyti tikslią priemonių įgyvendinimo pradžios ir pabaigos datą, taigi sprendimo taikymo sritis laiko atžvilgiu.

| (144) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, rinkodaros priemonės pradėtos įgyvendinti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Vis dėlto, Austrijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto 143 arba 144 straipsnius (žr. 34 konstatuojamąją dalį), todėl priemonių negalima laikyti esama pagalba. Taigi, šias priemones reikėtų laikyti nauja pagalba, apie kurią nepranešta, nuo įstojimo į Europos Sąjungą dienos, 1995 m. sausio 1 d., o šią datą reikėtų laikyti pagalbos teikimo laikotarpio pradžios data. |
| --- | --- |

(144)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, rinkodaros priemonės pradėtos įgyvendinti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Vis dėlto, Austrijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto 143 arba 144 straipsnius (žr. 34 konstatuojamąją dalį), todėl priemonių negalima laikyti esama pagalba. Taigi, šias priemones reikėtų laikyti nauja pagalba, apie kurią nepranešta, nuo įstojimo į Europos Sąjungą dienos, 1995 m. sausio 1 d., o šią datą reikėtų laikyti pagalbos teikimo laikotarpio pradžios data.

| (145) | Be to, kaip aprašyta 36 konstatuojamojoje dalyje, Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad 1997 m. birželio 23 d. raštu pateikė išsamią pranešimo formą apie AMA rinkodaros priemones, bet Komisija per nustatytą 2 mėnesių terminą dėl jos nepateikė jokių pastabų (65). Austrijos valdžios institucijų nuomone, tas pranešimas buvo tinkamas ir, sukakus 2 mėnesių terminui, pagalbą reikėjo laikyti patvirtinta, taigi, atitinkančia esamos pagalbos kriterijus. Tie patys argumentai naudojami teisinėje nuomonėje, pridėtoje prie 2015 m. vasario 25 d. pateikto informacijos paketo. |
| --- | --- |

(145)

Be to, kaip aprašyta 36 konstatuojamojoje dalyje, Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad 1997 m. birželio 23 d. raštu pateikė išsamią pranešimo formą apie AMA rinkodaros priemones, bet Komisija per nustatytą 2 mėnesių terminą dėl jos nepateikė jokių pastabų (65). Austrijos valdžios institucijų nuomone, tas pranešimas buvo tinkamas ir, sukakus 2 mėnesių terminui, pagalbą reikėjo laikyti patvirtinta, taigi, atitinkančia esamos pagalbos kriterijus. Tie patys argumentai naudojami teisinėje nuomonėje, pridėtoje prie 2015 m. vasario 25 d. pateikto informacijos paketo.

65

| (146) | Komisija nesutinka su šiuo argumentu. Kadangi priemonės buvo įgyvendinamos dar iki 1997 m., pirmiau nurodyto rašto negalima laikyti tinkamu pranešimu apie priemones pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, taigi, pagalbos negalima laikyti atitinkančia esamos pagalbos kriterijus. Remiantis Sprendimu Lorenz, pagalbą būtų galima laikyti esama pagalba tik tada, jeigu tuo metu, kai apie priemonę pranešta Komisijai, pagalba dar nebūtų buvusi įgyvendinama; jeigu prieš tai pagalba dar nebuvo įgyvendinama, pagalbą būtų galima laikyti esama pagalba, jei valstybė narė, laikydamasi dviejų mėnesių termino, būtų pateikusi Komisijai išankstinį pranešimą. Tačiau Austrijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti priemonę prieš oficialiai apie ją pranešdamos ir Komisijai nepateikė jokio išankstinio pranešimo. Todėl pirmiau nurodytu 1997 m. birželio 23 d. raštu aptariama priemonė nepaverčiama esama pagalba, kaip ji suprantama pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(146)

Komisija nesutinka su šiuo argumentu. Kadangi priemonės buvo įgyvendinamos dar iki 1997 m., pirmiau nurodyto rašto negalima laikyti tinkamu pranešimu apie priemones pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, taigi, pagalbos negalima laikyti atitinkančia esamos pagalbos kriterijus. Remiantis Sprendimu Lorenz, pagalbą būtų galima laikyti esama pagalba tik tada, jeigu tuo metu, kai apie priemonę pranešta Komisijai, pagalba dar nebūtų buvusi įgyvendinama; jeigu prieš tai pagalba dar nebuvo įgyvendinama, pagalbą būtų galima laikyti esama pagalba, jei valstybė narė, laikydamasi dviejų mėnesių termino, būtų pateikusi Komisijai išankstinį pranešimą. Tačiau Austrijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti priemonę prieš oficialiai apie ją pranešdamos ir Komisijai nepateikė jokio išankstinio pranešimo. Todėl pirmiau nurodytu 1997 m. birželio 23 d. raštu aptariama priemonė nepaverčiama esama pagalba, kaip ji suprantama pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį.

Lorenz

| (147) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą informaciją ir prielaidas, dėl sprendimo taikymo srities laiko atžvilgiu Komisija daro išvadą, kad visų AMA rinkodaros priemonių taikymo pradžios data yra 1995 m. sausio 1 d. (žr. 34 ir 144 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą informaciją ir prielaidas, dėl sprendimo taikymo srities laiko atžvilgiu Komisija daro išvadą, kad visų AMA rinkodaros priemonių taikymo pradžios data yra 1995 m. sausio 1 d. (žr. 34 ir 144 konstatuojamąsias dalis).

| (148) | Kalbant apie įgyvendinimo laikotarpio pabaigą, 2012 m. rugsėjo 14 d. raštu Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos schemos N 239/2004 priemonės, apie kurias pranešta, yra susijusios su viena AMA priemonių, tirtų nagrinėjant bylą NN 34/2000, dalimi (priemones iš esmės pakeitus, kad jos atitiktų taikytinas taisykles) (žr. 39 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(148)

Kalbant apie įgyvendinimo laikotarpio pabaigą, 2012 m. rugsėjo 14 d. raštu Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalbos schemos N 239/2004 priemonės, apie kurias pranešta, yra susijusios su viena AMA priemonių, tirtų nagrinėjant bylą NN 34/2000, dalimi (priemones iš esmės pakeitus, kad jos atitiktų taikytinas taisykles) (žr. 39 konstatuojamąją dalį).

| (149) | Tame pačiame rašte Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad po 2002 m. įmonė „AMA Marketing“ neįgyvendino kitų pagalbos priemonių, tik įtrauktąsias į schemas NN 34A/20200 ir N 239/2004 (ir pratęstas jų priemones) (66). |
| --- | --- |

(149)

Tame pačiame rašte Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad po 2002 m. įmonė „AMA Marketing“ neįgyvendino kitų pagalbos priemonių, tik įtrauktąsias į schemas NN 34A/20200 ir N 239/2004 (ir pratęstas jų priemones) (66).

66

| (150) | Iš Austrijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad patvirtinta pagalbos schema N 570/1998 nėra susijusi su AMA rinkodaros priemonėmis, dėl kurių priimamas šis sprendimas. |
| --- | --- |

(150)

Iš Austrijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad patvirtinta pagalbos schema N 570/1998 nėra susijusi su AMA rinkodaros priemonėmis, dėl kurių priimamas šis sprendimas.

| (151) | Kalbant apie AMA ekologinį ir kokybės ženklus, pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos data buvo 2008 m. gruodžio 31 d., išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. (žr. 15 ir 19 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(151)

Kalbant apie AMA ekologinį ir kokybės ženklus, pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos data buvo 2008 m. gruodžio 31 d., išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. (žr. 15 ir 19 konstatuojamąsias dalis).

| (152) | Kitos AMA rinkodaros priemonės taikytos iki 2004 m. spalio 20 d., datos, kurią patvirtintas sprendimas N 239/2004 (žr. 1.4 skyrių ir 39 konstatuojamąją dalį). Todėl šis sprendimas priimamas dėl 1995 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpio ir dėl visų priemonių, išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių atitinkamas laikotarpis truko nuo 1995 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., ir kitas rinkodaros priemones, kurių atitinkamas laikotarpis truko nuo 1995 m. sausio 1 d. iki 2004 m. spalio 20 d. |
| --- | --- |

(152)

Kitos AMA rinkodaros priemonės taikytos iki 2004 m. spalio 20 d., datos, kurią patvirtintas sprendimas N 239/2004 (žr. 1.4 skyrių ir 39 konstatuojamąją dalį). Todėl šis sprendimas priimamas dėl 1995 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpio ir dėl visų priemonių, išskyrus ekologinio ženklo reklamos priemones, kurių atitinkamas laikotarpis truko nuo 1995 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., ir kitas rinkodaros priemones, kurių atitinkamas laikotarpis truko nuo 1995 m. sausio 1 d. iki 2004 m. spalio 20 d.

7.   PAGALBOS NETEISĖTUMAS

PAGALBOS NETEISĖTUMAS

| (153) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Komisiją būtina informuoti apie visus planus teikti arba keisti pagalbą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta nesilaikant SESV 108 straipsnio 3 dalies, yra neteisėta. Įpareigojimas pranešti apie valstybės pagalbą nustatytas to reglamento 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

(153)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Komisiją būtina informuoti apie visus planus teikti arba keisti pagalbą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta nesilaikant SESV 108 straipsnio 3 dalies, yra neteisėta. Įpareigojimas pranešti apie valstybės pagalbą nustatytas to reglamento 2 straipsnyje.

| (154) | Prieš pradėdama įgyvendinti priemones, Austrija neinformavo Komisijos pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie nuostatas, pagal kurias priemonės pradėtos įgyvendinti, ir apie mokestį, iš kurio priemonės finansuotos. |
| --- | --- |

(154)

Prieš pradėdama įgyvendinti priemones, Austrija neinformavo Komisijos pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie nuostatas, pagal kurias priemonės pradėtos įgyvendinti, ir apie mokestį, iš kurio priemonės finansuotos.

| (155) | Kaip nurodyta 6 skyriuje, Austrijos įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba. Kaip nurodyta 34 konstatuojamojoje dalyje, rinkodaros priemonės pradėtos įgyvendinti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Tačiau Austrijos valdžios institucijos niekada nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto 143 arba 144 straipsnius. Todėl stojimo į ES metu pagalba buvo nauja pagalba ir Austrijos valdžios institucijos turėjo apie ją pranešti. Kadangi apie pagalbą deramai nepranešta, pagal atitinkamas SESV nuostatas pagalba yra neteisėta (šiuo atžvilgiu taip pat žr. 144 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(155)

Kaip nurodyta 6 skyriuje, Austrijos įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba. Kaip nurodyta 34 konstatuojamojoje dalyje, rinkodaros priemonės pradėtos įgyvendinti nuo 1994 m., t. y. prieš Austrijai įstojant į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d. Tačiau Austrijos valdžios institucijos niekada nepranešė Komisijai apie AMA priemones pagal Austrijos Respublikos stojimo akto 143 arba 144 straipsnius. Todėl stojimo į ES metu pagalba buvo nauja pagalba ir Austrijos valdžios institucijos turėjo apie ją pranešti. Kadangi apie pagalbą deramai nepranešta, pagal atitinkamas SESV nuostatas pagalba yra neteisėta (šiuo atžvilgiu taip pat žr. 144 konstatuojamąją dalį).

| (156) | Be to, kaip aprašyta 9, 36 ir 148 konstatuojamosiose dalyse, nei 1997 m. birželio 23 d., nei 2002 m. gruodžio 19 d. raštų negalima laikyti tinkamu pranešimu apie šią naują pagalbą. |
| --- | --- |

(156)

Be to, kaip aprašyta 9, 36 ir 148 konstatuojamosiose dalyse, nei 1997 m. birželio 23 d., nei 2002 m. gruodžio 19 d. raštų negalima laikyti tinkamu pranešimu apie šią naują pagalbą.

8.   PAGALBOS SUDERINAMUMO NAGRINĖJIMAS

PAGALBOS SUDERINAMUMO NAGRINĖJIMAS

8.1.   PRODUKTŲ KILMĖS TAISYKLĖS

PRODUKTŲ KILMĖS TAISYKLĖS

| (157) | Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą NN 34A/2000, motyvuodamas tuo, kad 1992 m. AMA įstatyme yra prieštarų. 21a straipsnyje dėl įmokos paskirties paminėti nacionaliniai produktai. Tiksliau, 1 dalyje nurodytas tikslas „skatinti ir garantuoti nacionalinių žemės ūkio ir miškininkystės produktų bei jų išvestinių produktų pardavimą“ (67). 2 dalyje pažymėtas tikslas: „skatinti kitas rinkodaros priemones (pirmiausia, remti paslaugų teikimą ir su tuo susijusias personalo išlaidas)“. |
| --- | --- |

(157)

Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą NN 34A/2000, motyvuodamas tuo, kad 1992 m. AMA įstatyme yra prieštarų. 21a straipsnyje dėl įmokos paskirties paminėti nacionaliniai produktai. Tiksliau, 1 dalyje nurodytas tikslas „skatinti ir garantuoti nacionalinių žemės ūkio ir miškininkystės produktų bei jų išvestinių produktų pardavimą“ (67). 2 dalyje pažymėtas tikslas: „skatinti kitas rinkodaros priemones (pirmiausia, remti paslaugų teikimą ir su tuo susijusias personalo išlaidas)“.

67

| (158) | Bendrasis Teismas konstatavo, kad 1992 m. AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalies nuostatos, kuriose apsiribojama nacionaliniais produktais, kelia abejonių dėl nagrinėjamos pagalbos suderinamumo ir kad dėl to Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (68). |
| --- | --- |

(158)

Bendrasis Teismas konstatavo, kad 1992 m. AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalies nuostatos, kuriose apsiribojama nacionaliniais produktais, kelia abejonių dėl nagrinėjamos pagalbos suderinamumo ir kad dėl to Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (68).

68

| (159) | Todėl produkto nacionalinė kilmė yra aspektas, kurį reikia išsamiai išanalizuoti. |
| --- | --- |

(159)

Todėl produkto nacionalinė kilmė yra aspektas, kurį reikia išsamiai išanalizuoti.

| (160) | Skundo pateikėjai tvirtino, kad ženklais ir subsidijuojamomis priemonėmis galėjo naudotis tik Austrijos gamintojai. Dėl šio aspekto jie tvirtino, kad pagal 1992 m. AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalį subsidijuojamas reklamos priemones buvo galima naudoti tik Austrijos produktams. |
| --- | --- |

(160)

Skundo pateikėjai tvirtino, kad ženklais ir subsidijuojamomis priemonėmis galėjo naudotis tik Austrijos gamintojai. Dėl šio aspekto jie tvirtino, kad pagal 1992 m. AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalį subsidijuojamas reklamos priemones buvo galima naudoti tik Austrijos produktams.

| (161) | Šiuo atžvilgiu Austrijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 19 d. rašte paaiškino, kad AMA kokybės ir ekologinį ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, nepaisant jų kilmės. 2004 m. kovo 5 d. raštu Austrijos valdžios institucijos persiuntė įmonės „AMA Marketing“ parengtas ir Austrijos federalinės žemės ūkio, miškininkystės, aplinkos apsaugos ir hidrologinių išteklių (vok. BMLFUW) ministerijos leistas taikyti naujas vidaus taisykles, kuriomis reglamentuojamas šių ženklų suteikimas. Pagal šias taisykles ženklais galima žymėti visus produktus, ar jie būtų iš Austrijos, ar kitų valstybių narių, jei šie produktai atitinka kokybės reikalavimus. Be to, Austrijos valdžios institucijos įsipareigojo patikslinti 1992 m. AMA įstatymą; šis įstatymas iš dalies pakeistas nuo 2007 m. liepos mėn. įsigaliojusiu įstatymu. Nuo tos dienos AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalyje „nacionaliniai“ produktai nebeminimi (69). |
| --- | --- |

(161)

Šiuo atžvilgiu Austrijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 19 d. rašte paaiškino, kad AMA kokybės ir ekologinį ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, nepaisant jų kilmės. 2004 m. kovo 5 d. raštu Austrijos valdžios institucijos persiuntė įmonės „AMA Marketing“ parengtas ir Austrijos federalinės žemės ūkio, miškininkystės, aplinkos apsaugos ir hidrologinių išteklių (vok. BMLFUW) ministerijos leistas taikyti naujas vidaus taisykles, kuriomis reglamentuojamas šių ženklų suteikimas. Pagal šias taisykles ženklais galima žymėti visus produktus, ar jie būtų iš Austrijos, ar kitų valstybių narių, jei šie produktai atitinka kokybės reikalavimus. Be to, Austrijos valdžios institucijos įsipareigojo patikslinti 1992 m. AMA įstatymą; šis įstatymas iš dalies pakeistas nuo 2007 m. liepos mėn. įsigaliojusiu įstatymu. Nuo tos dienos AMA įstatymo 21a straipsnio 1 dalyje „nacionaliniai“ produktai nebeminimi (69).

69

| (162) | Todėl, kadangi laikotarpiu po 2007 m. birželio 30 d. ypatingų problemų dėl produktų kilmės ir dėl šių ženklų arba priemonių pagalbos gavėjų nebekyla, išsamiau analizuoti reikia laikotarpį iki tos dienos. Dėl įvairių į šią schemą įtrauktų priemonių specifikos ir skirtingos nacionalinės kilmės nuorodos svarbos kiekvieną priemonę reikia analizuoti atskirai. |
| --- | --- |

(162)

Todėl, kadangi laikotarpiu po 2007 m. birželio 30 d. ypatingų problemų dėl produktų kilmės ir dėl šių ženklų arba priemonių pagalbos gavėjų nebekyla, išsamiau analizuoti reikia laikotarpį iki tos dienos. Dėl įvairių į šią schemą įtrauktų priemonių specifikos ir skirtingos nacionalinės kilmės nuorodos svarbos kiekvieną priemonę reikia analizuoti atskirai.

| (163) | Kalbant apie kokybės ženklą, nuo 2000 m. sausio mėn. normose, kuriomis įgyvendinamas AMA įstatymas (vok. Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) nacionaliniai produktai nebeminimi, šios normos taikomos visiems produktams, neatsižvelgiant į jų kilmę. 23 straipsnyje dėl kilmės deklaravimo produkto kilmės vieta vadinamas konkretus regionas (pvz., Tirolis arba Bavarija) arba šalis (pvz., Austrija, Prancūzija); vadinasi, produkto kilmės vieta galima nurodyti bet kurį regioną ir (arba) bet kurią šalį. Argumentą, kad kokybės ženklu galima žymėti tik nacionalinius (t. y. Austrijos) produktus, nuo šios dienos reikia atmesti. |
| --- | --- |

(163)

Kalbant apie kokybės ženklą, nuo 2000 m. sausio mėn. normose, kuriomis įgyvendinamas AMA įstatymas (vok. Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) nacionaliniai produktai nebeminimi, šios normos taikomos visiems produktams, neatsižvelgiant į jų kilmę. 23 straipsnyje dėl kilmės deklaravimo produkto kilmės vieta vadinamas konkretus regionas (pvz., Tirolis arba Bavarija) arba šalis (pvz., Austrija, Prancūzija); vadinasi, produkto kilmės vieta galima nurodyti bet kurį regioną ir (arba) bet kurią šalį. Argumentą, kad kokybės ženklu galima žymėti tik nacionalinius (t. y. Austrijos) produktus, nuo šios dienos reikia atmesti.

Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel

| (164) | Be to, visose nuostatose dėl produktų kilmės pateikiama tokia sąvokos „gimtasis/nacionalinis“ (vok. heimisch) apibrėžtis: „Šiose gairėse sąvoka „gimtasis/nacionalinis“ reiškia nurodytą produkto kilmės regioną“ (vok. Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen) (70). Vėlgi, tai rodo, kad įgyvendinimo aktuose vartojama sąvoka „nacionaliniai produktai“ reiškia ne tik Austrijos produktus ir kad kilmės vieta gali būti bet kuris regionas. |
| --- | --- |

(164)

Be to, visose nuostatose dėl produktų kilmės pateikiama tokia sąvokos „gimtasis/nacionalinis“ (vok. heimisch) apibrėžtis: „Šiose gairėse sąvoka „gimtasis/nacionalinis“ reiškia nurodytą produkto kilmės regioną“ (vok. Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen) (70). Vėlgi, tai rodo, kad įgyvendinimo aktuose vartojama sąvoka „nacionaliniai produktai“ reiškia ne tik Austrijos produktus ir kad kilmės vieta gali būti bet kuris regionas.

heimisch

Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen)

70

| (165) | Ekologinis ženklas per se pirmiausia yra susijęs su specialiais produktui keliamais kokybės reikalavimais. Atitinkamuose pagal schemą naudotuose ženkluose kaip pagrindinė informacija įrašyta žyma BIO; šiuos ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, neatsižvelgiant į kilmę. Informaciją apie kilmę buvo galima pateikti tik kaip šalutinę. |
| --- | --- |

(165)

Ekologinis ženklas per se pirmiausia yra susijęs su specialiais produktui keliamais kokybės reikalavimais. Atitinkamuose pagal schemą naudotuose ženkluose kaip pagrindinė informacija įrašyta žyma BIO; šiuos ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, neatsižvelgiant į kilmę. Informaciją apie kilmę buvo galima pateikti tik kaip šalutinę.

per se

| (166) | Kalbant apie pagalbą kokybiškiems produktams, pagalba buvo teikiama kokybės užtikrinimo schemoms, kokybės kontrolės priemonėms ir ekologiškų produktų kontrolės priemonėms plėtoti (98 konstatuojamoji dalis). Šias priemones per se taip pat galima naudoti ne tik tam tikros nacionalinės kilmės produktams. |
| --- | --- |

(166)

Kalbant apie pagalbą kokybiškiems produktams, pagalba buvo teikiama kokybės užtikrinimo schemoms, kokybės kontrolės priemonėms ir ekologiškų produktų kontrolės priemonėms plėtoti (98 konstatuojamoji dalis). Šias priemones per se taip pat galima naudoti ne tik tam tikros nacionalinės kilmės produktams.

per se

| (167) | Kalbant apie pagalbą bendro pobūdžio reklamai, problemų dėl šių produktų kilmės nekyla, nes per šias kampanijas produktai reklamuojami arba nurodomi tik bendrais aspektais, niekaip neminint jų kilmės. |
| --- | --- |

(167)

Kalbant apie pagalbą bendro pobūdžio reklamai, problemų dėl šių produktų kilmės nekyla, nes per šias kampanijas produktai reklamuojami arba nurodomi tik bendrais aspektais, niekaip neminint jų kilmės.

8.2.   TAIKYTINOS TAISYKLĖS

TAIKYTINOS TAISYKLĖS

| (168) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad pakenktų bendram interesui. |
| --- | --- |

(168)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad pakenktų bendram interesui.

| (169) | Remiantis Komisijos pranešimu dėl neteisėtos pagalbos vertinimui taikytinų taisyklių nustatymo (71), bet kuri Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte nurodyta neteisėta pagalba vertintina pagal pagalbos suteikimo metu galiojusias taisykles. |
| --- | --- |

(169)

Remiantis Komisijos pranešimu dėl neteisėtos pagalbos vertinimui taikytinų taisyklių nustatymo (71), bet kuri Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte nurodyta neteisėta pagalba vertintina pagal pagalbos suteikimo metu galiojusias taisykles.

71

| (170) | 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu taikytos 2000–2006 m. gairės. Nuo 2007 m. sausio 1 d. taikytos Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės (72) (toliau – 2007–2013 m. gairės) pagal šių gairių 194 punktą. |
| --- | --- |

(170)

2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu taikytos 2000–2006 m. gairės. Nuo 2007 m. sausio 1 d. taikytos Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės (72) (toliau – 2007–2013 m. gairės) pagal šių gairių 194 punktą.

72

| (171) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal 2007–2013 m. gairių 196 punktą valstybėms narėms iki 2007 m. gruodžio 31 d. galiojo pereinamasis laikotarpis, per kurį valstybės narės galėjo tikslinti esamas pagalbos schemas, kad jos atitiktų gairių nuostatas. Esamos pagalbos apibrėžtis pateikta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkte. Pagal 1 straipsnio b punkto ii papunktį, kuris yra taikomas šiuo atveju, esama pagalba yra patvirtinta pagalba, t. y. Komisijos arba Tarybos patvirtintos pagalbos schemos ir individuali pagalba. |
| --- | --- |

(171)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal 2007–2013 m. gairių 196 punktą valstybėms narėms iki 2007 m. gruodžio 31 d. galiojo pereinamasis laikotarpis, per kurį valstybės narės galėjo tikslinti esamas pagalbos schemas, kad jos atitiktų gairių nuostatas. Esamos pagalbos apibrėžtis pateikta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkte. Pagal 1 straipsnio b punkto ii papunktį, kuris yra taikomas šiuo atveju, esama pagalba yra patvirtinta pagalba, t. y. Komisijos arba Tarybos patvirtintos pagalbos schemos ir individuali pagalba.

| (172) | Pagalbos schemą NN 34A/2000 Komisija iš tikrųjų patvirtino 2004 m. birželio 30 d. Tačiau 2004 m. rugsėjo mėn. skundo pateikėjai sprendimą apskundė Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) ir šis Teismas 2009 m. lapkričio 18 d. sprendimu panaikino Komisijos sprendimą. Austrija šį sprendimą apskundė; Teisingumo Teismas 2011 m. spalio 27 d. sprendimu skundą atmetė ir pritarė Pirmosios instancijos sprendimui. |
| --- | --- |

(172)

Pagalbos schemą NN 34A/2000 Komisija iš tikrųjų patvirtino 2004 m. birželio 30 d. Tačiau 2004 m. rugsėjo mėn. skundo pateikėjai sprendimą apskundė Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) ir šis Teismas 2009 m. lapkričio 18 d. sprendimu panaikino Komisijos sprendimą. Austrija šį sprendimą apskundė; Teisingumo Teismas 2011 m. spalio 27 d. sprendimu skundą atmetė ir pritarė Pirmosios instancijos sprendimui.

| (173) | Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad nagrinėjama schema yra esama pagalba ir kad ją pagal naująsias 2007–2013 m. gaires reikėjo vertinti tik nuo 2008 m. sausio 1 d.2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrija taip pat remiasi teisėtų lūkesčių principu ir tvirtina, kad Komisijos sprendimas buvo panaikintas tik 2011 m. |
| --- | --- |

(173)

Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad nagrinėjama schema yra esama pagalba ir kad ją pagal naująsias 2007–2013 m. gaires reikėjo vertinti tik nuo 2008 m. sausio 1 d.2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrija taip pat remiasi teisėtų lūkesčių principu ir tvirtina, kad Komisijos sprendimas buvo panaikintas tik 2011 m.

| (174) | Remiantis Teismo praktika (73), nagrinėjant teisėtus lūkesčius, „jeigu pradėta byla dėl panaikinimo, gavėjas neturi teisės remtis tokiu patvirtinimu, kol Bendrijos teismas nepriėmė galutinio sprendimo“. Todėl šiuo atveju teisėtų lūkesčių argumentu remtis negalima. |
| --- | --- |

(174)

Remiantis Teismo praktika (73), nagrinėjant teisėtus lūkesčius, „jeigu pradėta byla dėl panaikinimo, gavėjas neturi teisės remtis tokiu patvirtinimu, kol Bendrijos teismas nepriėmė galutinio sprendimo“. Todėl šiuo atveju teisėtų lūkesčių argumentu remtis negalima.

73

| (175) | Dėl to pagalbos schemos NN 34A/2000 negalima laikyti atitinkančia esamos pagalbos kriterijus, remiantis 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimu; todėl 2007–2013 m. gairių 196 punkte nustatytas pereinamasis laikotarpis netaikomas. Nuo 2007 m. sausio 1 d. pagalbos schema turėjo būti patikslinta, kad atitiktų 2007–2013 m. gaires. |
| --- | --- |

(175)

Dėl to pagalbos schemos NN 34A/2000 negalima laikyti atitinkančia esamos pagalbos kriterijus, remiantis 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimu; todėl 2007–2013 m. gairių 196 punkte nustatytas pereinamasis laikotarpis netaikomas. Nuo 2007 m. sausio 1 d. pagalbos schema turėjo būti patikslinta, kad atitiktų 2007–2013 m. gaires.

8.3.   PAGALBA REKLAMOS PRIEMONĖMS

PAGALBA REKLAMOS PRIEMONĖMS

| (176) | Kalbant apie reklamos priemones, 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu suteiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti vadovaujantis Komisijos komunikatu dėl valstybės dalyvavimo reklamuojant žemės ūkio ir žuvininkystės produktus (74) (toliau – 1986 m. komunikatas) ir Bendrosiomis taisyklėmis dėl nacionalinės pagalbos žemės ūkio produktų ir tam tikrų EEB sutarties II priede neišvardytų produktų reklamai, išskyrus žuvininkystės produktus (75) (toliau – 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės). |
| --- | --- |

(176)

Kalbant apie reklamos priemones, 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu suteiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti vadovaujantis Komisijos komunikatu dėl valstybės dalyvavimo reklamuojant žemės ūkio ir žuvininkystės produktus (74) (toliau – 1986 m. komunikatas) ir Bendrosiomis taisyklėmis dėl nacionalinės pagalbos žemės ūkio produktų ir tam tikrų EEB sutarties II priede neišvardytų produktų reklamai, išskyrus žuvininkystės produktus (75) (toliau – 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės).

74

75

| (177) | Nuo 2002 m. sausio 1 d. teiktą pagalbą reikia vertinti, vadovaujantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų jame neišvardytų produktų reklamai (toliau – 2001 m. reklamos gairės) (76). |
| --- | --- |

(177)

Nuo 2002 m. sausio 1 d. teiktą pagalbą reikia vertinti, vadovaujantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų jame neišvardytų produktų reklamai (toliau – 2001 m. reklamos gairės) (76).

76

| (178) | Vertindama po 2007 m. sausio 1 d. žemės ūkio produktų reklamai suteiktą valstybės pagalbą, Komisija taiko 2007–2013 m. gairių VI.D skirsnį. |
| --- | --- |

(178)

Vertindama po 2007 m. sausio 1 d. žemės ūkio produktų reklamai suteiktą valstybės pagalbą, Komisija taiko 2007–2013 m. gairių VI.D skirsnį.

8.3.1.   REKLAMOS MASTAS

| (179) | 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės taikomos reklamai, kuri apibrėžiama kaip bet kokia veikla, kuriai naudojama žiniasklaida (kaip spauda, radijas, TV arba plakatai) ir kuria vartotojai skatinami pirkti atitinkamą produktą. Ji neapima pardavimo skatinimo veiklos platesne prasme, kaip mokslinių žinių skleidimas plačiajai visuomenei, prekybos mugių ar parodų organizavimas bei dalyvavimas jose ir panaši viešųjų ryšių veikla, įskaitant apklausas ir rinkos tyrimą (77). |
| --- | --- |

(179)

1987 m. bendrosios reklamos taisyklės taikomos reklamai, kuri apibrėžiama kaip bet kokia veikla, kuriai naudojama žiniasklaida (kaip spauda, radijas, TV arba plakatai) ir kuria vartotojai skatinami pirkti atitinkamą produktą. Ji neapima pardavimo skatinimo veiklos platesne prasme, kaip mokslinių žinių skleidimas plačiajai visuomenei, prekybos mugių ar parodų organizavimas bei dalyvavimas jose ir panaši viešųjų ryšių veikla, įskaitant apklausas ir rinkos tyrimą (77).

pardavimo skatinimo veiklos platesne prasme

77

| (180) | 2001 m. reklamos gairių taikymo sritis iš esmės tokia pati kaip pirmiau aprašytų 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių, tačiau kai kurių skirtumų yra. Pirmas didelis pokytis yra tai, kad prie galimų subjektų, kuriems skiriama reklama, pridėti ekonominės veiklos vykdytojai (78). Antras pokytis yra tai, kad reklamos apibrėžtis išplėsta, į ją įtraukta vartotojams pardavimo vietoje skiriama reklamos veikla (kaip medžiagos platinimas tuo tikslu) (79). |
| --- | --- |

(180)

2001 m. reklamos gairių taikymo sritis iš esmės tokia pati kaip pirmiau aprašytų 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių, tačiau kai kurių skirtumų yra. Pirmas didelis pokytis yra tai, kad prie galimų subjektų, kuriems skiriama reklama, pridėti ekonominės veiklos vykdytojai (78). Antras pokytis yra tai, kad reklamos apibrėžtis išplėsta, į ją įtraukta vartotojams pardavimo vietoje skiriama reklamos veikla (kaip medžiagos platinimas tuo tikslu) (79).

78

79

| (181) | 2007–2013 m. gairių IV.D skirsnio taikymo sritis atitinka 2001 m. reklamos gairių taikymo sritį (80). |
| --- | --- |

(181)

2007–2013 m. gairių IV.D skirsnio taikymo sritis atitinka 2001 m. reklamos gairių taikymo sritį (80).

80

| (182) | Ir 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės, ir 2001 m. reklamos gairės taikomos reklamos veiklai, bet netaikomos pardavimo skatinimo veiklai. Pagalba antrosios kategorijos veiklai laikoma technine pagalba, kuriai taikomos specialios taisyklės. |
| --- | --- |

(182)

Ir 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės, ir 2001 m. reklamos gairės taikomos reklamos veiklai, bet netaikomos pardavimo skatinimo veiklai. Pagalba antrosios kategorijos veiklai laikoma technine pagalba, kuriai taikomos specialios taisyklės.

| (183) | Šiuo atveju pagalba teikta reklaminėms kampanijoms, per kurias naudotos įvairios žiniasklaidos ir kitos viešinimo priemonės. Reklaminės kampanijos rengtos dėl:






  — | ekologinio ir kokybės ženklų, |
| --- | --- | --- |

(183)

Šiuo atveju pagalba teikta reklaminėms kampanijoms, per kurias naudotos įvairios žiniasklaidos ir kitos viešinimo priemonės. Reklaminės kampanijos rengtos dėl:

—

ekologinio ir kokybės ženklų,

| — | bendro pobūdžio produktų ir |
| --- | --- |

—

bendro pobūdžio produktų ir

| — | reklamos už Austrijos ribų. |
| --- | --- |

—

reklamos už Austrijos ribų.

| (184) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad šių priemonių tikslas buvo paskatinti vartotojus pirkti atitinkamą produktą (žr. 75 ir 94 konstatuojamąsias dalis). Todėl pirmiau išvardytos priemonės yra priskiriamos prie reklamos ir jas reikia analizuoti pagal taikytinas taisykles. |
| --- | --- |

(184)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad šių priemonių tikslas buvo paskatinti vartotojus pirkti atitinkamą produktą (žr. 75 ir 94 konstatuojamąsias dalis). Todėl pirmiau išvardytos priemonės yra priskiriamos prie reklamos ir jas reikia analizuoti pagal taikytinas taisykles.

8.3.2.   PAGALBA REKLAMAI 1995 M. SAUSIO 1 D. – 2001 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

Suderinamumo sąlygos

Suderinamumo sąlygos

| (185) | Iki 2002 m. sausio 1 d. suteiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti pagal 1986 m. komunikatą ir 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles (176 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(185)

Iki 2002 m. sausio 1 d. suteiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti pagal 1986 m. komunikatą ir 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles (176 konstatuojamoji dalis).

Bendrosios sąlygos

Bendrosios sąlygos

| (186) | Pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktą draudžiama teikti pagalbą su konkrečiomis įmonėmis susijusiai reklamai. |
| --- | --- |

(186)

Pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktą draudžiama teikti pagalbą su konkrečiomis įmonėmis susijusiai reklamai.

| (187) | 3 punkte išdėstyta sąlyga, kad reklama turėtų būti skirta bent vienai iš šių kategorijų (pozityvieji kriterijai):






  — | pertekliniams žemės ūkio produktams, |
| --- | --- | --- |

(187)

3 punkte išdėstyta sąlyga, kad reklama turėtų būti skirta bent vienai iš šių kategorijų (pozityvieji kriterijai):

pozityvieji kriterijai

—

pertekliniams žemės ūkio produktams,

| — | naujiems produktams arba produktams, kuriais pakeičiami ankstesni produktai, bet kurie dar nėra pertekliniai, |
| --- | --- |

—

naujiems produktams arba produktams, kuriais pakeičiami ankstesni produktai, bet kurie dar nėra pertekliniai,

| — | tam tikrų regionų plėtrai, |
| --- | --- |

—

tam tikrų regionų plėtrai,

| — | mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai arba |
| --- | --- |

—

mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai arba

| — | aukštos kokybės produktams ir sveikatai naudingiems maisto produktams reklamuoti. |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės produktams ir sveikatai naudingiems maisto produktams reklamuoti.

| (188) | Pagaliau, remiantis 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 4 punktu, pagal šias bendrąsias taisykles suteikta pagalba negali viršyti paties sektoriaus atitinkamai reklaminei kampanijai skirtos sumos; vadinasi, maksimalus 100 % pagalbos intensyvumas galimas, bet tik tada, jei prekybos sektorius padengia bent 50 % išlaidų iš savanoriškų įmokų, surinktų parafiskalinių mokesčių arba privalomųjų įmokų. Taigi, maksimalus 100 % pagalbos intensyvumas leidžiamas. |
| --- | --- |

(188)

Pagaliau, remiantis 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 4 punktu, pagal šias bendrąsias taisykles suteikta pagalba negali viršyti paties sektoriaus atitinkamai reklaminei kampanijai skirtos sumos; vadinasi, maksimalus 100 % pagalbos intensyvumas galimas, bet tik tada, jei prekybos sektorius padengia bent 50 % išlaidų iš savanoriškų įmokų, surinktų parafiskalinių mokesčių arba privalomųjų įmokų. Taigi, maksimalus 100 % pagalbos intensyvumas leidžiamas.

EEB sutarties 30 straipsnio pažeidimas

EEB sutarties 30 straipsnio pažeidimas

| (189) | Ir 1986 m. komunikato 2 punkte, ir 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių (81) 2.1 punkte pabrėžiama, kad pagalbos reklamai negalima laikyti suderinama su bendrąja rinka, jeigu pardavimo skatinimo medžiaga pažeidžiamas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis). |
| --- | --- |

(189)

Ir 1986 m. komunikato 2 punkte, ir 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių (81) 2.1 punkte pabrėžiama, kad pagalbos reklamai negalima laikyti suderinama su bendrąja rinka, jeigu pardavimo skatinimo medžiaga pažeidžiamas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis).

81

| (190) | Pagal 1986 m. komunikato 2.1 punktą bendro pobūdžio pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias neminima produkto kilmė, kitose valstybėse narėse vykdomomis eksporto skatinimo kampanijomis, taip pat vidaus rinkoje vykdomomis kampanijomis, per kurias viešinamos specifinės produktų savybės arba rūšys ir konkrečiai nėra minima produkto nacionalinė kilmė, išskyrus tuos atvejus, kai ji akivaizdi iš nurodytų savybių arba rūšių arba iš įprasto produkto pavadinimo, SESV 34 straipsnis nėra nepažeidžiamas. |
| --- | --- |

(190)

Pagal 1986 m. komunikato 2.1 punktą bendro pobūdžio pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias neminima produkto kilmė, kitose valstybėse narėse vykdomomis eksporto skatinimo kampanijomis, taip pat vidaus rinkoje vykdomomis kampanijomis, per kurias viešinamos specifinės produktų savybės arba rūšys ir konkrečiai nėra minima produkto nacionalinė kilmė, išskyrus tuos atvejus, kai ji akivaizdi iš nurodytų savybių arba rūšių arba iš įprasto produkto pavadinimo, SESV 34 straipsnis nėra nepažeidžiamas.

| (191) | Pagal 1986 m. komunikato 2.2 punktą EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis), priešingai, pažeidžiamas tokiomis kampanijomis: pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias vartotojams patariama pirkti nacionalinius produktus tik dėl tų produktų nacionalinės kilmės, arba pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias skatinama nepirkti produktų iš kitų valstybių narių arba tie produktai vartotojo akyse menkinami (negatyvus viešinimas). |
| --- | --- |

(191)

Pagal 1986 m. komunikato 2.2 punktą EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis), priešingai, pažeidžiamas tokiomis kampanijomis: pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias vartotojams patariama pirkti nacionalinius produktus tik dėl tų produktų nacionalinės kilmės, arba pardavimo skatinimo kampanijomis, per kurias skatinama nepirkti produktų iš kitų valstybių narių arba tie produktai vartotojo akyse menkinami (negatyvus viešinimas).

| (192) | 1986 m. komunikato 2.3 punkte taip pat nurodoma, kad jei per valstybės narės vidaus rinkoje vykdomas pardavimo skatinimo kampanijas nurodoma produktų nacionalinė kilmė ir nesilaikoma tam tikrų apribojimų, dėl tų kampanijų galima teikti prieštaravimus pagal EEB sutarties 30 straipsnį (dabartinį SESV 34 straipsnį). |
| --- | --- |

(192)

1986 m. komunikato 2.3 punkte taip pat nurodoma, kad jei per valstybės narės vidaus rinkoje vykdomas pardavimo skatinimo kampanijas nurodoma produktų nacionalinė kilmė ir nesilaikoma tam tikrų apribojimų, dėl tų kampanijų galima teikti prieštaravimus pagal EEB sutarties 30 straipsnį (dabartinį SESV 34 straipsnį).

| (193) | Pagal 1986 m. komunikato 2.3.1 punktą pardavimo skatinimo kampanijos, per kurias atkreipiamas dėmesys į valstybėje narėje pagamintų produktų rūšis arba savybes, praktiškai nėra apribotos nacionaliniais arba regioniniais tradiciniais produktais, per jas dažnai atkreipiamas dėmesys į konkrečias valstybėje narėje pagamintų produktų savybes ir nacionalinę produktų kilmę, net jei šie produktai ir jų savybės yra panašūs į kitur pagamintų produktų. Jeigu per tokias pardavimo skatinimo kampanijas nacionalinė produkto kilmė nederamai pabrėžiama, kyla pavojus, kad bus pažeistas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis). |
| --- | --- |

(193)

Pagal 1986 m. komunikato 2.3.1 punktą pardavimo skatinimo kampanijos, per kurias atkreipiamas dėmesys į valstybėje narėje pagamintų produktų rūšis arba savybes, praktiškai nėra apribotos nacionaliniais arba regioniniais tradiciniais produktais, per jas dažnai atkreipiamas dėmesys į konkrečias valstybėje narėje pagamintų produktų savybes ir nacionalinę produktų kilmę, net jei šie produktai ir jų savybės yra panašūs į kitur pagamintų produktų. Jeigu per tokias pardavimo skatinimo kampanijas nacionalinė produkto kilmė nederamai pabrėžiama, kyla pavojus, kad bus pažeistas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis).

| (194) | Todėl 1986 m. komunikate valstybių narių paprašyta pirmiausia užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi šių gairių:






  — | Šalį gamintoją galima nurodyti žodžiu arba simboliu, jeigu išlaikoma pagrįsta pusiausvyra tarp nurodomų aspektų: produkto savybių ir rūšių ir jo nacionalinės kilmės. |
| --- | --- | --- |

(194)

Todėl 1986 m. komunikate valstybių narių paprašyta pirmiausia užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi šių gairių:

—

Šalį gamintoją galima nurodyti žodžiu arba simboliu, jeigu išlaikoma pagrįsta pusiausvyra tarp nurodomų aspektų: produkto savybių ir rūšių ir jo nacionalinės kilmės.

| — | Informacija apie nacionalinę kilmę turėtų būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams pateikiama informacija; tai neturi būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą. |
| --- | --- |

—

Informacija apie nacionalinę kilmę turėtų būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams pateikiama informacija; tai neturi būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą.

| — | Produktų savybės, kurias leista minėti, yra skonis, kvapas, šviežumas, nokumas, ekonominis naudingumas, maistinė vertė, siūlomos rūšys, naudingumas (receptai ir pan.). Aukščiausio laipsnio būdvardžiai „geriausias“, „skaniausias“, „puikiausias“ ir tokie apibūdinimai, kaip „tikras“, arba pardavimo skatinimo kampanijos, per kurias dėl minimos nacionalinės kilmės produktas, kurį skatinama pirkti, yra lyginamas su kitų valstybių narių produktais, priešingai, draudžiami. Kokybės kontrolę nurodyti reikėtų tik tada, jeigu produktas tikrintas pagal realią ir objektyvią jo savybių kontrolės sistemą. |
| --- | --- |

—

Produktų savybės, kurias leista minėti, yra skonis, kvapas, šviežumas, nokumas, ekonominis naudingumas, maistinė vertė, siūlomos rūšys, naudingumas (receptai ir pan.). Aukščiausio laipsnio būdvardžiai „geriausias“, „skaniausias“, „puikiausias“ ir tokie apibūdinimai, kaip „tikras“, arba pardavimo skatinimo kampanijos, per kurias dėl minimos nacionalinės kilmės produktas, kurį skatinama pirkti, yra lyginamas su kitų valstybių narių produktais, priešingai, draudžiami. Kokybės kontrolę nurodyti reikėtų tik tada, jeigu produktas tikrintas pagal realią ir objektyvią jo savybių kontrolės sistemą.

Vertinimas

Vertinimas

| (195) | Prie 2015 m. vasario 25 d. informacijos paketo pridėtoje teisinėje nuomonėje Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimą reikia vertinti iš „istorinės perspektyvos“ ir kad 1995–2002 m. Teisme nenagrinėta bylų, per kurias būtų konstatuota, kad ženklo tekstu ir grafine informacija pažeidžiamas EEB sutarties 30 straipsnis. Komisijos nuomone, šis argumentas neatitinka esmės. Kaip nurodyta pirmiau, ir 1986 m. komunikate (82), ir 1987 m. bendrosiose reklamos taisyklėse valstybėms narėms pateiktos aiškios ir išsamios gairės, kokia turi būti informacijos struktūra, kad EEB sutarties 30 straipsnis nebūtų pažeistas. |
| --- | --- |

(195)

Prie 2015 m. vasario 25 d. informacijos paketo pridėtoje teisinėje nuomonėje Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimą reikia vertinti iš „istorinės perspektyvos“ ir kad 1995–2002 m. Teisme nenagrinėta bylų, per kurias būtų konstatuota, kad ženklo tekstu ir grafine informacija pažeidžiamas EEB sutarties 30 straipsnis. Komisijos nuomone, šis argumentas neatitinka esmės. Kaip nurodyta pirmiau, ir 1986 m. komunikate (82), ir 1987 m. bendrosiose reklamos taisyklėse valstybėms narėms pateiktos aiškios ir išsamios gairės, kokia turi būti informacijos struktūra, kad EEB sutarties 30 straipsnis nebūtų pažeistas.

82

| (196) | Iš laikotarpio iki 2002 m. informacijos, kurią Komisija turėjo priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, reklamos priemonių suderinamumo su pirmiau nurodytomis taisyklėmis įvertinti nebuvo galima. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie pirmiau nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(196)

Iš laikotarpio iki 2002 m. informacijos, kurią Komisija turėjo priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, reklamos priemonių suderinamumo su pirmiau nurodytomis taisyklėmis įvertinti nebuvo galima. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie pirmiau nurodytas sąlygas.

| (197) | Austrijos valdžios institucijų 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme nepateikta pakankamai informacijos, kad būtų galima įvertinti suderinamumą (Austrijos valdžios institucijos tik paminėjo 1995–2001 m. metines ataskaitas). Todėl 2014 m. vasario 19 d. dėl tų aspektų pateiktas dar vienas prašymas pateikti informacijos, Austrija į jį atsakė 2014 m. gegužės 5 d. |
| --- | --- |

(197)

Austrijos valdžios institucijų 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme nepateikta pakankamai informacijos, kad būtų galima įvertinti suderinamumą (Austrijos valdžios institucijos tik paminėjo 1995–2001 m. metines ataskaitas). Todėl 2014 m. vasario 19 d. dėl tų aspektų pateiktas dar vienas prašymas pateikti informacijos, Austrija į jį atsakė 2014 m. gegužės 5 d.

| (198) | Šiame atsakyme Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad atitinkamos reklaminės kampanijos buvo skirtos perteklinių žemės ūkio produktų ir (arba) aukštos kokybės produktų reklamai. Todėl jos atitikto 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 3 punkte išdėstytus pozityviuosius kriterijus. |
| --- | --- |

(198)

Šiame atsakyme Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad atitinkamos reklaminės kampanijos buvo skirtos perteklinių žemės ūkio produktų ir (arba) aukštos kokybės produktų reklamai. Todėl jos atitikto 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 3 punkte išdėstytus pozityviuosius kriterijus.

pozityviuosius kriterijus

| (199) | Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, reklamoje neminėtos jokios konkrečios įmonės. |
| --- | --- |

(199)

Remiantis Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, reklamoje neminėtos jokios konkrečios įmonės.

| (200) | Dėl maksimalaus pagalbos intensyvumo pažymėta, kad sektoriaus mokesčiai sudarė daugiau kaip 50 % pagalbos sumos (taip pat žr. 43 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Taigi, 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 4 punkto kriterijus dėl pagalbos intensyvumo įvykdytas. |
| --- | --- |

(200)

Dėl maksimalaus pagalbos intensyvumo pažymėta, kad sektoriaus mokesčiai sudarė daugiau kaip 50 % pagalbos sumos (taip pat žr. 43 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Taigi, 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 4 punkto kriterijus dėl pagalbos intensyvumo įvykdytas.

maksimalaus pagalbos intensyvumo

| (201) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl galimo EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimo. Komisijos pirmine nuomone, neatrodė, kad nacionalinė kilmė kokybės ženkle būtų minima kaip šalutinė informacija (žr. 65 konstatuojamąją dalį). Be to, Komisija pažymėjo, kad didelėje dalyje reklaminės medžiagos produkto kilmė paminėta ne tik kokybės ženkle, bet ir kitose reklamos dalyse (žr. 83 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(201)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl galimo EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimo. Komisijos pirmine nuomone, neatrodė, kad nacionalinė kilmė kokybės ženkle būtų minima kaip šalutinė informacija (žr. 65 konstatuojamąją dalį). Be to, Komisija pažymėjo, kad didelėje dalyje reklaminės medžiagos produkto kilmė paminėta ne tik kokybės ženkle, bet ir kitose reklamos dalyse (žr. 83 konstatuojamąją dalį).

EEB sutarties 30 straipsnio

pažeidimo

| (202) | Todėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta apibūdinti, kaip kokybės ir ekologinis ženklai atrodė 1995–2001 m., ir pateikti reprezentatyvių pardavimo skatinimo medžiagos, kurioje tie ženklai naudoti, pavyzdžių. |
| --- | --- |

(202)

Todėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta apibūdinti, kaip kokybės ir ekologinis ženklai atrodė 1995–2001 m., ir pateikti reprezentatyvių pardavimo skatinimo medžiagos, kurioje tie ženklai naudoti, pavyzdžių.

| (203) | 2012 m. rugsėjo 14 d. Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad 1995–2004 m. metinėse ataskaitose dėl valstybės pagalbos ši informacija jau pateikta. 2014 m. vasario 19 d. raštu Komisija atsakė, kad tos informacijos nepakanka suderinamumui išanalizuoti, ir paprašė išsamios suvestinės (t. y. pranešimo lapų) pagal priemonės įgyvendinimo laikotarpiu taikytas taisykles. Šis vertinimas pateiktas kartu su 2014 m. gegužės 5 d. atsakymu. |
| --- | --- |

(203)

2012 m. rugsėjo 14 d. Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad 1995–2004 m. metinėse ataskaitose dėl valstybės pagalbos ši informacija jau pateikta. 2014 m. vasario 19 d. raštu Komisija atsakė, kad tos informacijos nepakanka suderinamumui išanalizuoti, ir paprašė išsamios suvestinės (t. y. pranešimo lapų) pagal priemonės įgyvendinimo laikotarpiu taikytas taisykles. Šis vertinimas pateiktas kartu su 2014 m. gegužės 5 d. atsakymu.

| (204) | Konkretūs įvairių rūšių reklamos suderinamumo kriterijai analizuojami toliau. |
| --- | --- |

(204)

Konkretūs įvairių rūšių reklamos suderinamumo kriterijai analizuojami toliau.

Pagalba bendro pobūdžio reklamai

Pagalba bendro pobūdžio reklamai

| (205) | Dėl konkrečių įmonių minėjimo per kai kurias reklamines kampanijas (90 konstatuojamoji dalis) Komisija pažymi, kad pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktą pagalba su konkrečiomis įmonėmis susijusiai reklamai draudžiama. |
| --- | --- |

(205)

Dėl konkrečių įmonių minėjimo per kai kurias reklamines kampanijas (90 konstatuojamoji dalis) Komisija pažymi, kad pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktą pagalba su konkrečiomis įmonėmis susijusiai reklamai draudžiama.

| (206) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad paminėtos įmonės padengė dalį kampanijos išlaidų (vok. Druck und Werbeeinschaltung). Vis dėlto tokių kampanijų, per kurias minimos konkrečios įmonės, pagal valstybės pagalbos taisykles patvirtinti negalima (1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktas). Tai, kad įmonės padengė dalį kampanijos išlaidų, šio vertinimo nekeičia. |
| --- | --- |

(206)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad paminėtos įmonės padengė dalį kampanijos išlaidų (vok. Druck und Werbeeinschaltung). Vis dėlto tokių kampanijų, per kurias minimos konkrečios įmonės, pagal valstybės pagalbos taisykles patvirtinti negalima (1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.2 punktas). Tai, kad įmonės padengė dalį kampanijos išlaidų, šio vertinimo nekeičia.

Druck und Werbeeinschaltung).

| (207) | Iš turimos informacijos matyti, kad per kai kurias bendro pobūdžio reklamines kampanijas minėta konkreti produkto kilmė (t. y. Austrija) (žr. 84 ir 90 konstatuojamosiose dalyse pateiktus pavyzdžius). |
| --- | --- |

(207)

Iš turimos informacijos matyti, kad per kai kurias bendro pobūdžio reklamines kampanijas minėta konkreti produkto kilmė (t. y. Austrija) (žr. 84 ir 90 konstatuojamosiose dalyse pateiktus pavyzdžius).

kai kurias bendro pobūdžio reklamines kampanijas

| (208) | Todėl priemonės neatitiko 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.1 (83) ir 2.2 punktų, jomis pažeistas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis). Todėl Komisija mano, kad 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu reklamos priemonės, kuriose minima produktų kilmė arba konkrečios įmonės, yra nesuderinamos su bendrąja rinka. (84) |
| --- | --- |

(208)

Todėl priemonės neatitiko 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 2.1 (83) ir 2.2 punktų, jomis pažeistas EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis). Todėl Komisija mano, kad 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu reklamos priemonės, kuriose minima produktų kilmė arba konkrečios įmonės, yra nesuderinamos su bendrąja rinka. (84)

83

84

| (209) | 2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu per reklamines kampanijas buvo minimos tik specifinės produktų savybės arba rūšys, o jų nacionalinė kilmė konkrečiai nebuvo minima. |
| --- | --- |

(209)

2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu per reklamines kampanijas buvo minimos tik specifinės produktų savybės arba rūšys, o jų nacionalinė kilmė konkrečiai nebuvo minima.

| (210) | Todėl šio vėlesnio laikotarpio kampanijomis EEB sutarties 30 straipsnis nepažeistas, jos atitiko 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles. Todėl, Komisijos nuomone, jos yra suderinamos su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(210)

Todėl šio vėlesnio laikotarpio kampanijomis EEB sutarties 30 straipsnis nepažeistas, jos atitiko 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles. Todėl, Komisijos nuomone, jos yra suderinamos su bendrąja rinka.

Pagalba kokybės ženklui

Pagalba kokybės ženklui

| (211) | 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad kokybės ženklui naudoti tie patys ženklai, kurie buvo patvirtinti Komisijos sprendimu byloje N 589/2008. Todėl Austrijos valdžios institucijos padarė išvadą, kad informacija apie nacionalinę kilmę yra šalutinė. |
| --- | --- |

(211)

2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad kokybės ženklui naudoti tie patys ženklai, kurie buvo patvirtinti Komisijos sprendimu byloje N 589/2008. Todėl Austrijos valdžios institucijos padarė išvadą, kad informacija apie nacionalinę kilmę yra šalutinė.

kokybės

| (212) | Komisija nesutinka su Austrijos valdžios institucijų pastabomis. Kaip paaiškinta pirmiau (65 konstatuojamojoje dalyje), kokybės ženkle 1995–1999 m. laikotarpiu naudotas kitas logotipas. Šiame logotipe informacija apie kilmę, palyginti su informacija apie kokybę, nėra šalutinė. Ir vaizdinėje informacijoje (Austrijos vėliava), ir naudojamame tekste pagrindinis dėmuo yra Austrija. |
| --- | --- |

(212)

Komisija nesutinka su Austrijos valdžios institucijų pastabomis. Kaip paaiškinta pirmiau (65 konstatuojamojoje dalyje), kokybės ženkle 1995–1999 m. laikotarpiu naudotas kitas logotipas. Šiame logotipe informacija apie kilmę, palyginti su informacija apie kokybę, nėra šalutinė. Ir vaizdinėje informacijoje (Austrijos vėliava), ir naudojamame tekste pagrindinis dėmuo yra Austrija.

1995–1999 m.

| (213) | Taigi, 1986 m. komunikato 2.3.1 punkto, kuriame reikalaujama, kad informacija apie nacionalinę kilmę turėtų būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams pateikiama informacija, ir neturi būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą, nebuvo laikomasi. Todėl Komisija mano, kad 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu kokybės ženklui teikta pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(213)

Taigi, 1986 m. komunikato 2.3.1 punkto, kuriame reikalaujama, kad informacija apie nacionalinę kilmę turėtų būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams pateikiama informacija, ir neturi būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą, nebuvo laikomasi. Todėl Komisija mano, kad 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu kokybės ženklui teikta pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (214) | Dėl 2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpio Komisija mano, kad naujieji logotipai, kurie buvo tokie patys, kaip vertintieji Komisijos sprendime N 589/2008, atitinka 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių sąlygas, taigi, mano, kad atitinkama pagalba yra suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(214)

Dėl 2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpio Komisija mano, kad naujieji logotipai, kurie buvo tokie patys, kaip vertintieji Komisijos sprendime N 589/2008, atitinka 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių sąlygas, taigi, mano, kad atitinkama pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.

Pagalba ekologiniam ženklui

Pagalba ekologiniam ženklui

| (215) | Ekologinio ženklo reklamos priemonėse naudoti 65 konstatuojamojoje dalyje parodyti logotipai – tokie patys, kokie naudoti po 2002 m. |
| --- | --- |

(215)

Ekologinio ženklo reklamos priemonėse naudoti 65 konstatuojamojoje dalyje parodyti logotipai – tokie patys, kokie naudoti po 2002 m.

| (216) | Kadangi šio pobūdžio reklama atkreipiamas dėmesys į valstybėje narėje pagamintų produktų rūšis arba savybes, jai taikomas 1986 m. komunikato 2.3.1 punktas, kuriame reikalaujama, kad produkto nacionalinė kilmė nebūtų nederamai pabrėžiama. |
| --- | --- |

(216)

Kadangi šio pobūdžio reklama atkreipiamas dėmesys į valstybėje narėje pagamintų produktų rūšis arba savybes, jai taikomas 1986 m. komunikato 2.3.1 punktas, kuriame reikalaujama, kad produkto nacionalinė kilmė nebūtų nederamai pabrėžiama.

| (217) | Vienoje iš dviejų logotipo versijų produktų kilmė neminima iš viso. Kitoje produktų kilmė nurodoma kaip šalutinė informacija. Pirmojo logotipo versija nekėlė jokių problemų dėl galimo EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimo. Antroji logotipo versija atitiko 1986 m. komunikato 2.3.1 punkto sąlygas, nes:






  — | logotipe išlaikyta pagrįsta pusiausvyra tarp žodžiais ir simboliais pateikiamos informacijos apie produkto savybes (t. y. ekologiškumą) ir apie produktą pagaminusią šalį; |
| --- | --- | --- |

(217)

Vienoje iš dviejų logotipo versijų produktų kilmė neminima iš viso. Kitoje produktų kilmė nurodoma kaip šalutinė informacija. Pirmojo logotipo versija nekėlė jokių problemų dėl galimo EEB sutarties 30 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio) pažeidimo. Antroji logotipo versija atitiko 1986 m. komunikato 2.3.1 punkto sąlygas, nes:

—

logotipe išlaikyta pagrįsta pusiausvyra tarp žodžiais ir simboliais pateikiamos informacijos apie produkto savybes (t. y. ekologiškumą) ir apie produktą pagaminusią šalį;

| — | informacija apie nacionalinę kilmę buvo šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams teikta informacija ir nebuvo pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams buvo patariama pirkti produktą; |
| --- | --- |

—

informacija apie nacionalinę kilmę buvo šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams teikta informacija ir nebuvo pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams buvo patariama pirkti produktą;

| — | aprašant produktų savybes, minėtos objektyvios produkto savybės, nevartoti jokie aukščiausio laipsnio būdvardžiai, kuriais reklamuojamas produktas būtų lyginamas su kitų valstybių narių produktais; |
| --- | --- |

—

aprašant produktų savybes, minėtos objektyvios produkto savybės, nevartoti jokie aukščiausio laipsnio būdvardžiai, kuriais reklamuojamas produktas būtų lyginamas su kitų valstybių narių produktais;

| — | apie kokybės kontrolę buvo užsimenama tik tada, kai produktas per agentūrą AMA tikrintas pagal realią ir objektyvią kokybės kontrolės sistemą. |
| --- | --- |

—

apie kokybės kontrolę buvo užsimenama tik tada, kai produktas per agentūrą AMA tikrintas pagal realią ir objektyvią kokybės kontrolės sistemą.

| (218) | Todėl pagalba ekologinio logotipo reklamai 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu atitiko 1986 m. komunikato sąlygas. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(218)

Todėl pagalba ekologinio logotipo reklamai 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu atitiko 1986 m. komunikato sąlygas. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka.

Reklama už Austrijos ribų

Reklama už Austrijos ribų

| (219) | Per reklamines kampanijas, organizuotas už Austrijos ribų, produktų nacionalinė kilmė konkrečiai neminėta, išskyrus tai, kas galbūt akivaizdu iš nurodomų savybių arba rūšių arba įprasto produkto pavadinimo. Taigi šios kampanijos atitiko 1986 m. komunikato 2.1 punktą, jomis EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis) nepažeistas. |
| --- | --- |

(219)

Per reklamines kampanijas, organizuotas už Austrijos ribų, produktų nacionalinė kilmė konkrečiai neminėta, išskyrus tai, kas galbūt akivaizdu iš nurodomų savybių arba rūšių arba įprasto produkto pavadinimo. Taigi šios kampanijos atitiko 1986 m. komunikato 2.1 punktą, jomis EEB sutarties 30 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis) nepažeistas.

| (220) | Todėl pagalba reklamai už Austrijos ribų 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu atitiko 1986 m. komunikato sąlygas. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(220)

Todėl pagalba reklamai už Austrijos ribų 1995 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu atitiko 1986 m. komunikato sąlygas. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka.

8.3.3.   PAGALBA REKLAMAI 2002 M. SAUSIO 1 D. – 2006 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU. KOKYBĖS IR EKOLOGINIS ŽENKLAI

| (221) | 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu pagalba reklamos veiklai turėjo atitikti 2000–2006 m. gairėse išdėstytas sąlygas. Remiantis 2000–2006 m. gairių 18 punktu, žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo ir reklamos priemones reikėjo vertinti pagal 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles. |
| --- | --- |

(221)

2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu pagalba reklamos veiklai turėjo atitikti 2000–2006 m. gairėse išdėstytas sąlygas. Remiantis 2000–2006 m. gairių 18 punktu, žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo ir reklamos priemones reikėjo vertinti pagal 1987 m. bendrąsias reklamos taisykles.

| (222) | Nuo 2002 m. sausio 1 d. taikytos 2001 m. reklamos gairės, jomis pakeistas 1986 m. komunikatas ir 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės (2001 m. reklamos gairių 69 ir 75 punktai). Todėl Komisija 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpį vertins remdamasi 2001 m. reklamos gairėmis. |
| --- | --- |

(222)

Nuo 2002 m. sausio 1 d. taikytos 2001 m. reklamos gairės, jomis pakeistas 1986 m. komunikatas ir 1987 m. bendrosios reklamos taisyklės (2001 m. reklamos gairių 69 ir 75 punktai). Todėl Komisija 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpį vertins remdamasi 2001 m. reklamos gairėmis.

| (223) | Remiantis 2001 m. reklamos gairių 12 punktu, tam, kad žemės ūkio ir kitų produktų reklamai skirta pagalba būtų suderinama su bendrąja rinka, ji neturėtų veikti prekybos tiek, kad pakenktų bendram interesui (negatyvieji kriterijai), ir turėtų padėti plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikras ekonomikos sritis (pozityvieji kriterijai). |
| --- | --- |

(223)

Remiantis 2001 m. reklamos gairių 12 punktu, tam, kad žemės ūkio ir kitų produktų reklamai skirta pagalba būtų suderinama su bendrąja rinka, ji neturėtų veikti prekybos tiek, kad pakenktų bendram interesui (negatyvieji kriterijai), ir turėtų padėti plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikras ekonomikos sritis (pozityvieji kriterijai).

Negatyvieji kriterijai

Negatyvieji kriterijai

| (224) | 2001 m. reklamos gairių 18 punkte išdėstyta, kad reklaminėms kampanijoms, kuriomis pažeidžiamas EB sutarties 28 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis), pagal kurį draudžiami kiekybiniai importo apribojimai arba kitos lygiaverčio valstybių narių poveikio viena kitai priemonės, jokios pagalbos teikti negalima. |
| --- | --- |

(224)

2001 m. reklamos gairių 18 punkte išdėstyta, kad reklaminėms kampanijoms, kuriomis pažeidžiamas EB sutarties 28 straipsnis (dabartinis SESV 34 straipsnis), pagal kurį draudžiami kiekybiniai importo apribojimai arba kitos lygiaverčio valstybių narių poveikio viena kitai priemonės, jokios pagalbos teikti negalima.

| (225) | Pagalbos negalima teikti reklamai, tiesiogiai susijusiai su vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais. Jeigu viešosiomis lėšomis finansuojamą reklamos veiklą patikima vykdyti privačioms įmonėms, tokios įmonės turi būti atrinktos pagal rinkos principus (2001 reklamos gairių 29 ir 30 punktai). |
| --- | --- |

(225)

Pagalbos negalima teikti reklamai, tiesiogiai susijusiai su vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais. Jeigu viešosiomis lėšomis finansuojamą reklamos veiklą patikima vykdyti privačioms įmonėms, tokios įmonės turi būti atrinktos pagal rinkos principus (2001 reklamos gairių 29 ir 30 punktai).

| (226) | Be to, kampanijomis neturėtų būti nusižengiama antrinės Bendrijos teisės aktams; visų pirma, jos turi atitikti Direktyvos 2000/13/EB nuostatas (2001 m. reklamos gairių 25–28 punktai). |
| --- | --- |

(226)

Be to, kampanijomis neturėtų būti nusižengiama antrinės Bendrijos teisės aktams; visų pirma, jos turi atitikti Direktyvos 2000/13/EB nuostatas (2001 m. reklamos gairių 25–28 punktai).

Pozityvieji kriterijai

Pozityvieji kriterijai

| (227) | 2001 m. reklamos gairių 31 ir 32 punktuose nurodyta, jog tam, kad būtų galima taikyti EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto (dabartinio SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto) nukrypti leidžiančią nuostatą, turi būti reklamuojami pertekliniai produktai, nepakankamai panaudojamos rūšys, nauji produktai, produktai, kuriais pakeičiami ankstesni ir kurių pertekliaus dar nėra, aukštos kokybės produktai, tam tikrų regionų arba MVĮ plėtra. |
| --- | --- |

(227)

2001 m. reklamos gairių 31 ir 32 punktuose nurodyta, jog tam, kad būtų galima taikyti EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto (dabartinio SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto) nukrypti leidžiančią nuostatą, turi būti reklamuojami pertekliniai produktai, nepakankamai panaudojamos rūšys, nauji produktai, produktai, kuriais pakeičiami ankstesni ir kurių pertekliaus dar nėra, aukštos kokybės produktai, tam tikrų regionų arba MVĮ plėtra.

| (228) | 2001 m. reklamos gairių 4 skyriuje išsamiai nurodoma, kaip pirmiau pažymėti pozityvieji kriterijai taikomi konkretaus pobūdžio reklamai, būtent pagalbai reklamai, kurioje skelbiamos informacijos dalį sudaro informacija apie kilmę (4.1 skirsnis), ir pagalbai kokybiškų produktų reklamai (4.2 skirsnis). |
| --- | --- |

(228)

2001 m. reklamos gairių 4 skyriuje išsamiai nurodoma, kaip pirmiau pažymėti pozityvieji kriterijai taikomi konkretaus pobūdžio reklamai, būtent pagalbai reklamai, kurioje skelbiamos informacijos dalį sudaro informacija apie kilmę (4.1 skirsnis), ir pagalbai kokybiškų produktų reklamai (4.2 skirsnis).

Reklama, kurioje skelbiamos informacijos dalį sudaro informacija apie kilmę

Reklama, kurioje skelbiamos informacijos dalį sudaro informacija apie kilmę

| (229) | Remiantis 2001 m. reklamos gairių 23 punktu, šalis gamintoja gali būti pažymėta žodžiu arba simboliu, jeigu išlaikoma pagrįsta pusiausvyra tarp nurodomų aspektų: produkto savybių bei rūšių ir produkto nacionalinės kilmės. Informacija apie nacionalinę kilmę turi būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams teikiama informacija, ir negali būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą. Reklama, kurioje (regioninė) produkto kilmė minima kaip šalutinė informacija, laikyta nepažeidžiančia EB sutarties 28 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio). Norėdama įvertinti, ar informacija apie kilmę tikrai buvo šalutinė, Komisija atsižvelgtų į bendrą kilmę nurodančio teksto ir (arba) simbolio svarbą, įskaitant paveikslėlius ir bendrą vaizdą, ir į reklamos teksto ir (arba) simbolio, kuriais pažymima konkreti pardavimo vieta, t. y. tos reklamos dalies, kurioje dėmesys sutelkiamas ne į kilmę, svarbą (2001 m. reklamos gairių 40 ir 41 punktai). |
| --- | --- |

(229)

Remiantis 2001 m. reklamos gairių 23 punktu, šalis gamintoja gali būti pažymėta žodžiu arba simboliu, jeigu išlaikoma pagrįsta pusiausvyra tarp nurodomų aspektų: produkto savybių bei rūšių ir produkto nacionalinės kilmės. Informacija apie nacionalinę kilmę turi būti šalutinė, ne pagrindinė per kampaniją vartotojams teikiama informacija, ir negali būti pagrindinė priežastis, dėl kurios vartotojams patariama pirkti produktą. Reklama, kurioje (regioninė) produkto kilmė minima kaip šalutinė informacija, laikyta nepažeidžiančia EB sutarties 28 straipsnio (dabartinio SESV 34 straipsnio). Norėdama įvertinti, ar informacija apie kilmę tikrai buvo šalutinė, Komisija atsižvelgtų į bendrą kilmę nurodančio teksto ir (arba) simbolio svarbą, įskaitant paveikslėlius ir bendrą vaizdą, ir į reklamos teksto ir (arba) simbolio, kuriais pažymima konkreti pardavimo vieta, t. y. tos reklamos dalies, kurioje dėmesys sutelkiamas ne į kilmę, svarbą (2001 m. reklamos gairių 40 ir 41 punktai).

Kokybiškų produktų reklama

Kokybiškų produktų reklama

| (230) | Jeigu pagalba buvo teikiama specialius kokybės reikalavimus atitinkantiems produktams, ja turėjo būti galima pasinaudoti visiems Bendrijoje pagamintiems produktams, neatsižvelgiant į kilmę. Iš valstybių narių taip pat reikalauta pripažinti panašios kitose valstybėse narėse atliktos kontrolės rezultatus (2001 m. reklamos gairių 49 punktas). |
| --- | --- |

(230)

Jeigu pagalba buvo teikiama specialius kokybės reikalavimus atitinkantiems produktams, ja turėjo būti galima pasinaudoti visiems Bendrijoje pagamintiems produktams, neatsižvelgiant į kilmę. Iš valstybių narių taip pat reikalauta pripažinti panašios kitose valstybėse narėse atliktos kontrolės rezultatus (2001 m. reklamos gairių 49 punktas).

Visų pirma, ekologinio ūkininkavimo produktų reklama

Visų pirma, ekologinio ūkininkavimo produktų reklama

| (231) | Pagal 2001 m. reklamos gairių 55 punktą pagalbą buvo galima leisti tik tada, jei produktai, pažymėti kaip pagaminti naudojant ekologinio ūkininkavimo metodus, atitiko Reglamento (EEB) Nr. 2092/91 reikalavimus. Visi ekologinio ūkininkavimo produktų gamintojai ir perdirbėjai turėjo laikytis reglamente nustatytos kontrolės sistemos. |
| --- | --- |

(231)

Pagal 2001 m. reklamos gairių 55 punktą pagalbą buvo galima leisti tik tada, jei produktai, pažymėti kaip pagaminti naudojant ekologinio ūkininkavimo metodus, atitiko Reglamento (EEB) Nr. 2092/91 reikalavimus. Visi ekologinio ūkininkavimo produktų gamintojai ir perdirbėjai turėjo laikytis reglamente nustatytos kontrolės sistemos.

Vertinimas

Vertinimas

| (232) | Taikydama pirmiau minėtas nuostatas kokybės ir ekologinio ženklų 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio reklamos priemonėms, Komisija daro toliau pateiktas išvadas. |
| --- | --- |

(232)

Taikydama pirmiau minėtas nuostatas kokybės ir ekologinio ženklų 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio reklamos priemonėms, Komisija daro toliau pateiktas išvadas.

| (233) | Kokybės ženkle ir vienoje iš dviejų ekologinio ženklo versijų (žr. 64 konstatuojamąją dalį) minima produkto kilmė, bet šią informaciją galima laikyti šalutine, o pagrindinė informacija yra produkto kokybė (ekologiškumas). Nuoroda į produkto kilmę ir grafinėje informacijoje (fone), ir logotipo tekste pateikta ne pagrindiniame plane. |
| --- | --- |

(233)

Kokybės ženkle ir vienoje iš dviejų ekologinio ženklo versijų (žr. 64 konstatuojamąją dalį) minima produkto kilmė, bet šią informaciją galima laikyti šalutine, o pagrindinė informacija yra produkto kokybė (ekologiškumas). Nuoroda į produkto kilmę ir grafinėje informacijoje (fone), ir logotipo tekste pateikta ne pagrindiniame plane.

| (234) | Dėl ženklų dizaino Komisija pažymi, kad pagrindiniame ženklų plane dominavo laukas su tekstu „AMA Gütesiegel“ arba „BIO“, o produkto kilmė nurodyta daug mažesnėmis raidėmis. Šoniniuose planuose pavaizduotos nacionalinės spalvos (pvz., Austrijos – raudona ir balta) be jokių papildomų pagaminimo šalį nurodančių simbolių. Pagrindinis planas užėmė ne tik vizualiai dominuojančią ženklų dalį, bet ir sudarė 65 % viso ženklo pločio (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Austrijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad visoje reklamoje, susijusiose su abiem ženklais, produkto kokybė buvo pagrindinė informacija, o produkto kilmė, jei nurodyta, – tik šalutinė (žr. 79 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(234)

Dėl ženklų dizaino Komisija pažymi, kad pagrindiniame ženklų plane dominavo laukas su tekstu „AMA Gütesiegel“ arba „BIO“, o produkto kilmė nurodyta daug mažesnėmis raidėmis. Šoniniuose planuose pavaizduotos nacionalinės spalvos (pvz., Austrijos – raudona ir balta) be jokių papildomų pagaminimo šalį nurodančių simbolių. Pagrindinis planas užėmė ne tik vizualiai dominuojančią ženklų dalį, bet ir sudarė 65 % viso ženklo pločio (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Austrijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad visoje reklamoje, susijusiose su abiem ženklais, produkto kokybė buvo pagrindinė informacija, o produkto kilmė, jei nurodyta, – tik šalutinė (žr. 79 konstatuojamąją dalį).

| (235) | Pasak Austrijos valdžios institucijų, ekologinis ženklas buvo suteikiamas tik ekologiškiems Reglamente (EEB) Nr. 2092/91 nustatytus kriterijus atitinkantiems produktams (žr. 69 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(235)

Pasak Austrijos valdžios institucijų, ekologinis ženklas buvo suteikiamas tik ekologiškiems Reglamente (EEB) Nr. 2092/91 nustatytus kriterijus atitinkantiems produktams (žr. 69 konstatuojamąją dalį).

| (236) | Austrijos valdžios institucijos patikino, kad subsidijuotoje reklamoje laikytasi Direktyvos 2000/13/EB nuostatų (žr. 68 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(236)

Austrijos valdžios institucijos patikino, kad subsidijuotoje reklamoje laikytasi Direktyvos 2000/13/EB nuostatų (žr. 68 konstatuojamąją dalį).

| (237) | Reklama nebuvo susijusi su kurios nors vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais. Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad reklamoje pardavimo vietose nebuvo įvardytos jokios įmonės ar produktai ir kad pardavimo vietų savininkai iš pagalbos naudos negavo (žr. 78 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(237)

Reklama nebuvo susijusi su kurios nors vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais. Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad reklamoje pardavimo vietose nebuvo įvardytos jokios įmonės ar produktai ir kad pardavimo vietų savininkai iš pagalbos naudos negavo (žr. 78 konstatuojamąją dalį).

| (238) | Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad visą įmonės „AMA Marketing“ finansuotą reklamos veiklą vykdė viešojo konkurso būdu atrinktos privačios įmonės (žr. 52 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(238)

Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad visą įmonės „AMA Marketing“ finansuotą reklamos veiklą vykdė viešojo konkurso būdu atrinktos privačios įmonės (žr. 52 konstatuojamąją dalį).

| (239) | Be to, pasak Austrijos valdžios institucijų, kokybės ženklą buvo galima naudoti visiems Sąjungoje pagamintiems produktams, jei šie atitiko specialius ženklo naudojimo reikalavimus. Šie specialūs reikalavimai nustatyti produkto kokybei arba jais tik užtikrinta nurodyta produkto geografinė kilmė. Bet kuriuo atveju specialius reikalavimus buvo galima įvykdyti, nepriklausomai nuo produkto geografinės kilmės (žr. 161 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(239)

Be to, pasak Austrijos valdžios institucijų, kokybės ženklą buvo galima naudoti visiems Sąjungoje pagamintiems produktams, jei šie atitiko specialius ženklo naudojimo reikalavimus. Šie specialūs reikalavimai nustatyti produkto kokybei arba jais tik užtikrinta nurodyta produkto geografinė kilmė. Bet kuriuo atveju specialius reikalavimus buvo galima įvykdyti, nepriklausomai nuo produkto geografinės kilmės (žr. 161 konstatuojamąją dalį).

| (240) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad neturi informacijos, ar pripažįstamos kitose valstybėse narėse taikomos lygiavertės kontrolės priemonės. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad tokios kontrolės priemonės pripažįstamos ir pateikė tai patvirtinančių įrodymų. |
| --- | --- |

(240)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad neturi informacijos, ar pripažįstamos kitose valstybėse narėse taikomos lygiavertės kontrolės priemonės. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad tokios kontrolės priemonės pripažįstamos ir pateikė tai patvirtinančių įrodymų.

| (241) | Nors Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo 2002 m. kokybės ir ekologinį ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, nepaisant jų kilmės, sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones, nes pagrindiniame priemonėms taikomame teisės akte, AMA įstatyme, nuoroda į nacionalinius produktus panaikinta tik 2007 m. (žr. 161 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(241)

Nors Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo 2002 m. kokybės ir ekologinį ženklus buvo galima naudoti visiems produktams, nepaisant jų kilmės, sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones, nes pagrindiniame priemonėms taikomame teisės akte, AMA įstatyme, nuoroda į nacionalinius produktus panaikinta tik 2007 m. (žr. 161 konstatuojamąją dalį).

| (242) | Pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos pateikė naujas vidaus taisykles, pagal kurias ženklus galima naudoti visiems produktams, taip pat pateikė duomenis, iš kurių matyti, kad po 2001 m. tie ženklai iš tikrųjų suteikti kai kuriems ne Austrijos produktams. Be to, jos vėl patvirtino, kad nuo 2002 m. taisyklės taikytos visiems produktams, nepaisant jų kilmės. |
| --- | --- |

(242)

Pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos pateikė naujas vidaus taisykles, pagal kurias ženklus galima naudoti visiems produktams, taip pat pateikė duomenis, iš kurių matyti, kad po 2001 m. tie ženklai iš tikrųjų suteikti kai kuriems ne Austrijos produktams. Be to, jos vėl patvirtino, kad nuo 2002 m. taisyklės taikytos visiems produktams, nepaisant jų kilmės.

| (243) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, jog neaišku, ar naujosios agentūros AMA vidaus taisyklės pradėtos taikyti jau nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., ar po 2002 m. rugsėjo 26 d. tęsėsi pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagalba ir toliau teikta pagal senąsias taisykles. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos paskelbė, kad tokio pereinamojo laikotarpio nebuvo. |
| --- | --- |

(243)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, jog neaišku, ar naujosios agentūros AMA vidaus taisyklės pradėtos taikyti jau nuo 2002 m. rugsėjo 26 d., ar po 2002 m. rugsėjo 26 d. tęsėsi pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagalba ir toliau teikta pagal senąsias taisykles. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos paskelbė, kad tokio pereinamojo laikotarpio nebuvo.

| (244) | Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 175 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar valstybės pagalbos taisyklės yra taikytinos 80 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrai finansuojamoms su ekologiniu ženklu susijusioms pardavimo skatinimo priemonėms. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti daugiau informacijos apie tai, ar į priemones įeina valstybės pagalba, ir apie programavimo laikotarpio trukmę. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad su ekologiniu ženklu susijusios pardavimo skatinimo priemonės yra Austrijos bendrai finansuojamos informavimo apie ekologinius produktus ir jų pardavimo skatinimo programos dalis. |
| --- | --- |

(244)

Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 175 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar valstybės pagalbos taisyklės yra taikytinos 80 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrai finansuojamoms su ekologiniu ženklu susijusioms pardavimo skatinimo priemonėms. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti daugiau informacijos apie tai, ar į priemones įeina valstybės pagalba, ir apie programavimo laikotarpio trukmę. 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad su ekologiniu ženklu susijusios pardavimo skatinimo priemonės yra Austrijos bendrai finansuojamos informavimo apie ekologinius produktus ir jų pardavimo skatinimo programos dalis.

| (245) | 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad: 2002–2008 m. (2002 m. rugsėjo 20 d. – 2005 m. rugsėjo 15 d.) vykdyta bendrai finansuota informavimo apie ekologinius produktus ir jų pardavimo skatinimo programa. Ši programa patvirtinta 2002 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimu C (2002) 3116 (85). Be to, 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimu C (2007) 3299 patvirtinta dar viena 3 metų ekologinio ženklo programa (2007 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo 30 d.) (86). |
| --- | --- |

(245)

2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad: 2002–2008 m. (2002 m. rugsėjo 20 d. – 2005 m. rugsėjo 15 d.) vykdyta bendrai finansuota informavimo apie ekologinius produktus ir jų pardavimo skatinimo programa. Ši programa patvirtinta 2002 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimu C (2002) 3116 (85). Be to, 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimu C (2007) 3299 patvirtinta dar viena 3 metų ekologinio ženklo programa (2007 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo 30 d.) (86).

85

86

| (246) | Dėl pirmiau išvardytų priežasčių pagalba reklamos priemonėms, vykdytoms 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, atitiko 2001 m. reklamos gaires, taigi ir 2000–2006 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(246)

Dėl pirmiau išvardytų priežasčių pagalba reklamos priemonėms, vykdytoms 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, atitiko 2001 m. reklamos gaires, taigi ir 2000–2006 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka.

8.3.4.   REKLAMINĖS KAMPANIJOS UŽ AUSTRIJOS RIBŲ IR BENDRO POBŪDŽIO REKLAMA AUSTRIJOJE 2002–2004 M. (87)

87

| (247) | Reklamines kampanijas būtų galima leisti, jei jas tiesiogiai arba netiesiogiai viena valstybė narė rengtų kitos valstybės narės vidaus rinkoje arba remiančiosios valstybės narės vidaus rinkoje ir reklamuotų produktą visiškai bendru pobūdžiu, niekaip neminėdama jo nacionalinės kilmės (2001 m. reklamos gairių 19 punkto a–b papunkčiai). |
| --- | --- |

(247)

Reklamines kampanijas būtų galima leisti, jei jas tiesiogiai arba netiesiogiai viena valstybė narė rengtų kitos valstybės narės vidaus rinkoje arba remiančiosios valstybės narės vidaus rinkoje ir reklamuotų produktą visiškai bendru pobūdžiu, niekaip neminėdama jo nacionalinės kilmės (2001 m. reklamos gairių 19 punkto a–b papunkčiai).

| (248) | Remdamasi 2001 m. reklamos gairėmis, Komisija palankiai įvertino reklamines kampanijas, kurios buvo surengtos, siekiant informuoti vartotojus apie tam tikros valstybės narės arba regiono žemės ūkio arba kitus produktus. Per šias kampanijas būtų galima sutelkti dėmesį į produkto kilmę, jeigu kampanija būtų vykdoma už valstybės narės arba regiono, kuriame buvo pagamintas žemės ūkio arba kitas produktas, ribų. Per kampanijas turėtų būti pristatomos tik objektyvios atitinkamų produktų savybės, iš esmės per jas neturėtų būti skelbiami jokie subjektyvūs teiginiai apie produktų kokybę (2001 m. reklamos gairių 35–39 punktai). |
| --- | --- |

(248)

Remdamasi 2001 m. reklamos gairėmis, Komisija palankiai įvertino reklamines kampanijas, kurios buvo surengtos, siekiant informuoti vartotojus apie tam tikros valstybės narės arba regiono žemės ūkio arba kitus produktus. Per šias kampanijas būtų galima sutelkti dėmesį į produkto kilmę, jeigu kampanija būtų vykdoma už valstybės narės arba regiono, kuriame buvo pagamintas žemės ūkio arba kitas produktas, ribų. Per kampanijas turėtų būti pristatomos tik objektyvios atitinkamų produktų savybės, iš esmės per jas neturėtų būti skelbiami jokie subjektyvūs teiginiai apie produktų kokybę (2001 m. reklamos gairių 35–39 punktai).

| (249) | Remiantis 2002–2004 m. laikotarpio informacija apie bendro pobūdžio reklamą ir reklamą už Austrijos ribų, turėta priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą (žr. sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 2.7.1.2 ir 2.7.1.3 skirsnius), įvertinti, ar priemonės atitinka 2001 m. reklamos gairių 19 punkto b papunktyje, 29, 30 ir 39 punktuose nustatytas sąlygas, nebuvo galima. |
| --- | --- |

(249)

Remiantis 2002–2004 m. laikotarpio informacija apie bendro pobūdžio reklamą ir reklamą už Austrijos ribų, turėta priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą (žr. sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 2.7.1.2 ir 2.7.1.3 skirsnius), įvertinti, ar priemonės atitinka 2001 m. reklamos gairių 19 punkto b papunktyje, 29, 30 ir 39 punktuose nustatytas sąlygas, nebuvo galima.

| (250) | Todėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie pirmiau nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(250)

Todėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie pirmiau nurodytas sąlygas.

Pozityvieji kriterijai

Pozityvieji kriterijai

| (251) | Už valstybės narės ribų rengiamos reklaminės kampanijos ir bendro pobūdžio reklama valstybėje narėje turėjo atitikti 2001 m. reklamos gairių pozityviuosius kriterijus (žr. 227 ir 228 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(251)

Už valstybės narės ribų rengiamos reklaminės kampanijos ir bendro pobūdžio reklama valstybėje narėje turėjo atitikti 2001 m. reklamos gairių pozityviuosius kriterijus (žr. 227 ir 228 konstatuojamąsias dalis).

| (252) | Be to, 2001 m. reklamos gairių 47 punkte nurodyta, kad tais atvejais, kai reklamuojami konkrečius kokybės reikalavimus atitinkantys produktai, šie produktai turėtų atitikti akivaizdžiai griežtesnius ir konkretesnius standartus arba specifikacijas, negu nustatyta atitinkamuose Bendrijos arba nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

(252)

Be to, 2001 m. reklamos gairių 47 punkte nurodyta, kad tais atvejais, kai reklamuojami konkrečius kokybės reikalavimus atitinkantys produktai, šie produktai turėtų atitikti akivaizdžiai griežtesnius ir konkretesnius standartus arba specifikacijas, negu nustatyta atitinkamuose Bendrijos arba nacionalinės teisės aktuose.

| (253) | 2001 m. reklamos gairių 60 punkte numatyta, kad tais atvejais, kai teikiama pagalba reklamai ir tiesioginė pagalba skiriama iš bendros paskirties valstybės biudžeto, tiesioginės pagalbos dalis paprastai neturėtų viršyti 50 % išlaidų ir to sektoriaus įmonės turėtų padengti bent 50 % išlaidų. Sektoriaus indėlį taip pat galima sudaryti iš parafiskalinių mokesčių arba privalomųjų įmokų. |
| --- | --- |

(253)

2001 m. reklamos gairių 60 punkte numatyta, kad tais atvejais, kai teikiama pagalba reklamai ir tiesioginė pagalba skiriama iš bendros paskirties valstybės biudžeto, tiesioginės pagalbos dalis paprastai neturėtų viršyti 50 % išlaidų ir to sektoriaus įmonės turėtų padengti bent 50 % išlaidų. Sektoriaus indėlį taip pat galima sudaryti iš parafiskalinių mokesčių arba privalomųjų įmokų.

| (254) | Kalbant apie bendro pobūdžio reklamą ir reklamą už Austrijos ribų, iš 2002–2004 m. laikotarpio informacijos, Komisijos turėtos priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, įvertinti, ar priemonės atitinka pirmiau paminėtas taisykles, nebuvo galima. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie 2001 m. reklamos gairių 32 punkte nustatytas sąlygas (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 174 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(254)

Kalbant apie bendro pobūdžio reklamą ir reklamą už Austrijos ribų, iš 2002–2004 m. laikotarpio informacijos, Komisijos turėtos priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, įvertinti, ar priemonės atitinka pirmiau paminėtas taisykles, nebuvo galima. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos apie 2001 m. reklamos gairių 32 punkte nustatytas sąlygas (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 174 konstatuojamoji dalis).

| (255) | 2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrija rėmėsi 2002 m. gruodžio 13 d. pateiktu informacijos paketu. Tačiau šiame informacijos pakete pateikti tik konkretūs pavyzdžiai ir nacionalinės teisės aktai, kuriais paremtos priemonės. Todėl 2014 m. vasario 19 d. prašyme pateikti informacijos Komisija paprašė Austrijos valdžios institucijų užpildyti ir Komisijai pateikti atitinkamas pranešimo formas. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytas pranešimo formas. Tačiau užpildytose formose pateiktą informaciją sudarė tik bendro pobūdžio schemos sąlygų aprašas ir informacijos nepakako priemonėms tinkamai įvertinti. |
| --- | --- |

(255)

2012 m. rugsėjo 14 d. atsakyme Austrija rėmėsi 2002 m. gruodžio 13 d. pateiktu informacijos paketu. Tačiau šiame informacijos pakete pateikti tik konkretūs pavyzdžiai ir nacionalinės teisės aktai, kuriais paremtos priemonės. Todėl 2014 m. vasario 19 d. prašyme pateikti informacijos Komisija paprašė Austrijos valdžios institucijų užpildyti ir Komisijai pateikti atitinkamas pranešimo formas. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos pateikė prašytas pranešimo formas. Tačiau užpildytose formose pateiktą informaciją sudarė tik bendro pobūdžio schemos sąlygų aprašas ir informacijos nepakako priemonėms tinkamai įvertinti.

| (256) | 2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos Komisija paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. 2015 m. vasario 25 d. atsakyme Austrija patvirtino, kad:






  a) | per reklamines kampanijas produktai reklamuoti visiškai bendru pobūdžiu, niekaip neminint produktų nacionalinės kilmės (2001 m. reklamos gairių 19 punkto a–b papunkčiai); |
| --- | --- | --- |

(256)

2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos Komisija paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. 2015 m. vasario 25 d. atsakyme Austrija patvirtino, kad:

a)

per reklamines kampanijas produktai reklamuoti visiškai bendru pobūdžiu, niekaip neminint produktų nacionalinės kilmės (2001 m. reklamos gairių 19 punkto a–b papunkčiai);

| b) | pagalba nebuvo teikiama tiesiogiai su vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais susijusiai reklamai (2001 m. reklamos gairių 29 punktas); |
| --- | --- |

b)

pagalba nebuvo teikiama tiesiogiai su vienos arba kelių konkrečių įmonių produktais susijusiai reklamai (2001 m. reklamos gairių 29 punktas);

| c) | privačios įmonės, kurioms patikėtas viešasis reklamos veiklos finansavimas, pasirinktos pagal rinkos principus (2001 m. reklamos gairių 30 punktas); |
| --- | --- |

c)

privačios įmonės, kurioms patikėtas viešasis reklamos veiklos finansavimas, pasirinktos pagal rinkos principus (2001 m. reklamos gairių 30 punktas);

| d) | per kampanijas buvo pristatomos tik objektyvios atitinkamų produktų savybės, per jas nebuvo skelbiami jokie subjektyvūs teiginiai apie produktų kokybę (2001 m. reklamos gairių 35–39 punktai); |
| --- | --- |

d)

per kampanijas buvo pristatomos tik objektyvios atitinkamų produktų savybės, per jas nebuvo skelbiami jokie subjektyvūs teiginiai apie produktų kokybę (2001 m. reklamos gairių 35–39 punktai);

| e) | aptariama reklama buvo skirta aukštos kokybės produktų pardavimui skatinti (2001 m. reklamos gairių 31 ir 32 punktai). Šie standartai arba specifikacijos buvo akivaizdžiai griežtesni arba konkretesni už nustatytuosius atitinkamuose Bendrijos arba nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

e)

aptariama reklama buvo skirta aukštos kokybės produktų pardavimui skatinti (2001 m. reklamos gairių 31 ir 32 punktai). Šie standartai arba specifikacijos buvo akivaizdžiai griežtesni arba konkretesni už nustatytuosius atitinkamuose Bendrijos arba nacionalinės teisės aktuose.

| (257) | Dėl pirmiau išvardytų priežasčių pagalba 2002–2004 m. už Austrijos ribų vykdytoms reklaminėms kampanijoms ir Austrijoje vykdytai bendro pobūdžio reklamai atitiko 2001 m. reklamos gaires, taigi ir 2000–2006 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(257)

Dėl pirmiau išvardytų priežasčių pagalba 2002–2004 m. už Austrijos ribų vykdytoms reklaminėms kampanijoms ir Austrijoje vykdytai bendro pobūdžio reklamai atitiko 2001 m. reklamos gaires, taigi ir 2000–2006 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka.

8.3.5.   PAGALBA REKLAMAI 2007–2008 M. LAIKOTARPIU

| (258) | Vertindama po 2007 m. sausio 1 d. žemės ūkio produktų reklamai teiktą valstybės pagalbą, Komisija taiko 2007–2013 m. gairių VI.D skirsnį. |
| --- | --- |

(258)

Vertindama po 2007 m. sausio 1 d. žemės ūkio produktų reklamai teiktą valstybės pagalbą, Komisija taiko 2007–2013 m. gairių VI.D skirsnį.

Kokybės reklama

Kokybės reklama

| (259) | Priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija neturėjo pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar šios priemonės atitiko 2007–2013 m. gaires. Dėl to Komisija išreiškė tam tikras abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairių reikalavimų, įvykdymo. |
| --- | --- |

(259)

Priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija neturėjo pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar šios priemonės atitiko 2007–2013 m. gaires. Dėl to Komisija išreiškė tam tikras abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairių reikalavimų, įvykdymo.

| (260) | Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į 2007–2013 m. gairių 153 punkto c papunkčio sakinio antroje dalyje, 155 punkto antrame sakinyje ir 158 punkte padarytus pakeitimus. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos ir įrodyti, kad kokybės reklamos priemonės atitikto paminėtas gairių sąlygas. |
| --- | --- |

(260)

Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į 2007–2013 m. gairių 153 punkto c papunkčio sakinio antroje dalyje, 155 punkto antrame sakinyje ir 158 punkte padarytus pakeitimus. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos ir įrodyti, kad kokybės reklamos priemonės atitikto paminėtas gairių sąlygas.

| (261) | Remiantis 2007–2013 m. gairių 153 punktu, valstybės pagalbą Bendrijos reklaminėms kampanijoms galima laikyti suderinama su Sutartimi, jeigu ji atitinka šiuos reikalavimus:






  — | kampanijos metu reklamuojami kokybiški produktai, kurie apibrėžiami kaip produktai, atitinkantys pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 (88) 32 straipsnį nustatytinus kriterijus, Bendrijos nuorodos (saugomos kilmės nuorodos (SKN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) arba kitos Bendrijos teisės aktais saugomos kilmės nuorodos) arba nacionaliniai arba regioniniai kokybės ženklai; |
| --- | --- | --- |

(261)

Remiantis 2007–2013 m. gairių 153 punktu, valstybės pagalbą Bendrijos reklaminėms kampanijoms galima laikyti suderinama su Sutartimi, jeigu ji atitinka šiuos reikalavimus:

—

kampanijos metu reklamuojami kokybiški produktai, kurie apibrėžiami kaip produktai, atitinkantys pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 (88) 32 straipsnį nustatytinus kriterijus, Bendrijos nuorodos (saugomos kilmės nuorodos (SKN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) arba kitos Bendrijos teisės aktais saugomos kilmės nuorodos) arba nacionaliniai arba regioniniai kokybės ženklai;

88

| — | reklaminė kampanija nėra skirta vienos ar keleto konkrečių įmonių produktams; |
| --- | --- |

—

reklaminė kampanija nėra skirta vienos ar keleto konkrečių įmonių produktams;

| — | reklaminė kampanija yra suderinama su Direktyvos 2000/13/EB 2 straipsnio nuostatomis ir, jei taikoma, su nustatytomis specialiomis įvairių produktų, kaip vynas, pieno produktai, kiaušiniai ir paukštiena, ženklinimo etiketėmis taisyklėmis (žr. 2007–2013 m. gairių 152 punkto j papunktį). |
| --- | --- |

—

reklaminė kampanija yra suderinama su Direktyvos 2000/13/EB 2 straipsnio nuostatomis ir, jei taikoma, su nustatytomis specialiomis įvairių produktų, kaip vynas, pieno produktai, kiaušiniai ir paukštiena, ženklinimo etiketėmis taisyklėmis (žr. 2007–2013 m. gairių 152 punkto j papunktį).

| (262) | Remiantis 2014 m. balandžio 30 d. Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2007–2013 m. gairių 153 punkto sąlygų buvo laikomasi. |
| --- | --- |

(262)

Remiantis 2014 m. balandžio 30 d. Austrijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2007–2013 m. gairių 153 punkto sąlygų buvo laikomasi.

| (263) | 2007–2013 m. gairių 155 punkte nustatyta, kad tais atvejais, kai reklamuojami nacionaliniai arba regioniniai kokybės ženklai, produktų kilmę galima paminėti (tik) kaip šalutinę informaciją. Vertindama, ar kilmė iš tiesų minėta kaip šalutinė informacija, Komisija turėjo atsižvelgti į bendrą kilmę nurodančio teksto ir (arba) simbolio svarbą, įskaitant paveikslėlius ir bendrą vaizdą, ir į reklaminio teksto ir (arba) simbolio, kuriais pažymima konkreti pardavimo vieta, t. y. tos reklamos dalies, kurioje nekalbama apie kilmę, svarbą. |
| --- | --- |

(263)

2007–2013 m. gairių 155 punkte nustatyta, kad tais atvejais, kai reklamuojami nacionaliniai arba regioniniai kokybės ženklai, produktų kilmę galima paminėti (tik) kaip šalutinę informaciją. Vertindama, ar kilmė iš tiesų minėta kaip šalutinė informacija, Komisija turėjo atsižvelgti į bendrą kilmę nurodančio teksto ir (arba) simbolio svarbą, įskaitant paveikslėlius ir bendrą vaizdą, ir į reklaminio teksto ir (arba) simbolio, kuriais pažymima konkreti pardavimo vieta, t. y. tos reklamos dalies, kurioje nekalbama apie kilmę, svarbą.

| (264) | 2014 m. balandžio 30 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2007 m. naudoti ženklai buvo identiški 2004 m. Komisijos sprendimu patvirtintiems ženklams (taip pat žr. 233 konstatuojamąją dalį). Komisija pažymi šį vertinimą ir todėl mano, kad 2007–2013 m. gairių 155 punkto sąlygos buvo įvykdytos. |
| --- | --- |

(264)

2014 m. balandžio 30 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2007 m. naudoti ženklai buvo identiški 2004 m. Komisijos sprendimu patvirtintiems ženklams (taip pat žr. 233 konstatuojamąją dalį). Komisija pažymi šį vertinimą ir todėl mano, kad 2007–2013 m. gairių 155 punkto sąlygos buvo įvykdytos.

| (265) | 2007–2013 m. gairių 156 punkte nurodyta, kad tiesioginė pagalba gali sudaryti ne daugiau kaip 50 % Jei sektoriaus lėšomis (bet kokia forma) padengiama bent 50 % išlaidų, pagalbos dydis gali būti padidintas iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų. Kaip paaiškinta pirmiau (200 konstatuojamoji dalis), ši sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(265)

2007–2013 m. gairių 156 punkte nurodyta, kad tiesioginė pagalba gali sudaryti ne daugiau kaip 50 % Jei sektoriaus lėšomis (bet kokia forma) padengiama bent 50 % išlaidų, pagalbos dydis gali būti padidintas iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų. Kaip paaiškinta pirmiau (200 konstatuojamoji dalis), ši sąlyga įvykdyta.

| (266) | 2007–2013 m. gairių 158 punkte numatyta, kad apie reklaminę veiklą, kurios metinis biudžetas yra didesnis nei 5 mln. EUR, turi būti pranešama atskirai. Iš Austrijos valdžios institucijų pateiktos informacijos (45 konstatuojamoji dalis) galima daryti išvadą, kad šios sąlygos laikytasi, nes metinis 2007 ir 2008 m. kokybės ženklui skirtas biudžetas buvo mažesnis nei 5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(266)

2007–2013 m. gairių 158 punkte numatyta, kad apie reklaminę veiklą, kurios metinis biudžetas yra didesnis nei 5 mln. EUR, turi būti pranešama atskirai. Iš Austrijos valdžios institucijų pateiktos informacijos (45 konstatuojamoji dalis) galima daryti išvadą, kad šios sąlygos laikytasi, nes metinis 2007 ir 2008 m. kokybės ženklui skirtas biudžetas buvo mažesnis nei 5 mln. EUR.

| (267) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių 2007–2008 m. vykdytos reklamos priemonės atitiko 2007–2013 m. gaires, todėl yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(267)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių 2007–2008 m. vykdytos reklamos priemonės atitiko 2007–2013 m. gaires, todėl yra suderinamos su vidaus rinka.

| (268) | Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad ekologinio ženklo reklamos priemonių galiojimo laikotarpis baigėsi 2006 m., taigi jos nėra vertinamos pagal 2007–2013 m. gaires (žr. 15 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(268)

Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad ekologinio ženklo reklamos priemonių galiojimo laikotarpis baigėsi 2006 m., taigi jos nėra vertinamos pagal 2007–2013 m. gaires (žr. 15 konstatuojamąją dalį).

ekologinio ženklo reklamos priemonių galiojimo laikotarpis baigėsi 2006 m.

Bendro pobūdžio reklama

Bendro pobūdžio reklama

| (269) | Nuostatos dėl bendro pobūdžio reklamos ir reklamos trečiosiose šalyse 2007–2008 m. laikotarpiu nėra aktualios, nes su šia veikla susijusių pagalbos priemonių galiojimo laikotarpis baigėsi 2004 m., patvirtinus pagalbos schemą N 239/2004, kaip aprašyta 39 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(269)

Nuostatos dėl bendro pobūdžio reklamos ir reklamos trečiosiose šalyse 2007–2008 m. laikotarpiu nėra aktualios, nes su šia veikla susijusių pagalbos priemonių galiojimo laikotarpis baigėsi 2004 m., patvirtinus pagalbos schemą N 239/2004, kaip aprašyta 39 konstatuojamojoje dalyje.

8.4.   TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS IR PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 1995–1999 M. LAIKOTARPIU

TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS IR PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 1995–1999 M. LAIKOTARPIU

| (270) | Specialios valstybės pagalbos gairės žemės ūkio sektoriui taikytos tik nuo 2000 m. sausio 1 d. Taigi, iki tos dienos teiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti vadovaujantis Sutartimi ir tuo metu taikyta Komisijos praktika (žr. 169 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(270)

Specialios valstybės pagalbos gairės žemės ūkio sektoriui taikytos tik nuo 2000 m. sausio 1 d. Taigi, iki tos dienos teiktos pagalbos suderinamumą reikia vertinti vadovaujantis Sutartimi ir tuo metu taikyta Komisijos praktika (žr. 169 konstatuojamąją dalį).

8.4.1.   PARDAVIMO SKATINIMAS PLATESNE PRASME IR TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS 1995–1999 M. LAIKOTARPIU

| (271) | Pardavimo skatinimo veikla platesne prasme, kaip bendro pobūdžio mokslinių žinių skleidimas plačiajai visuomenei, mugių ar parodų organizavimas, dalyvavimas jose ir panaši viešųjų ryšių veikla, įskaitant apklausas ir rinkos tyrimą, pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 1.1 punktą nebuvo įtraukta į šių taisyklių taikymo sritį. Kalbant apie šios veiklos išlaidas, vadovaujantis susiformavusia Komisijos praktika, buvo laikoma, kad iki 100 % pagalbos yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) (89). |
| --- | --- |

(271)

Pardavimo skatinimo veikla platesne prasme, kaip bendro pobūdžio mokslinių žinių skleidimas plačiajai visuomenei, mugių ar parodų organizavimas, dalyvavimas jose ir panaši viešųjų ryšių veikla, įskaitant apklausas ir rinkos tyrimą, pagal 1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 1.1 punktą nebuvo įtraukta į šių taisyklių taikymo sritį. Kalbant apie šios veiklos išlaidas, vadovaujantis susiformavusia Komisijos praktika, buvo laikoma, kad iki 100 % pagalbos yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) (89).

89

| (272) | Be to, remdamasi savo praktika ir politika, Komisija palankiai įvertino su nematerialiaisiais ištekliais susijusią pagalbą, skirtą techninei paramai žemės ūkio sektoriuje. Pvz., buvo leista teikti pagalbą, sudarančią iki 100 % tinkamų finansuoti priemonių, kuriomis skleista informacija apie naujus metodus, išlaidų. |
| --- | --- |

(272)

Be to, remdamasi savo praktika ir politika, Komisija palankiai įvertino su nematerialiaisiais ištekliais susijusią pagalbą, skirtą techninei paramai žemės ūkio sektoriuje. Pvz., buvo leista teikti pagalbą, sudarančią iki 100 % tinkamų finansuoti priemonių, kuriomis skleista informacija apie naujus metodus, išlaidų.

| (273) | 4.3 skyriuje aprašytos AMA rinkodaros priemonės patenka į šias kategorijas. |
| --- | --- |

(273)

4.3 skyriuje aprašytos AMA rinkodaros priemonės patenka į šias kategorijas.

| (274) | Aptariamų priemonių tikslas – organizuojant bendro pobūdžio informavimo projektus, skleisti bendras žinias. Jais siekta vartotojams pateikti faktinę informaciją, bet vartotojai nebuvo skatinami pirkti konkretaus produkto. |
| --- | --- |

(274)

Aptariamų priemonių tikslas – organizuojant bendro pobūdžio informavimo projektus, skleisti bendras žinias. Jais siekta vartotojams pateikti faktinę informaciją, bet vartotojai nebuvo skatinami pirkti konkretaus produkto.

| (275) | Todėl priemonės atitiko to meto Komisijos praktiką, pagal kurią laikyta, kad siekiamas tikslas teisėtas. 100 % pagalbos intensyvumas taip pat atitiko reikalavimą dėl maksimalaus pagalbos dydžio, kuris tuo metu laikytas proporcingu šiam tikslui ir darančiu nedidelį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(275)

Todėl priemonės atitiko to meto Komisijos praktiką, pagal kurią laikyta, kad siekiamas tikslas teisėtas. 100 % pagalbos intensyvumas taip pat atitiko reikalavimą dėl maksimalaus pagalbos dydžio, kuris tuo metu laikytas proporcingu šiam tikslui ir darančiu nedidelį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai.

| (276) | Pagalba pardavimo skatinimui platesne prasme 1995–1999 m. atitiko praktiką, kurios Komisija laikėsi tuo metu, todėl Komisija mano, kad tos priemonės buvo suderinamos su bendrąja rinka pagal EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą). |
| --- | --- |

(276)

Pagalba pardavimo skatinimui platesne prasme 1995–1999 m. atitiko praktiką, kurios Komisija laikėsi tuo metu, todėl Komisija mano, kad tos priemonės buvo suderinamos su bendrąja rinka pagal EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą).

8.4.2.   1995–1999 M. LAIKOTARPIO TECHNINĖ PAGALBA, KONSULTACINĖS PASLAUGOS IR KONTROLĖS PRIEMONĖS, SUSIJUSIOS SU KOKYBIŠKAIS PRODUKTAIS

| (277) | Kalbant apie pagalbą techninės pagalbos ir konsultacinių paslaugų, susijusių su kokybės užtikrinimo schemų kūrimu, tikslais, Komisija tokias paslaugas laikė „su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba“, kuria siekta bendro intereso tikslo ir kuri buvo proporcinga (ypač turint galvoje tai, kad ji nedarė jokio reikšmingo poveikio konkurencijos sąlygoms), taigi suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(277)

Kalbant apie pagalbą techninės pagalbos ir konsultacinių paslaugų, susijusių su kokybės užtikrinimo schemų kūrimu, tikslais, Komisija tokias paslaugas laikė „su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba“, kuria siekta bendro intereso tikslo ir kuri buvo proporcinga (ypač turint galvoje tai, kad ji nedarė jokio reikšmingo poveikio konkurencijos sąlygoms), taigi suderinama su bendrąja rinka.

| (278) | 4.3 skyriuje aprašytas priemones galima laikyti tokia su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba, kuri, remiantis to meto Komisijos praktika, buvo laikyta suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(278)

4.3 skyriuje aprašytas priemones galima laikyti tokia su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba, kuri, remiantis to meto Komisijos praktika, buvo laikyta suderinama su bendrąja rinka.

| (279) | Kalbant apie kontrolės priemones, skirtas užtikrinti atitiktį pramonės sektoriaus kokybės arba atsekamumo standartams, Komisija, laikydamasi valstybėms narėms dėl gyvulininkystės teiktame rašte išdėstyto požiūrio (90), ne kartą leido teikti iki 100 % privalomosios kontrolės išlaidų dydžio pagalbą. Tai taip pat buvo paremta idėja, jog šia pagalba siekiama bendro intereso tikslo, pagalba yra proporcinga, ypač turint galvoje ribotą tokios netiesioginės paramos neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(279)

Kalbant apie kontrolės priemones, skirtas užtikrinti atitiktį pramonės sektoriaus kokybės arba atsekamumo standartams, Komisija, laikydamasi valstybėms narėms dėl gyvulininkystės teiktame rašte išdėstyto požiūrio (90), ne kartą leido teikti iki 100 % privalomosios kontrolės išlaidų dydžio pagalbą. Tai taip pat buvo paremta idėja, jog šia pagalba siekiama bendro intereso tikslo, pagalba yra proporcinga, ypač turint galvoje ribotą tokios netiesioginės paramos neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai.

90

| (280) | Nagrinėjant šias priemonės Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar agentūros AMA kontrolės priemonės buvo privalomos, ar neprivalomos, o antruoju atveju nurodyti, ar laikytasi pagalbos dydžio ribos. |
| --- | --- |

(280)

Nagrinėjant šias priemonės Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar agentūros AMA kontrolės priemonės buvo privalomos, ar neprivalomos, o antruoju atveju nurodyti, ar laikytasi pagalbos dydžio ribos.

| (281) | 2014 m. balandžio 30 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad aptariamos kontrolės priemonės buvo privalomos pagal AMA įgyvendinimo teisės aktus ir kad pagalbos dydžio ribos laikytasi. |
| --- | --- |

(281)

2014 m. balandžio 30 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos atsakė, kad aptariamos kontrolės priemonės buvo privalomos pagal AMA įgyvendinimo teisės aktus ir kad pagalbos dydžio ribos laikytasi.

| (282) | Todėl pagalbos suderinamumo sąlygų laikytasi. |
| --- | --- |

(282)

Todėl pagalbos suderinamumo sąlygų laikytasi.

8.5.   VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 2000–2006 M. LAIKOTARPIU

VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 2000–2006 M. LAIKOTARPIU

| (283) | Su kokybės sistemų ir kokybės kontrolės priemonių plėtojimu susijusios veiklos tikslais buvo galima teikti pagalbą ir ekologiniam ženklui, ir kokybės ženklui. Tai pagalba kokybiškų produktų gamybai ir prekybai jais, kurią reikia vertinti pagal 2000–2006 m. gairių 13 punktą. |
| --- | --- |

(283)

Su kokybės sistemų ir kokybės kontrolės priemonių plėtojimu susijusios veiklos tikslais buvo galima teikti pagalbą ir ekologiniam ženklui, ir kokybės ženklui. Tai pagalba kokybiškų produktų gamybai ir prekybai jais, kurią reikia vertinti pagal 2000–2006 m. gairių 13 punktą.

Taikytinos taisyklės

Taikytinos taisyklės

| (284) | 2000–2006 m. gairių 13 punkte išdėstytos sąlygos, kuriomis galima teikti pagalbą, kuria skatinama kokybiškų žemės ūkio produktų gamyba ir prekyba jais. |
| --- | --- |

(284)

2000–2006 m. gairių 13 punkte išdėstytos sąlygos, kuriomis galima teikti pagalbą, kuria skatinama kokybiškų žemės ūkio produktų gamyba ir prekyba jais.

| (285) | Remiantis 2000–2006 m. gairių 13.2 punktu, paramą galima skirti, be kita ko, konsultacijų, techninių tyrimų, galimybių studijų, dizaino tyrimų, rinkos tyrimų ir kokybės užtikrinimo schemų diegimo išlaidoms padengti. MVĮ atveju išlaidos negali viršyti didesniosios iš šių sumų: 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus arba 50 % tinkamų finansuoti išlaidų. Didelėms įmonėms taikoma tik pirmoji riba. |
| --- | --- |

(285)

Remiantis 2000–2006 m. gairių 13.2 punktu, paramą galima skirti, be kita ko, konsultacijų, techninių tyrimų, galimybių studijų, dizaino tyrimų, rinkos tyrimų ir kokybės užtikrinimo schemų diegimo išlaidoms padengti. MVĮ atveju išlaidos negali viršyti didesniosios iš šių sumų: 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus arba 50 % tinkamų finansuoti išlaidų. Didelėms įmonėms taikoma tik pirmoji riba.

| (286) | Kaip nurodyta 2000–2006 m. gairių 13.3 punkte, Komisijos nuomone, gamintojo vykdomai įprastinei kokybės kontrolei jokia pagalba neturėtų būti skiriama. Pagalbą galima skirti tik tokiai kontrolei, kurią vykdo trečiosios šalys, pvz., reguliavimo institucijos arba už ženklų priežiūrą atsakingos organizacijos, arba kuri vykdoma trečiųjų šalių vardu. 2000–2006 m. gairių 13.4 punkte nurodyta, kad ekologinės gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91, galima teikti iki 100 % patirtų išlaidų dydžio pagalbą. |
| --- | --- |

(286)

Kaip nurodyta 2000–2006 m. gairių 13.3 punkte, Komisijos nuomone, gamintojo vykdomai įprastinei kokybės kontrolei jokia pagalba neturėtų būti skiriama. Pagalbą galima skirti tik tokiai kontrolei, kurią vykdo trečiosios šalys, pvz., reguliavimo institucijos arba už ženklų priežiūrą atsakingos organizacijos, arba kuri vykdoma trečiųjų šalių vardu. 2000–2006 m. gairių 13.4 punkte nurodyta, kad ekologinės gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91, galima teikti iki 100 % patirtų išlaidų dydžio pagalbą.

| (287) | 2000–2006 m. gairių 13.5 punkte nustatyta, kad pradinis teikiamos pagalbos dydis negali viršyti 100 % už kokybės ženklų ir ženklų pagal pripažintas kokybės užtikrinimo schemas naudojimo priežiūrą atsakingų institucijų vykdomos kontrolės išlaidų. Tokią pagalbą reikia laipsniškai mažinti, kad septintaisiais metais nuo pagalbos pradžios pagalba būtų panaikinta. |
| --- | --- |

(287)

2000–2006 m. gairių 13.5 punkte nustatyta, kad pradinis teikiamos pagalbos dydis negali viršyti 100 % už kokybės ženklų ir ženklų pagal pripažintas kokybės užtikrinimo schemas naudojimo priežiūrą atsakingų institucijų vykdomos kontrolės išlaidų. Tokią pagalbą reikia laipsniškai mažinti, kad septintaisiais metais nuo pagalbos pradžios pagalba būtų panaikinta.

Vertinimas

Vertinimas

| (288) | Iš pagalbos kokybės užtikrinimo dokumentų rengimo ir platinimo ir informacinių sistemų kūrimo įmonėje „AMA Marketing“ išlaidoms padengti buvo numatyta finansuoti įmonės „AMA Marketing“ (viešosios institucijos, ne ekonominės veiklos vykdytojos) administracines sąnaudas, taigi tai nėra valstybės pagalba Sutarties I priede nurodytų produktų gamybai, platinimui arba rinkodarai. |
| --- | --- |

(288)

Iš pagalbos kokybės užtikrinimo dokumentų rengimo ir platinimo ir informacinių sistemų kūrimo įmonėje „AMA Marketing“ išlaidoms padengti buvo numatyta finansuoti įmonės „AMA Marketing“ (viešosios institucijos, ne ekonominės veiklos vykdytojos) administracines sąnaudas, taigi tai nėra valstybės pagalba Sutarties I priede nurodytų produktų gamybai, platinimui arba rinkodarai.

| (289) | Kaip aprašyta 98 konstatuojamojoje dalyje, kokybės kontrolei skirta pagalba buvo galima pasinaudoti specialiai tam tikslui atrinktų institucijų atliekamai išorės kontrolei vykdyti, jei naudojamas ekologinis arba kokybės ženklas. Ekologinio ir kokybės ženklų naudojimo kontrolė buvo subsidijuojama 100 %, o įprastinės kontrolės išlaidas dengė licencijų turėtojai, taigi jos nebuvo subsidijuojamos. |
| --- | --- |

(289)

Kaip aprašyta 98 konstatuojamojoje dalyje, kokybės kontrolei skirta pagalba buvo galima pasinaudoti specialiai tam tikslui atrinktų institucijų atliekamai išorės kontrolei vykdyti, jei naudojamas ekologinis arba kokybės ženklas. Ekologinio ir kokybės ženklų naudojimo kontrolė buvo subsidijuojama 100 %, o įprastinės kontrolės išlaidas dengė licencijų turėtojai, taigi jos nebuvo subsidijuojamos.

| (290) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad kokybės kontrolei skirta pagalba niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Todėl 2000–2006 m. gairių 13.2 punkto sąlygos įvykdytos. |
| --- | --- |

(290)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad kokybės kontrolei skirta pagalba niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Todėl 2000–2006 m. gairių 13.2 punkto sąlygos įvykdytos.

| (291) | 2012 m. rugsėjo 14 d. ir 2014 m. balandžio 30 d. pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos pateikė nepakankamai informacijos, kad būtų galima įvertinti 2000–2006 m. gairių 13.3, 13.4 ir 13.5 punktuose nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(291)

2012 m. rugsėjo 14 d. ir 2014 m. balandžio 30 d. pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos pateikė nepakankamai informacijos, kad būtų galima įvertinti 2000–2006 m. gairių 13.3, 13.4 ir 13.5 punktuose nustatytas sąlygas.

| (292) | Todėl 2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. 2015 m. vasario mėn. atsakyme Austrija patvirtino, kad:






  a) | pagalba nebuvo teikta gamintojo vykdomai įprastinei kokybės kontrolei (2000–2006 m. gairių 13.3 punktas); |
| --- | --- | --- |

(292)

Todėl 2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. 2015 m. vasario mėn. atsakyme Austrija patvirtino, kad:

a)

pagalba nebuvo teikta gamintojo vykdomai įprastinei kokybės kontrolei (2000–2006 m. gairių 13.3 punktas);

| b) | pagalba skirta tik tokiai kontrolei, kurią vykdo tokios trečiosios šalys, kaip reguliavimo institucijos arba už ženklų priežiūrą atsakingos organizacijos, arba kuri vykdoma šių trečiųjų šalių vardu (2000–2006 m. gairių 13.3 punktas); |
| --- | --- |

b)

pagalba skirta tik tokiai kontrolei, kurią vykdo tokios trečiosios šalys, kaip reguliavimo institucijos arba už ženklų priežiūrą atsakingos organizacijos, arba kuri vykdoma šių trečiųjų šalių vardu (2000–2006 m. gairių 13.3 punktas);

| c) | pagalba buvo skirta ekologiškos gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2092/91 nuostatas, ir sudarė iki 100 % patirtų išlaidų (2000–2006 m. gairių 13.4 punktas). |
| --- | --- |

c)

pagalba buvo skirta ekologiškos gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2092/91 nuostatas, ir sudarė iki 100 % patirtų išlaidų (2000–2006 m. gairių 13.4 punktas).

| (293) | Anksčiau, 2012 m. rugsėjo 14 d. ir 2014 m. balandžio 30 d., pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos jau patvirtino, kad pagalba buvo laipsniškai mažinama ir 2009 m. galutinai panaikinta. Kadangi 2000–2006 m. gairėse numatytas laipsniškas pagalbos mažinimas, 2000–2006 m. gairių 13.5 punkto sąlygos buvo įvykdytos visų priemonių, teiktų iki 2006 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu. |
| --- | --- |

(293)

Anksčiau, 2012 m. rugsėjo 14 d. ir 2014 m. balandžio 30 d., pateiktuose informacijos paketuose Austrijos valdžios institucijos jau patvirtino, kad pagalba buvo laipsniškai mažinama ir 2009 m. galutinai panaikinta. Kadangi 2000–2006 m. gairėse numatytas laipsniškas pagalbos mažinimas, 2000–2006 m. gairių 13.5 punkto sąlygos buvo įvykdytos visų priemonių, teiktų iki 2006 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu.

| (294) | Tačiau kadangi tos priemonės teiktos ir po 2007 m. sausio 1 d. (t. y. 2007 ir 2008 m.), šiuo laikotarpiu taikomos 2007–2013 m. gairės. |
| --- | --- |

(294)

Tačiau kadangi tos priemonės teiktos ir po 2007 m. sausio 1 d. (t. y. 2007 ir 2008 m.), šiuo laikotarpiu taikomos 2007–2013 m. gairės.

| (295) | Paskutiniuoju teisės aktu nustatytos sąlygos, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, pakeistos dviem aspektais: patikslintas pagalbos rūšių sąrašas (91), šio pobūdžio pagalbą leista teikti tik pirminės produkcijos gamintojams (92). |
| --- | --- |

(295)

Paskutiniuoju teisės aktu nustatytos sąlygos, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, pakeistos dviem aspektais: patikslintas pagalbos rūšių sąrašas (91), šio pobūdžio pagalbą leista teikti tik pirminės produkcijos gamintojams (92).

91

92

| (296) | Todėl šios po 2007 m. pirminės produkcijos gamintojams toliau teiktos priemonės atitinka 2007–2013 m. gaires ir yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(296)

Todėl šios po 2007 m. pirminės produkcijos gamintojams toliau teiktos priemonės atitinka 2007–2013 m. gaires ir yra suderinamos su vidaus rinka.

| (297) | Tačiau perdirbimo ir prekybos įmonėms teiktą pagalbą reikia įvertinti pagal 2007–2013 m. gairių 99 punktą. Žr. 8.6.2 skirsnyje išdėstytą vertinimą. |
| --- | --- |

(297)

Tačiau perdirbimo ir prekybos įmonėms teiktą pagalbą reikia įvertinti pagal 2007–2013 m. gairių 99 punktą. Žr. 8.6.2 skirsnyje išdėstytą vertinimą.

| (298) | Galiausiai dėl kokybės užtikrinimo schemos ISO 9002 įdiegimo (žr. 99 konstatuojamąją dalį) sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 203 punkte Austrijos valdžios institucijų paprašyta nurodyti, ar ši priemonė taikytina ir po 1999 m. Jei taip, Austrijos valdžios institucijų paprašyta įrodyti, kad priemonė atitiko 2000–2006 m. gairių 13 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

(298)

Galiausiai dėl kokybės užtikrinimo schemos ISO 9002 įdiegimo (žr. 99 konstatuojamąją dalį) sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 203 punkte Austrijos valdžios institucijų paprašyta nurodyti, ar ši priemonė taikytina ir po 1999 m. Jei taip, Austrijos valdžios institucijų paprašyta įrodyti, kad priemonė atitiko 2000–2006 m. gairių 13 punkto sąlygas.

| (299) | 2015 m. vasario mėn. atsakyme Austrija nurodė, kad nei ISO 9001:1994 standartas, nei kuri nors kita sertifikavimo sistema niekada nebuvo privaloma pagal AMA gaires (kokybės ženklui ar ekologiniam ženklui). Be to, Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad kokybės užtikrinimo schema ISO 9002 taip pat nebuvo nei reikalaujama, nei taikytina. |
| --- | --- |

(299)

2015 m. vasario mėn. atsakyme Austrija nurodė, kad nei ISO 9001:1994 standartas, nei kuri nors kita sertifikavimo sistema niekada nebuvo privaloma pagal AMA gaires (kokybės ženklui ar ekologiniam ženklui). Be to, Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad kokybės užtikrinimo schema ISO 9002 taip pat nebuvo nei reikalaujama, nei taikytina.

| (300) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių 2000–2006 m. laikotarpiu kokybiškiems produktams teikta pagalba atitinka 2001 m. reklamos gaires. Todėl Komisija mano, kad pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(300)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių 2000–2006 m. laikotarpiu kokybiškiems produktams teikta pagalba atitinka 2001 m. reklamos gaires. Todėl Komisija mano, kad pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka.

8.6.   VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 2007 M. SAUSIO 1 D. – 2008 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

VALSTYBĖS PAGALBA KOKYBIŠKIEMS PRODUKTAMS 2007 M. SAUSIO 1 D. – 2008 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

| (301) | Tokią pagalbą reikia vertinti pagal 2007–2013 m. gairių IV.J skyrių. |
| --- | --- |

(301)

Tokią pagalbą reikia vertinti pagal 2007–2013 m. gairių IV.J skyrių.

8.6.1.   PAGALBA PIRMINĖS PRODUKCIJOS GAMINTOJAMS

| (302) | Pagal 2007–2013 m. gairių 98 punktą valstybės pagalbą pirminės produkcijos gamintojams, kuria siekiama paskatinti kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą, Komisija galėtų pripažinti suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu ji atitiktų visus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 (93) 14 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(302)

Pagal 2007–2013 m. gairių 98 punktą valstybės pagalbą pirminės produkcijos gamintojams, kuria siekiama paskatinti kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą, Komisija galėtų pripažinti suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu ji atitiktų visus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 (93) 14 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

93

| (303) | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu buvo suteikta tinkamoms finansuoti 14 straipsnio 2 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti ir atitiko Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 3–6 dalyse išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

(303)

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu buvo suteikta tinkamoms finansuoti 14 straipsnio 2 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti ir atitiko Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 3–6 dalyse išdėstytas sąlygas.

| (304) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 2 dalį iš pagalbos, kuria skatinama kokybiškų žemės ūkio produktų gamyba, galima padengti iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų, įskaitant šias išlaidas:






  a) | rinkos tyrimų veiklos, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidas (įskaitant paraiškų geografinėms nuorodoms ir kilmės vietos nuorodoms pripažinti arba specifinių savybių sertifikatams gauti rengimą); mokesčius, kuriuos ima pripažintos sertifikavimo įstaigos už pradinį kokybės užtikrinimo ir panašių sistemų sertifikavimą; |
| --- | --- | --- |

(304)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 2 dalį iš pagalbos, kuria skatinama kokybiškų žemės ūkio produktų gamyba, galima padengti iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų, įskaitant šias išlaidas:

a)

rinkos tyrimų veiklos, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidas (įskaitant paraiškų geografinėms nuorodoms ir kilmės vietos nuorodoms pripažinti arba specifinių savybių sertifikatams gauti rengimą); mokesčius, kuriuos ima pripažintos sertifikavimo įstaigos už pradinį kokybės užtikrinimo ir panašių sistemų sertifikavimą;

| b) | kokybės užtikrinimo sistemų, kaip antai ISO 9000 arba 14000 serijų, rizikos veiksnių analize ir svarbiaisiais valdymo taškais (RVASVT) pagrįstų sistemų, atsekamumo sistemų, autentiškumo laikymosi užtikrinimo ir prekybos normų sistemų arba aplinkosaugos audito sistemų įdiegimo išlaidas; |
| --- | --- |

b)

kokybės užtikrinimo sistemų, kaip antai ISO 9000 arba 14000 serijų, rizikos veiksnių analize ir svarbiaisiais valdymo taškais (RVASVT) pagrįstų sistemų, atsekamumo sistemų, autentiškumo laikymosi užtikrinimo ir prekybos normų sistemų arba aplinkosaugos audito sistemų įdiegimo išlaidas;

| c) | privalomų kontrolės priemonių, kurių pagal atitinkamus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus imasi kompetentingos institucijos arba kurios taikomos jų vardu, išlaidas, jeigu pagal Bendrijos teisės aktus nereikalaujama, kad įmonės pačios padengtų tokias išlaidas; |
| --- | --- |

c)

privalomų kontrolės priemonių, kurių pagal atitinkamus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus imasi kompetentingos institucijos arba kurios taikomos jų vardu, išlaidas, jeigu pagal Bendrijos teisės aktus nereikalaujama, kad įmonės pačios padengtų tokias išlaidas;

| d) | išlaidas iki Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 priede nustatytų sumų, skirtų su parama susijusioms priemonėms, minimoms to reglamento 32 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

išlaidas iki Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 priede nustatytų sumų, skirtų su parama susijusioms priemonėms, minimoms to reglamento 32 straipsnyje.

| (305) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 3 dalį pagalba gali būti teikiama tik trečiųjų šalių (pvz., kompetentingų reguliavimo institucijų, jų vardu veikiančių įstaigų arba nepriklausomų organizacijų, atsakingų už geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų naudojimo, ekologinio ženklinimo arba kokybės ženklinimo kontrolę ir priežiūrą, jeigu tokios nuorodos ir ženklinimas atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas) arba jų vardu teikiamų paslaugų ir (arba) vykdomos kontrolės išlaidoms padengti. Pagalba negali būti teikiama investicijų išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(305)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 3 dalį pagalba gali būti teikiama tik trečiųjų šalių (pvz., kompetentingų reguliavimo institucijų, jų vardu veikiančių įstaigų arba nepriklausomų organizacijų, atsakingų už geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų naudojimo, ekologinio ženklinimo arba kokybės ženklinimo kontrolę ir priežiūrą, jeigu tokios nuorodos ir ženklinimas atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas) arba jų vardu teikiamų paslaugų ir (arba) vykdomos kontrolės išlaidoms padengti. Pagalba negali būti teikiama investicijų išlaidoms padengti.

| (306) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 4 dalį pagalba negali būti teikiama kontrolės, kurią atlieka pats ūkininkas arba gamintojas, išlaidoms padengti arba, jeigu Bendrijos teisės aktuose numatyta, kad kontrolės išlaidas turi padengti gamintojai, nenurodant faktinio mokesčių dydžio. |
| --- | --- |

(306)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 4 dalį pagalba negali būti teikiama kontrolės, kurią atlieka pats ūkininkas arba gamintojas, išlaidoms padengti arba, jeigu Bendrijos teisės aktuose numatyta, kad kontrolės išlaidas turi padengti gamintojai, nenurodant faktinio mokesčių dydžio.

| (307) | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad pagalba, išskyrus pagalbą, minimą reglamento 2 dalies f punkte, turi būti teikiama natūra kaip subsidijuojamos paslaugos ir negali apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais. |
| --- | --- |

(307)

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad pagalba, išskyrus pagalbą, minimą reglamento 2 dalies f punkte, turi būti teikiama natūra kaip subsidijuojamos paslaugos ir negali apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais.

| (308) | Pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus. Jeigu paslaugas teikia gamintojų grupės arba kitos žemės ūkio abipusės paramos organizacijos, narystė šiose grupėse arba organizacijose neturi būti sąlyga, norint pasinaudoti paslauga. Bet kuris atitinkamai grupei arba organizacijai nepriklausančių narių įnašas į jos administracines išlaidas gali būti tik proporcingas paslaugos teikimo išlaidoms (Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 6 dalis). |
| --- | --- |

(308)

Pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus. Jeigu paslaugas teikia gamintojų grupės arba kitos žemės ūkio abipusės paramos organizacijos, narystė šiose grupėse arba organizacijose neturi būti sąlyga, norint pasinaudoti paslauga. Bet kuris atitinkamai grupei arba organizacijai nepriklausančių narių įnašas į jos administracines išlaidas gali būti tik proporcingas paslaugos teikimo išlaidoms (Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 6 dalis).

| (309) | Pagal 2007–2013 m. gairių 100 punktą Komisija neleido teikti valstybės pagalbos didelių įmonių sąnaudos padengti. |
| --- | --- |

(309)

Pagal 2007–2013 m. gairių 100 punktą Komisija neleido teikti valstybės pagalbos didelių įmonių sąnaudos padengti.

| (310) | Svarbiausios 2007–2013 m. gairių sąlygos dėl pagalbos pirminės produkcijos gamintojams suderinamumo nepakito, palyginti su pirmiau aprašytomis 2000–2006 m. gairėmis. Žr. 8.5 skirsnyje išdėstytą vertinimą. |
| --- | --- |

(310)

Svarbiausios 2007–2013 m. gairių sąlygos dėl pagalbos pirminės produkcijos gamintojams suderinamumo nepakito, palyginti su pirmiau aprašytomis 2000–2006 m. gairėmis. Žr. 8.5 skirsnyje išdėstytą vertinimą.

| (311) | Esminiai pakeitimai, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, susiję su tuo, kad pagalba turi būti teikiama natūra (subsidijuojamomis paslaugomis) ir kad pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus. Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad šios sąlygos buvo įvykdytos. |
| --- | --- |

(311)

Esminiai pakeitimai, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, susiję su tuo, kad pagalba turi būti teikiama natūra (subsidijuojamomis paslaugomis) ir kad pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus. Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad šios sąlygos buvo įvykdytos.

| (312) | Taigi, pagalba kokybiškiems produktams, teikta pirminės produkcijos gamintojams, atitinka 2007–2013 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą). |
| --- | --- |

(312)

Taigi, pagalba kokybiškiems produktams, teikta pirminės produkcijos gamintojams, atitinka 2007–2013 m. gaires. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą).

8.6.2.   PAGALBA PERDIRBIMO IR PREKYBOS ĮMONĖMS

Taikytinos taisyklės

Taikytinos taisyklės

| (313) | Pagal 2007–2013 m. gairių 99 punktą Komisija gali pripažinti, kad valstybės pagalba žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonėms, kuria siekiama paskatinti kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu atitinka visus Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (94) 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(313)

Pagal 2007–2013 m. gairių 99 punktą Komisija gali pripažinti, kad valstybės pagalba žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonėms, kuria siekiama paskatinti kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu atitinka visus Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (94) 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

94

| (314) | Reglamentas (EB) Nr. 70/2001 pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/2008 (95) (2008–2013 m. BBIR), o jo 43 straipsnyje nurodyta, kad visos nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 turėtų būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 800/2008. Pagal Reglamento (EB) Nr. 800/2008 45 straipsnį šis reglamentas įsigaliojo dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. 2008 m. rugpjūčio 29 d. Todėl aptariamai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. rugpjūčio 28 d. laikotarpio pagalbai buvo taikytinas Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktas, o po to laikotarpio tapo taikytinas Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 straipsnis. |
| --- | --- |

(314)

Reglamentas (EB) Nr. 70/2001 pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/2008 (95) (2008–2013 m. BBIR), o jo 43 straipsnyje nurodyta, kad visos nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 turėtų būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 800/2008. Pagal Reglamento (EB) Nr. 800/2008 45 straipsnį šis reglamentas įsigaliojo dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. 2008 m. rugpjūčio 29 d. Todėl aptariamai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. rugpjūčio 28 d. laikotarpio pagalbai buvo taikytinas Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktas, o po to laikotarpio tapo taikytinas Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 straipsnis.

95

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (315) | Kalbant apie pagalbą konsultacinėms paslaugoms, tuose straipsniuose nustatytos tokios pačios sąlygos: pagalbą galima skirti MVĮ, konsultacinių paslaugų, kurias teikia išorės konsultantai, išlaidoms padengti, kai tai leidžiama; pagalba negali viršyti 50 % tinkamų finansuoti paslaugų išlaidų, o atitinkamos paslaugos negali būti teikiamos nuolat arba periodiškai ir negali būti susijusios su įmonės įprastomis veiklos išlaidomis, pvz., tai negali būti įprastos konsultavimo mokesčių klausimais paslaugos, reguliariai teikiamos teisinės paslaugos arba reklama. |
| --- | --- |

(315)

Kalbant apie pagalbą konsultacinėms paslaugoms, tuose straipsniuose nustatytos tokios pačios sąlygos: pagalbą galima skirti MVĮ, konsultacinių paslaugų, kurias teikia išorės konsultantai, išlaidoms padengti, kai tai leidžiama; pagalba negali viršyti 50 % tinkamų finansuoti paslaugų išlaidų, o atitinkamos paslaugos negali būti teikiamos nuolat arba periodiškai ir negali būti susijusios su įmonės įprastomis veiklos išlaidomis, pvz., tai negali būti įprastos konsultavimo mokesčių klausimais paslaugos, reguliariai teikiamos teisinės paslaugos arba reklama.

| (316) | Be to, kalbant apie pirminės produkcijos gamybą ir perdirbimą bei prekybą, pagal gairių 101 punktą investicijas, būtinas gamybos įrangai modernizuoti, įskaitant investicijas, reikalingas dokumentacijos sistemai administruoti ir gamybos proceso ir produktų kontrolei vykdyti, galima remti tik pagal 2007–2013 m. gairėse investicinei pagalbai nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(316)

Be to, kalbant apie pirminės produkcijos gamybą ir perdirbimą bei prekybą, pagal gairių 101 punktą investicijas, būtinas gamybos įrangai modernizuoti, įskaitant investicijas, reikalingas dokumentacijos sistemai administruoti ir gamybos proceso ir produktų kontrolei vykdyti, galima remti tik pagal 2007–2013 m. gairėse investicinei pagalbai nustatytas taisykles.

| (317) | Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė tam tikras abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairių reikalavimų, įvykdymo. |
| --- | --- |

(317)

Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė tam tikras abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairių reikalavimų, įvykdymo.

| (318) | Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į šiuos esminius pakeitimus:






  a) | 2007–2013 m. gairėse pagalba ekologiškos gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91, ir pagalba kontrolei, kurią vykdo kitos institucijos, atsakingos už kokybės ženklų ir ženklų pagal pripažintas kokybės užtikrinimo sistemas naudojimo priežiūrą, nebelaikoma suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- | --- |

(318)

Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į šiuos esminius pakeitimus:

a)

2007–2013 m. gairėse pagalba ekologiškos gamybos metodų kontrolei, vykdomai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91, ir pagalba kontrolei, kurią vykdo kitos institucijos, atsakingos už kokybės ženklų ir ženklų pagal pripažintas kokybės užtikrinimo sistemas naudojimo priežiūrą, nebelaikoma suderinama su bendrąja rinka.

| b) | Ypatingas dėmesys taip pat skirtas Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytiems reikalavimams. Pagal šiuos straipsnius paslaugos turi būti teikiamos natūra, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, visoms konkrečioje vietovėje pagalbos gavimo kriterijus atitinkančioms įmonėms. |
| --- | --- |

b)

Ypatingas dėmesys taip pat skirtas Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytiems reikalavimams. Pagal šiuos straipsnius paslaugos turi būti teikiamos natūra, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, visoms konkrečioje vietovėje pagalbos gavimo kriterijus atitinkančioms įmonėms.

| c) | Dar vienas didelis pakeitimas, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, tai, kad atskiriama pirminė žemės ūkio produkcijos gamyba ir perdirbimas bei prekyba. Kalbant apie perdirbimą ir prekybą, nuo 2007 m. pagalbą buvo galima teikti tik MVĮ, tinkamų finansuoti išlaidų rūšys apribotos konsultacinėmis ir kitomis paslaugomis, o pagalbos dydis sumažintas iki 50 % Be to, kalbant apie pagalbą pirminei gamybai, pagalbos didelėms įmonėms nebuvo galima pripažinti suderinama. |
| --- | --- |

c)

Dar vienas didelis pakeitimas, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, tai, kad atskiriama pirminė žemės ūkio produkcijos gamyba ir perdirbimas bei prekyba. Kalbant apie perdirbimą ir prekybą, nuo 2007 m. pagalbą buvo galima teikti tik MVĮ, tinkamų finansuoti išlaidų rūšys apribotos konsultacinėmis ir kitomis paslaugomis, o pagalbos dydis sumažintas iki 50 % Be to, kalbant apie pagalbą pirminei gamybai, pagalbos didelėms įmonėms nebuvo galima pripažinti suderinama.

Vertinimas

Vertinimas

| (319) | Iš informacijos, turėtos per preliminaraus nagrinėjimo procedūrą, nebuvo aišku, ar 2007 m. Austrijos valdžios institucijos nagrinėjo priemones pagal pirmiau išdėstytas 2007–2013 m. gairių sąlygas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti papildomos informacijos ir įrodyti, kad 2007 m. sausio 1 d. – 2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu kokybės rėmimo priemonės atitiko naująsias nuo 2007 m. sausio 1 d. taikytinas taisykles. |
| --- | --- |

(319)

Iš informacijos, turėtos per preliminaraus nagrinėjimo procedūrą, nebuvo aišku, ar 2007 m. Austrijos valdžios institucijos nagrinėjo priemones pagal pirmiau išdėstytas 2007–2013 m. gairių sąlygas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti papildomos informacijos ir įrodyti, kad 2007 m. sausio 1 d. – 2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu kokybės rėmimo priemonės atitiko naująsias nuo 2007 m. sausio 1 d. taikytinas taisykles.

| (320) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip pažymėjo Komisija (taip pat žr. 172–173 konstatuojamąsias dalis). Todėl Austrijos valdžios institucijos nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos. 2014 m. vasario 19 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti reikalingos informacijos šiuo klausimu. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kurią buvo išreiškusios ankstesniuose informacijos paketuose, ir nepateikė išsamesnės informacijos suderinamumui įvertinti. |
| --- | --- |

(320)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip pažymėjo Komisija (taip pat žr. 172–173 konstatuojamąsias dalis). Todėl Austrijos valdžios institucijos nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos. 2014 m. vasario 19 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti reikalingos informacijos šiuo klausimu. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kurią buvo išreiškusios ankstesniuose informacijos paketuose, ir nepateikė išsamesnės informacijos suderinamumui įvertinti.

| (321) | 2014 m. gruodžio 17 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti informacijos, kad galėtų įvertinti kokybės priemonių suderinamumą. Austrijos valdžios institucijos pakartojo, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujųjų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(321)

2014 m. gruodžio 17 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti informacijos, kad galėtų įvertinti kokybės priemonių suderinamumą. Austrijos valdžios institucijos pakartojo, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujųjų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d.

| (322) | Komisija norėtų pažymėti, kad priešingai Austrijos valdžios institucijos tvirtinimui, įpareigojimas patikslinti schemą pagal naujas taisykles galiojo nuo 2007 m. sausio 1 d., ne nuo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(322)

Komisija norėtų pažymėti, kad priešingai Austrijos valdžios institucijos tvirtinimui, įpareigojimas patikslinti schemą pagal naujas taisykles galiojo nuo 2007 m. sausio 1 d., ne nuo 2008 m. sausio 1 d.

| (323) | Tuo metu, kai įsigaliojo naujosios taisyklės (t. y. 2007 m. sausio 1 d.), buvo nagrinėjama Teismo byla T-375/04 (žr. 22 konstatuojamąją dalį), šios bylos sprendimu 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas NN 34A/2000 buvo panaikintas. Vėlesnis 2009 m. lapkričio 18 d. sprendimo panaikinimas taikytas atgaline data. |
| --- | --- |

(323)

Tuo metu, kai įsigaliojo naujosios taisyklės (t. y. 2007 m. sausio 1 d.), buvo nagrinėjama Teismo byla T-375/04 (žr. 22 konstatuojamąją dalį), šios bylos sprendimu 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas NN 34A/2000 buvo panaikintas. Vėlesnis 2009 m. lapkričio 18 d. sprendimo panaikinimas taikytas atgaline data.

| (324) | Todėl Austrija negalėjo remtis tuo sprendimu ir pagal 2007–2013 m. gairių 196 punktą laikyti pagalbą esama pagalba. |
| --- | --- |

(324)

Todėl Austrija negalėjo remtis tuo sprendimu ir pagal 2007–2013 m. gairių 196 punktą laikyti pagalbą esama pagalba.

| (325) | Be to, pagal susiformavusią Teismo praktiką,

  „iš esmės <...> teigiamas Komisijos sprendimas negali sukelti teisėtų pagalbos gavėjo lūkesčių tada, kai, pirma, šis sprendimas per nustatytą terminą buvo užginčytas Teisingumo Teisme, kuris vėliau panaikino sprendimą, antra, kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį, arba, pareiškus ieškinį, kol Bendrijos teismas nepriima galutinio sprendimo“
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Be to, pagal susiformavusią Teismo praktiką,

„iš esmės <...> teigiamas Komisijos sprendimas negali sukelti teisėtų pagalbos gavėjo lūkesčių tada, kai, pirma, šis sprendimas per nustatytą terminą buvo užginčytas Teisingumo Teisme, kuris vėliau panaikino sprendimą, antra, kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį, arba, pareiškus ieškinį, kol Bendrijos teismas nepriima galutinio sprendimo“
   (96).

96

| (326) | Nors šiame skirsnyje nagrinėjamos priemonės 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendime NN 34A/2000 pripažintos suderinamomis, tuo sprendimu nei pagalbos gavėjų, nei valstybės narės lygmeniu nesukurti jokie teisėti lūkesčiai. Jau 2004 m. rugsėjo 17 d. pradėta byla dėl panaikinimo ir įsigaliojant naujosioms valstybės pagalbos taisyklėms ta byla dar buvo nagrinėjama. Todėl, kadangi buvo nagrinėjama byla dėl panaikinimo, Austrijos valdžios institucijos 2007–2013 m. gaires turėjo taikyti nuo 2007 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(326)

Nors šiame skirsnyje nagrinėjamos priemonės 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendime NN 34A/2000 pripažintos suderinamomis, tuo sprendimu nei pagalbos gavėjų, nei valstybės narės lygmeniu nesukurti jokie teisėti lūkesčiai. Jau 2004 m. rugsėjo 17 d. pradėta byla dėl panaikinimo ir įsigaliojant naujosioms valstybės pagalbos taisyklėms ta byla dar buvo nagrinėjama. Todėl, kadangi buvo nagrinėjama byla dėl panaikinimo, Austrijos valdžios institucijos 2007–2013 m. gaires turėjo taikyti nuo 2007 m. sausio 1 d.

| (327) | Kaip parodyta pirmiau, taisyklės dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonių 2007–2013 m. gairėse iš esmės pakeistos. Kadangi Austrijos valdžios institucijos jokių patikslinimų nepadarė, priemonės, susijusios su ekologiškais produktais, didelėmis įmonėmis ir ne natūra teikiamomis paslaugomis (kaip aprašyta 318 konstatuojamojoje dalyje) neatitiko 2007–2013 m. gairių. Todėl Komisija mano, kad šios pagalbos priemonės yra nesuderinamos su bendrąja rinka. Kitos priemonės (t. y. priemonės, skirtos ne ekologiškiems produktams, didelėms įmonėms, ir ne natūra teikiamos paslaugos (97)) atitiko 2007–2013 m. gaires, todėl yra suderinamos su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(327)

Kaip parodyta pirmiau, taisyklės dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonių 2007–2013 m. gairėse iš esmės pakeistos. Kadangi Austrijos valdžios institucijos jokių patikslinimų nepadarė, priemonės, susijusios su ekologiškais produktais, didelėmis įmonėmis ir ne natūra teikiamomis paslaugomis (kaip aprašyta 318 konstatuojamojoje dalyje) neatitiko 2007–2013 m. gairių. Todėl Komisija mano, kad šios pagalbos priemonės yra nesuderinamos su bendrąja rinka. Kitos priemonės (t. y. priemonės, skirtos ne ekologiškiems produktams, didelėms įmonėms, ir ne natūra teikiamos paslaugos (97)) atitiko 2007–2013 m. gaires, todėl yra suderinamos su bendrąja rinka.

97

8.7.   TECHNINĖ PARAMA 2000 M. SAUSIO 1 D. – 2006 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

TECHNINĖ PARAMA 2000 M. SAUSIO 1 D. – 2006 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

| (328) | Pagalbą techninei paramai 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu reikia vertinti pagal 2000–2006 m. gairių 14 punktą. Pagal tų gairių 14.1 punktą tokią pagalbą Komisija laiko „su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba“, kuria padedama didinti ilgalaikį Bendrijos žemės ūkio gyvybingumą, o poveikis konkurencijai yra labai mažas. Iš pagalbos buvo galima dengti iki 100 % išlaidų, tarp jų šios veiklos išlaidas: konkursų, parodų ir mugių organizavimo, įskaitant paramą dengiant išlaidas, kurių patirta dėl dalyvavimo šiuose renginiuose; ir kitos žinių apie naujus metodus sklaidos, pvz., pagrįstų mažų bandomųjų projektų arba parodomųjų projektų išlaidas. |
| --- | --- |

(328)

Pagalbą techninei paramai 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu reikia vertinti pagal 2000–2006 m. gairių 14 punktą. Pagal tų gairių 14.1 punktą tokią pagalbą Komisija laiko „su nematerialiaisiais ištekliais susijusia pagalba“, kuria padedama didinti ilgalaikį Bendrijos žemės ūkio gyvybingumą, o poveikis konkurencijai yra labai mažas. Iš pagalbos buvo galima dengti iki 100 % išlaidų, tarp jų šios veiklos išlaidas: konkursų, parodų ir mugių organizavimo, įskaitant paramą dengiant išlaidas, kurių patirta dėl dalyvavimo šiuose renginiuose; ir kitos žinių apie naujus metodus sklaidos, pvz., pagrįstų mažų bandomųjų projektų arba parodomųjų projektų išlaidas.

| (329) | Visa skirtos paramos suma negalėjo viršyti didesniosios iš šių sumų: 100 000 EUR per trejus metus vienam gavėjui arba, MVĮ atveju, 50 % tinkamų finansuoti išlaidų (2000–2006 m. gairių 14.3 punktas). Tokia pagalba turėjo būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitiko pagalbos gavimo kriterijus (2000–2006 m. gairių 14.2 punktas). |
| --- | --- |

(329)

Visa skirtos paramos suma negalėjo viršyti didesniosios iš šių sumų: 100 000 EUR per trejus metus vienam gavėjui arba, MVĮ atveju, 50 % tinkamų finansuoti išlaidų (2000–2006 m. gairių 14.3 punktas). Tokia pagalba turėjo būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitiko pagalbos gavimo kriterijus (2000–2006 m. gairių 14.2 punktas).

8.7.1.   TECHNINĖ PAGALBA KOKYBĖS IR EKOLOGINIAM ŽENKLAMS 2000 M. SAUSIO 1 D. – 2006 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

| (330) | Kalbant apie ekologinį ir kokybės ženklus, pagalba buvo skirta bendro pobūdžio informavimo projektams, viešųjų ryšių veiklai, skleidžiant bendro pobūdžio informaciją apie ženklus, ir kokybės konkursams (žr. 100–103 konstatuojamąsias dalis). Šiomis priemonėmis vartotojai nėra raginami pirkti konkretų produktą. Todėl tai ne reklamos priemonės, bet bendro pobūdžio pardavimo skatinimo priemonės ir su nematerialiaisiais ištekliais susijusi pagalba, kurioms taikomas 2000–2006 m. gairių 14 punktas. |
| --- | --- |

(330)

Kalbant apie ekologinį ir kokybės ženklus, pagalba buvo skirta bendro pobūdžio informavimo projektams, viešųjų ryšių veiklai, skleidžiant bendro pobūdžio informaciją apie ženklus, ir kokybės konkursams (žr. 100–103 konstatuojamąsias dalis). Šiomis priemonėmis vartotojai nėra raginami pirkti konkretų produktą. Todėl tai ne reklamos priemonės, bet bendro pobūdžio pardavimo skatinimo priemonės ir su nematerialiaisiais ištekliais susijusi pagalba, kurioms taikomas 2000–2006 m. gairių 14 punktas.

| (331) | Informavimo priemonės priskiriamos prie informacijos apie naujus metodus sklaidos. Pagal apibrėžtį tokiomis bendro pobūdžio priemonėmis gali naudotis visi ženklus naudojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(331)

Informavimo priemonės priskiriamos prie informacijos apie naujus metodus sklaidos. Pagal apibrėžtį tokiomis bendro pobūdžio priemonėmis gali naudotis visi ženklus naudojantys gamintojai.

| (332) | Pagalbai, skirtai techninės paramos priemonių išlaidoms padengti, taikomas 2000–2006 m. gairių 14.1 punktas. Pateikdamos informaciją apie pagalbos schemą NN 34A/2000, Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad tokia pagalba vienam gavėjui per trejus metus niekada neviršytų 100 000 EUR (žr. 109 konstatuojamąją dalį). Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos ir įrodyti, kad pirmiau išdėstytų sąlygų tikrai laikytasi. Be to, jų paprašyta nurodyti, ar 2000–2006 m. gairių 14.2 ir 14.3 punktuose nustatyti reikalavimai įvykdyti ir 2000–2001 m. laikotarpiu (98). |
| --- | --- |

(332)

Pagalbai, skirtai techninės paramos priemonių išlaidoms padengti, taikomas 2000–2006 m. gairių 14.1 punktas. Pateikdamos informaciją apie pagalbos schemą NN 34A/2000, Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad tokia pagalba vienam gavėjui per trejus metus niekada neviršytų 100 000 EUR (žr. 109 konstatuojamąją dalį). Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos ir įrodyti, kad pirmiau išdėstytų sąlygų tikrai laikytasi. Be to, jų paprašyta nurodyti, ar 2000–2006 m. gairių 14.2 ir 14.3 punktuose nustatyti reikalavimai įvykdyti ir 2000–2001 m. laikotarpiu (98).

98

| (333) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba šioms priemonėms niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.3 punkto sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(333)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba šioms priemonėms niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.3 punkto sąlyga įvykdyta.

| (334) | Nagrinėdama 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlygas, Komisija dar viename 2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti informacijos, reikalingą suderinamumui įvertinti. |
| --- | --- |

(334)

Nagrinėdama 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlygas, Komisija dar viename 2014 m. gruodžio 17 d. prašyme pateikti informacijos paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti informacijos, reikalingą suderinamumui įvertinti.

| (335) | 2015 m. vasario 25 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad schema galėjo naudotis visi, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitiko pagalbos gavimo kriterijus. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(335)

2015 m. vasario 25 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad schema galėjo naudotis visi, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitiko pagalbos gavimo kriterijus. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlyga įvykdyta.

| (336) | Taigi, pagalba techninei paramai atitiko 2000–2006 m. gairėse nustatytas sąlygas ir Komisija mano, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(336)

Taigi, pagalba techninei paramai atitiko 2000–2006 m. gairėse nustatytas sąlygas ir Komisija mano, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka.

8.7.2.   TECHNINĖ PARAMA BENDRO POBŪDŽIO PRODUKTAMS 2000 M. SAUSIO 1 D. – 2004 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU (99)

99

| (337) | Pagalbai techninės paramos priemonių, skirtų bendro pobūdžio produktams, kaip aprašyta 104–107 konstatuojamosiose dalyse, išlaidoms padengti taikomas 2000–2006 m. gairių 14.1 punktas (ketvirta įtrauka). Kalbant apie 14.2 ir 14.3 punktų sąlygas, priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija neturėjo to laikotarpio informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi įvertinti, ar tos sąlygos įvykdytos. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos. |
| --- | --- |

(337)

Pagalbai techninės paramos priemonių, skirtų bendro pobūdžio produktams, kaip aprašyta 104–107 konstatuojamosiose dalyse, išlaidoms padengti taikomas 2000–2006 m. gairių 14.1 punktas (ketvirta įtrauka). Kalbant apie 14.2 ir 14.3 punktų sąlygas, priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija neturėjo to laikotarpio informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi įvertinti, ar tos sąlygos įvykdytos. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti reikalingos informacijos.

| (338) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba šioms priemonėms niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.3 punkto sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(338)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba šioms priemonėms niekada neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui per trejus metus ribos. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.3 punkto sąlyga įvykdyta.

| (339) | Dėl 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlygos dėl pagalbos prieinamumo visiems, kurie konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus, Komisija pažymi, kad ši sąlyga įvykdyta, nes techninės paramos priemones sudarė bendro pobūdžio informacija apie produktus. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(339)

Dėl 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlygos dėl pagalbos prieinamumo visiems, kurie konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus, Komisija pažymi, kad ši sąlyga įvykdyta, nes techninės paramos priemones sudarė bendro pobūdžio informacija apie produktus. Taigi, 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto sąlyga įvykdyta.

| (340) | Vadinasi, 2000–2006 m. gairių sąlygos dėl pagalbos techninei paramai teikti buvo įvykdytos. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą). |
| --- | --- |

(340)

Vadinasi, 2000–2006 m. gairių sąlygos dėl pagalbos techninei paramai teikti buvo įvykdytos. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą).

8.8.   TECHNINĖ PARAMA 2007 M. SAUSIO 1 D. – 2008 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

TECHNINĖ PARAMA 2007 M. SAUSIO 1 D. – 2008 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU

8.8.1.   TAIKYTINOS TAISYKLĖS

Pagalba pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams

Pagalba pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams

| (341) | Pagal 2007–2013 m. gairių 103 punktą Komisija galėtų pripažinti pirminės produkcijos gamintojams skiriamą valstybės pagalbą, kurią sudaro techninė parama, suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu (dabartiniu SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu), jeigu ji atitiktų visas Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio sąlygas. |
| --- | --- |

(341)

Pagal 2007–2013 m. gairių 103 punktą Komisija galėtų pripažinti pirminės produkcijos gamintojams skiriamą valstybės pagalbą, kurią sudaro techninė parama, suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu (dabartiniu SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu), jeigu ji atitiktų visas Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio sąlygas.

| (342) | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu buvo suteikta tinkamoms finansuoti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytoms techninės paramos veiklos išlaidoms padengti ir atitiko Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

(342)

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą), jeigu buvo suteikta tinkamoms finansuoti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytoms techninės paramos veiklos išlaidoms padengti ir atitiko Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse išdėstytas sąlygas.

| (343) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies d punktą dėl forumų organizavimo ir dalyvavimo juose, kad įmonės galėtų pasidalyti žiniomis, konkursų, parodų ir mugių organizavimo ir dalyvavimo jose pagalbą galima skirti šioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti: dalyvavimo mokesčiams, kelionės išlaidoms, leidybos išlaidoms, parodos patalpų nuomos mokesčiams, simboliniams konkursų prizams, kurių vertė neviršija 250 EUR už vieną prizą vienam laimėtojui. |
| --- | --- |

(343)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies d punktą dėl forumų organizavimo ir dalyvavimo juose, kad įmonės galėtų pasidalyti žiniomis, konkursų, parodų ir mugių organizavimo ir dalyvavimo jose pagalbą galima skirti šioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti: dalyvavimo mokesčiams, kelionės išlaidoms, leidybos išlaidoms, parodos patalpų nuomos mokesčiams, simboliniams konkursų prizams, kurių vertė neviršija 250 EUR už vieną prizą vienam laimėtojui.

| (344) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies e punktą leidžiama teikti pagalbą su mokslinių žinių ir faktinės informacijos apie kokybės sistemas, atviras kitų šalių produktams (nenurodant konkrečių įmonių, prekių ženklų arba kilmės) sklaida susijusioms išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(344)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies e punktą leidžiama teikti pagalbą su mokslinių žinių ir faktinės informacijos apie kokybės sistemas, atviras kitų šalių produktams (nenurodant konkrečių įmonių, prekių ženklų arba kilmės) sklaida susijusioms išlaidoms padengti.

| (345) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies f punktą leidžiama teikti pagalbą leidinių, kaip katalogai arba interneto svetainės, kuriose pateikiama faktinė informacija apie atitinkamo regiono arba atitinkamo produkto gamintojus, jei ši informacija ir jos pateikimas yra neutralus ir jei visi atitinkami gamintojai turi lygias galimybes būti minimi šiose leidiniuose, išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(345)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies f punktą leidžiama teikti pagalbą leidinių, kaip katalogai arba interneto svetainės, kuriose pateikiama faktinė informacija apie atitinkamo regiono arba atitinkamo produkto gamintojus, jei ši informacija ir jos pateikimas yra neutralus ir jei visi atitinkami gamintojai turi lygias galimybes būti minimi šiose leidiniuose, išlaidoms padengti.

| (346) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 3 ir 4 dalis leidžiama iš pagalbos teikiant techninę paramą dengti iki 100 % išlaidų, jeigu įvykdomos šios sąlygos: pagalba turi būti teikiama natūra kaip subsidijuojamos paslaugos ir negali apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais; pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus; jeigu techninę paramą teikia gamintojų grupės arba kitos organizacijos, narystė šiose grupėse arba organizacijose neturi būti sąlyga, norint pasinaudoti paslauga. Bet kuris minėtai grupei arba organizacijai nepriklausančių narių įnašas į jos administracines išlaidas turi apsiriboti tik paslaugos teikimo išlaidomis. |
| --- | --- |

(346)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 3 ir 4 dalis leidžiama iš pagalbos teikiant techninę paramą dengti iki 100 % išlaidų, jeigu įvykdomos šios sąlygos: pagalba turi būti teikiama natūra kaip subsidijuojamos paslaugos ir negali apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais; pagalba turi būti prieinama visiems, kurie, remiantis objektyviai nustatytomis sąlygomis, konkrečioje vietovėje atitinka pagalbos gavimo kriterijus; jeigu techninę paramą teikia gamintojų grupės arba kitos organizacijos, narystė šiose grupėse arba organizacijose neturi būti sąlyga, norint pasinaudoti paslauga. Bet kuris minėtai grupei arba organizacijai nepriklausančių narių įnašas į jos administracines išlaidas turi apsiriboti tik paslaugos teikimo išlaidomis.

Perdirbimo ir prekybos įmonės

Perdirbimo ir prekybos įmonės

| (347) | Pagal 2007–2013 m. gairių 105 punktą Komisija galėtų pripažinti perdirbimo ir prekybos įmonėms skiriamą valstybės pagalbą teikiant techninę paramą suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu (dabartiniu SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu), jeigu ji atitiktų visas Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio sąlygas. Reglamento (EB) Nr. 800/2008, kuriuo pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 70/2001, 43 straipsnyje nurodyta, kad visos nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 turėtų būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Pagal 2007–2013 m. gairių 105 punktą Komisija galėtų pripažinti perdirbimo ir prekybos įmonėms skiriamą valstybės pagalbą teikiant techninę paramą suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu (dabartiniu SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu), jeigu ji atitiktų visas Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio sąlygas. Reglamento (EB) Nr. 800/2008, kuriuo pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 70/2001, 43 straipsnyje nurodyta, kad visos nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 turėtų būti laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 800/2008 (100).

100

| (348) | Dėl Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktų sąlygų žr. 315 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(348)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktų sąlygų žr. 315 konstatuojamąją dalį.

| (349) | Reglamento (EB) Nr. 800/2008 27 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio b punkte nustatyta, kad pagalba dalyvavimui mugėse ir parodose negali viršyti 50 % tinkamų finansuoti išlaidų ir kad „tinkamos finansuoti išlaidos“ – tai nuomos, stendo įrengimo ir eksploatavimo išlaidos įmonei pirmą kartą dalyvaujant bet kurioje konkrečioje mugėje ar parodoje. |
| --- | --- |

(349)

Reglamento (EB) Nr. 800/2008 27 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio b punkte nustatyta, kad pagalba dalyvavimui mugėse ir parodose negali viršyti 50 % tinkamų finansuoti išlaidų ir kad „tinkamos finansuoti išlaidos“ – tai nuomos, stendo įrengimo ir eksploatavimo išlaidos įmonei pirmą kartą dalyvaujant bet kurioje konkrečioje mugėje ar parodoje.

8.8.2.   TECHNINĖS PARAMOS (PIRMINĖS PRODUKCIJOS GAMINTOJAMS IR PERDIRBIMUI BEI PREKYBAI) VERTINIMAS

Pagalba pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams

Pagalba pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams

| (350) | Komisija laikosi nuomonės, kad iš esmės nuo 2007 m. sausio 1 d. techninei paramai pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams taikytinos taisyklės buvo beveik identiškos 2000–2006 m. gairėse nustatytoms sąlygoms. Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalyje išvardytos tinkamos finansuoti išlaidos iš esmės yra identiškos 2000–2006 m. gairių 14 punkte išvardytoms išlaidoms (101). Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos yra identiškos 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto nuostatoms. Tačiau kitaip negu 2000–2006 m. gairėse, 2007–2013 m. gairėse nurodyta, kad pagalba turi būti teikiama natūra subsidijuojamomis paslaugomis. Dėl šio aspekto Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad net laikotarpiu iki 2007 m. techninė parama buvo teikiama subsidijuojamų paslaugų forma. |
| --- | --- |

(350)

Komisija laikosi nuomonės, kad iš esmės nuo 2007 m. sausio 1 d. techninei paramai pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams taikytinos taisyklės buvo beveik identiškos 2000–2006 m. gairėse nustatytoms sąlygoms. Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalyje išvardytos tinkamos finansuoti išlaidos iš esmės yra identiškos 2000–2006 m. gairių 14 punkte išvardytoms išlaidoms (101). Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos yra identiškos 2000–2006 m. gairių 14.2 punkto nuostatoms. Tačiau kitaip negu 2000–2006 m. gairėse, 2007–2013 m. gairėse nurodyta, kad pagalba turi būti teikiama natūra subsidijuojamomis paslaugomis. Dėl šio aspekto Austrijos valdžios institucijos pažymėjo, kad net laikotarpiu iki 2007 m. techninė parama buvo teikiama subsidijuojamų paslaugų forma.

101

| (351) | Žr. 8.7 skirsnyje išdėstytą suderinamumo vertinimą. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(351)

Žr. 8.7 skirsnyje išdėstytą suderinamumo vertinimą. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba buvo suderinama su bendrąja rinka.

Perdirbimo ir prekybos įmonės

Perdirbimo ir prekybos įmonės

| (352) | Kalbant apie techninę paramą perdirbimo ir prekybos įmonėms, 2007–2013 m. gairėse, palyginti su ankstesnėmis taisyklėmis, padaryta esminių pakeitimų; todėl reikalingas atskiras šios kategorijos vertinimas. Iš informacijos, turėtos priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, nebuvo aišku, ar 2007 m. Austrijos valdžios institucijos techninės paramos priemones vertino pagal pirmiau nurodytas gairių sąlygas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti papildomos informacijos ir įrodyti, kad 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu priemonės atitiko naująsias taisykles. Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairėse nustatytų reikalavimų, įvykdymo. Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į šiuos esminius pakeitimus:






  — | atskirta pirminė žemės ūkio produktų gamyba bei perdirbimas ir prekyba jais; |
| --- | --- | --- |

(352)

Kalbant apie techninę paramą perdirbimo ir prekybos įmonėms, 2007–2013 m. gairėse, palyginti su ankstesnėmis taisyklėmis, padaryta esminių pakeitimų; todėl reikalingas atskiras šios kategorijos vertinimas. Iš informacijos, turėtos priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, nebuvo aišku, ar 2007 m. Austrijos valdžios institucijos techninės paramos priemones vertino pagal pirmiau nurodytas gairių sąlygas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti papildomos informacijos ir įrodyti, kad 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu priemonės atitiko naująsias taisykles. Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl sąlygų, kurios skyrėsi nuo 2000–2006 m. gairėse nustatytų reikalavimų, įvykdymo. Visų pirma, Komisija atkreipė Austrijos valdžios institucijų dėmesį į šiuos esminius pakeitimus:

—

atskirta pirminė žemės ūkio produktų gamyba bei perdirbimas ir prekyba jais;

| — | dėl paskutiniosios veiklos srities pažymėtina, kad pagal 2007–2013 m. gaires galima pripažinti suderinama tik pagalbą MVĮ, tinkamos finansuoti išlaidos apribotos konsultacinėmis paslaugomis ir dalyvavimu mugėse bei parodose, o pagalbos dydis sumažintas iki 50 % |
| --- | --- |

—

dėl paskutiniosios veiklos srities pažymėtina, kad pagal 2007–2013 m. gaires galima pripažinti suderinama tik pagalbą MVĮ, tinkamos finansuoti išlaidos apribotos konsultacinėmis paslaugomis ir dalyvavimu mugėse bei parodose, o pagalbos dydis sumažintas iki 50 %

| (353) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujųjų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip pažymėjo Komisija (taip pat žr. 172–175 konstatuojamąsias dalis). Todėl Austrijos valdžios institucijos nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos. 2014 m. vasario 19 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos pateikti reikalingos informacijos šiuo klausimu. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kurią buvo išreiškusios 2012 m. pateiktuose informacijos paketuose, ir nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos. |
| --- | --- |

(353)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad įpareigojimas prisitaikyti prie naujųjų valstybės pagalbos taisyklių taikytas nuo 2008 m. sausio 1 d., ne nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip pažymėjo Komisija (taip pat žr. 172–175 konstatuojamąsias dalis). Todėl Austrijos valdžios institucijos nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos. 2014 m. vasario 19 d. pateiktame prašyme pateikti informacijos Komisija vėl paprašė Austrijos pateikti reikalingos informacijos šiuo klausimu. 2014 m. balandžio 30 d. atsakyme Austrijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kurią buvo išreiškusios 2012 m. pateiktuose informacijos paketuose, ir nepateikė suderinamumui įvertinti reikalingos išsamesnės informacijos.

| (354) | Žr. 322–326 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus. Šie argumentai taip pat galioja šiame skirsnyje aptariamo pobūdžio pagalbai. |
| --- | --- |

(354)

Žr. 322–326 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus. Šie argumentai taip pat galioja šiame skirsnyje aptariamo pobūdžio pagalbai.

| (355) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad tais atvejais, kai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais įmonėms skirta pagalba teikiant techninę paramą neatitiko naujųjų šios kategorijos pagalbai 2007–2013 m. gairėse nustatytų sąlygų (t. y. dėl pagalbos didelėms įmonėms, pagalbos dalyvavimui mugėse pirmą kartą, pagalbos bet kurioms paslaugoms 50 % ribos, pagalbos konsultacinėms paslaugoms ir dalyvavimui mugėse 50 % ribos ar atlygio natūra) (350 konstatuojamoji dalis), tokia pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) buvo nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(355)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad tais atvejais, kai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais įmonėms skirta pagalba teikiant techninę paramą neatitiko naujųjų šios kategorijos pagalbai 2007–2013 m. gairėse nustatytų sąlygų (t. y. dėl pagalbos didelėms įmonėms, pagalbos dalyvavimui mugėse pirmą kartą, pagalbos bet kurioms paslaugoms 50 % ribos, pagalbos konsultacinėms paslaugoms ir dalyvavimui mugėse 50 % ribos ar atlygio natūra) (350 konstatuojamoji dalis), tokia pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą (dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą) buvo nesuderinama su bendrąja rinka.

| (356) | Kitų priemonių, ne išvardytųjų pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, atžvilgiu suderinamumo kriterijai, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, nepakito. Žr. (328) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytą suderinamumo vertinimą. Todėl šios priemonės yra suderinamos. |
| --- | --- |

(356)

Kitų priemonių, ne išvardytųjų pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, atžvilgiu suderinamumo kriterijai, palyginti su 2000–2006 m. gairėmis, nepakito. Žr. (328) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytą suderinamumo vertinimą. Todėl šios priemonės yra suderinamos.

8.9.   PARAFISKALINIAI MOKESČIAI IR RYŠYS SU PAGALBA

PARAFISKALINIAI MOKESČIAI IR RYŠYS SU PAGALBA

| (357) | Kadangi priemonės, dėl kurių priimamas šis sprendimas, finansuojamos iš parafiskalinės rinkliavos, Komisija privalo išnagrinėti ir finansuotas priemones, t. y. faktiškai skirtą pagalbą, ir pagalbos finansavimo būdą. |
| --- | --- |

(357)

Kadangi priemonės, dėl kurių priimamas šis sprendimas, finansuojamos iš parafiskalinės rinkliavos, Komisija privalo išnagrinėti ir finansuotas priemones, t. y. faktiškai skirtą pagalbą, ir pagalbos finansavimo būdą.

| (358) | Remiantis susiformavusia Teisingumo Teismo praktika, kai pagalbos finansavimo būdas, ypač kai tai privalomos įmokos, yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, Komisija, nagrinėdama pagalbą, privalo atsižvelgti į tą finansavimo būdą (102). |
| --- | --- |

(358)

Remiantis susiformavusia Teisingumo Teismo praktika, kai pagalbos finansavimo būdas, ypač kai tai privalomos įmokos, yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, Komisija, nagrinėdama pagalbą, privalo atsižvelgti į tą finansavimo būdą (102).

102

| (359) | Kad mokestį arba jo dalį būtų galima laikyti sudedamąja pagalbos priemonės dalimi, pagal atitinkamas nacionalinės teisės normas tarp mokesčio ir pagalbos priemonės turi egzistuoti ryšys ta prasme, kad mokestis turi būti būtinai skiriamas pagalbos priemonei finansuoti (103), o mokesčio dydis turėtų daryti tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui (104). |
| --- | --- |

(359)

Kad mokestį arba jo dalį būtų galima laikyti sudedamąja pagalbos priemonės dalimi, pagal atitinkamas nacionalinės teisės normas tarp mokesčio ir pagalbos priemonės turi egzistuoti ryšys ta prasme, kad mokestis turi būti būtinai skiriamas pagalbos priemonei finansuoti (103), o mokesčio dydis turėtų daryti tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui (104).

103

104

8.9.1.   1995–2001 M. LAIKOTARPIS

| (360) | Remiantis sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 235 konstatuojamąja dalimi, Komisija, pritaikiusi šiuos kriterijus nagrinėjamoms priemonėms, padarė šias pirmines išvadas: pirmasis kriterijus, regis, įvykdytas, nes, pasak Austrijos valdžios institucijų, surinkti mokesčiai buvo panaudoti vien tik sprendime aptariamoms pagalbos priemonėms (žr. 53 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(360)

Remiantis sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 235 konstatuojamąja dalimi, Komisija, pritaikiusi šiuos kriterijus nagrinėjamoms priemonėms, padarė šias pirmines išvadas: pirmasis kriterijus, regis, įvykdytas, nes, pasak Austrijos valdžios institucijų, surinkti mokesčiai buvo panaudoti vien tik sprendime aptariamoms pagalbos priemonėms (žr. 53 konstatuojamąją dalį).

| (361) | Dėl to, ar mokesčio dydis darė tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui, pažymėtina, kad priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija neturėjo visos reikalingos informacijos, kad galėtų įvertinti, ar šis kriterijus įvykdytas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar aptariamos pagalbos dydis buvo tiesiogiai susijęs su pajamomis iš mokesčio, t. y. ar jis buvo nustatytas iš anksto, ar priklausė nuo konkrečių agentūros AMA rinkodaros poreikių. |
| --- | --- |

(361)

Dėl to, ar mokesčio dydis darė tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui, pažymėtina, kad priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija neturėjo visos reikalingos informacijos, kad galėtų įvertinti, ar šis kriterijus įvykdytas. Todėl Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar aptariamos pagalbos dydis buvo tiesiogiai susijęs su pajamomis iš mokesčio, t. y. ar jis buvo nustatytas iš anksto, ar priklausė nuo konkrečių agentūros AMA rinkodaros poreikių.

| (362) | Komisija taip pat nurodė, kad jeigu, gavusi reikalingą informaciją, padarys išvadą, kad mokesčiai yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, turės išnagrinėti, ar finansuojant schemą tarp importuotų produktų ir Austrijoje pagamintų produktų (105) arba tarp eksportuojamų nacionalinių produktų ir nacionalinių produktų, kuriais prekiaujama vidaus rinkoje (106) (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 236 konstatuojamoji dalis) nėra diskriminacijos. |
| --- | --- |

(362)

Komisija taip pat nurodė, kad jeigu, gavusi reikalingą informaciją, padarys išvadą, kad mokesčiai yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, turės išnagrinėti, ar finansuojant schemą tarp importuotų produktų ir Austrijoje pagamintų produktų (105) arba tarp eksportuojamų nacionalinių produktų ir nacionalinių produktų, kuriais prekiaujama vidaus rinkoje (106) (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 236 konstatuojamoji dalis) nėra diskriminacijos.

105

106

| (363) | Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos šiuo klausimu. Visų pirma, jų paprašyta nurodyti, ar AMA įstatymo 21c straipsnio 2 dalis, pagal kurią produktams, kurių kilmės šalis ne Austrija, mokestis netaikomas (žr. 58 konstatuojamąją dalį), galiojo jau 1995 m., ar buvo įtraukta vėliau, iš dalies keičiant įstatymą. Valstybės narės taip pat paprašyta paaiškinti, ar produktams, kurių kilmės šalis Austrija ir kuriais prekiaujama už Austrijos ribų, priemone galima pasinaudoti taip pat, kaip produktams, kuriais prekiaujama Austrijoje. |
| --- | --- |

(363)

Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos šiuo klausimu. Visų pirma, jų paprašyta nurodyti, ar AMA įstatymo 21c straipsnio 2 dalis, pagal kurią produktams, kurių kilmės šalis ne Austrija, mokestis netaikomas (žr. 58 konstatuojamąją dalį), galiojo jau 1995 m., ar buvo įtraukta vėliau, iš dalies keičiant įstatymą. Valstybės narės taip pat paprašyta paaiškinti, ar produktams, kurių kilmės šalis Austrija ir kuriais prekiaujama už Austrijos ribų, priemone galima pasinaudoti taip pat, kaip produktams, kuriais prekiaujama Austrijoje.

| (364) | Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 237 konstatuojamojoje dalyje Komisija pabrėžė, kad taip pat turėjo patikrinti, ar mokesčio rinkimas neprieštarauja bendros žemės ūkio rinkos organizavimo žemės ūkio sektoriuje tikslams. Šiuo atžvilgiu reikėjo įvertinti, ar mokesčiai nedaro poveikio galutinių produktų kainoms, taigi, ar nacionaliniai produktai nėra diskriminuojami importuojamų produktų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(364)

Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 237 konstatuojamojoje dalyje Komisija pabrėžė, kad taip pat turėjo patikrinti, ar mokesčio rinkimas neprieštarauja bendros žemės ūkio rinkos organizavimo žemės ūkio sektoriuje tikslams. Šiuo atžvilgiu reikėjo įvertinti, ar mokesčiai nedaro poveikio galutinių produktų kainoms, taigi, ar nacionaliniai produktai nėra diskriminuojami importuojamų produktų atžvilgiu.

| (365) | Tuo tikslu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti duomenis, kokią procentinę atitinkamų pardavimo kainų dalį sudarė mokestis, ir paaiškinti, kokiu mastu galimas neigiamas mokesčio poveikis kompensuotas teigiamu iš to mokesčio finansuotų priemonių poveikiu. Be to, Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar atitinkamų produktų kainas daugiausia lemia rinka. |
| --- | --- |

(365)

Tuo tikslu sprendime pradėti tyrimo procedūrą Austrijos valdžios institucijų paprašyta pateikti duomenis, kokią procentinę atitinkamų pardavimo kainų dalį sudarė mokestis, ir paaiškinti, kokiu mastu galimas neigiamas mokesčio poveikis kompensuotas teigiamu iš to mokesčio finansuotų priemonių poveikiu. Be to, Austrijos valdžios institucijų paprašyta paaiškinti, ar atitinkamų produktų kainas daugiausia lemia rinka.

| (366) | 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pagal AMA įstatymo 2c straipsnio 2 dalį už užsienio produktus mokestis nėra renkamas. Ši išimtis taikyta nuo 1994 m. sausio 1 d., taigi visą vertinimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(366)

2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pagal AMA įstatymo 2c straipsnio 2 dalį už užsienio produktus mokestis nėra renkamas. Ši išimtis taikyta nuo 1994 m. sausio 1 d., taigi visą vertinimo laikotarpį.

| (367) | Dėl ryšio su bendrosios rinkos organizavimo žemės ūkio sektoriuje tikslais 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad kainas lėmė pasiūla ir paklausa atitinkamose rinkose ir kad institucijos į tai nesikišo, todėl procentinės pardavimo kainų dalies, kurią sudarė mokestis, apskaičiuoti neįmanoma. |
| --- | --- |

(367)

Dėl ryšio su bendrosios rinkos organizavimo žemės ūkio sektoriuje tikslais 2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktame informacijos pakete Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad kainas lėmė pasiūla ir paklausa atitinkamose rinkose ir kad institucijos į tai nesikišo, todėl procentinės pardavimo kainų dalies, kurią sudarė mokestis, apskaičiuoti neįmanoma.

| (368) | Tame pačiame atsakyme Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad mokesčio dydis nedarė tiesioginio poveikio valstybės pagalbos dydžiui. Be pajamų iš agentūros AMA mokesčio, buvo papildomų finansavimo šaltinių. Tiksliau, be „grynųjų pajamų“ iš mokesčio ir ES lėšų (bendrai finansuojamų veiksmų atveju), priemonėms finansuoti iš ekonominės veiklos vykdytojų gauta kitų pajamų: licencijos mokesčių, pajamų iš autorinių mokesčių, mokamų agentūros AMA parduotuvėse (už kulinarines knygas ir pan.). |
| --- | --- |

(368)

Tame pačiame atsakyme Austrijos valdžios institucijos tvirtino, kad mokesčio dydis nedarė tiesioginio poveikio valstybės pagalbos dydžiui. Be pajamų iš agentūros AMA mokesčio, buvo papildomų finansavimo šaltinių. Tiksliau, be „grynųjų pajamų“ iš mokesčio ir ES lėšų (bendrai finansuojamų veiksmų atveju), priemonėms finansuoti iš ekonominės veiklos vykdytojų gauta kitų pajamų: licencijos mokesčių, pajamų iš autorinių mokesčių, mokamų agentūros AMA parduotuvėse (už kulinarines knygas ir pan.).

| (369) | Iš tikrųjų Austrijos valdžios institucijos įrodė, kad dalis agentūros AMA priemonių finansuota ne iš mokesčio (107), taigi panaudotos pagalbos dydis (pagalbos dydis, savo ruožtu, darė įtaką faktiškai vykdomoms priemonėms) priklausė ne vien nuo pajamų iš mokesčio; be to, pajamos iš mokesčio buvo skiriamos ne vien pagalbai finansuoti (108). |
| --- | --- |

(369)

Iš tikrųjų Austrijos valdžios institucijos įrodė, kad dalis agentūros AMA priemonių finansuota ne iš mokesčio (107), taigi panaudotos pagalbos dydis (pagalbos dydis, savo ruožtu, darė įtaką faktiškai vykdomoms priemonėms) priklausė ne vien nuo pajamų iš mokesčio; be to, pajamos iš mokesčio buvo skiriamos ne vien pagalbai finansuoti (108).

107

108

| (370) | Taigi, Komisija mano, kad Teismų praktikoje įtvirtintas ryšio kriterijus 1995–2001 m. laikotarpiu įvykdytas. |
| --- | --- |

(370)

Taigi, Komisija mano, kad Teismų praktikoje įtvirtintas ryšio kriterijus 1995–2001 m. laikotarpiu įvykdytas.

8.9.2.   2002–2008 M. LAIKOTARPIS

| (371) | Austrijos valdžios institucijų taip pat paprašyta pateikti reikiamos informacijos, kad Komisija galėtų įvertinti, ar priemonės parafiskalinis finansavimas (iš mokesčio) 2002–2008 m. laikotarpiu buvo neatskiriama pagalbos priemonių dalis (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 238 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(371)

Austrijos valdžios institucijų taip pat paprašyta pateikti reikiamos informacijos, kad Komisija galėtų įvertinti, ar priemonės parafiskalinis finansavimas (iš mokesčio) 2002–2008 m. laikotarpiu buvo neatskiriama pagalbos priemonių dalis (sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 238 konstatuojamoji dalis).

| (372) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių ir turint galvoje tai, kad finansavimo šaltiniai liko tie patys, Komisija mano, kad mokestis ir valstybės pagalbos priemonės nebuvo susieti ir 2002–2008 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(372)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių ir turint galvoje tai, kad finansavimo šaltiniai liko tie patys, Komisija mano, kad mokestis ir valstybės pagalbos priemonės nebuvo susieti ir 2002–2008 m. laikotarpiu.

9.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO IR SUDERINAMUMO

IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO IR SUDERINAMUMO

| (373) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių, nepaisant 378 konstatuojamosios dalies, agentūros AMA rinkodaros priemonės yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(373)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių, nepaisant 378 konstatuojamosios dalies, agentūros AMA rinkodaros priemonės yra valstybės pagalba.

| (374) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių, nepaisant 378 konstatuojamosios dalies, 208, 213 konstatuojamosiose dalyse, 327 konstatuojamosios dalies trečiame sakinyje ir 355 konstatuojamojoje dalyje nurodytos pagalbos priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka. Kitos pirmiau vertintos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(374)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių, nepaisant 378 konstatuojamosios dalies, 208, 213 konstatuojamosiose dalyse, 327 konstatuojamosios dalies trečiame sakinyje ir 355 konstatuojamojoje dalyje nurodytos pagalbos priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka. Kitos pirmiau vertintos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

| (375) | Bet kuri kompensacija, kuri ją skiriant atitiko de minimis Reglamente (109) nustatytas sąlygas nėra laikomas pagalba. Bet kuri pagalba, kuri jos suteikimo metu atitiko bendrosios išimties sąlygas arba patvirtintą schemą, yra suderinama su vidaus rinka iki maksimalios pagalbos ribos, taikomos tokio tipo pagalbai. |
| --- | --- |

(375)

Bet kuri kompensacija, kuri ją skiriant atitiko de minimis Reglamente (109) nustatytas sąlygas nėra laikomas pagalba. Bet kuri pagalba, kuri jos suteikimo metu atitiko bendrosios išimties sąlygas arba patvirtintą schemą, yra suderinama su vidaus rinka iki maksimalios pagalbos ribos, taikomos tokio tipo pagalbai.

de minimis

109

10.   SUSIGRĄŽINIMAS

SUSIGRĄŽINIMAS

| (376) | Remiantis Sutartimi ir susiformavusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė privalo nutraukti arba pakeisti pagalbą (110), jei nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Teisingumo Teismas taip pat ne kartą konstatavo, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį (111). Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtai suteiktą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (112). |
| --- | --- |

(376)

Remiantis Sutartimi ir susiformavusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė privalo nutraukti arba pakeisti pagalbą (110), jei nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Teisingumo Teismas taip pat ne kartą konstatavo, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį (111). Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtai suteiktą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (112).

110

111

112

| (377) | Vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (113) (toliau – Procedūrinis reglamentas) 16 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(377)

Vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (113) (toliau – Procedūrinis reglamentas) 16 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

113

| (378) | Pagal Procedūrinio reglamento 17 straipsnį Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Šis terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui suteikiama neteisėta pagalba. Bet kuriuo veiksmu, kurio Komisija imasi dėl neteisėtos pagalbos, senaties terminas nutraukiamas. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme. |
| --- | --- |

(378)

Pagal Procedūrinio reglamento 17 straipsnį Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Šis terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui suteikiama neteisėta pagalba. Bet kuriuo veiksmu, kurio Komisija imasi dėl neteisėtos pagalbos, senaties terminas nutraukiamas. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.

| (379) | Skundas dėl šios procedūros gautas 1999 m. rugsėjo 21 d. (žr. 4 konstatuojamąją dalį). Komisija užregistravo schemą kaip pagalbą, apie kurią nepranešta, 2000 m. (žr. 18 konstatuojamąją dalį). Be to, 2004 m. sprendime pripažinta, kad Komisija nusprendė dėl administracinių priežasčių procedūrą suskaidyti (žr. 10 konstatuojamąją dalį) ir priemones iki 2003 ir po 2003 m. vertinti atskirai. Procedūrą taip suskaidyti 2004 m. kovo 8 d. paprašė Austrijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(379)

Skundas dėl šios procedūros gautas 1999 m. rugsėjo 21 d. (žr. 4 konstatuojamąją dalį). Komisija užregistravo schemą kaip pagalbą, apie kurią nepranešta, 2000 m. (žr. 18 konstatuojamąją dalį). Be to, 2004 m. sprendime pripažinta, kad Komisija nusprendė dėl administracinių priežasčių procedūrą suskaidyti (žr. 10 konstatuojamąją dalį) ir priemones iki 2003 ir po 2003 m. vertinti atskirai. Procedūrą taip suskaidyti 2004 m. kovo 8 d. paprašė Austrijos valdžios institucijos.

| (380) | Pirmiau nurodyti veiksmai (procedūros suskaidymas, pripažintas 2004 m. sprendime) ir raštai (2004 m. kovo 8 d. Austrijos prašymas) pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį yra senatį nutraukiantys įvykiai. |
| --- | --- |

(380)

Pirmiau nurodyti veiksmai (procedūros suskaidymas, pripažintas 2004 m. sprendime) ir raštai (2004 m. kovo 8 d. Austrijos prašymas) pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį yra senatį nutraukiantys įvykiai.

| (381) | Tai reiškia, kad Komisija nuo 1995 m. sausio 1 d., Austrijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos, turėjo teisę nurodyti susigrąžinti lėšas. |
| --- | --- |

(381)

Tai reiškia, kad Komisija nuo 1995 m. sausio 1 d., Austrijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos, turėjo teisę nurodyti susigrąžinti lėšas.

| (382) | Komisijos sprendimas NN 34A/2000 2004 m. birželio 30 d. buvo apskųstas Bendrajam Teismui, o šio Teismo sprendimas 2010 m. sausio 27 d. apeliacine tvarka apskųstas Teisingumo Teismui. Teisingumo Teismo sprendimas paskelbtas 2011 m. spalio 27 d. (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 2 dalies trečiu sakiniu, senaties terminas 2004 m. birželio 30 d. – 2011 m. spalio 27 d. laikotarpiu buvo nutrauktas. |
| --- | --- |

(382)

Komisijos sprendimas NN 34A/2000 2004 m. birželio 30 d. buvo apskųstas Bendrajam Teismui, o šio Teismo sprendimas 2010 m. sausio 27 d. apeliacine tvarka apskųstas Teisingumo Teismui. Teisingumo Teismo sprendimas paskelbtas 2011 m. spalio 27 d. (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 2 dalies trečiu sakiniu, senaties terminas 2004 m. birželio 30 d. – 2011 m. spalio 27 d. laikotarpiu buvo nutrauktas.

| (383) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių 10 metų senaties terminas su šiame sprendime nagrinėjamomis priemonėmis susijusioms lėšoms susigrąžinti nepraėjo. Todėl Austrijos valdžios institucijos privalo susigrąžinti 374 konstatuojamojoje dalyje nurodytą nesuderinamą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(383)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių 10 metų senaties terminas su šiame sprendime nagrinėjamomis priemonėmis susijusioms lėšoms susigrąžinti nepraėjo. Todėl Austrijos valdžios institucijos privalo susigrąžinti 374 konstatuojamojoje dalyje nurodytą nesuderinamą valstybės pagalbą.

| (384) | Procedūrinio reglamento 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „[j]eigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(384)

Procedūrinio reglamento 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „[j]eigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

| (385) | Procedūrinio reglamento 16 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“. |
| --- | --- |

(385)

Procedūrinio reglamento 16 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

| (386) | Valstybių narių nacionalinės teisės aktuose nustatytomis priemonėmis, kuriomis vykdomi sprendimai dėl lėšų susigrąžinimo, turėtų būti užtikrinta, kad sprendimai dėl susigrąžinimo būtų visapusiškai įvykdyti. Todėl būtina, kad nacionalinėmis priemonėmis, kurių imasi valstybės narės, būtų įmanoma veiksmingai ir skubiai įvykdyti Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

(386)

Valstybių narių nacionalinės teisės aktuose nustatytomis priemonėmis, kuriomis vykdomi sprendimai dėl lėšų susigrąžinimo, turėtų būti užtikrinta, kad sprendimai dėl susigrąžinimo būtų visapusiškai įvykdyti. Todėl būtina, kad nacionalinėmis priemonėmis, kurių imasi valstybės narės, būtų įmanoma veiksmingai ir skubiai įvykdyti Komisijos sprendimą.

| (387) | Remiantis susiformavusia Teismo praktika, kai dėl pagalbos, apie kurią nepranešta, priimamas neigiamas sprendimas, pirmiausia, kai būna praėjęs didelis laiko tarpas, Komisija gali remtis apytiksliu susigrąžintinų sumų įvertinimu (114). |
| --- | --- |

(387)

Remiantis susiformavusia Teismo praktika, kai dėl pagalbos, apie kurią nepranešta, priimamas neigiamas sprendimas, pirmiausia, kai būna praėjęs didelis laiko tarpas, Komisija gali remtis apytiksliu susigrąžintinų sumų įvertinimu (114).

114

| (388) | Komisija norėtų pažymėti, kad, remiantis Teismo praktika, „nė viena Bendrijos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija akte dėl pagalbos, patvirtintos nesuderinama su bendrąja rinka, grąžinimo, nustatytų tikslią gražinamos pagalbos sumą. Pakanka, kad Komisijos sprendime būtų nurodyti duomenys, pagal kuriuos šalis, kuriai tas sprendimas skirtas, be didesnių sunkumų pati galėtų apskaičiuoti šią sumą.“ (115) |
| --- | --- |

(388)

Komisija norėtų pažymėti, kad, remiantis Teismo praktika, „nė viena Bendrijos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija akte dėl pagalbos, patvirtintos nesuderinama su bendrąja rinka, grąžinimo, nustatytų tikslią gražinamos pagalbos sumą. Pakanka, kad Komisijos sprendime būtų nurodyti duomenys, pagal kuriuos šalis, kuriai tas sprendimas skirtas, be didesnių sunkumų pati galėtų apskaičiuoti šią sumą.“ (115)

115

| (389) | Atsižvelgdama į kai kurių aptariamų priemonių pobūdį (t. y. priemones, susijusias su netiesiogine pagalba daugeliui pagalbos gavėjų), Komisija šiame sprendime negali nustatyti tikslios kiekvieno gavėjo pagal kiekvieną priemonę gautos pagalbos sumos, kurią nurodyta susigrąžinti. |
| --- | --- |

(389)

Atsižvelgdama į kai kurių aptariamų priemonių pobūdį (t. y. priemones, susijusias su netiesiogine pagalba daugeliui pagalbos gavėjų), Komisija šiame sprendime negali nustatyti tikslios kiekvieno gavėjo pagal kiekvieną priemonę gautos pagalbos sumos, kurią nurodyta susigrąžinti.

| (390) | Todėl Komisija norėtų pažymėti, kad Austrijos valdžios institucijų tyrimo laikotarpiu nurodytos sumos (žr. 43–45 konstatuojamąsias dalis) yra atskaitos taškas, pagal kurį bus apskaičiuojama iš atitinkamų gavėjų susigrąžintina pagalba. Nesuderinamos pagalbos kategorijos ir atitinkami laikotarpiai nurodyti sprendime. |
| --- | --- |

(390)

Todėl Komisija norėtų pažymėti, kad Austrijos valdžios institucijų tyrimo laikotarpiu nurodytos sumos (žr. 43–45 konstatuojamąsias dalis) yra atskaitos taškas, pagal kurį bus apskaičiuojama iš atitinkamų gavėjų susigrąžintina pagalba. Nesuderinamos pagalbos kategorijos ir atitinkami laikotarpiai nurodyti sprendime.

| (391) | Todėl Komisija mano, kad per susigrąžinimo procedūrą Austrijos valdžios institucijos, lojaliai bendradarbiaudamos su Komisija, turi nustatyti pagrįstą kiekvieno gavėjo pagalbos apskaičiavimo metodą ir Komisiją apie tai informuoti. |
| --- | --- |

(391)

Todėl Komisija mano, kad per susigrąžinimo procedūrą Austrijos valdžios institucijos, lojaliai bendradarbiaudamos su Komisija, turi nustatyti pagrįstą kiekvieno gavėjo pagalbos apskaičiavimo metodą ir Komisiją apie tai informuoti.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą su vidaus rinka yra suderinama valstybės pagalba, kurią Austrija suteikė šioms priemonėms ir šiais laikotarpiais:

| — | pagalba bendro pobūdžio reklamai 2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba bendro pobūdžio reklamai 2000 m. sausio 1 d. – 2001 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba reklamai 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba reklamai 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba reklaminėms kampanijoms arba jomis teikta pagalba už Austrijos ribų ir bendro pobūdžio reklamai Austrijoje 2002 m. sausio 1 d. – 2004 m. sausio 1 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba reklaminėms kampanijoms arba jomis teikta pagalba už Austrijos ribų ir bendro pobūdžio reklamai Austrijoje 2002 m. sausio 1 d. – 2004 m. sausio 1 d. laikotarpiu,

| — | pagalba kokybės reklamai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba kokybės reklamai 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba pardavimo skatinimo platesne prasme priemonėms ir techninės paramos priemonėms arba jomis teikta pagalba 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba pardavimo skatinimo platesne prasme priemonėms ir techninės paramos priemonėms arba jomis teikta pagalba 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba techninės pagalbos forma, konsultacinės paslaugos ir kontrolės priemonės, susijusios su kokybiškais produktais, 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba techninės pagalbos forma, konsultacinės paslaugos ir kontrolės priemonės, susijusios su kokybiškais produktais, 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba kokybiškiems produktams 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba kokybiškiems produktams 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba teikiant techninę paramą 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba teikiant techninę paramą 2000 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba teikiant techninę paramą bendro pobūdžio produktams 2000 m. sausio 1 d. – 2004 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba teikiant techninę paramą bendro pobūdžio produktams 2000 m. sausio 1 d. – 2004 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba teikiant techninę paramą pirminės produkcijos gamintojams 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

pagalba teikiant techninę paramą pirminės produkcijos gamintojams 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu.

2 straipsnis

Toliau išvardytos valstybės pagalbos schemos, kurias Austrija įgyvendino neteisėtai, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinamos su vidaus rinka šiais atitinkamais laikotarpiais:

| — | pagalba bendro pobūdžio reklamai 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba bendro pobūdžio reklamai 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba kokybės ženklui 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba kokybės ženklui 1995 m. sausio 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | pagalba kokybiškiems produktams 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

pagalba kokybiškiems produktams 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu,

| — | techninė parama perdirbimo ir prekybos įmonėms 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

techninė parama perdirbimo ir prekybos įmonėms 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu.

3 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta pagal 2 straipsnyje nurodytą schemą, nėra pagalba, jei teikiant atitiko taisyklių, priimtų remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (116) 2 straipsniu ir taikytų tuo metu, kai pagalba teikta, sąlygas.

4 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta pagal 2 straipsnyje nurodytą schemą ir teikiant atitikusi taisyklių, priimtų remiantis Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsniu, arba bet kurios kitos patvirtintos pagalbos schemos sąlygas, yra suderinama su vidaus rinka, jei pagalba neviršijo to pobūdžio pagalbai nustatyto didžiausio intensyvumo.

5 straipsnis

Austrija iš pagalbos gavėjų turi susigrąžinti 2 straipsnyje nurodytą su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą.

Nuo susigrąžinamų sumų išmokėjimo dienos iki faktinio susigrąžinimo skaičiuojamos palūkanos.

Palūkanos apskaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (117) V skyrių.

6 straipsnis

2 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

Austrija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

7 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Austrija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | gavėjų, gavusių pagalbą pagal 2 straipsnyje nurodytas schemas, sąrašą ir bendrą kiekvieno gavėjo pagal šią schemą gautos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

gavėjų, gavusių pagalbą pagal 2 straipsnyje nurodytas schemas, sąrašą ir bendrą kiekvieno gavėjo pagal šią schemą gautos pagalbos sumą;

| b) | visą iš gavėjų susigrąžintiną sumą (pagrindinę dalį ir susigrąžinimo palūkanas); |
| --- | --- |

b)

visą iš gavėjų susigrąžintiną sumą (pagrindinę dalį ir susigrąžinimo palūkanas);

| c) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašą;

| d) | dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

Austrija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių ėmėsi šiam sprendimui įvykdyti, taikymo eigą iki bus susigrąžinta visa pagalba pagal 2 straipsnyje nurodytą schemą. Komisijos prašymu Austrija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių ėmėsi ar ketina imtis šiam sprendimui įvykdyti. Austrija taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš pagalbos gavėjų susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  2012 m. birželio 12 d. Kvietimas teikti pastabas pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos Nr. SA.15836, C(2012) 3760 final (OL C 301, 2012 10 5, p. 22).

1

final

(2)  Sprendimas Austrijos Respublika prieš Scheucher-Fleisch GmbH ir kt., C-47/10 P, ECLI:ES:C:2011:698.

2

Austrijos Respublika prieš Scheucher-Fleisch GmbH ir kt.

(3)  Sprendimas Scheucher-Fleisch GmbH ir kt. prieš Europos Bendrijų Komisiją, T-375/04, ECLI:ES:T:2009:445.

3

Scheucher-Fleisch GmbH ir kt. prieš Europos Bendrijų Komisiją

(4)  Tie patys argumentai naudojami teisinėje nuomonėje, pridėtoje prie 2015 m. vasario 26 d. pateikto informacijos paketo.

4

(5)  AMA kokybės ir ekologinio ženklo priemonės, kurios buvo įgyvendinamos nuo 2002 m. rugsėjo 26 d. pagal pakeistas vidaus taisykles, patvirtintos 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimu byloje NN 34A/2000 (žr. 10–16 konstatuojamąsias dalis).

5

(6)  
  OL C 28, 2000 2 1, p. 2.

6

(7)  
  OL C 252, 2001 9 12, p. 5.

7

(8)  Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, pagal pagalbos schemą NN 34A/2000 ekologinio ženklo reklamos priemonių terminas buvo 2006 m. kovo 31 d., o ekologinio ženklo kokybės rėmimo priemonių – 2008 m. gruodžio 31 d.

8

(9)  Žr. 1 išnašą.

9

(10)  Aktas dėl Norvegijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL C 241, 1994 8 29, p. 21 su pakeitimais, padarytais OL L 1, 1995 1 1, p. 1).

10

(11)  Tiksliau, žr. Komisijos sprendimą N88/98.

11

(12)  Žr. 145 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis.

12

(13)  Ataskaitos pateiktos Austrijos valdžios institucijų 2000 m. spalio 16 d. rašto, kuriuo Austrijos valdžios institucijos atsakė į 2000 m. birželio 19 d. Komisijos prašymą pateikti papildomos informacijos, priede.

13

(14)  Šios ataskaitos pateiktos kartu su Austrijos valdžios institucijų 2012 m. rugsėjo 14 d. raštu.

14

(15)  
  Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich (BGBl) 376/1992.

15

Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich

(16)  
  1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/50/EEB dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo tvarkos koordinavimo (OL L 209, 1992 7 24, p. 1).

16

(17)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 114).

17

(18)  
  2012 m. rugsėjo 14 d. pateikto informacijos paketo priedo 31 ir 47 punktai. Informacijos pakete pateiktas pagrindinis dokumentas ir jo priedai.

18

(19)  Šie ženklai parodyti Komisijos sprendimo NN 34A/2000 13 konstatuojamojoje dalyje.

19

(20)  Šis logotipas taip pat naudotas 1999–2002 m. laikotarpiu.

20

(21)  Ženklas naudojamas 2000 m. produkto direktyvose (vok. Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

(22)  
  2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (OL L 109, 2000 5 6, p. 29).

22

(23)  
  1991 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2092/91 dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir nuorodų apie tokią gamybą ant žemės ūkio ir maisto produktų (OL L 198, 1991 7 22, p. 1).

23

(24)  
  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantis bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

24

(25)  Šie standartai aprašyti Komisijos sprendimo NN 34A/2000 59 konstatuojamojoje dalyje.

25

(26)  1999 m. balandžio mėn. gairės AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch, 1997 m. balandžio mėn. gairės Richtlinien Frischfleisch, Richtlinien Frischfleisch (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998
  ), 1996 m. vasario mėn. gairės Richtlinien Frischfleisch, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch

Richtlinien Frischfleisch, Richtlinien Frischfleisch

Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998

Richtlinien Frischfleisch

Richtlinien diverse Lebensmittel

(27)  1997 m. vasario mėn.

27

(28)  Pasak Austrijos valdžios institucijų, ši forma naudota iki 2000 m. gruodžio 31 d.

28

(29)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 3.

29

Tätigkeitsbericht

(30)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 12.

30

Tätigkeitsbericht

(31)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 35.

31

Tätigkeitsbericht

(32)  [......] – profesinė paslaptis.

32

(33)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 15.

33

Tätigkeitsbericht

(34)  Abu pavyzdžiai pateikti 1996 m. AMA veiklos ataskaitoje (vok. Tätigkeitsbericht), p. 17.

34

Tätigkeitsbericht

(35)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 19.

35

Tätigkeitsbericht

(36)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 13.

36

Tätigkeitsbericht

(37)  1996 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 26.

37

Tätigkeitsbericht

(38)  1997 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 3. „Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber ES-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der „Geschmack der Natur“ am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden.“

38

Tätigkeitsbericht

Eintrittsbarieren gegenüber ES-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Profesinė paslaptis.

39

(40)  
  Ibid.

40

Ibid

(41)  Šis reklamos pavyzdys pateiktas 1999 m. AMA veiklos ataskaitos (vok. Tätigkeitsbericht) p. 10.

41

Tätigkeitsbericht

(42)  2000 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 9.

42

Tätigkeitsbericht

(43)  2000 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 10.

43

Tätigkeitsbericht

(44)  2000 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 11.

44

Tätigkeitsbericht

(45)  2000 m. AMA veiklos ataskaita (vok. Tätigkeitsbericht), p. 12.

45

Tätigkeitsbericht

(46)  
  2001 m. kovo 13 d. Sprendimo Preussen Elektra, C-379/98, ECLI:ES:C:2001:160, 58 punktas ir 2003 m. lapkričio 20 d. Sprendimo GEMO, C-126/01, ECLI:ES:C:2003:622, 23 punktas.

46

Preussen Elektra

GEMO

(47)  
  2012 m. rugsėjo 14 d. pateiktas informacijos paketas.

47

(48)  
  Ibid.

48

Ibid

(49)  AMA įstatymo 21i straipsnis.

49

(50)  AMA įstatymo 21k straipsnis.

50

(51)  AMA įstatymo 21l straipsnis.

51

(52)  AMA įstatymo 21l straipsnio 2 dalis.

52

(53)  Atitinkamai 21a straipsnio 1 dalis, 21c ir 21d straipsniai.

53

(54)  Žr. 47 išnašą.

54

(55)  AMA įstatymo 11 straipsnio 1 dalis.

55

(56)  
  2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pearle, C-345/02, ECLI:ES:C:2004:448, 35–38 punktai.

56

Pearle

(57)  
  2013 m. gegužės 30 d. Sprendimo Doux Élevage SNC ir Coopérative agricole GBP-ARREE prieš Ministère de l'Agriculture, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 32, 35 ir 38 punktai.

57

Doux Élevage SNC ir Coopérative agricole GBP-ARREE prieš Ministère de l'Agriculture

(58)  Teisingumo Teismo sprendimo Altmark, C-280/00, ECLI:ES:C:2003:415, 84 punktas.

58

Altmark

(59)  Teisingumo Teismo sprendimo Freskot AE prieš Elliniko Dimosio, C-355/00, ECLI:ES:C:2003:298, 83 punktas.

59

Freskot AE prieš Elliniko Dimosio

(60)  
  1977 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Steinike & Weinlig, 78/76, ECLI:ES:C:1977:52, 22 punktas.

60

Steinike & Weinlig

(61)  Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:ES:C:1999:311, 31 punktas.

61

Belgija prieš Komisiją

(62)  Teisingumo Teismo sprendimo Philip Morris Holland BV prieš Komisiją, 730/79, ECLI:ES:C:1980:209, 11 ir 12 punktai.

62

Philip Morris Holland BV prieš Komisiją

(63)  Žr., visų pirma, Teisingumo Teismo sprendimą Prancūzijos Respublika prieš Komisiją, 102/87, ECLI:ES:C:1988:391.

63

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją

(64)  Šaltinis. Eurostatas.

64

(65)  Remiantis 1999 m. kovo 22 d. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1), 1 straipsnio b punkto iii papunkčiu ir 4 straipsnio 6 dalimi, jeigu Komisija per 2 mėnesius nuo pranešimo nepriima sprendimo, suinteresuota valstybė narė gali įgyvendinti atitinkamas priemones prieš tai apie jas informavusi Komisiją, jeigu Komisija, gavusi pranešimą, per 15 darbo dienų nepriima sprendimo. Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 įsigaliojo 1999 m., todėl aptariamam 1997 m. raštui jis netaikytinas. Vis dėlto laikyta, kad pirmiau nurodytomis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 nuostatomis kodifikuojamas vadinamasis Sprendimas Lorenz (Teisingumo Teismo sprendimo Lorenz, C-120/73, ECLI:ES:C:1973:152, 4–6 punktai), kuriame nustatyta, kad pagalba laikoma patvirtinta ir leidžiama kaip esama pagalba, jeigu, praėjus 2 mėnesiams nuo pranešimo ir išankstinio pranešimo, nesulaukiama Komisijos reakcijos.

65

Lorenz

Lorenz

(66)  N 175/2006, N 589/2008 ir N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen

(68)  Sprendimo Scheucher-Fleisch GmbH ir kt. prieš Europos Bendrijų Komisiją, T-375/04, ECLI:ES:T:2009:445, 86 ir 87 punktai.

68

Scheucher-Fleisch GmbH ir kt. prieš Europos Bendrijų Komisiją

(69)  Žr. BGBl. Teil I, Nr. 55/2007.

69

(70)  Tokia nuostata nuo 1995 m. yra visuose taisyklių, kuriomis reglamentuojamas šviežios mėsos logotipas, straipsniuose dėl produktų kilmės.

70

(71)  
  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

71

(72)  
  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

72

(73)  Sprendimo CELF/SIDE, C-199/06, ECLI:ES:C:2008:79, 68 punktas.

73

CELF/SIDE

(74)  
  OL C 272, 1986 10 28, p. 3.

74

(75)  
  OL C 302, 1987 11 12, p. 6.

75

(76)  
  OL C 252, 2001 9 12, p. 5.

76

(77)  1987 m. bendrųjų reklamos taisyklių 1.1 punktas.

77

(78)  2001 m. reklamos gairių 5 punkto b papunktis.

78

(79)  2001 m. reklamos gairių 7 punktas.

79

(80)  2007–2013 m. gairių 152 punkto a papunktis.

80

(81)  Reikėtų pažymėti, kad bendrųjų reklamos taisyklių 2.1.1 punkte (ir 1 išnašoje) pateikiama tiesioginė nuoroda į 1986 m. komunikate išdėstytas Komisijos gaires.

81

(82)  Kaip matyti iš 1986 m. komunikato teksto, jame siekta išdėstyti gaires, kuriomis būtų užtikrinama, kad valstybių narių pardavimo skatinimo kampanijos atitiktų ES Teisingumo Teismo sprendimuose, pirmiausia Sprendime Apple & Pear Development Council prieš K.J. Lewis Ltd ir kt., 222/82, ES:C:1983:370, nustatytas ribas.

82

Apple & Pear Development Council prieš K.J. Lewis Ltd ir kt.

,

(83)  Pagal 1986 m. komunikatą.

83

(84)  Žr. 65 konstatuojamąją dalį.

84

(85)  Visas priemonės biudžetas buvo 4 165 399 EUR, priemonė bendrai finansuota iš ES lėšų (jos sudarė 2 082 699 EUR) ir iš nacionalinių lėšų (jos sudarė 709 721,78 EUR). Likusi dalis finansuota iš agentūros AMA mokesčio.

85

(86)  Visas biudžetas siekė 2 659 974 EUR. 2007 ir 2008 m. ES dalis sudarė 550 047 EUR, o nacionalinė – 142 967 EUR.

86

(87)  Laikotarpiui po 2004 m. taikomas sprendimas N 239/2004. Žr. 39 konstatuojamąją dalį.

87

(88)  
  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).

88

(89)  Šiuo klausimu žr., pvz., Komisijos sprendimus bylose N 570/1998 (jau cituotą pirmiau, 41 konstatuojamojoje dalyje), N 662/1998 (1999 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimas SG(99) D/3095) ir C(1999) 4227 (1999 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimas 2000/132/EB (OL L 37, 2000 2 12, p. 31)). Vertindama šiame skirsnyje nurodytus aspektus, Komisija remiasi tuose sprendimuose išdėstytu vertinimu.

89

(90)  Pasiūlymai dėl atitinkamų priemonių, susijusių su valstybių narių suteikta pagalba gyvulininkystės ir gyvulininkystės produktų sektoriuje. Nr. S/75/29416, 1975 m. rugsėjo 29 d.

90

(91)  Žr. 304 konstatuojamąją dalį.

91

(92)  Žr. 8.6 skirsnyje pateiktą 2007–2013 m. gairių IV.J skyriaus analizę.

92

(93)  
  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL L 358, 2006 12 16, p. 3).

93

(94)  
  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės paramai mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL L 10, 2001 1 13, p. 33).

94

(95)  
  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (OL L 214, 2008 8 9, p. 3).

95

(96)  Teismo sprendimo Centre d'exportation du livre français (CELF) and Ministre de la Culture et de la Communication v Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), C-1/09, ECLI:ES:C:2011:123, 45 punktas.

96

Centre d'exportation du livre français (CELF) and Ministre de la Culture et de la Communication v Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE)

(97)  Kitaip negu pagal ankstesnius teisės aktus šių kategorijų pagalba pagal 2007–2013 m. gaires nebėra galima. Žr. 318 konstatuojamąją dalį.

97

(98)  Kalbant apie laikotarpį, kurio informaciją reikėtų pateikti, Austrijos valdžios institucijų paprašyta atsižvelgti į 243 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas pastabas dėl pereinamojo laikotarpio taikymo (arba netaikymo).

98

(99)  Bendro pobūdžio priemonėms po 2004 m. taikomas Komisijos sprendimas N 239/2004 (taip pat žr. 20 konstatuojamąją dalį). Šiam sprendimui 22 konstatuojamojoje dalyje ir paskesnėse dalyse nurodyti Teismo sprendimai įtakos nepadarė.

99

(100)  Kaip paaiškinta 314 konstatuojamojoje dalyje, 2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. rugpjūčio 28 d. laikotarpiu nagrinėjamai pagalbai buvo taikytini Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a ir b punktai, o po to laikotarpio taikytini Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 ir 27 straipsniai. Tačiau kadangi šiuose straipsniuose nustatytos sąlygos yra tokios pačios, šių laikotarpių vertinimo atskirti nereikia.

100

(101)  2000–2006 m. gairėse pateiktas nebaigtinis techninę pagalbą sudarančios veiklos sričių sąrašas.

101

(102)  
  2003 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Van Calster, sujungtos bylos C-261/01 ir C-262/01, ECLI:ES:C:2003:571, 49 punktas.

102

Van Calster,

(103)  
  2005 m. sausio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:ES:C:2005:10, 26 punktas, 2005 m. spalio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), sujungtos bylos C-266/04–C-270/04, C-276/04 ir C-321/04–C-325/04, ECLI:ES:C:2005:657, 46–49 punktai.

103

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant,

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic),

(104)  102 išnašoje cituoto Sprendimo Streekgewest Westelijk Noord-Brabant28 punktas ir 2006 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Air Liquide, C-41/05, ECLI:ES:C:2006:403, 46 punktas.

104

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Air Liquide

(105)  Dėl nacionalinių ir eksportuotų produktų diskriminacijos, žr., inter alia, 2002 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Nygard, C-234/99, ECLI:ES:C:2002:244, 21 ir 22 punktus.

105

inter alia

Nygard

(106)  Dėl nacionalinių ir importuotų produktų diskriminacijos, žr., inter alia, 1992 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compagnie Commerciale de l'Ouest, sujungtos bylos C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ir C-83/90, ECLI:ES:C:1992:118, 26 punktą.

106

inter alia

Compagnie Commerciale de l'Ouest

(107)  Remiantis 2015 m. vasario 25 d. pateiktos informacijos paketu, iš licencijų surinktos sumos sudarė nuo 2,01 iki 2,84 % metinių pajamų. Pajamos iš agentūros AMA parduotuvės sudarė nuo 0,08 iki 0,48 % metinių pajamų.

107

(108)  Pvz., 2001 m. padėtis buvo tokia: kaip matyti iš pirmiau 43 ir 56 konstatuojamosiose dalyse pateiktų lentelių, iš mokesčio surinkta 15 mln. EUR, o teikiant pagalbą išmokėta tik 12 mln. EUR. Nors sumos ir proporcijos kasmet yra vis kitokios (kai kuriais metais pagalbos suma viršijo iš mokesčio surinktas lėšas), akivaizdu, kad konkrečios pagalbos dydis nuo mokesčio dydžio tiesiogiai nepriklausė.

108

(109)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1), 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5), 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30), Komisijos pranešimas apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (OL C 68, 1996 3 6, p. 9), 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1408/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio sektoriuje (OL L 352, 2013 12 24, p. 9), 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1535/2007 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio sektoriuje (OL L 337, 2007 12 21, p. 35), 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (OL L 325, 2004 10 28, p. 4).

109

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

(110)  Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, ECLI:ES:1973:87, 13 punktas.

110

Komisija prieš Vokietiją

(111)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, ECLI:ES:C:1994:325, 75 punktas.

111

Ispanija prieš Komisiją,

(112)  Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:ES:C:1999:311, 64–65 punktai.

112

Belgija prieš Komisiją

(113)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

113

(114)  Sprendimo Scott SA prieš Komisiją, T-366/00, ECLI:ES:C:2007:99, 96 punktas.

114

Scott SA prieš Komisiją

(115)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-480/98, ECLI:ES:C:2000:559, 25 punktas.

115

Ispanija prieš Komisiją

(116)  
  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

116

(117)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

117

---

| 2016 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 260/153

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/1701

2016 m. rugpjūčio 19 d.

kuriuo nustatomos žvejybos ir akvakultūros sektorių duomenų rinkimo darbo planų teikimo formato taisyklės

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5304)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011, (1) ypač į jo 22 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25 straipsniu valstybės narės įpareigojamos rinkti biologinius, aplinkosaugos, techninius bei socialinius ir ekonominius duomenis, būtinus žuvininkystei valdyti; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25 straipsniu valstybės narės įpareigojamos rinkti biologinius, aplinkosaugos, techninius bei socialinius ir ekonominius duomenis, būtinus žuvininkystei valdyti;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 21 straipsnio 1 dalį valstybės narės ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, spalio 31 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 (3) 4 straipsnio 4 dalį elektroniniu būdu pateikia Komisijai duomenų rinkimo darbo planus; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 21 straipsnio 1 dalį valstybės narės ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, spalio 31 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 (3) 4 straipsnio 4 dalį elektroniniu būdu pateikia Komisijai duomenų rinkimo darbo planus;

| (3) | pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 21 straipsnio 2 dalį šie darbo planai turi būti patvirtinti Komisijos įgyvendinimo aktais iki metų, einančių prieš metus, nuo kurių darbo planas turi būti pradėtas taikyti, gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 21 straipsnio 2 dalį šie darbo planai turi būti patvirtinti Komisijos įgyvendinimo aktais iki metų, einančių prieš metus, nuo kurių darbo planas turi būti pradėtas taikyti, gruodžio 31 d.;

| (4) | pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 22 straipsnio 1 dalies d punktą Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais ji nustato šių darbo planų teikimo tvarką, formatą ir tvarkaraščius; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 22 straipsnio 1 dalies d punktą Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais ji nustato šių darbo planų teikimo tvarką, formatą ir tvarkaraščius;

| (5) | reikėtų atsižvelgti į naujausius duomenų reikalavimus, reikalingus siekiant įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta 2017–2019 m. daugiametėje Sąjungos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose programoje (4), ir nurodyti informaciją, kurią valstybės narės turi pateikti teikdamos savo darbo planus, kad būtų užtikrintas suderinamumas su daugiamete Sąjungos programa ir vienodas jos įgyvendinimas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(5)

reikėtų atsižvelgti į naujausius duomenų reikalavimus, reikalingus siekiant įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta 2017–2019 m. daugiametėje Sąjungos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose programoje (4), ir nurodyti informaciją, kurią valstybės narės turi pateikti teikdamos savo darbo planus, kad būtų užtikrintas suderinamumas su daugiamete Sąjungos programa ir vienodas jos įgyvendinimas visoje Sąjungoje;

| (6) | Komisija atsižvelgė į rekomendacijas, pateiktas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK). Taip pat buvo pasikonsultuota su valstybių narių atstovais, kurie susirinko į specialias ekspertų grupes; |
| --- | --- |

(6)

Komisija atsižvelgė į rekomendacijas, pateiktas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK). Taip pat buvo pasikonsultuota su valstybių narių atstovais, kurie susirinko į specialias ekspertų grupes;

| (7) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Darbo planų turinys

1.   Duomenų rinkimo 2017–2019 m. darbo planų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 508/2014 21 straipsnyje, turinys pateikiamas pagal modelį, išdėstytą šio sprendimo priede.

2.   Šiame priede taikomos apibrėžtys, išdėstytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (5), Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (6), Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir daugiametėje Sąjungos programoje.

3.   Valstybių narių parengtuose darbo planuose aprašoma:

| a) | kokie duomenys bus renkami pagal daugiametę Sąjungos programą; |
| --- | --- |

a)

kokie duomenys bus renkami pagal daugiametę Sąjungos programą;

| b) | pasiskirstymas laiko ir erdvės atžvilgiu ir dažnumas, kuriuo tie duomenys bus renkami; |
| --- | --- |

b)

pasiskirstymas laiko ir erdvės atžvilgiu ir dažnumas, kuriuo tie duomenys bus renkami;

| c) | duomenų šaltinis, duomenų rinkimo ir apdorojimo į duomenų rinkinius, kurie bus pateikti galutiniams naudotojams, tvarka ir metodai; |
| --- | --- |

c)

duomenų šaltinis, duomenų rinkimo ir apdorojimo į duomenų rinkinius, kurie bus pateikti galutiniams naudotojams, tvarka ir metodai;

| d) | kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės sistema, kuria užtikrinama tinkama duomenų kokybė; |
| --- | --- |

d)

kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės sistema, kuria užtikrinama tinkama duomenų kokybė;

| e) | kaip ir kada duomenys bus prieinami, atsižvelgiant į mokslinių konsultacijų galutinių naudotojų apibrėžtus poreikius; |
| --- | --- |

e)

kaip ir kada duomenys bus prieinami, atsižvelgiant į mokslinių konsultacijų galutinių naudotojų apibrėžtus poreikius;

| f) | tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo ir koordinavimo susitarimai, įskaitant dvišalius ir daugiašalius susitarimus; |
| --- | --- |

f)

tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo ir koordinavimo susitarimai, įskaitant dvišalius ir daugiašalius susitarimus;

| g) | kaip atsižvelgta į tarptautinius Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimus. |
| --- | --- |

g)

kaip atsižvelgta į tarptautinius Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimus.

4.   Šių aprašymų turinys ir formatas atitinka 2–8 straipsniuose nustatytus reikalavimus, išsamiau išdėstytus šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Duomenys, kurie turi būti surinkti pagal daugiametę Sąjungos programą

1.   I priede nurodytus duomenis valstybės narės renka vadovaudamosi daugiamete Sąjungos programa.

2.   Daugiametės Sąjungos programos lentelių ir darbo plano lentelių bei teksto atitikmenys pateikti II priede.

3 straipsnis

Pasiskirstymas laiko ir erdvės atžvilgiu ir dažnumas, kuriuo tie duomenys turi būti renkami

1.   Pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu ir dažnumo specifikacijos turi atitikti reikalavimus, išdėstytus daugiametės Sąjungos programos III skyriuje. Kai tokių reikalavimų nėra nustatyta, valstybės narės nustato ir apibūdina pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu arba dažnumo specifikacijas atsižvelgdamos į istorinio laiko eilutes, išlaidų veiksmingumą, visą svarbų koordinavimą jūrų regiono lygmeniu ir galutinio naudotojo poreikius.

2   Pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu arba dažnumo, kuriuo turi būti renkami duomenys, specifikacijos nurodomos:

| a) | 4A ir 4B lentelėse apie duomenis, gautus imant verslinės žvejybos ėminius; |
| --- | --- |

a)

4A ir 4B lentelėse apie duomenis, gautus imant verslinės žvejybos ėminius;

| b) | 1A ir 1B lentelėse apie biologinius duomenis, gautus vykdant mokslinius tyrimus ir verslinę žvejybą; |
| --- | --- |

b)

1A ir 1B lentelėse apie biologinius duomenis, gautus vykdant mokslinius tyrimus ir verslinę žvejybą;

| c) | 1D lentelėje apie duomenis, gautus imant mėgėjų žvejybos ėminius; |
| --- | --- |

c)

1D lentelėje apie duomenis, gautus imant mėgėjų žvejybos ėminius;

| d) | 1E lentelėje apie duomenis, gautus imant reikiamų anadrominių ir katadrominių rūšių ėminius; |
| --- | --- |

d)

1E lentelėje apie duomenis, gautus imant reikiamų anadrominių ir katadrominių rūšių ėminius;

| e) | 1G lentelėje apie duomenis, gautus vykdant mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

e)

1G lentelėje apie duomenis, gautus vykdant mokslinius tyrimus;

| f) | 3A lentelėje apie ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis; |
| --- | --- |

f)

3A lentelėje apie ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis;

| g) | 3B lentelėje apie ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis; |
| --- | --- |

g)

3B lentelėje apie ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis;

| h) | 3C lentelėje apie ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis. |
| --- | --- |

h)

3C lentelėje apie ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis.

4 straipsnis

Duomenų šaltinis, duomenų rinkimo ir apdorojimo procedūros ir metodai

1.   Kai duomenys renkami visų pirma taikant Reglamentą (EB) Nr. 199/2008, kaip apibūdinta to reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkte, duomenų šaltinis nurodomas:

| a) | 1C lentelėje; |
| --- | --- |

a)

1C lentelėje;

| b) | 1D lentelėje; |
| --- | --- |

b)

1D lentelėje;

| c) | 1E lentelėje; |
| --- | --- |

c)

1E lentelėje;

| d) | 3A lentelėje; |
| --- | --- |

d)

3A lentelėje;

| e) | 3A teksto laukelyje; |
| --- | --- |

e)

3A teksto laukelyje;

| f) | 3B lentelėje; |
| --- | --- |

f)

3B lentelėje;

| g) | 3B teksto laukelyje; |
| --- | --- |

g)

3B teksto laukelyje;

| h) | 3C lentelėje ir |
| --- | --- |

h)

3C lentelėje ir

| i) | 3C teksto laukelyje. |
| --- | --- |

i)

3C teksto laukelyje.

2.   Kai duomenys renkami visų pirma pagal kitus teisės aktus nei Reglamentas (EB) Nr. 199/2008, kaip apibūdinta to reglamento 15 straipsnio 1 dalies a punkte, duomenų šaltinis apibūdinamas:

| a) | 2A lentelėje; |
| --- | --- |

a)

2A lentelėje;

| b) | 2A teksto laukelyje; |
| --- | --- |

b)

2A teksto laukelyje;

| c) | 3A lentelėje, jei reikia, ir |
| --- | --- |

c)

3A lentelėje, jei reikia, ir

| d) | 3A teksto laukelyje, jei reikia. |
| --- | --- |

d)

3A teksto laukelyje, jei reikia.

3.   Kai daugiametėje Sąjungos programoje pateikiama nuoroda į bandomąjį tyrimą arba supaprastintą metodiką, valstybės narės apibūdina tokį tyrimą, įskaitant jo tikslą, trukmę, metodologiją ir tikėtiną baigtį:

| a) | 1 skyriaus 1 bandomajame tyrime; |
| --- | --- |

a)

1 skyriaus 1 bandomajame tyrime;

| b) | 1 skyriaus 2 bandomajame tyrime; |
| --- | --- |

b)

1 skyriaus 2 bandomajame tyrime;

| c) | 3 skyriaus 3 bandomajame tyrime ir |
| --- | --- |

c)

3 skyriaus 3 bandomajame tyrime ir

| d) | 3 skyriaus 4 bandomajame tyrime. |
| --- | --- |

d)

3 skyriaus 4 bandomajame tyrime.

4.   Planuojami ėminių ėmimo projektai apibūdinami 4A lentelėje, 4A teksto laukelyje ir 4B lentelėje. Tiriamoji populiacija, kuri bus naudojama ėminių ėmimo populiacijos atrankai, apibūdinama 4C ir 4D lentelėse. Jei stebėtojai ima ėminius laive arba krante, nurodoma laimikio dalis, iš kurios imami ėminiai, kad būtų galima nurodyti, ar ėminiai paimti iš visų rūšių, tik komercinių rūšių ar tik tam tikrų laimikio taksonų.

5.   Socialinių ir ekonominių duomenų kintamųjų metodikos, apibrėžtys ir skaičiavimas turi atitikti visuotinai Europos Komisijos ekspertų įstaigų priimtas gaires, jei yra. Kitu atveju valstybės narės aiškiai apibūdina ir pagrindžia pasirinktą metodą:

| a) | 3A teksto laukelyje; |
| --- | --- |

a)

3A teksto laukelyje;

| b) | 3B teksto laukelyje ir |
| --- | --- |

b)

3B teksto laukelyje ir

| c) | 3C teksto laukelyje. |
| --- | --- |

c)

3C teksto laukelyje.

6.   Siekdamos parengti ir įgyvendinti metodus ES arba regionų mastu, valstybės narės koordinuoja savo veiksmus, kad ištaisytų ir užskaitytų duomenis už tas ėminių ėmimo plano dalis, iš kurių ėminiai nepaimti arba paimti netinkamai. Parenkant užskaitymo metodus, reikia atsižvelgti į gaires ir metodus, kuriuos priėmė tarptautinės statistikos organizacijos. Užskaityti duomenys turi būti aiškiai pažymėti pranešant juos galutiniams naudotojams.

5 straipsnis

Kokybės užtikrinimas ir kokybės kontrolė

1.   Kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės sistema apibūdinama viešai prieinamuose dokumentuose, į kuriuos, jei reikia, pateikiama nuoroda darbo planuose. Joje nustatomi bendrieji principai, metodai ir įrankiai, kuriais galima vadovautis ir kurie gali būti įrodymas, kad bendra metodika yra veiksminga Europos ir nacionaliniu lygmeniu.

2.   Metodai, susiję su kokybe, apibūdinami:

| a) | 5A lentelėje, skirtoje laimikio ėminių ėmimo schemoms, mėgėjų žvejybos ėminių ėmimo schemoms, anadrominių ir katadrominių rūšių ėminių ėmimo schemoms ir moksliniams tyrimams jūroje; |
| --- | --- |

a)

5A lentelėje, skirtoje laimikio ėminių ėmimo schemoms, mėgėjų žvejybos ėminių ėmimo schemoms, anadrominių ir katadrominių rūšių ėminių ėmimo schemoms ir moksliniams tyrimams jūroje;

| b) | 5B lentelėje, skirtoje žvejybos kintamiesiems, ekonominiams ir socialiniams žvejybos duomenims, ekonominiams ir socialiniams akvakultūros duomenims bei ekonominiams ir socialiniams perdirbimo pramonės duomenims; |
| --- | --- |

b)

5B lentelėje, skirtoje žvejybos kintamiesiems, ekonominiams ir socialiniams žvejybos duomenims, ekonominiams ir socialiniams akvakultūros duomenims bei ekonominiams ir socialiniams perdirbimo pramonės duomenims;

| c) | 2A teksto laukelyje; |
| --- | --- |

c)

2A teksto laukelyje;

| d) | 3A teksto laukelyje; |
| --- | --- |

d)

3A teksto laukelyje;

| e) | 3B teksto laukelyje ir |
| --- | --- |

e)

3B teksto laukelyje ir

| f) | 3C teksto laukelyje. |
| --- | --- |

f)

3C teksto laukelyje.

3.   Jei duomenys turi būti renkami imant ėminius, valstybės narės naudoja statistiškai patikimas sistemas, atitinkančias gerosios praktikos gaires, pateiktas Komisijos, Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarnybos (ICES), ŽMTEK arba kitų Europos Komisijos ekspertų įstaigų. Ėminių ėmimo schemų aprašymas apima tikslų, sistemos, tikėtinų vykdymo sunkumų (įskaitant neatsakymą ir atsisakymą), duomenų archyvavimo, kokybės užtikrinimo procedūrų ir analizės metodų specifikaciją, tačiau tuo neapsiriboja. Šis aprašymas taip pat apima ėminių ėmimo vienetų apibrėžimą, ėminių ėmimo sistemas ir tikslinės populiacijos aprėptį (įskaitant kriterijus, naudojamus aprėpčiai), sluoksniavimo sistemas bei mėginių atrankos metodus pirminiams, antriniams ir žemesnio lygio ėminių ėmimo vienetams. Kai galima apibrėžti kiekybinius tikslus, jie gali būti nurodomi tiesiogiai arba ėminių dydžiais, arba ėminių ėmimo dažnumu, arba pateikiant siektiną tikslumo ir patikimumo lygį. Pateikdamos surašymo duomenis, valstybės narės nurodo, ar apimami visi segmentai, kurios bendros populiacijos dalys praleistos ir kaip šios dalys yra įvertinamos. Ėminių ėmimo kokybė, jei reikia, įrodoma naudojant kokybės rodiklius, susijusius su tikslumu ir šališkumo potencialu.

6 straipsnis

Duomenų prieinamumas galutiniams naudotojams

Aprašant, kada duomenys tampa prieinami galutiniams naudotojams, naudojama 6A lentelė.

7 straipsnis

Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas ir koordinavimo susitarimai

1.   Valstybės narės 7A lentelėje nurodo, kuriuose aktualiuose regioniniuose ir tarptautiniuose susitikimuose jos dalyvaus, o 7B lentelėje – jei reikia, nurodo, kaip stebimos sutartos rekomendacijos jūrų regionu lygiu arba ES lygiu. Jei šios rekomendacijos nestebimos, valstybės narės paaiškina to priežastis 7B lentelės skiltyje „Pastabos“. Turi būti nurodytas poveikis, kurį šios rekomendacijos daro duomenų rinkimui.

2.   7C lentelėje valstybės narės praneša visą aktualią informaciją apie susitarimus su kitomis valstybėmis narėmis. Ši informacija padeda nustatyti, kuri valstybė narė surenką kurią dalį duomenų, ir užtikrina, kad būtų aprėptas visas duomenų rinkimas, nurodo susitarimo trukmę ir nustato, kuri valstybė narė bus atsakinga už duomenų perdavimą galutiniams naudotojams.

3.   Nepaisant jūroje atliekamų mokslinių tyrimų, išvardytų daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje, valstybės narės gali atsižvelgti į galutinių naudotojų poreikius, kai planuoja tyrimus arba ėminių ėmimo sistemas, su sąlyga, kad tai neturės neigiamo poveikio rezultatų kokybei, ir su sąlyga, kad koordinuojama jūrų regiono lygiu. Valstybės narės gali sutikti perskirstyti tam tikras užduotis ir indėlį su kitomis to paties regiono valstybėmis narėmis. Jei pasiekiamas susitarimas paskirstant užduotis su kitomis valstybėmis narėmis, dalyvavimas (fizinis ir (arba) finansinis) kiekviename tyrime bei kiekvienos valstybės narės pranešimo ir perdavimo įsipareigojimai pateikiami 1G teksto laukelyje.

8 straipsnis

Tarptautiniai įsipareigojimai

Valstybės narės pateikia visus aktualius duomenų rinkimo reikalavimus, kylančius iš jų tarptautinių įsipareigojimų, šiose lentelėse:

| a) | 1A lentelėje; |
| --- | --- |

a)

1A lentelėje;

| b) | 1B lentelėje; |
| --- | --- |

b)

1B lentelėje;

| c) | 1C lentelėje; |
| --- | --- |

c)

1C lentelėje;

| d) | 4A lentelėje; |
| --- | --- |

d)

4A lentelėje;

| e) | 4B lentelėje; |
| --- | --- |

e)

4B lentelėje;

| f) | 7B lentelėje ir |
| --- | --- |

f)

7B lentelėje ir

| g) | 7C lentelėje. |
| --- | --- |

g)

7C lentelėje.

Tai taikoma regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms (RŽVO)/regioninėms žuvininkystės organizacijoms (RŽO), kuriose valstybės narės arba Sąjunga yra susitariančiosios šalys, bei žvejybos partnerystės susitarimais (ŽPS), pagal kuriuos veikia jų laivynai.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 19 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 149, 2014 5 20, p. 1

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

2

(3)  
  2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (OL L 60, 2008 3 5, p. 1).

3

(4)  
  2016 m. liepos 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1251, kuriuo priimama 2017–2019 m. daugiametė Sąjungos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žvejybos ir akvakultūros sektoriuose programa (OL L 207, 2016 8 1, p. 113).

4

(5)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

5

(6)  
  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

6

---

I PRIEDAS

Turinys

1 skyrius.   Biologiniai duomenys

1A lentelė. Reikiamų išteklių sąrašas

1B lentelė. Biologinių kintamųjų ėminių ėmimo planavimas

1C lentelė. Biologinių kintamųjų ėminių ėmimo intensyvumas

1D lentelė. Mėgėjų žvejyba

1 bandomasis tyrimas. Santykinė mėgėjų žvejybos ir verslinės žvejybos laimikio dalis

1E lentelė. Gėlo vandens anadrominių ir katadrominių rūšių duomenų rinkimas

1E teksto laukelis. Gėlo vandens anadrominių ir katadrominių rūšių duomenų rinkimas

1F lentelė. Atsitiktinė paukščių, žinduolių, roplių ir žuvų priegauda

2 bandomasis tyrimas. Žvejybos lygis ir žvejybos poveikis biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemai

1G lentelė. Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas

1G teksto laukelis. Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas

1H lentelė. Mokslinių tyrimų duomenų rinkimas ir sklaida

2 skyrius.   Žvejybos duomenys

2A lentelė. Žvejybos kintamųjų duomenų rinkimo strategija

2A teksto laukelis. Žvejybos kintamųjų duomenų rinkimo strategija

3 skyrius.   Ekonominiai ir socialiniai duomenys

3A lentelė. Renkant ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis naudojami populiacijos segmentai

3A teksto laukelis. Renkant ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis naudojami populiacijos segmentai

3 bandomasis tyrimas. Įdarbinimo duomenys pagal išsilavinimo lygį ir pilietybę

3B lentelė. Renkant ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis naudojami populiacijos segmentai

3B teksto laukelis. Renkant ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis naudojami populiacijos segmentai

4 bandomasis tyrimas. Su aplinka susiję akvakultūros duomenys

3C lentelė. Renkant ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis naudojami populiacijos segmentai

3C teksto laukelis. Renkant ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis naudojami populiacijos segmentai

4 skyrius.   Biologinių duomenų ėminių ėmimo vykdant verslinę žvejybą strategija

4A lentelė. Biologinių duomenų ėminių ėmimo plano aprašymas

4A teksto laukelis. Biologinių duomenų ėminių ėmimo plano aprašymas

4B lentelė. Biologinių duomenų ėminių ėmimo sistemos aprašymas

4C lentelė. Žvejybos duomenys pagal valstybę narę

4D lentelė. Iškrovimo vietos

5 skyrius.   Duomenų kokybė

5A lentelė. Biologinių duomenų kokybės užtikrinimo sistema

5B lentelė. Socialinių ir ekonominių duomenų kokybės užtikrinimo sistema

6 skyrius.   Duomenų prieinamumas

6A lentelė. Duomenų prieinamumas

7 skyrius.   Koordinavimas

7A lentelė. Planuojamas regioninis ir tarptautinis koordinavimas

7B lentelė. Rekomendacijų ir susitarimų įgyvendinimo stebėjimas

7C lentelė. Dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai

1 SKYRIUS

BIOLOGINIAI DUOMENYS

1A lentelė

Reikiamų išteklių sąrašas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Šiaurės Atlantas | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Šiaurės Atlantas | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Šiaurės Atlantas

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Šiaurės Atlantas

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i, ii ir iii papunkčius ir šio sprendimo 2, 3 ir 8 straipsnius. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Ši lentelė naudojama siekiant apžvelgti, kokie duomenys turi būti renkami rajono / išteklių lygiu. Visi imčiai atrinkti individai identifikuojami iki rūšies lygio ir, jei įmanoma, išmatuojamas jų ilgis.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Reference years (Ataskaitiniai metai) | Valstybė narė praneša metus, už kuriuos faktiškai pateikiami duomenys. Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi. Ataskaitiniai metai pateikiami taip: „2013–2015“. |
| Species (Rūšis) | Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Area/Stock (Rajonas / išteklius) | Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.). |
| Selected for sampling (Atrinkta ėminių ėmimui) (Y/N) | Valstybė narė „Y“ (taip) arba „N“ (ne) nurodo, ar rūšis / ištekliai buvo atrinkti ėminių ėmimui. Nurodykite „Y“ (taip), jei rūšis / ištekliai atrinkti ėminių ėmimui mažiausiai vienam kintamajam šio priedo 1B lentelėje. |
| Average landings in the reference years (tons) (Vidutinis iškrautas kiekis ataskaitiniais metais (tonomis)) | Vidutinis kiekvienos rūšies ir kiekvieno ištekliaus iškrautas kiekis per pastarųjų 3 metų ataskaitinį laikotarpį. Įvesdama iškrauto kiekio duomenis, valstybė narė atsižvelgia į šias sąlygas: | jei rūšies išvis nebuvo iškrauta, tuomet įrašo „None“ (nėra); |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Reference years (Ataskaitiniai metai)

Valstybė narė praneša metus, už kuriuos faktiškai pateikiami duomenys. Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi. Ataskaitiniai metai pateikiami taip: „2013–2015“.

Species (Rūšis)

Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Area/Stock (Rajonas / išteklius)

Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.).

Selected for sampling (Atrinkta ėminių ėmimui) (Y/N)

Valstybė narė „Y“ (taip) arba „N“ (ne) nurodo, ar rūšis / ištekliai buvo atrinkti ėminių ėmimui. Nurodykite „Y“ (taip), jei rūšis / ištekliai atrinkti ėminių ėmimui mažiausiai vienam kintamajam šio priedo 1B lentelėje.

Average landings in the reference years (tons) (Vidutinis iškrautas kiekis ataskaitiniais metais (tonomis))

Vidutinis kiekvienos rūšies ir kiekvieno ištekliaus iškrautas kiekis per pastarųjų 3 metų ataskaitinį laikotarpį. Įvesdama iškrauto kiekio duomenis, valstybė narė atsižvelgia į šias sąlygas:

jei rūšies išvis nebuvo iškrauta, tuomet įrašo „None“ (nėra);

| | jei vidutinis iškrautas kiekis yra mažesnis negu 200 t, tuomet rašomas ne vidutinis iškrautas kiekis, o „< 200“; |
| --- | --- |

jei vidutinis iškrautas kiekis yra mažesnis negu 200 t, tuomet rašomas ne vidutinis iškrautas kiekis, o „< 200“;

| | jei vidutinis iškrautas kiekis yra daugiau negu 200 t, tuomet įrašomas vidutinis iškrautas kiekis per pastarųjų 3 metų ataskaitinį laikotarpį. Vidutinio iškrauto kiekio vertės gali būti apvalinamos iki artimiausių 5 arba 10 t. |
| --- | --- |

jei vidutinis iškrautas kiekis yra daugiau negu 200 t, tuomet įrašomas vidutinis iškrautas kiekis per pastarųjų 3 metų ataskaitinį laikotarpį. Vidutinio iškrauto kiekio vertės gali būti apvalinamos iki artimiausių 5 arba 10 t.

ES TAC (if any) (ES BLSK (jei yra))

(%)

Galioja tik ištekliams, kuriems taikomas BLSK ir kvotų taisyklės. Valstybė narė šioje skiltyje:

| — | įveda „None“, jei valstybė narė neturi dalies atitinkamuose ES BLSK ištekliuose, |
| --- | --- |

—

įveda „None“, jei valstybė narė neturi dalies atitinkamuose ES BLSK ištekliuose,

| — | įveda tikslią dalį, jei valstybei narei priklauso atitinkamo ištekliaus ES BLSK dalis. |
| --- | --- |

—

įveda tikslią dalį, jei valstybei narei priklauso atitinkamo ištekliaus ES BLSK dalis.

Share (%) in ES landings (Dalis (%) ES iškraunamuose kiekiuose)

Taikoma (i) visiems ištekliams Viduržemio jūroje ir (ii) visiems ištekliams už Viduržemio jūros ribų, kuriems BLSK dar nenustatytas. Valstybė narė šioje skiltyje:

| — | įveda „None“, jei valstybė narė neiškrovė atitinkamų išteklių, |
| --- | --- |

—

įveda „None“, jei valstybė narė neiškrovė atitinkamų išteklių,

| — | įveda tikslią dalį, jei valstybė narė iškrovė tam tikrą atitinkamų išteklių kiekį, jei valstybė narė nori taikyti ribą. |
| --- | --- |

—

įveda tikslią dalį, jei valstybė narė iškrovė tam tikrą atitinkamų išteklių kiekį, jei valstybė narė nori taikyti ribą.

Threshold (Y/N) (Riba (T/N))

Valstybė narė nurodydama „Y“ (taip) arba „N“ (ne) nurodo, ar pagal daugiametės Sąjungos programos V skyrių pranešime nurodomai rūšiai / ištekliams taikoma riba.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1B lentelė

Biologinių kintamųjų ėminių ėmimo planavimas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | Not applicable | |
| PRT | Nephrops norvegius | Šiaurės Atlantas | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IV

X

X

X

Not applicable

PRT

Nephrops norvegius

Šiaurės Atlantas

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA07

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i, ii ir iii papunkčius ir šio sprendimo 2, 3 ir 8 straipsnius. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Turi būti renkami šioje lentelėje nurodytų rūšių biologiniai parametrai (ilgis, amžius, svoris, lyties santykis, branda ir vislumas). Kiekvieną parametrą ir kiekvienus metus pažymėkite „X“, jei duomenų rinkimas jau įvyko arba yra planuojamas. Pagal šią lentelę turėtų būti galima nustatyti, kuriais metais valstybės narė renka (rinks) duomenis.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Species (Rūšis) | Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Area/Stock (Rajonas/išteklius) | Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.). |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai bus imami ėminiai („M“ – kas mėnesį, „Q“ – kas ketvirtį, „A“ – kas metus, „O“ (kita) – nurodykite). |
| Length (Ilgis) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie ilgį. |
| Age (Amžius) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie amžių. |
| Weight (Svoris) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie svorį. |
| Sex ratio (Lyties santykis) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie lyties santykį. |
| Sexual maturity (Lytinė branda) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie lytinę brandą. |
| Fecundity (Vislumas) | Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie vislumą. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Species (Rūšis)

Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Area/Stock (Rajonas/išteklius)

Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.).

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai bus imami ėminiai („M“ – kas mėnesį, „Q“ – kas ketvirtį, „A“ – kas metus, „O“ (kita) – nurodykite).

Length (Ilgis)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie ilgį.

Age (Amžius)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie amžių.

Weight (Svoris)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie svorį.

Sex ratio (Lyties santykis)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie lyties santykį.

Sexual maturity (Lytinė branda)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie lytinę brandą.

Fecundity (Vislumas)

Valstybė narė nurodo metus, kuriais bus renkami duomenys apie vislumą.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1C lentelė

Biologinių kintamųjų ėminių ėmimo intensyvumas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IIIa, IV, VIId | age | Commercial | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IIIa, IV, VIId | sex | Surveys | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IIIa, IV, VIId | maturity | Commercial | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | IIIa, IV, VIId | length | commercial | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Šiaurės Atlantas | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Commercial | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Šiaurės Atlantas | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Surveys | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Šiaurės Atlantas | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Surveys | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | GSA09 | | Commercial | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IIIa, IV, VIId

age

Commercial

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IIIa, IV, VIId

sex

Surveys

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IIIa, IV, VIId

maturity

Commercial

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

IIIa, IV, VIId

length

commercial

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Šiaurės Atlantas

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Commercial

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Šiaurės Atlantas

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Surveys

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Šiaurės Atlantas

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Surveys

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

GSA09

Commercial

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i, ii ir iii papunkčius, IV skyrių ir šio sprendimo 2 straipsnį, 4 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Paaiškinkite ėminių ėmimo strategiją, planuojamą taikyti biologinių kintamųjų atžvilgiu.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius) | Jei ėminių ėmimo veikla buvo atliekama pagal regioniniu lygmeniu suderintą programą, nurodomos visos dalyvaujančios valstybės narės. Priešingu atveju nurodoma valstybė narė, atsakinga už ėminių ėmimą. Nuorodos į planuojamą regioninį ir tarptautinį koordinavimą arba dvišalius arba daugiašalius susitarimus, kai įmanoma, įvardijamos skiltyje „Pastabos“. |
| Sampling year (Ėminių ėmimo metai) | Valstybė narė tiksliai nurodo planuojamų tikslų metus. Skirtingi metai nurodomi skirtingose lentelės eilutėse. Visi susiję metai turi būti įtraukti. |
| Species (Rūšis) | Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Area/Stock (Rajonas / išteklius) | Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.). |
| Variables (Kintamieji) | Valstybė narė praneša kintamuosius – ilgį, amžių, svorį, lyčių santykį, lytinę brandą ir vislumą – taip, kaip nurodyta šio priedo 1B lentelėje. Šią informaciją turi atitikti rūšių ir kintamųjų, nurodytų šio priedo 1B lentelėje, derinys. |
| Data sources (Duomenų šaltiniai) | Valstybė narė raktiniais žodžiais pateikia pagrindinių duomenų šaltinių (pvz., tyrimų, komercinių ėminių, rinkos ėminių ir išmestų į jūrą ėminių) aprašymą. Planuojamą „verslinės žvejybos“ ir „tyrimų“ ėminių ėmimą valstybė narė praneša atskirai. |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Planuojamas minimalus individų, kurie bus išmatuoti nacionaliniu lygiu, skaičius) | Valstybė narė nurodo bendrą planuojamą minimalų žuvų skaičių, kuris turi būti išmatuotas nacionaliniu lygiu. Skiltyje „Pastabos“ trumpai aprašykite metodiką, naudotą šioms vertėms gauti (pvz., ankstesnis ėminių ėmimas, simuliacija ir t. t.). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Planuojamas minimalus individų, kurie bus išmatuoti regioniniu lygiu, skaičius) | Valstybė narė nurodo žuvų skaičių, kurį planuojama naudoti imčiai pagal regiono mastu koordinuojamą programą, jei tokia yra; priešingu atveju nurodoma „NA“ (netaikoma). Skiltyje „Pastabos“ trumpai aprašykite metodiką, naudotą šioms vertėms gauti (pvz., ankstesnis ėminių ėmimas, simuliacija ir t. t.). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius)

Jei ėminių ėmimo veikla buvo atliekama pagal regioniniu lygmeniu suderintą programą, nurodomos visos dalyvaujančios valstybės narės. Priešingu atveju nurodoma valstybė narė, atsakinga už ėminių ėmimą. Nuorodos į planuojamą regioninį ir tarptautinį koordinavimą arba dvišalius arba daugiašalius susitarimus, kai įmanoma, įvardijamos skiltyje „Pastabos“.

Sampling year (Ėminių ėmimo metai)

Valstybė narė tiksliai nurodo planuojamų tikslų metus. Skirtingi metai nurodomi skirtingose lentelės eilutėse. Visi susiję metai turi būti įtraukti.

Species (Rūšis)

Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies / ištekliaus, kuriems reikia atlikti biologinių kintamųjų atranką pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles, už visus rajonus, kuriuose veikia valstybės narės žvejybos laivynas, pavadinimą.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Area/Stock (Rajonas / išteklius)

Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / ištekliaus rajoną pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lentelę (pvz., GSA 16; ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.).

Variables (Kintamieji)

Valstybė narė praneša kintamuosius – ilgį, amžių, svorį, lyčių santykį, lytinę brandą ir vislumą – taip, kaip nurodyta šio priedo 1B lentelėje. Šią informaciją turi atitikti rūšių ir kintamųjų, nurodytų šio priedo 1B lentelėje, derinys.

Data sources (Duomenų šaltiniai)

Valstybė narė raktiniais žodžiais pateikia pagrindinių duomenų šaltinių (pvz., tyrimų, komercinių ėminių, rinkos ėminių ir išmestų į jūrą ėminių) aprašymą. Planuojamą „verslinės žvejybos“ ir „tyrimų“ ėminių ėmimą valstybė narė praneša atskirai.

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Planuojamas minimalus individų, kurie bus išmatuoti nacionaliniu lygiu, skaičius)

Valstybė narė nurodo bendrą planuojamą minimalų žuvų skaičių, kuris turi būti išmatuotas nacionaliniu lygiu. Skiltyje „Pastabos“ trumpai aprašykite metodiką, naudotą šioms vertėms gauti (pvz., ankstesnis ėminių ėmimas, simuliacija ir t. t.).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Planuojamas minimalus individų, kurie bus išmatuoti regioniniu lygiu, skaičius)

Valstybė narė nurodo žuvų skaičių, kurį planuojama naudoti imčiai pagal regiono mastu koordinuojamą programą, jei tokia yra; priešingu atveju nurodoma „NA“ (netaikoma). Skiltyje „Pastabos“ trumpai aprašykite metodiką, naudotą šioms vertėms gauti (pvz., ankstesnis ėminių ėmimas, simuliacija ir t. t.).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1D lentelė

Mėgėjų žvejyba

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | Gadus morhua | Y | | | T | T | T | Prognozuojami nacionaliniai kelionių ir laimikio tyrimų vietoje skaičiai vienetui | |
| NLD | 2017 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | Anguilla anguilla | Y | | | T | T | T | Prognozuojami nacionaliniai žvejų ir žvejų žurnalų skaičiai | |
| GBR | 2017 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | Rykliai | N | | | T | T | T | Prognozuojami nacionaliniai kelionių ir laimikio tyrimų vietoje skaičiai vienetui | |
| DEU | 2017 | Baltijos jura | ICES | Plokštėtažiauniai | Y | Nepagauta | | N | N | | | |
| | | Baltijos jura | ICES | | | | | | | | | |
| | | Baltijos jura | ICES | | | | | | | | | |
| | | Šiaurės Atlantas | ICES | | | | | | | | | |
| | | Šiaurės Atlantas | ICES | | | | | | | | | |
| | | Šiaurės Atlantas | ICES | | | | | | | | | |
| | | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

Gadus morhua

Y

T

T

T

Prognozuojami nacionaliniai kelionių ir laimikio tyrimų vietoje skaičiai vienetui

NLD

2017

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

Anguilla anguilla

Y

T

T

T

Prognozuojami nacionaliniai žvejų ir žvejų žurnalų skaičiai

GBR

2017

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

Rykliai

N

T

T

T

Prognozuojami nacionaliniai kelionių ir laimikio tyrimų vietoje skaičiai vienetui

DEU

2017

Baltijos jura

ICES

Plokštėtažiauniai

Y

Nepagauta

N

N

Baltijos jura

ICES

Baltijos jura

ICES

Šiaurės Atlantas

ICES

Šiaurės Atlantas

ICES

Šiaurės Atlantas

ICES

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto iv papunktį ir šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius bei 4 straipsnio 1 dalį. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti surinkti pagal daugiametės Sąjungos programos 3 lentelę, kuri taip pat apima anadromines ir katadromines rūšis, sužvejotas jūrų ir gėluose vandenyse vykdant mėgėjų žvejybą.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Sampling year (Ėminių ėmimo metai) | Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus. |
| Area/EMU (Rajonas / UVV) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 3 lentelėje.
  Ungurių atveju pranešamas Ungurių valdymo vienetas (UVV). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Species (Rūšis) | Valstybė narė nurodo (lotyniškai, jei įmanoma) pavadinimus rūšių, kurių ėminiai turi būti imami mėgėjų žvejybos metu pagal daugiametės Sąjungos programos 3 lentelę arba pagal bandomuosius tyrimus ir (arba) atsižvelgiant į mėgėjų žvejybos valdymo poreikius (pagal regioną). Įtraukiamos visos rūšys, net jei ji (jos) neaptinkama (-os) valstybėje narėje. |
| Applicable (Species present in the MS?) (Taikoma (ar rūšis aptinkama VN?)) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei rūšis aptinkama valstybėje narėje. |
| Reasons for not sampling (Priežastys neatlikti ėminių ėmimo) | Jei valstybėje narėje rūšis aptinkama, tačiau atitinkami duomenys nerenkami, valstybė narė pateikia priežastį (-is) (laisvu tekstu), kodėl neimami šios rūšies ėminiai, kur reikia pateikdama konkrečias nuorodas (pvz., rūšies nėra rajone, šalies teisės aktai/įstatymai, atitinkama reikiama riba ir t. t.). |
| Threshold (Riba) (Y/N) | Valstybė narė nurodydama „Y“ (taip) arba „N“ (ne) nurodo, ar pagal daugiametės Sąjungos programos V skyrių pranešime nurodomai rūšiai taikoma riba. |
| Annual estimate of catch? (Metinis laimikio apskaičiavimas) (Y/N) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojamas metinis laimikio apskaičiavimas (svoris ir (arba) skaičius). |
| Annual percentage of released catch? (Metinis paleisto laimikio procentas) (Y/N) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojamas metinis paleisto laimikio procentas (paleistų žuvų procentinė dalis). |
| Collection of catch composition data? (Laimikio sudėties duomenų rinkimas) (Y/N) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojama laimikio sudėtis (pvz., ilgio struktūra). |
| Type of Survey (Tyrimo tipas) | Valstybė narė nurodo tyrimo tipus, kurie bus atlikti siekiant surinkti duomenis apie mėgėjų žvejybą (pvz., tyrimai vietoje, telefoninės apklausos, žvejų dienoraščiai ir t. t. arba bet koks jų derinys). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Sampling year (Ėminių ėmimo metai)

Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus.

Area/EMU (Rajonas / UVV)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 3 lentelėje.

Ungurių atveju pranešamas Ungurių valdymo vienetas (UVV).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Species (Rūšis)

Valstybė narė nurodo (lotyniškai, jei įmanoma) pavadinimus rūšių, kurių ėminiai turi būti imami mėgėjų žvejybos metu pagal daugiametės Sąjungos programos 3 lentelę arba pagal bandomuosius tyrimus ir (arba) atsižvelgiant į mėgėjų žvejybos valdymo poreikius (pagal regioną). Įtraukiamos visos rūšys, net jei ji (jos) neaptinkama (-os) valstybėje narėje.

Applicable (Species present in the MS?) (Taikoma (ar rūšis aptinkama VN?))

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei rūšis aptinkama valstybėje narėje.

Reasons for not sampling (Priežastys neatlikti ėminių ėmimo)

Jei valstybėje narėje rūšis aptinkama, tačiau atitinkami duomenys nerenkami, valstybė narė pateikia priežastį (-is) (laisvu tekstu), kodėl neimami šios rūšies ėminiai, kur reikia pateikdama konkrečias nuorodas (pvz., rūšies nėra rajone, šalies teisės aktai/įstatymai, atitinkama reikiama riba ir t. t.).

Threshold (Riba) (Y/N)

Valstybė narė nurodydama „Y“ (taip) arba „N“ (ne) nurodo, ar pagal daugiametės Sąjungos programos V skyrių pranešime nurodomai rūšiai taikoma riba.

Annual estimate of catch? (Metinis laimikio apskaičiavimas) (Y/N)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojamas metinis laimikio apskaičiavimas (svoris ir (arba) skaičius).

Annual percentage of released catch? (Metinis paleisto laimikio procentas) (Y/N)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojamas metinis paleisto laimikio procentas (paleistų žuvų procentinė dalis).

Collection of catch composition data? (Laimikio sudėties duomenų rinkimas) (Y/N)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar minėtai rūšiai planuojama laimikio sudėtis (pvz., ilgio struktūra).

Type of Survey (Tyrimo tipas)

Valstybė narė nurodo tyrimo tipus, kurie bus atlikti siekiant surinkti duomenis apie mėgėjų žvejybą (pvz., tyrimai vietoje, telefoninės apklausos, žvejų dienoraščiai ir t. t. arba bet koks jų derinys).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1 bandomasis tyrimas

Santykinė mėgėjų žvejybos ir verslinės žvejybos laimikio dalis

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos V skyriaus 4 skirsnį ir šio sprendimo 2 straipsnį ir 4 straipsnio 3 dalies a punktą.

| 1. | Bandomojo tyrimo tikslas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bandomojo tyrimo trukmė |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandomojo tyrimo metodika ir numatomi rezultatai |
| --- | --- |

3.

(ne daugiau kaip 900 žodžių)

1E lentelė

Gėlo vandens anadrominių ir katadrominių rūšių duomenų rinkimas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery/Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | NASCO | Salmo salar | | | UPIŲ AAA | jaunikliai | I | žvejojimas elektra | n. vietų | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | NASCO | Salmo salar | | | UPIŲ AAA | rituoliai | I | gaudyklė | n sidabrinukių | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | NASCO | Salmo salar | | | UPIŲ AAA | suaugę | I | skaitikliai | n. skaitiklių | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | NASCO | Salmo salar | | | UPĖS AAA | suaugę | F | ėminių ėmimas | n ėminių | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | ICES | Anguilla anguilla | | | UPĖS EEE | stikliniai | I | žvejojimas elektra | n. vietų | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | ICES | Anguilla anguilla | | | UPĖS EEE | geltonieji | I | gaudyklė | n sidabrinukių | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijos regionas | ICES | Anguilla anguilla | | | UPĖS EEE | sidabriniai | I | skaitikliai | n. skaitiklių | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | JK šiaurė | ICES | Anguilla anguilla | | | Netaikoma | stikliniai | F | ėminių ėmimas | n ėminių | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | JK šiaurė | ICES | Anguilla anguilla | | | Netaikoma | geltonieji | I | gaudyklė | n gaudyklių | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | JK šiaurė | ICES | Anguilla anguilla | | | Netaikoma | sidabriniai | I | žvejojimas elektra | n. vietų | 20 | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery/Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

NASCO

Salmo salar

UPIŲ AAA

jaunikliai

I

žvejojimas elektra

n. vietų

40

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

NASCO

Salmo salar

UPIŲ AAA

rituoliai

I

gaudyklė

n sidabrinukių

4 000

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

NASCO

Salmo salar

UPIŲ AAA

suaugę

I

skaitikliai

n. skaitiklių

1

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

NASCO

Salmo salar

UPĖS AAA

suaugę

F

ėminių ėmimas

n ėminių

100

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

ICES

Anguilla anguilla

UPĖS EEE

stikliniai

I

žvejojimas elektra

n. vietų

40

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

ICES

Anguilla anguilla

UPĖS EEE

geltonieji

I

gaudyklė

n sidabrinukių

4 000

FIN

2017-2020

Baltijos regionas

ICES

Anguilla anguilla

UPĖS EEE

sidabriniai

I

skaitikliai

n. skaitiklių

1

GBR

2017-2020

JK šiaurė

ICES

Anguilla anguilla

Netaikoma

stikliniai

F

ėminių ėmimas

n ėminių

100

GBR

2017-2020

JK šiaurė

ICES

Anguilla anguilla

Netaikoma

geltonieji

I

gaudyklė

n gaudyklių

1

GBR

2017-2020

JK šiaurė

ICES

Anguilla anguilla

Netaikoma

sidabriniai

I

žvejojimas elektra

n. vietų

20

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio b ir c punktus ir šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius bei 4 straipsnio 1 dalį. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(E) lentelę. Ši lentelė naudojama siekiant apžvelgti, kokie duomenys turi būti renkami apie anadrominių ir katadrominių rūšių verslinę žvejybą gėlame vandenyje.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Sampling period (Ėminių ėmimo laikotarpis) | Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo laikotarpį. |
| Area (Rajonas) | Ungurių atveju nurodomas Ungurių valdymo vienetas (UVV).
  Visais kitais atvejais nurodomas vandens baseinas. |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Species (Rūšis) | Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies pavadinimą. Pranešama apie visas rūšis, net jei ji (jos) neaptinkama (-os) valstybėje narėje. |
| Applicable (Taikoma) (Y/N) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei rūšis aptinkama valstybėje narėje arba jei šios rūšies žvejyba yra uždrausta. |
| Reasons for not sampling (Priežastys neatlikti ėminių ėmimo) | Jei valstybėje narėje rūšis aptinkama, tačiau atitinkami duomenys nerenkami, valstybė narė pateikia priežastį (-is) (laisvu tekstu), kodėl neimami šios rūšies ėminiai (pvz., rūšies nėra rajone, valstybės narės teisės aktai / įstatymai, atitinkama reikiama riba ir t. t.). |
| Water Body (Vandens telkinys) | Valstybė narė įrašo pasirinktos upės / sistemos pavadinimą (pvz., rodiklio upę). |
| Life stage (Gyvenimo etapas) | Valstybė narė nurodo rūšies gyvenimo etapą (pvz., suaugęs, stiklinis, sidabrinis ir t. t.). |
| Fishery/Independent data collection (Duomenų rinkimas iš žvejybos / nepriklausomų šaltinių) | Valstybė narė nurodo, ar duomenys gaunami iš verslinės žvejybos laimikių (žvejyba), ar iš kitų šaltinių nei verslinė žvejyba (nepriklausomi). |
| Method (Metodas) | Valstybė narė nurodo duomenų šaltinį (-ius) (pvz., gaudyklės, skaitikliai, žurnalai ir t. t. arba šių metodų kombinacija), iš kurio (-ių) bus gauti duomenys. |
| Unit (Vienetas) | Kiekvienam metodui nurodomas planuojamas duomenų pranešimo vienetas (pvz., gaudyklių, skaitiklių, elektrinės žūklės įrenginių skaičius ir t. t.). |
| Planned nos (Planuojami skaičiai) | Valstybė narė nurodo kiekybinius planuojamus tikslus (skaičiais) pasirinktam vienetui. |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai bus imami ėminiai („M“ – kas mėnesį, „Q“ – kas ketvirtį, „A“ – kas metus, „O“ (kita) – nurodykite). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Sampling period (Ėminių ėmimo laikotarpis)

Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo laikotarpį.

Area (Rajonas)

Ungurių atveju nurodomas Ungurių valdymo vienetas (UVV).

Visais kitais atvejais nurodomas vandens baseinas.

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Species (Rūšis)

Valstybė narė praneša (lotyniškai) rūšies pavadinimą. Pranešama apie visas rūšis, net jei ji (jos) neaptinkama (-os) valstybėje narėje.

Applicable (Taikoma) (Y/N)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei rūšis aptinkama valstybėje narėje arba jei šios rūšies žvejyba yra uždrausta.

Reasons for not sampling (Priežastys neatlikti ėminių ėmimo)

Jei valstybėje narėje rūšis aptinkama, tačiau atitinkami duomenys nerenkami, valstybė narė pateikia priežastį (-is) (laisvu tekstu), kodėl neimami šios rūšies ėminiai (pvz., rūšies nėra rajone, valstybės narės teisės aktai / įstatymai, atitinkama reikiama riba ir t. t.).

Water Body (Vandens telkinys)

Valstybė narė įrašo pasirinktos upės / sistemos pavadinimą (pvz., rodiklio upę).

Life stage (Gyvenimo etapas)

Valstybė narė nurodo rūšies gyvenimo etapą (pvz., suaugęs, stiklinis, sidabrinis ir t. t.).

Fishery/Independent data collection (Duomenų rinkimas iš žvejybos / nepriklausomų šaltinių)

Valstybė narė nurodo, ar duomenys gaunami iš verslinės žvejybos laimikių (žvejyba), ar iš kitų šaltinių nei verslinė žvejyba (nepriklausomi).

Method (Metodas)

Valstybė narė nurodo duomenų šaltinį (-ius) (pvz., gaudyklės, skaitikliai, žurnalai ir t. t. arba šių metodų kombinacija), iš kurio (-ių) bus gauti duomenys.

Unit (Vienetas)

Kiekvienam metodui nurodomas planuojamas duomenų pranešimo vienetas (pvz., gaudyklių, skaitiklių, elektrinės žūklės įrenginių skaičius ir t. t.).

Planned nos (Planuojami skaičiai)

Valstybė narė nurodo kiekybinius planuojamus tikslus (skaičiais) pasirinktam vienetui.

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai bus imami ėminiai („M“ – kas mėnesį, „Q“ – kas ketvirtį, „A“ – kas metus, „O“ (kita) – nurodykite).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1E teksto laukelis

Gėlo vandens anadrominių ir katadrominių rūšių duomenų rinkimas

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio b ir c punktus ir šio sprendimo 2 straipsnį.

| Pasirinktas duomenų rinkimo metodas.

  (ne daugiau kaip 250 žodžių vienam rajonui) |
| --- |

Pasirinktas duomenų rinkimo metodas.

(ne daugiau kaip 250 žodžių vienam rajonui)

1F lentelė

Atsitiktinė paukščių, žinduolių, roplių ir žuvų priegauda

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | | Jūros priedugnis | SCT SD1-5 | paukščiai | | |
| FRA | 2017-2018 | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

Jūros priedugnis

SCT SD1-5

paukščiai

FRA

2017-2018

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

GFCM

FRA

2017-2018

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 3 skirsnio a punktą ir šio sprendimo 2 straipsnį. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(D) lentelę. Paaiškinkite planuojamą ėminių ėmimo strategiją.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Sampling period/year(s) (Ėminių ėmimo laikotarpis / metai) | Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo laikotarpį. Ėminių ėmimo metai pateikiami taip: „2017–2018 m.“ |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Sub- area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta) | Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / išteklių žvejybos vietą (pvz., GSA 16, ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.). |
| Scheme (Schema) | Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemą: „rinkose“, „jūroje“, abiejų metodų derinys arba „kita“. Vertės turi atitikti šio priedo 4A ir 4B lentelėse nurodytas vertes, išskyrus atvejus, kai taikomos specialios priegaudos ėminių ėmimo schemos. |
| Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas) | Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Vertės turi atitikti šio priedo 4A ir 4B lentelėse nurodytas vertes, išskyrus atvejus, kai taikomos specialios priegaudos ėminių ėmimo schemos. |
| Group of vulnerable species (Pažeidžiamų rūšių grupė) | Valstybė narė nurodo rūšių grupę vadovaudamasi daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 3 skirsnio a punkto nuostata. |
| Expected occurence of recordings (Tikėtinas įrašų dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai tikėtini įrašai apie individus, pagautus kaip atsitiktinė priegauda, įskaitant paleidimą, remiantis daugiametės Sąjungos programos 1(D) lentele. Užpildykite naudodami simbolius (+/–) arba „X“. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Sampling period/year(s) (Ėminių ėmimo laikotarpis / metai)

Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo laikotarpį. Ėminių ėmimo metai pateikiami taip: „2017–2018 m.“

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Sub- area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta)

Valstybė narė nurodo minėtos rūšies / išteklių žvejybos vietą (pvz., GSA 16, ICES I, II rajonai; ICES IIIa, IV, VIId rajonai ir t. t.).

Scheme (Schema)

Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemą: „rinkose“, „jūroje“, abiejų metodų derinys arba „kita“. Vertės turi atitikti šio priedo 4A ir 4B lentelėse nurodytas vertes, išskyrus atvejus, kai taikomos specialios priegaudos ėminių ėmimo schemos.

Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas)

Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Vertės turi atitikti šio priedo 4A ir 4B lentelėse nurodytas vertes, išskyrus atvejus, kai taikomos specialios priegaudos ėminių ėmimo schemos.

Group of vulnerable species (Pažeidžiamų rūšių grupė)

Valstybė narė nurodo rūšių grupę vadovaudamasi daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 3 skirsnio a punkto nuostata.

Expected occurence of recordings (Tikėtinas įrašų dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai tikėtini įrašai apie individus, pagautus kaip atsitiktinė priegauda, įskaitant paleidimą, remiantis daugiametės Sąjungos programos 1(D) lentele. Užpildykite naudodami simbolius (+/–) arba „X“.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

2 bandomasis tyrimas

Žvejybos lygis ir žvejybos poveikis biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemai

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 3 skirsnio c punktą ir šio sprendimo 2 straipsnį bei 4 straipsnio 3 dalies b punktą.

| 1. | Bandomojo tyrimo tikslas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bandomojo tyrimo trukmė |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandomojo tyrimo metodika ir numatomi rezultatai |
| --- | --- |

3.

(ne daugiau kaip 900 žodžių)

1G lentelė

Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Jaunų priedugnio žuvų tyrimas | | | | | | IVc | Rugs–Spal. | Kasmetinis | 10 | Žuvų valksmas | 33 | 7.1 pav. | ICES PGIPS | | |
| NLD | Akustinis Šiaurės jūros silkių tyrimas | | | | | | IIIa, IV | Liepa | Kasmetinis | 15 | Aidas Nm | 50 | 7.2 pav. | ICES PGIPS | | |
| NLD | Akustinis Šiaurės jūros silkių tyrimas | | | | | | IIIa, IV | Liepa | X | 15 | Planktono valksmas | 15 | 7.2 pav. | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Jaunų priedugnio žuvų tyrimas

IVc

Rugs–Spal.

Kasmetinis

10

Žuvų valksmas

33

7.1 pav.

ICES PGIPS

NLD

Akustinis Šiaurės jūros silkių tyrimas

IIIa, IV

Liepa

Kasmetinis

15

Aidas Nm

50

7.2 pav.

ICES PGIPS

NLD

Akustinis Šiaurės jūros silkių tyrimas

IIIa, IV

Liepa

X

15

Planktono valksmas

15

7.2 pav.

ICES PGIPS

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos IV ir V skyrius bei šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius. Ši lentelė skirta nurodyti, kuriuos mokslinius tyrimus jūroje, išdėstytus daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje, ir kuriuos papildomos mokslinius tyrimus atliks valstybė narė.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Name of survey (Tyrimo pavadinimas) | Valstybė narė nurodo tyrimo pavadinimą. Privalomų mokslinių tyrimų pavadinimas turi būti toks pat kaip pavadinimas, nurodytas daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje. |
| Acronym (Santrumpa) | Valstybė narė nurodo tyrimo akronimą. Privalomų mokslinių tyrimų akronimas turi būti toks pat kaip akronimas, nurodytas daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje. |
| Mandatory (Privalomas) (Y/N) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tyrimas yra įtrauktas į daugiametės Sąjungos programos 10 lentelę. |
| Threshold (Riba) (Y/N) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei pagal daugiametės Sąjungos programos V skyriaus 7 nuostatą taikoma riba. Jei „Y“ (taip), aprašykite išsamiau šio priedo 1G teksto laukelyje. |
| Agreed at RCG level (Sutarta RCG lygiu) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tyrimas sutartas jūrų regiono lygiu. |
| MS participation (VN dalyvavimas) | Nurodykite, ar kita (-os) valstybė narė (-ės) dalyvauja tyrime, ir dalyvavimo formą („F“ – finansinė, „Y“ – techninė, „E“ – pastangos arba „C“ – derinys). Aprašykite išsamiau šio priedo 1G teksto laukelyje. Jei jokia kita valstybė narė nedalyvauja tyrime, į šį laukelį reikia įrašyti „NA“ (netaikoma). |
| Area(s) covered (Apimamas (-i) rajonas (-ai)) | Valstybė narė nurodo rajonus, kuriuose planuoja vykdyti tyrimus. Privalomų mokslinių tyrimų rajonai turi būti tokie patys kaip rajonai, nurodyti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje. |
| Period (Month) (Laikotarpis (mėnesiais)) | Valstybė narė nurodo laikotarpį (mėnesiais), kuriuo planuoja vykdyti tyrimus. Privalomų mokslinių tyrimų laikotarpis turi atitikti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje nurodytą laikotaprį. |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo tyrimo dažnumą: „Annual“ (kasmet), „Biennial“ (kas dveji metai), „Triennial“ (kas treji metai) ir t. t.. |
| Days at sea planned (Dienos, planuojamos jūroje) | Valstybė narė nurodo, kiek dienų nacionaliniu lygmeniu suplanuota praleisti jūroje. |
| Type of sampling activities (Ėminių ėmimo tipas) | Valstybė narė nurodo pagrindinės ėminių ėmimo veiklos tipą. Pagrindinė ėminių ėmimo veikla yra veikla, dėl kurios susitarė atitinkama grupė, atsakinga už tyrimo planavimą, o ne papildoma ėminių ėmimo veikla. Kiekvienam ėminių ėmimo tipui naudokite atskirą eilutę. Valstybė narė raginama naudoti šias kategorijas: žuvų valksmas, CTD zondai, planktono valksmas ir t. t. |
| Planned target (Planuojamas tikslas) | Valstybė narė nurodo, kiek ėminių ėmimų planuojama atlikti. |
| Map (Žemėlapis) | Valstybė narė prideda nuorodą į žemėlapį, pateiktą šio priedo 1G teksto laukelyje. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Atitinkama tarptautinė planavimo grupė – RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įrašo atitinkamą tarptautinę grupę, atsakingą už tyrimo planavimą, ir jos atitinkamą RŽVO/RŽO/TO.
  Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| International database (Tarptautinė duomenų bazė) | Valstybė narė nurodo tarptautinės duomenų bazės pavadinimą, susijusį su duomenų rinkimu pagal mokslinį tyrimą, arba įveda „no existing database“ (duomenų bazės nėra). Čia kalbama apie tai, ar tarptautinė duomanų bazė yra, ar jos nėra, o ne apie tai, ar duomenys įkelti arba neįkelti. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Name of survey (Tyrimo pavadinimas)

Valstybė narė nurodo tyrimo pavadinimą. Privalomų mokslinių tyrimų pavadinimas turi būti toks pat kaip pavadinimas, nurodytas daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje.

Acronym (Santrumpa)

Valstybė narė nurodo tyrimo akronimą. Privalomų mokslinių tyrimų akronimas turi būti toks pat kaip akronimas, nurodytas daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje.

Mandatory (Privalomas) (Y/N)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tyrimas yra įtrauktas į daugiametės Sąjungos programos 10 lentelę.

Threshold (Riba) (Y/N)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei pagal daugiametės Sąjungos programos V skyriaus 7 nuostatą taikoma riba. Jei „Y“ (taip), aprašykite išsamiau šio priedo 1G teksto laukelyje.

Agreed at RCG level (Sutarta RCG lygiu)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tyrimas sutartas jūrų regiono lygiu.

MS participation (VN dalyvavimas)

Nurodykite, ar kita (-os) valstybė narė (-ės) dalyvauja tyrime, ir dalyvavimo formą („F“ – finansinė, „Y“ – techninė, „E“ – pastangos arba „C“ – derinys). Aprašykite išsamiau šio priedo 1G teksto laukelyje. Jei jokia kita valstybė narė nedalyvauja tyrime, į šį laukelį reikia įrašyti „NA“ (netaikoma).

Area(s) covered (Apimamas (-i) rajonas (-ai))

Valstybė narė nurodo rajonus, kuriuose planuoja vykdyti tyrimus. Privalomų mokslinių tyrimų rajonai turi būti tokie patys kaip rajonai, nurodyti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje.

Period (Month) (Laikotarpis (mėnesiais))

Valstybė narė nurodo laikotarpį (mėnesiais), kuriuo planuoja vykdyti tyrimus. Privalomų mokslinių tyrimų laikotarpis turi atitikti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje nurodytą laikotaprį.

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo tyrimo dažnumą: „Annual“ (kasmet), „Biennial“ (kas dveji metai), „Triennial“ (kas treji metai) ir t. t..

Days at sea planned (Dienos, planuojamos jūroje)

Valstybė narė nurodo, kiek dienų nacionaliniu lygmeniu suplanuota praleisti jūroje.

Type of sampling activities (Ėminių ėmimo tipas)

Valstybė narė nurodo pagrindinės ėminių ėmimo veiklos tipą. Pagrindinė ėminių ėmimo veikla yra veikla, dėl kurios susitarė atitinkama grupė, atsakinga už tyrimo planavimą, o ne papildoma ėminių ėmimo veikla. Kiekvienam ėminių ėmimo tipui naudokite atskirą eilutę. Valstybė narė raginama naudoti šias kategorijas: žuvų valksmas, CTD zondai, planktono valksmas ir t. t.

Planned target (Planuojamas tikslas)

Valstybė narė nurodo, kiek ėminių ėmimų planuojama atlikti.

Map (Žemėlapis)

Valstybė narė prideda nuorodą į žemėlapį, pateiktą šio priedo 1G teksto laukelyje.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Atitinkama tarptautinė planavimo grupė – RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įrašo atitinkamą tarptautinę grupę, atsakingą už tyrimo planavimą, ir jos atitinkamą RŽVO/RŽO/TO.

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

International database (Tarptautinė duomenų bazė)

Valstybė narė nurodo tarptautinės duomenų bazės pavadinimą, susijusį su duomenų rinkimu pagal mokslinį tyrimą, arba įveda „no existing database“ (duomenų bazės nėra). Čia kalbama apie tai, ar tarptautinė duomanų bazė yra, ar jos nėra, o ne apie tai, ar duomenys įkelti arba neįkelti.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

1G teksto laukelis

Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos IV skyrių ir šio sprendimo 2 straipsnį ir 7 straipsnio 3 dalį. Jis skirtas nurodyti, kurie moksliniai tyrimai jūroje, išdėstyti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje, bus atlikti. Valstybės narės nurodo, ar mokslinis tyrimas yra įtrauktas į daugiametės Sąjungos programos 10 lentelę, ar tai yra papildomas tyrimas.

| 1. | Tyrimo tikslai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tyrime naudojamų metodų aprašymas. Privalomų tyrimų atveju pateikite nurodą į vadovą. Pridėkite grafinį vaizdą (žemėlapį). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tarptautiniu mastu koordinuojamų tyrimų atveju apibūdinkite dalyvaujančias valstybes nares / žvejybos laivus ir susijusią tarptautinę grupę, atsakingą už tyrimo planavimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kai taikoma, apibūdinkite tarptautinį darbo pasidalijimą (fizinį ir (arba) finansinį) ir naudojamą išlaidų pasidalijimo susitarimą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paaiškinkite, kur taikomos ribos. |
| --- | --- |

5.

(ne daugiau kaip 450 žodžių vienam tyrimui)

1H lentelė

Mokslinių tyrimų duomenų rinkimas ir sklaida

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologiniai menkių duomenys IVa | C | T | |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologiniai šprotų duomenys IVa | C | T | |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | Silkių lervos | C | T | |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | CTD pagal valksmą | A | N | |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | šiukšlių vienetai trale | A | N | |
| NLD | Šiaurės jūros IBTS | IBTS_NS_Q1 | Bentosas trale | A | N | |
| NLD | Tarptautinis šiaurinio žydrojo merlango akustinis tyrimas | BWAS | Šiaurinio žydrojo merlango akustiniai/biologiniai duomenys | C | T | |
| NLD | Tarptautinis šiaurinio žydrojo merlango akustinis tyrimas | BWAS | Jūros žinduolių stebėjimai | A | N | |
| NLD | Tarptautiniai skumbrių ir stauridžių ikrų tyrimai | MEGS | Skumbrių ikrų produkcija | C | T | |
| NLD | Tarptautiniai skumbrių ir stauridžių ikrų tyrimai | MEGS | CTD pagal valksmą | C | T | |
| ITA | Viduržemio jūros tarptautinis dugninio tralavimo tyrimas | MEDITS | biologiniai paprastųjų stauridžių duomenys | C | T | |
| ITA | Viduržemio jūros tarptautinis dugninio tralavimo tyrimas | MEDITS | biologiniai Viduržemio jūros barzdotės duomenys | C | T | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologiniai menkių duomenys IVa

C

T

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologiniai šprotų duomenys IVa

C

T

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

Silkių lervos

C

T

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

CTD pagal valksmą

A

N

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

šiukšlių vienetai trale

A

N

NLD

Šiaurės jūros IBTS

IBTS_NS_Q1

Bentosas trale

A

N

NLD

Tarptautinis šiaurinio žydrojo merlango akustinis tyrimas

BWAS

Šiaurinio žydrojo merlango akustiniai/biologiniai duomenys

C

T

NLD

Tarptautinis šiaurinio žydrojo merlango akustinis tyrimas

BWAS

Jūros žinduolių stebėjimai

A

N

NLD

Tarptautiniai skumbrių ir stauridžių ikrų tyrimai

MEGS

Skumbrių ikrų produkcija

C

T

NLD

Tarptautiniai skumbrių ir stauridžių ikrų tyrimai

MEGS

CTD pagal valksmą

C

T

ITA

Viduržemio jūros tarptautinis dugninio tralavimo tyrimas

MEDITS

biologiniai paprastųjų stauridžių duomenys

C

T

ITA

Viduržemio jūros tarptautinis dugninio tralavimo tyrimas

MEDITS

biologiniai Viduržemio jūros barzdotės duomenys

C

T

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos IV skyrių. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti surinkti dėl mokslinių tyrimų jūroje, aprašytų šio priedo 1G lentelėje.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Name of survey (Tyrimo pavadinimas) | Valstybė narė nurodo tyrimo pavadinimą. Privalomų mokslinių tyrimų pavadinimai turi būti tokie patys kaip pavadinimai, nurodyti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje. |
| Acronym (Santrumpa) | Valstybė narė nurodo tyrimo santrumpą. Privalomų mokslinių tyrimų santrumpos turi būti tokios pačios kaip santrumpos, nurodytos daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje. |
| Type of data collected (Renkamų duomenų tipas) | Valstybė narė nurodo renkamų duomenų tipą. Kiekvienam duomenų tipui naudokite atskirą eilutę. Valstybė narė raginama naudoti šias kategorijas: nurodytų išteklių biologiniai duomenys, nurodytų išteklių lervų duomenys, nurodytų išteklių kiaušinėlių gamyba, CTD pagal valksmą, šiušlių kiekis pagal valksmą, jūrų žinduolių, vėžlių, jūros paukščių stebėjimai, bentosas trale ir t. t. Jei tyrimas apima nevieną rūšį, skirtingi ištekliai gali būti grupuojami. |
| Core/Additional variable (Pagrindinis / papildomas kintamasis) | Pagrindiniai kintamieji yra kintamieji, gaunami iš pagrindinės ėminių ėmimo veiklos, apibrėžiančios tyrimo projektą. Papildomi kintamieji yra visi kiti kintamieji. Pranešti apie papildomus kintamuosius neprivaloma. |
| Used as basis of advice (Naudojama kaip rekomendacijų pagrindas) (Y/N) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tikėtina, kad surinkti duomenys bus naudojami kaip rekomendacijų pagrindas. Valstybė narė „Pastabų“ skiltyje gali nurodyti rekomendacijų tipą (išteklių vertinimas, integruotas ekosistemos vertinimas, nacionalinės rekomendacijos ir t. t.). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Name of survey (Tyrimo pavadinimas)

Valstybė narė nurodo tyrimo pavadinimą. Privalomų mokslinių tyrimų pavadinimai turi būti tokie patys kaip pavadinimai, nurodyti daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje.

Acronym (Santrumpa)

Valstybė narė nurodo tyrimo santrumpą. Privalomų mokslinių tyrimų santrumpos turi būti tokios pačios kaip santrumpos, nurodytos daugiametės Sąjungos programos 10 lentelėje.

Type of data collected (Renkamų duomenų tipas)

Valstybė narė nurodo renkamų duomenų tipą. Kiekvienam duomenų tipui naudokite atskirą eilutę. Valstybė narė raginama naudoti šias kategorijas: nurodytų išteklių biologiniai duomenys, nurodytų išteklių lervų duomenys, nurodytų išteklių kiaušinėlių gamyba, CTD pagal valksmą, šiušlių kiekis pagal valksmą, jūrų žinduolių, vėžlių, jūros paukščių stebėjimai, bentosas trale ir t. t. Jei tyrimas apima nevieną rūšį, skirtingi ištekliai gali būti grupuojami.

Core/Additional variable (Pagrindinis / papildomas kintamasis)

Pagrindiniai kintamieji yra kintamieji, gaunami iš pagrindinės ėminių ėmimo veiklos, apibrėžiančios tyrimo projektą. Papildomi kintamieji yra visi kiti kintamieji. Pranešti apie papildomus kintamuosius neprivaloma.

Used as basis of advice (Naudojama kaip rekomendacijų pagrindas) (Y/N)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei tikėtina, kad surinkti duomenys bus naudojami kaip rekomendacijų pagrindas. Valstybė narė „Pastabų“ skiltyje gali nurodyti rekomendacijų tipą (išteklių vertinimas, integruotas ekosistemos vertinimas, nacionalinės rekomendacijos ir t. t.).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

2 SKYRIUS

ŽVEJYBOS DUOMENYS

2A lentelė

Žvejybos kintamųjų duomenų rinkimo strategija

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | Pastangos | Spinduliniai tralai | 18–< 24 m | Visos specializacijos | I | Pardavimo dokumentai | 50 % | Y | Tikimybės tyrimas | 5 % | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | Pastangos | Spinduliniai tralai | 40 m ar didesni | OTBDEF8090 | Y | Žurnalai, LSS duomenys, pardavimo dokumentai | 100 % | N | Nėra | NA | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | Iškrautas kiekis | Slenkantys ir (arba) fiksuoti tinklai | 12–< 18 m | Visos specializacijos | I | Žvejybos formos, pardavimo dokumentai | 75 % | Y | Netiesioginis tyrimas | 10 % | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | Iškrautas kiekis | | | Visos specializacijos | N | Neprieinami | NA | Y | Ne tikimybių tyrimas | 5 % | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | Pajėgumai | | | Visos specializacijos | I | Žurnalai, pardavimo dokumentai | 90 % | Y | Surašymo tyrimas | 100 % | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Šiaurės Atlantas | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

Pastangos

Spinduliniai tralai

18–< 24 m

Visos specializacijos

I

Pardavimo dokumentai

50 %

Y

Tikimybės tyrimas

5 %

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

Pastangos

Spinduliniai tralai

40 m ar didesni

OTBDEF8090

Y

Žurnalai, LSS duomenys, pardavimo dokumentai

100 %

N

Nėra

NA

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

Iškrautas kiekis

Slenkantys ir (arba) fiksuoti tinklai

12–< 18 m

Visos specializacijos

I

Žvejybos formos, pardavimo dokumentai

75 %

Y

Netiesioginis tyrimas

10 %

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

Iškrautas kiekis

Visos specializacijos

N

Neprieinami

NA

Y

Ne tikimybių tyrimas

5 %

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

Pajėgumai

Visos specializacijos

I

Žurnalai, pardavimo dokumentai

90 %

Y

Surašymo tyrimas

100 %

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Šiaurės Atlantas

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

FRA

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 4 nuostatą ir šio sprendimo 2 straipsnį bei 4 straipsnio 2 dalies a punktą. Lentelė skirta nurodyti ir aprašyti metodui, naudojamam tipinių ėminių įverčiams gauti, kai duomenys turi būti registruojami ne pagal Reglamentą (ES) Nr. 1224/2009 arba kai duomenys, renkami pagal Reglamentą (ES) Nr. 1224/2009, nėra tinkamo suvesties lygio, kad galėtų būti naudojami moksliniais tikslais.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Supra region (Supraregionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (III lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| Variable group (Kintamųjų grupė) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 4 lentelėje. Jie gali būti nurodomi pagal kintamąjį, o ne pagal kintamųjų grupę, jei skirtingiems kintamiesiems toje pačioje kintamųjų grupėje naudojami skirtingi šaltiniai. |
| Fishing technique (Žvejybos būdas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5B lentelėje. Įrašykite žvaigždutę, jei segmentas duomenų rinkimo tikslais buvo sugrupuotas su kitu (-ais) segmentu (-ais). Neaktyvūs laivai įtraukiami kaip atskiras segmentas. |
| Length class (Ilgio klasė) |
| Metiers (level 6) (Specializacijos (6 lygis)) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje. Nurodoma tik jei valstybė narė turi specifinę ėminių ėmimo sistemą, apibrėžiamą „metier by segment“ (specializacija pagal segmentą). Priešingu atveju valstybė narė gali pateikti įrašą „all metiers“ (visos specializacijos), bet informacija turi būti pranešama „fleet segment by metiers“ (laivyno segmentas pagal specializacijas). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Pagal kontrolės reglamentą surinkti duomenys, tinkami naudoti moksliniais tikslais) (Y/N/I)) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip), „N“ (ne) arba „I“ (nepakanka). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Pagal kontrolės reglamentą surinktų duomenų, naudojamų įverčiams apskaičiuoti, tipas) | Valstybė narė nurodo surinktų duomenų tipą: laivo žurnalų, pardavimo pažymų, žvejybos formų, LSS ir t. t. duomenys. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Numatoma duomenų, surinktų pagal kontrolės reglamentą, aprėptis (žvejybos reisų %)) | Kaip kiekvieno duomenų šaltinio kokybės užtikrinimo ir kokybės valdymo sistemos rodikliai pateikiami planuojami duomenų aprėpties procentai, apskaičiuoti pagal žvejybos reisus. |
| Additional data collection (Papildomų duomenų rinkimas) (Y/N) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei planuojama rinkti papildomus duomenis. |
| Data collection scheme (Duomenų rinkimo schema) | Valstybė narė nurodo duomenų rinkimo schemą: atliktas tikimybinių imčių atrankinis tyrimas, netikimybinių imčių atrankinis tyrimas, netiesioginis tyrimas, surašymo tyrimas, nenaudota jokia schema ir t. t. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Planuojama duomenų, surinktų renkant papildomus duomenis, aprėptis (žvejybos reisų %)) | Kaip kiekvieno duomenų šaltinio kokybės užtikrinimo ir kokybės valdymo sistemos rodikliai pateikiami planuojami duomenų aprėpties procentai, apskaičiuoti pagal žvejybos reisus. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos. |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Supra region (Supraregionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (III lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

Variable group (Kintamųjų grupė)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 4 lentelėje. Jie gali būti nurodomi pagal kintamąjį, o ne pagal kintamųjų grupę, jei skirtingiems kintamiesiems toje pačioje kintamųjų grupėje naudojami skirtingi šaltiniai.

Fishing technique (Žvejybos būdas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5B lentelėje. Įrašykite žvaigždutę, jei segmentas duomenų rinkimo tikslais buvo sugrupuotas su kitu (-ais) segmentu (-ais). Neaktyvūs laivai įtraukiami kaip atskiras segmentas.

Length class (Ilgio klasė)

Metiers (level 6) (Specializacijos (6 lygis))

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje. Nurodoma tik jei valstybė narė turi specifinę ėminių ėmimo sistemą, apibrėžiamą „metier by segment“ (specializacija pagal segmentą). Priešingu atveju valstybė narė gali pateikti įrašą „all metiers“ (visos specializacijos), bet informacija turi būti pranešama „fleet segment by metiers“ (laivyno segmentas pagal specializacijas).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Pagal kontrolės reglamentą surinkti duomenys, tinkami naudoti moksliniais tikslais) (Y/N/I))

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip), „N“ (ne) arba „I“ (nepakanka).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Pagal kontrolės reglamentą surinktų duomenų, naudojamų įverčiams apskaičiuoti, tipas)

Valstybė narė nurodo surinktų duomenų tipą: laivo žurnalų, pardavimo pažymų, žvejybos formų, LSS ir t. t. duomenys.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Numatoma duomenų, surinktų pagal kontrolės reglamentą, aprėptis (žvejybos reisų %))

Kaip kiekvieno duomenų šaltinio kokybės užtikrinimo ir kokybės valdymo sistemos rodikliai pateikiami planuojami duomenų aprėpties procentai, apskaičiuoti pagal žvejybos reisus.

Additional data collection (Papildomų duomenų rinkimas) (Y/N)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei planuojama rinkti papildomus duomenis.

Data collection scheme (Duomenų rinkimo schema)

Valstybė narė nurodo duomenų rinkimo schemą: atliktas tikimybinių imčių atrankinis tyrimas, netikimybinių imčių atrankinis tyrimas, netiesioginis tyrimas, surašymo tyrimas, nenaudota jokia schema ir t. t.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Planuojama duomenų, surinktų renkant papildomus duomenis, aprėptis (žvejybos reisų %))

Kaip kiekvieno duomenų šaltinio kokybės užtikrinimo ir kokybės valdymo sistemos rodikliai pateikiami planuojami duomenų aprėpties procentai, apskaičiuoti pagal žvejybos reisus.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos.

2A teksto laukelis

Žvejybos kintamųjų duomenų rinkimo strategija

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 4 skirsnį ir šio sprendimo 2 straipsnį, 4 straipsnio 2 dalies b punktą ir 5 straipsnio 2 dalį. Jis skirtas apibūdinti metodui, naudojamam tipinių ėminių įverčiams gauti, kai duomenys turi būti registruojami ne pagal Reglamentą (ES) Nr. 1224/2009 arba kai duomenys, renkami pagal Reglamentą (ES) Nr. 1224/2009, nėra tinkamo suvesties lygio, kad galėtų būti naudojami moksliniais tikslais.

| 1. | Metodikų, naudojamų duomenų šaltiniams kryžminiu būdu patvirtinti, aprašymas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metodikų, naudojamų iškraunamų kiekių vertei apskaičiuoti, aprašymas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodikų, naudojamų vidutinei kainai apskaičiuoti, aprašymas (rekomenduojama naudoti kiekvieno reiso svertinius vidurkius). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodikų, naudojamų papildomų duomenų rinkimui planuoti, aprašymas (ėminių planavimo metodika, renkamų duomenų tipas, rinkimo dažnumas ir t. t.). |
| --- | --- |

4.

(ne daugiau kaip 900 žodžių vienam regionui)

3 SKYRIUS

EKONOMINIAI IR SOCIALINIAI DUOMENYS

3A lentelė

Renkant ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis naudojami populiacijos segmentai

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Supra region | Fishing technique | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Baltijos jūra, Šiaurės jūra, Arkties vandenyno rytinė dalis, šiaurės Atlantas | Spinduliniai tralai | 18–< 24 m | E | Bendra iškrauto kiekio vertė | klausimynai | A – surašymas | | | |
| ESP | Baltijos jūra, Šiaurės jūra, Arkties vandenyno rytinė dalis, šiaurės Atlantas | Spinduliniai tralai | 40 m ar didesni | E | Kitos pajamos | klausimynai | B – tikimybės tyrimas | | | |
| ESP | Viduržemio jūra ir Juodoji jūra | Slenkantys ir (arba) fiksuoti tinklai | 12–< 18 m | E | Įgulos atlyginimai | klausimynai | C – ne tikimybės tyrimas | | | |
| | | | | S | Darbuotojų skaičius pagal lytį | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Supra region

Fishing technique

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Baltijos jūra, Šiaurės jūra, Arkties vandenyno rytinė dalis, šiaurės Atlantas

Spinduliniai tralai

18–< 24 m

E

Bendra iškrauto kiekio vertė

klausimynai

A – surašymas

ESP

Baltijos jūra, Šiaurės jūra, Arkties vandenyno rytinė dalis, šiaurės Atlantas

Spinduliniai tralai

40 m ar didesni

E

Kitos pajamos

klausimynai

B – tikimybės tyrimas

ESP

Viduržemio jūra ir Juodoji jūra

Slenkantys ir (arba) fiksuoti tinklai

12–< 18 m

E

Įgulos atlyginimai

klausimynai

C – ne tikimybės tyrimas

S

Darbuotojų skaičius pagal lytį

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 5 skirsnio a ir b punktus ir šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius ir 4 straipsnio 1 ir 2 dalis. Šioje lentelėje turi būti nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 5A ir 6 lenteles. Naudokite šią lentelę populiacijos, naudojamos renkant žvejybos sektoriaus ekonominius ir socialinius duomenis, apžvalgai pateikti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Supra region (Supraregionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (III lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| Fishing technique (Žvejybos būdas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5B lentelėje. Įrašykite žvaigždutę, jei segmentas duomenų rinkimo tikslais buvo sugrupuotas su kitu (-ais) segmentu (-ais). Neaktyvūs laivai įtraukiami kaip atskiras segmentas. |
| Length class (Ilgio klasė) |
| Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S) | Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 5A lentele (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentele (socialinių kintamųjų atveju), nurodo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominis arba S – socialinis. |
| Variable (Kintamasis) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5A lentelės 2 skiltyje (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentelėje (socialinių kintamųjų atveju). |
| Data Source (Duomenų šaltinis) | Valstybė narė nurodo naudojamą duomenų šaltinį (laivo žurnalą, pardavimo pažymas, sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai. |
| Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas) | Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tuomet šio priedo 3A teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos ir apskaičiavimo metodo paaiškinimas. |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai turi būti renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys pagal daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 5 nuostatos a ir b punktus. |
| Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%)) | Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamas laivyno populiacija, kuri apibrėžiama kaip laivai, kurie gruodžio 31 d. yra įtraukti į laivyno registrą, ir bet koks bent vieną dieną per metus žvejojantis aktyvus laivas. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus nerenkami, skiltyje „Planned sample rate (%)“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją (laivynu registru). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos. |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Supra region (Supraregionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5C lentelėje (III lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

Fishing technique (Žvejybos būdas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5B lentelėje. Įrašykite žvaigždutę, jei segmentas duomenų rinkimo tikslais buvo sugrupuotas su kitu (-ais) segmentu (-ais). Neaktyvūs laivai įtraukiami kaip atskiras segmentas.

Length class (Ilgio klasė)

Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S)

Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 5A lentele (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentele (socialinių kintamųjų atveju), nurodo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominis arba S – socialinis.

Variable (Kintamasis)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5A lentelės 2 skiltyje (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentelėje (socialinių kintamųjų atveju).

Data Source (Duomenų šaltinis)

Valstybė narė nurodo naudojamą duomenų šaltinį (laivo žurnalą, pardavimo pažymas, sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai.

Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas)

Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tuomet šio priedo 3A teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos ir apskaičiavimo metodo paaiškinimas.

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai turi būti renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys pagal daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 5 nuostatos a ir b punktus.

Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%))

Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamas laivyno populiacija, kuri apibrėžiama kaip laivai, kurie gruodžio 31 d. yra įtraukti į laivyno registrą, ir bet koks bent vieną dieną per metus žvejojantis aktyvus laivas. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus nerenkami, skiltyje „Planned sample rate (%)“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją (laivynu registru).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos.

3A teksto laukelis

Renkant ekonominius ir socialinius žvejybos duomenis naudojami populiacijos segmentai

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 5 skirsnio a ir b punktus ir šio sprendimo 2 straipsnį, 4 straipsnio 1, 2 ir 5 dalis bei 5 straipsnio 2 dalį. Jis skirtas duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 5A ir 6 lenteles, pateikti.

| 1. | Metodikų, naudojamų skirtingiems duomenų šaltiniams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metodikų, naudojamų skirtingiems duomenų rinkimo būdams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodikų, naudojamų ėminių ėmimo sistemai ir paskirstymo schemai pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodikų, naudojamų atliekant apskaičiavimo procedūras, aprašymas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metodikų, naudojamų duomenų kokybei užtikrinti, aprašymas. |
| --- | --- |

5.

(ne daugiau kaip 900 žodžių vienam regionui)

3 bandomasis tyrimas

Įdarbinimo duomenys pagal išsilavinimo lygį ir pilietybę

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 5 skirsnio b punktą ir 6 dalies b punktą bei šio sprendimo 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies c punktą. Jis skirtas duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 6 lentelę, pateikti.

| 1. | Bandomojo tyrimo tikslas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bandomojo tyrimo trukmė |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandomojo tyrimo metodika ir numatomi rezultatai |
| --- | --- |

3.

(ne daugiau kaip 900 žodžių)

3B lentelė

Renkant ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis naudojami populiacijos segmentai

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Žuvivaisos ir žuvų ūkiai | kitos jūrų žuvys | E | Apyvarta | Finansinės ataskaitos | A – surašymas | | | | |
| DEU | Narvai | jūriniai ešeriai ir jūriniai karosai | E | Energijos išlaidos | klausimynai | B – tikimybės tyrimas | | | | |
| DEU | Narvai | lašiša | E | Energijos išlaidos | klausimynai | C – ne tikimybės tyrimas | | | | |
| | | | S | Neapmokamas darbas pagal lytį | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Žuvivaisos ir žuvų ūkiai

kitos jūrų žuvys

E

Apyvarta

Finansinės ataskaitos

A – surašymas

DEU

Narvai

jūriniai ešeriai ir jūriniai karosai

E

Energijos išlaidos

klausimynai

B – tikimybės tyrimas

DEU

Narvai

lašiša

E

Energijos išlaidos

klausimynai

C – ne tikimybės tyrimas

S

Neapmokamas darbas pagal lytį

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 skirsnio a ir b punktus ir V skyrių ir šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius ir 4 straipsnio 1 dalį. Ši lentelė skirta duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 6 ir 7 lenteles, pateikti. Naudokite šią lentelę akvakultūros sektoriaus ekonominių ir socialinių duomenų rinkimo apžvalgai pateikti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Techniques (Metodai) | Siekdama nuspręsti dėl išskaidymo, taikytino renkant akvakultūros duomenis, valstybė narė vadovaujasi daugiametės Sąjungos programos 9 lentele. |
| Species group (Rūšių grupė) |
| Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S) | Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 7 lentele (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentele (socialinių kintamųjų atveju), nurodo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominis arba S – socialinis. |
| Variable (Kintamasis) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 7 lentelės 2 skiltyje (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentelėje (socialinių kintamųjų atveju). |
| Data source (Duomenų šaltinis) | Valstybė narė nurodo naudojamus duomenų šaltinius (sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai. |
| Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas) | Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tokiu atveju šio priedo 3B teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos ir apskaičiavimo metodo paaiškinimas. |
| Threshold (Riba) (Y/N) | Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei pagal daugiametės Sąjungos programos V skyrių taikoma riba. |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai turi būti renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys pagal daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 nuostatos a ir b punktus. |
| Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%) | Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamas populiacija, apibrėžta daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 nuostatos a punkte. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus renkami, skiltyje „Planned sample rate (%)“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos. |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Techniques (Metodai)

Siekdama nuspręsti dėl išskaidymo, taikytino renkant akvakultūros duomenis, valstybė narė vadovaujasi daugiametės Sąjungos programos 9 lentele.

Species group (Rūšių grupė)

Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S)

Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 7 lentele (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentele (socialinių kintamųjų atveju), nurodo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominis arba S – socialinis.

Variable (Kintamasis)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 7 lentelės 2 skiltyje (ekonominių kintamųjų atveju) ir daugiametės Sąjungos programos 6 lentelėje (socialinių kintamųjų atveju).

Data source (Duomenų šaltinis)

Valstybė narė nurodo naudojamus duomenų šaltinius (sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai.

Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas)

Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tokiu atveju šio priedo 3B teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos ir apskaičiavimo metodo paaiškinimas.

Threshold (Riba) (Y/N)

Valstybė narė įrašo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), jei pagal daugiametės Sąjungos programos V skyrių taikoma riba.

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai turi būti renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys pagal daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 nuostatos a ir b punktus.

Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%)

Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamas populiacija, apibrėžta daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 nuostatos a punkte. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus renkami, skiltyje „Planned sample rate (%)“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos.

3B teksto laukelis

Renkant ekonominius ir socialinius akvakultūros duomenis naudojami populiacijos segmentai

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 skirsnio a ir b punktus ir šio sprendimo 2 straipsnį, 4 straipsnio 1 ir 5 dalis ir 5 straipsnio 2 dalį. Jis skirtas duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 6 ir 7 lenteles, pateikti.

| 1. | Metodikų, naudojamų skirtingiems duomenų šaltiniams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metodikų, naudojamų skirtingų duomenų rinkimo būdams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodikų, naudojamų ėminių ėmimo sistemai ir paskirstymo schemai pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodikų, naudojamų atliekant apskaičiavimo procedūras, aprašymas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metodikų, naudojamų duomenų kokybei užtikrinti, aprašymas. |
| --- | --- |

5.

(ne daugiau kaip 1 000 žodžių)

4 bandomasis tyrimas

Su aplinka susiję akvakultūros duomenys

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 6 skirsnio c punktą ir šio sprendimo 2 straipsnio ir 4 straipsnio 3 dalies d punkto straipsnius. Jis skirtas nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 8 lentelę.

| 1. | Bandomojo tyrimo tikslas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bandomojo tyrimo trukmė |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandomojo tyrimo metodika ir numatomi rezultatai |
| --- | --- |

3.

(ne daugiau kaip 900 žodžių)

3C lentelė

Renkant ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis naudojami populiacijos segmentai

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Įmonės <= 10 | E | Apyvarta | finansinės ataskaitos | B – tikimybės tyrimas | | | |
| ESP | Įmonės 11–49 | E | Kitos veiklos sąnaudos | klausimynai | B – tikimybės tyrimas | | | |
| ESP | Įmonės 50–250 | E | Kitos veiklos sąnaudos | klausimynai | A – surašymas | | | |
| ESP | Įmonės > 250 | E | Kitos pajamos | klausimynai | B – tikimybės tyrimas | | | |
| ESP | | S | Neapmokamas darbas pagal lytį | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Įmonės <= 10

E

Apyvarta

finansinės ataskaitos

B – tikimybės tyrimas

ESP

Įmonės 11–49

E

Kitos veiklos sąnaudos

klausimynai

B – tikimybės tyrimas

ESP

Įmonės 50–250

E

Kitos veiklos sąnaudos

klausimynai

A – surašymas

ESP

Įmonės > 250

E

Kitos pajamos

klausimynai

B – tikimybės tyrimas

ESP

S

Neapmokamas darbas pagal lytį

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 1.1 dalies d punkto 6 išnašą ir šio sprendimo 2 bei 3 straipsnius ir 4 straipsnio 1 dalį. Ši lentelė skirta duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 11 lentelę, pateikti. Naudokite šią lentelę ekonominių ir socialinių perdirbimo pramonės duomenų rinkimo apžvalgai pateikti. Nurodykite, kaip renkami kintamųjų duomenys, kurių nerenka Eurostatas arba kuriems surinkti reikia papildomai imti ėminius. Renkami ekonominiai duomenys apie žuvies perdirbimo bendroves, kuriose dirba mažiau negu 10 darbuotojų, ir apie bendroves, kurioms žuvies perdirbimas yra antrinė veikla, taip pat apie neapmokamą darbą ir žaliavas. Renkami visų dydžių bendrovių įdarbinimo duomenys pagal lytį.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Segment (Segmentas) | Segmentavimo kriterijus yra įdarbintų asmenų skaičius. Rekomenduojama tokia segmentacija: bendrovės, kuriose dirba ne daugiau kaip 10 darbuotojų; bendrovės, kuriuose dirba 11–49 darbuotojai; bendrovės, kuriose dirba 50–250 darbuotojų, bendrovės, kuriose dirba daugiau negu 250 darbuotojų. |
| Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S) | Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 11 lentele, įrašo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominiai arba S – socialiniai. |
| Variables (Kintamieji) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 11 lentelėje. |
| Data sources (Duomenų šaltiniai) | Valstybė narė nurodo naudojamus duomenų šaltinius (sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai. |
| Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas) | Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tokiu atveju šio priedo 3C teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos paaiškinimas. |
| Frequency (Dažnumas) | Valstybė narė nurodo, kaip dažnai renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys. |
| Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%) | Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamass populiacija. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus renkami, skiltyje „Planned sample rate“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos. |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Segment (Segmentas)

Segmentavimo kriterijus yra įdarbintų asmenų skaičius. Rekomenduojama tokia segmentacija: bendrovės, kuriose dirba ne daugiau kaip 10 darbuotojų; bendrovės, kuriuose dirba 11–49 darbuotojai; bendrovės, kuriose dirba 50–250 darbuotojų, bendrovės, kuriose dirba daugiau negu 250 darbuotojų.

Type of variables (Kintamųjų tipas) (E/S)

Valstybė narė, remdamasi daugiametės Sąjungos programos 11 lentele, įrašo kategoriją, kuriai priklauso kintamieji: E – ekonominiai arba S – socialiniai.

Variables (Kintamieji)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 11 lentelėje.

Data sources (Duomenų šaltiniai)

Valstybė narė nurodo naudojamus duomenų šaltinius (sąskaitas, klausimynus ir t. t.). Aiškiai nurodomi kiekvieno kintamojo duomenų šaltiniai.

Type of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos tipas)

Valstybė narė įrašo duomenų rinkimo schemos kodą: A – surašymas; B – tikimybinių imčių atrankinis tyrimas; C – netikimybinių imčių atrankinis tyrimas; D – netiesioginis tyrimas. Jei kintamasis ne tiesiogiai surenkamas, o apskaičiuojamas, nurodoma, kad atliekamas netiesioginis tyrimas. Tokiu atveju šio priedo 3C teksto laukelyje pateikiamas išsamesnis duomenų rinkimo schemos paaiškinimas.

Frequency (Dažnumas)

Valstybė narė nurodo, kaip dažnai renkami ekonominiai ir socialiniai duomenys.

Planned sample rate (Planuojamas ėminių procentas) (%)

Planuojamas ėminių procentas (%) grindžiamass populiacija. Jei tam tikrų kintamųjų duomenys nebus renkami, skiltyje „Planned sample rate“ (Planuojamas ėminių procentas (%)) įrašoma „N“ (ne). Planuojamas ėminių procentas gali būti keičiamas remiantis atnaujinta informacija apie bendrą populiaciją.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos.

3C teksto laukelis

Renkant ekonominius ir socialinius perdirbimo pramonės duomenis naudojami populiacijos segmentai

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 1.1 dalies d punkto 6 išnašą bei šio sprendimo 2 straipsnį, 4 straipsnio 1 ir 5 dalis ir 5 straipsnio 2 dalį. Jis skirtas duomenims, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 11 lentelę, pateikti.

| 1. | Metodikų, naudojamų skirtingiems duomenų šaltiniams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metodikų, naudojamų skirtingiems duomenų rinkimo būdams pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodikų, naudojamų ėminių ėmimo sistemai ir paskirstymo schemai pasirinkti, aprašymas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodikų, naudojamų atliekant apskaičiavimo procedūras, aprašymas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metodikų, naudojamų duomenų kokybei užtikrinti, aprašymas. |
| --- | --- |

5.

(ne daugiau kaip 1 000 žodžių)

4 SKYRIUS

BIOLOGINIŲ DUOMENŲ ĖMINIŲ ĖMIMO VYKDANT VERSLINĘ ŽVEJYBĄ STRATEGIJA

4A lentelė

Biologinių duomenų ėminių ėmimo plano aprašymas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | NSEA NA | | | Jūros priedugnis | SCT SD1-5 | laivas x kelionė | | | kasmetinis | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Jūros priedugnis | SCT SD2-5 | laivas x kelionė | | | kasmetinis | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Jūros priedugnis | SCT SD3-5 | laivas x kelionė | | | kasmetinis | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Jūros priedugnis | SCT SD4-5 | laivas x kelionė | | | kasmetinis | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Jūros priedugnis | SCT SD5-5 | laivas x kelionė | | | kasmetinis | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Priedugnis krante | SCT LD1-4 | uostas x dienas | | | kasmetinis | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Priedugnis krante | SCT LD2-4 | uostas x dienas | | | kasmetinis | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Priedugnis krante | SCT LD3-4 | uostas x dienas | | | kasmetinis | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Priedugnis krante | SCT LD4-4 | uostas x dienas | | | kasmetinis | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Šiaurės Atlantas | NAFO | NAFO | ėminių ėmimas jūroje | L3 | laivo kelionė | | | kasmetinis | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Kiti regionai | IOTC | FAO 51 + 57 | ėminių ėmimas krante | T18 | laivo kelionė | | | kasmetinis | 2015-2017 | 157 | 120 | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

NSEA NA

Jūros priedugnis

SCT SD1-5

laivas x kelionė

kasmetinis

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Jūros priedugnis

SCT SD2-5

laivas x kelionė

kasmetinis

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Jūros priedugnis

SCT SD3-5

laivas x kelionė

kasmetinis

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Jūros priedugnis

SCT SD4-5

laivas x kelionė

kasmetinis

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Jūros priedugnis

SCT SD5-5

laivas x kelionė

kasmetinis

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Priedugnis krante

SCT LD1-4

uostas x dienas

kasmetinis

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Priedugnis krante

SCT LD2-4

uostas x dienas

kasmetinis

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Priedugnis krante

SCT LD3-4

uostas x dienas

kasmetinis

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Priedugnis krante

SCT LD4-4

uostas x dienas

kasmetinis

~ 1 000

30

Šiaurės Atlantas

NAFO

NAFO

ėminių ėmimas jūroje

L3

laivo kelionė

kasmetinis

2015-2017

71

9

Kiti regionai

IOTC

FAO 51 + 57

ėminių ėmimas krante

T18

laivo kelionė

kasmetinis

2015-2017

157

120

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 3 straipsnį, 4 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnį bei sudaro pagrindą daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i papunkčiui vykdyti. Šioje lentelėje nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Ši lentelė naudojama visoms valstybės narės nuo žvejybos priklausančioms ėminių ėmimo schemoms nurodyti. Valstybė narė išvardija schemos sluoksnius, pirminio atrankos vieneto (PAT) tipą ir numatomą PAT skaičių, kuris bus gautas pateikimo metais. Valstybė narė nurodo, kiek kiekvieno sluoksnio PAT valstybė narė planuoja pasiekti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius) | Jei ėminių ėmimo veikla buvo atliekama pagal regioniniu lygmeniu suderintą programą, nurodomos visos dalyvaujančios šalys. Priešingu atveju nurodoma valstybė narė, atsakinga už ėminių ėmimą. Nuorodos į planuojamą regioninį ir tarptautinį koordinavimą arba dvišalius arba daugiašalius susitarimus, kai įmanoma, nurodomos skiltyje „Pastabos“. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Sub-area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta) | Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.). |
| Scheme (Schema) | Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemą: „rinkose“, „jūroje“, abiejų metodų derinys arba „kita“. Jei naudojama „kita“ (pvz., „kita“ [rinkos daliai būdinga atranka]), tai aprašoma šio priedo 4A teksto laukelyje. |
| Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas) | Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Gali būti naudojamas laisvas tekstas arba kodavimas, bet visada turi sutapti su „Sluoksnio atpažinimo kodu“, nurodytu šio priedo 4B lentelėje. Sluoksniai be aprėpties (t. y. be planuojamų PAT skaičiaus) taip pat išsamiai aprašomi siekiant nurodyti ėminių ėmimo plano aprėptį. |
| PSU type (PAT tipas) | Valstybė narė nurodo kiekvieno sluoksnio pirminį atrankos vienetą (PAT). PAT gali būti žvejybos reisas, žvejybos laivas, uostas, žvejybos diena ir t. t. |
| Catch fractions covered (Aprėpiamos laimikio dalys) | Valstybė narė nurodo, iš kurios laimikio dalies bus imami ėminiai. Įrašykite „Catch“ (sužvejotas laimikis), jei ėminiai imami iš viso laimikio, „Landings“ (iškrautas laimikis), „Discards“ (į jūrą išmetamos žuvys), „Landings+Discards“ ir t. t. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Rūšys / ištekliai, įtraukiami į laimikio dalių dydžio ir ilgio skaičiavimą) | Valstybė narė nurodo, ar ėminių ėmimo planas aprėpia visas arba tik dalį rūšių. Įrašykite „all species and stocks“ (visos rūšys ir ištekliai), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (tik 1A, 1B ir 1C lentelės ištekliai), „selected species/stocks“ (pasirinktos rūšys/ištekliai) ir išsamiau aprašykite skiltyje „Pastabos“. |
| Seasonality (Temporal strata) (Sezoniškumas (laiko sluoksniai)) | Valstybė narė raktažodžiais apibūdina ėminių ėmimo schemos sluoksnius laiko atžvilgiu: „monthly“ (kas mėnesį), „quarterly“ (kas ketvirtį), „annual“ (kas metus) ir t. t. |
| Reference years (Ataskaitiniai metai) | Valstybė narė nurodo metus, kurie naudojami kaip ataskaitiniai tikėtiniems pirminiams atrankos vienetams ėminių ėmimo schemos įgyvendinimo metais. Valstybė narė naudoja 3 pastaruosius metus, už kuriuos galimi duomenys (pvz., 2014–2016 m.). Jei naudojamas kitas laikotarpis, galima pateikti priežastis, pagrindžiančias tokį pasirinkimą. |
| Average Number of PSU during the reference years (Vidutinis PAT skaičius per ataskaitinius metus) | Valstybė narė nurodo bendrą PAT skaičių, apskaičiuotą kaip ataskaitinių metų vidutinė vertė. |
| Planned number of PSUs (Planuojamas PAT skaičius) | Valstybė narė nurodo planuojamą PAT, iš kurių bus imami ėminiai, skaičių. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius)

Jei ėminių ėmimo veikla buvo atliekama pagal regioniniu lygmeniu suderintą programą, nurodomos visos dalyvaujančios šalys. Priešingu atveju nurodoma valstybė narė, atsakinga už ėminių ėmimą. Nuorodos į planuojamą regioninį ir tarptautinį koordinavimą arba dvišalius arba daugiašalius susitarimus, kai įmanoma, nurodomos skiltyje „Pastabos“.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Sub-area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta)

Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.).

Scheme (Schema)

Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemą: „rinkose“, „jūroje“, abiejų metodų derinys arba „kita“. Jei naudojama „kita“ (pvz., „kita“ [rinkos daliai būdinga atranka]), tai aprašoma šio priedo 4A teksto laukelyje.

Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas)

Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Gali būti naudojamas laisvas tekstas arba kodavimas, bet visada turi sutapti su „Sluoksnio atpažinimo kodu“, nurodytu šio priedo 4B lentelėje. Sluoksniai be aprėpties (t. y. be planuojamų PAT skaičiaus) taip pat išsamiai aprašomi siekiant nurodyti ėminių ėmimo plano aprėptį.

PSU type (PAT tipas)

Valstybė narė nurodo kiekvieno sluoksnio pirminį atrankos vienetą (PAT). PAT gali būti žvejybos reisas, žvejybos laivas, uostas, žvejybos diena ir t. t.

Catch fractions covered (Aprėpiamos laimikio dalys)

Valstybė narė nurodo, iš kurios laimikio dalies bus imami ėminiai. Įrašykite „Catch“ (sužvejotas laimikis), jei ėminiai imami iš viso laimikio, „Landings“ (iškrautas laimikis), „Discards“ (į jūrą išmetamos žuvys), „Landings+Discards“ ir t. t.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Rūšys / ištekliai, įtraukiami į laimikio dalių dydžio ir ilgio skaičiavimą)

Valstybė narė nurodo, ar ėminių ėmimo planas aprėpia visas arba tik dalį rūšių. Įrašykite „all species and stocks“ (visos rūšys ir ištekliai), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (tik 1A, 1B ir 1C lentelės ištekliai), „selected species/stocks“ (pasirinktos rūšys/ištekliai) ir išsamiau aprašykite skiltyje „Pastabos“.

Seasonality (Temporal strata) (Sezoniškumas (laiko sluoksniai))

Valstybė narė raktažodžiais apibūdina ėminių ėmimo schemos sluoksnius laiko atžvilgiu: „monthly“ (kas mėnesį), „quarterly“ (kas ketvirtį), „annual“ (kas metus) ir t. t.

Reference years (Ataskaitiniai metai)

Valstybė narė nurodo metus, kurie naudojami kaip ataskaitiniai tikėtiniems pirminiams atrankos vienetams ėminių ėmimo schemos įgyvendinimo metais. Valstybė narė naudoja 3 pastaruosius metus, už kuriuos galimi duomenys (pvz., 2014–2016 m.). Jei naudojamas kitas laikotarpis, galima pateikti priežastis, pagrindžiančias tokį pasirinkimą.

Average Number of PSU during the reference years (Vidutinis PAT skaičius per ataskaitinius metus)

Valstybė narė nurodo bendrą PAT skaičių, apskaičiuotą kaip ataskaitinių metų vidutinė vertė.

Planned number of PSUs (Planuojamas PAT skaičius)

Valstybė narė nurodo planuojamą PAT, iš kurių bus imami ėminiai, skaičių.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

4A teksto laukelis

Biologinių duomenų ėminių ėmimo plano aprašymas

Bendra pastaba. Šis laukelis atitinka šio sprendimo 3 straipsnį, 4 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnį bei sudaro pagrindą daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i papunkčiui vykdyti. Šioje lentelėje nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles.

| Ėminių ėmimo plano pagal šio sprendimo 5 straipsnio 3 dalį aprašymas

  (ne daugiau kaip 900 žodžių vienam regionui) |
| --- |

Ėminių ėmimo plano pagal šio sprendimo 5 straipsnio 3 dalį aprašymas

(ne daugiau kaip 900 žodžių vienam regionui)

4B lentelė

Biologinių duomenų ėminių ėmimo sistemos aprašymas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | Atviroje Šiaurės jūroje žvejojantys traleriai | 120 DTS > 18 m laivų sąrašas | atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo | |
| GBR | SCT SD2-5 | Atviroje Šiaurės jūroje žvejojantys krevečių traleriai | 60 DTS krevetes žvejojančių laivų sąrašas | atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo | |
| GBR | SCT SD3-5 | Šiaurės jūros pakrantėse žvejojantys traleriai | 250 DTS > 18 m laivų, stovinčių Šiaurės jūros uostuose, sąrašas | atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo | |
| GBR | SCT SD4-5 | Vakarų pakrantės atviroje jūroje žvejojantys traleriai | 15 DTS > 18 m laivų, stovinčių vakarų pakrantės uostuose, sąrašas | atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo | |
| GBR | SCT SD5-5 | Vakarų pakrantės pakrantėse žvejojantys traleriai | 2 500 DTS < 18 m laivų, stovinčių vakarų pakrantės uostuose, sąrašas | atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo | |
| GBR | SCT LD1-4 | Šiaurės rytų pagrindinis uostas | 1 uostas veikia ~ 345 dienų | atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kassavaitinio) tyrimo | |
| GBR | SCT LD2-4 | Šiaurės rytų mažesnieji uostai | 25 uostas veikia ~ 280 dienų | atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę | |
| GBR | SCT LD3-4 | Vakarų uostai | 10 uostų veikia ~ 300 dienų | atsitiktikndė savaittės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę vykdomo) tyrimo | |
| GBR | SCT LD4-4 | Salų uostai | 4 uostų veikia ~ 250 dienų | atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę vykdomo) tyrimo | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | traleriai, veikiantys NAFO teritorijoje | laivai, neturintys licencijos žvejoti NAFO teritorijoje | atsitiktinė imtis iš laivų sąrašo (be pakeitimo) | |
| ESP | T18 | gaubiamaisiais tinklais tropinį tuną IOTC teritorijoje žvejojantys laivai | gaubiamaisiais tinklais Indijos vandenyne žvejojantys ir Viktorijos uoste (Seišeliai) krovinius iškraunantys laivai | atsitiktinė imtis iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių tinklų, krovinius iškraunančių Viktorijos uoste (Seišeliai) | gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivynas, gaudantis tropinį tuną Indijos vandenyne, laimikį iškrauna Viktorijos, Mahe, Mombasos ir Antisaranos uostuose, bet dėl didelio atstumo ėminių ėmimą galima atlikti tik Viktorijos uoste (kur iškraunama dauguma krovinių). |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

Atviroje Šiaurės jūroje žvejojantys traleriai

120 DTS > 18 m laivų sąrašas

atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo

GBR

SCT SD2-5

Atviroje Šiaurės jūroje žvejojantys krevečių traleriai

60 DTS krevetes žvejojančių laivų sąrašas

atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo

GBR

SCT SD3-5

Šiaurės jūros pakrantėse žvejojantys traleriai

250 DTS > 18 m laivų, stovinčių Šiaurės jūros uostuose, sąrašas

atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo

GBR

SCT SD4-5

Vakarų pakrantės atviroje jūroje žvejojantys traleriai

15 DTS > 18 m laivų, stovinčių vakarų pakrantės uostuose, sąrašas

atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo

GBR

SCT SD5-5

Vakarų pakrantės pakrantėse žvejojantys traleriai

2 500 DTS < 18 m laivų, stovinčių vakarų pakrantės uostuose, sąrašas

atsitiktinė imtis iš atsitiktinių imčių sąrašo

GBR

SCT LD1-4

Šiaurės rytų pagrindinis uostas

1 uostas veikia ~ 345 dienų

atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kassavaitinio) tyrimo

GBR

SCT LD2-4

Šiaurės rytų mažesnieji uostai

25 uostas veikia ~ 280 dienų

atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę

GBR

SCT LD3-4

Vakarų uostai

10 uostų veikia ~ 300 dienų

atsitiktikndė savaittės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę vykdomo) tyrimo

GBR

SCT LD4-4

Salų uostai

4 uostų veikia ~ 250 dienų

atsitiktinė savaitės diena iš sistemingo (kas antrą savaitę vykdomo) tyrimo

ESP

L3

traleriai, veikiantys NAFO teritorijoje

laivai, neturintys licencijos žvejoti NAFO teritorijoje

atsitiktinė imtis iš laivų sąrašo (be pakeitimo)

ESP

T18

gaubiamaisiais tinklais tropinį tuną IOTC teritorijoje žvejojantys laivai

gaubiamaisiais tinklais Indijos vandenyne žvejojantys ir Viktorijos uoste (Seišeliai) krovinius iškraunantys laivai

atsitiktinė imtis iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių tinklų, krovinius iškraunančių Viktorijos uoste (Seišeliai)

gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivynas, gaudantis tropinį tuną Indijos vandenyne, laimikį iškrauna Viktorijos, Mahe, Mombasos ir Antisaranos uostuose, bet dėl didelio atstumo ėminių ėmimą galima atlikti tik Viktorijos uoste (kur iškraunama dauguma krovinių).

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 3 straipsnį, 4 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnį bei sudaro pagrindą daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i papunkčiui vykdyti. Šioje lentelėje nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Ši lentelė naudojama siekiant pateikti daugiau informacijos apie kiekvienos schemos sluoksnius ir ėminių ėmimo sistemą.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas) | Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Gali būti naudojamas laisvas tekstas arba kodavimas, bet turi sutapti su „Sluoksnio atpažinimo kodu“, nurodytu šio priedo 4A lentelėje. Sluoksniai be aprėpties (t. y. be planuojamų PAT skaičiaus) taip pat išsamiai aprašomi siekiant nurodyti ėminių ėmimo plano aprėptį. |
| Stratum (Sluoksnis) | Valstybė narė įterpia trumpą ėminių ėmimo sluoksnių aprašymą (laisvu tekstu) (pvz., traleriai GSA 22; vakarų pakrantės gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, šiaurės vakarų teritorijos uostas ir t. t.). |
| Sampling frame description (Ėminių ėmimo sistemos aprašymas) | Valstybė narė trumpai aprašo (laisvu tekstu) kiekvieno sluoksnio ėminių ėmimo sistemą (pvz., GSA 22 laivų sąrašas, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vakarų pakrantėje sąrašas, šiaurės vakarų teritorijos uostų sąrašas). |
| Method of PSU selection (PAT atrankos metodas) | Valstybė narė nurodo metodą (-us) (laisvu tekstu), naudojamą (-us) pirminių atrankos vienetų (PAT) atrankai. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Stratum ID code (Sluoksnio atpažinimo kodas)

Valstybė narė nurodo unikalų kodą, kuriuo atpažįstamas kiekvienas schemos sluoksnis. Gali būti naudojamas laisvas tekstas arba kodavimas, bet turi sutapti su „Sluoksnio atpažinimo kodu“, nurodytu šio priedo 4A lentelėje. Sluoksniai be aprėpties (t. y. be planuojamų PAT skaičiaus) taip pat išsamiai aprašomi siekiant nurodyti ėminių ėmimo plano aprėptį.

Stratum (Sluoksnis)

Valstybė narė įterpia trumpą ėminių ėmimo sluoksnių aprašymą (laisvu tekstu) (pvz., traleriai GSA 22; vakarų pakrantės gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, šiaurės vakarų teritorijos uostas ir t. t.).

Sampling frame description (Ėminių ėmimo sistemos aprašymas)

Valstybė narė trumpai aprašo (laisvu tekstu) kiekvieno sluoksnio ėminių ėmimo sistemą (pvz., GSA 22 laivų sąrašas, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vakarų pakrantėje sąrašas, šiaurės vakarų teritorijos uostų sąrašas).

Method of PSU selection (PAT atrankos metodas)

Valstybė narė nurodo metodą (-us) (laisvu tekstu), naudojamą (-us) pirminių atrankos vienetų (PAT) atrankai.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

4C lentelė

Žvejybos duomenys pagal valstybę narę

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Fleet segment/Metier | Targeted species/species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Baltijos jūra | | ICES zonos III b-d | | priedugnio traleriai | dugno traleriai mišri žvejyba | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Baltijos jūra | | ICES zonos III b-d | | priedugnio gaubiamasis tinklas | įvairios baltamėsės žuvys | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Baltijos jūra | | ICES zonos III b-d | | jūrinės | skumbrė | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | | ICES subzonos I, II, IIIa, IV ir VIId | | OTB_CRU _16-22 | krevetės | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Šiaurės Atlantas | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | Įvairios priedugnio ir giliavandenių žuvų rūšys (juodasis paltusas) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Šiaurės Atlantas | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_>= 220_ 0_0 | Įvairios priedugnio ir giliavandenių žuvų rūšys (rombinės rajos) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Šiaurės Atlantas | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU _40-59_0_0 | Vėžiagyviai (šiaurinės krevetės) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Šiaurės Atlantas | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF _130-135_0_0 | Priedugnio rūšys (paprastasis beriksas) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Konfidencialūs duomenys (tik vienas laivas) |
| ESP | Kiti regionai | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_ 0_0_0 (TROP) | Tropinis tunas (didžiaakis tunas, dryžuotasis tunas, gelsvauodegi s tunas) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | teko naudoti skirtingą ataskaitinį laikotarpį (2015–2016), nes 2017 m. dauguma laivų buvo perkelti į kitus regionus dėl piratavimo |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Fleet segment/Metier

Targeted species/species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Baltijos jūra

ICES zonos III b-d

priedugnio traleriai

dugno traleriai mišri žvejyba

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Baltijos jūra

ICES zonos III b-d

priedugnio gaubiamasis tinklas

įvairios baltamėsės žuvys

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Baltijos jūra

ICES zonos III b-d

jūrinės

skumbrė

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES subzonos I, II, IIIa, IV ir VIId

OTB_CRU _16-22

krevetės

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Šiaurės Atlantas

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

Įvairios priedugnio ir giliavandenių žuvų rūšys (juodasis paltusas)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Šiaurės Atlantas

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_>= 220_ 0_0

Įvairios priedugnio ir giliavandenių žuvų rūšys (rombinės rajos)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Šiaurės Atlantas

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU _40-59_0_0

Vėžiagyviai (šiaurinės krevetės)

2

2

12

25

25

0

GBR

Šiaurės Atlantas

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF _130-135_0_0

Priedugnio rūšys (paprastasis beriksas)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Konfidencialūs duomenys (tik vienas laivas)

ESP

Kiti regionai

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_ 0_0_0 (TROP)

Tropinis tunas (didžiaakis tunas, dryžuotasis tunas, gelsvauodegi s tunas)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

teko naudoti skirtingą ataskaitinį laikotarpį (2015–2016), nes 2017 m. dauguma laivų buvo perkelti į kitus regionus dėl piratavimo

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 4 straipsnio 4 dalį bei sudaro pagrindą daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i, ii ir iii papunkčiams vykdyti. Šioje lentelėje nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Naudokite šią lentelę nacionalinio laivyno dydžiui ir veiklai apibendrinti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių/išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Sub-area/Fishing ground (Parajonis/žvejybos vieta) | Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.). |
| Reference years (Ataskaitiniai metai) | Valstybė narė nurodo metus, kurie faktiškai dera su žvejybos aprašymu (pvz., 2014–2016 m.). Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi. |
| Fleet Segment/metier (Laivyno segmentas/specializacija) | Duomenys pranešami pagal specializaciją (6 lygis), kaip apibrėžta daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje, arba pagal laivyno segmentą, kaip apibrėžta daugiametės Sąjungos programos 5(B) lentelėje. |
| Targeted Species/species assemblage (Tikslinės rūšys/rūšių grupė) | Valstybė narė nurodo tikslinių rūšių grupę („Demersal species“ (priedugnio rūšys), „Small pelagic fish“ (mažos pelaginės žuvys) ir t. t.), kaip nurodyta daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje. |
| Average Number of vessels (Vidutinis laivų skaičius) | Valstybė narė nurodo vidutinį laivų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. |
| Average Number of fishing trips (Vidutinis žvejybos reisų skaičius) | Valstybė narė nurodo vidutinį žvejybos reisų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. |
| Average Number of fishing days (Vidutinis žvejybos dienų skaičius) | Valstybė narė nurodo vidutinį žvejybos dienų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. |
| Average landings (tons) (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis)) | Valstybė narė praneša vidutinį bendrą iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. Šios skilties reikšmė apskaičiuojama sudėjus kitų dviejų šios lentelės skilčių vertes: „Average landings (tons) in national ports“ ir „Average landings (tons) in foreign ports“ („vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) nacionaliniuose uostuose“ ir „vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) užsienio uostuose“). |
| Average landings (tons) in national ports (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) nacionaliniuose uostuose) | Valstybė narė praneša vidutinį iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. |
| Average landings (tons) in foreign ports (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) užsienio uostuose) | Valstybė narė praneša vidutinį iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, užsienyje pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. Jei nėra, nurodykite „0“. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių/išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Sub-area/Fishing ground (Parajonis/žvejybos vieta)

Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.).

Reference years (Ataskaitiniai metai)

Valstybė narė nurodo metus, kurie faktiškai dera su žvejybos aprašymu (pvz., 2014–2016 m.). Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi.

Fleet Segment/metier (Laivyno segmentas/specializacija)

Duomenys pranešami pagal specializaciją (6 lygis), kaip apibrėžta daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje, arba pagal laivyno segmentą, kaip apibrėžta daugiametės Sąjungos programos 5(B) lentelėje.

Targeted Species/species assemblage (Tikslinės rūšys/rūšių grupė)

Valstybė narė nurodo tikslinių rūšių grupę („Demersal species“ (priedugnio rūšys), „Small pelagic fish“ (mažos pelaginės žuvys) ir t. t.), kaip nurodyta daugiametės Sąjungos programos 2 lentelėje.

Average Number of vessels (Vidutinis laivų skaičius)

Valstybė narė nurodo vidutinį laivų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais.

Average Number of fishing trips (Vidutinis žvejybos reisų skaičius)

Valstybė narė nurodo vidutinį žvejybos reisų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais.

Average Number of fishing days (Vidutinis žvejybos dienų skaičius)

Valstybė narė nurodo vidutinį žvejybos dienų skaičių pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais.

Average landings (tons) (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis))

Valstybė narė praneša vidutinį bendrą iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. Šios skilties reikšmė apskaičiuojama sudėjus kitų dviejų šios lentelės skilčių vertes: „Average landings (tons) in national ports“ ir „Average landings (tons) in foreign ports“ („vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) nacionaliniuose uostuose“ ir „vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) užsienio uostuose“).

Average landings (tons) in national ports (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) nacionaliniuose uostuose)

Valstybė narė praneša vidutinį iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais.

Average landings (tons) in foreign ports (Vidutinis iškrautas kiekis (tonomis) užsienio uostuose)

Valstybė narė praneša vidutinį iškrautą kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, užsienyje pagal laivyno segmentą / specializaciją nurodytais ataskaitiniais metais. Jei nėra, nurodykite „0“.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

4D lentelė

Iškrovimo vietos

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Region | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai | 2015-2017 | 1 grupė | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai | 2015-2017 | n grupė | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Region

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai

2015-2017

1 grupė

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai

2015-2017

n grupė

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai

2015-2017

GBR

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES I, II, IIIa, IV ir VIId parajoniai

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 4 straipsnio 4 dalį bei sudaro pagrindą daugiametės Sąjungos programos III skyriaus 2 skirsnio a punkto i, ii ir iii papunkčiams vykdyti. Šioje lentelėje nurodomi duomenys, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Ši lentelė naudojama iškrovimo valstybėje narėje būdingiems bruožams apibendrinti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| Sub-area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta) | Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.). |
| Reference years (Ataskaitiniai metai) | Valstybė narė nurodo metus, kurie faktiškai dera su iškrovimo vietų aprašymu (pvz., 2014–2016 m.). Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi. |
| Landing locations(s) (Iškrovimo vieta (-os)) | Valstybė narė laisvu tekstu užpildo skiltį apibūdindama iškrovimo vietų grupavimą/grupę (pvz., pagrindinius uostus, mažesnius uostus, uostus, vietinius uostus ir t. t.). |
| Average number of locations (Vidutinis vietų skaičius) | Valstybė narė nurodo vidutinį iškrovimo vietų skaičių pagal grupavimą / grupę nurodytais ataskaitiniais metais, jei įmanoma. |
| Average number of registered landings (Vidutinis registruotų iškrovimų skaičius) | Valstybė narė nurodo vidutinį registruotų iškrovimo operacijų, kurios vyko pagal grupavimą / grupę (jei įmanoma), skaičių nurodytais ataskaitiniais metais. Kadangi ankstesni laukeliai yra pasirinktiniai, šiame laukelyje gali būti nurodomas vidutinis bendrų iškrovimo operacijų skaičius valstybėje narėje. |
| Average landed tonnage (Vidutinis iškrautas tonažas) | Valstybė narė nurodo vidutinį tūrį, išreikštą bendrojo iškrauto kiekio gyvuoju svoriu (tonomis) per ataskaitinius metus. Duomenys pranešami grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei įmanoma). Šios skilties reikšmė pateikiama sudėjus kitų dviejų šios lentelės skilčių vertes: „Average landed tonnage of national fleet“ ir „Average landed tonnage of foreign fleet“ („vidutinis iškrautas nacionalinio laivyno tonažas“ ir „vidutinis iškrautas užsienio laivyno tonažas“. |
| Average landed tonnage of national fleet (Vidutinis iškrautas nacionalinio laivyno tonažas) | Valstybė narė nurodo vidutinį kiekį, išreikštą bendro iškrauto kiekio gyvuoju svoriu pagal valstybės narės laivus per ataskaitinius metus grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei taikoma). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (Vidutinis iškrautas užsienio laivyno tonažas) | Valstybė narė nurodo vidutinį kiekį, išreikštą bendro iškrauto kiekio gyvuoju svoriu pagal užsienio laivus per ataskaitinius metus grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei taikoma). Jei netaikoma, nurodykite „0“. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

Sub-area/Fishing ground (Parajonis / žvejybos vieta)

Valstybė narė nurodo žvejybos vietą (pvz., ICES rajonas, GFCM geografinis parajonis, NAFO rajonas ir t. t.).

Reference years (Ataskaitiniai metai)

Valstybė narė nurodo metus, kurie faktiškai dera su iškrovimo vietų aprašymu (pvz., 2014–2016 m.). Valstybė narė atrenka 3 pastaruosius metus, kurių duomenys turimi.

Landing locations(s) (Iškrovimo vieta (-os))

Valstybė narė laisvu tekstu užpildo skiltį apibūdindama iškrovimo vietų grupavimą/grupę (pvz., pagrindinius uostus, mažesnius uostus, uostus, vietinius uostus ir t. t.).

Average number of locations (Vidutinis vietų skaičius)

Valstybė narė nurodo vidutinį iškrovimo vietų skaičių pagal grupavimą / grupę nurodytais ataskaitiniais metais, jei įmanoma.

Average number of registered landings (Vidutinis registruotų iškrovimų skaičius)

Valstybė narė nurodo vidutinį registruotų iškrovimo operacijų, kurios vyko pagal grupavimą / grupę (jei įmanoma), skaičių nurodytais ataskaitiniais metais. Kadangi ankstesni laukeliai yra pasirinktiniai, šiame laukelyje gali būti nurodomas vidutinis bendrų iškrovimo operacijų skaičius valstybėje narėje.

Average landed tonnage (Vidutinis iškrautas tonažas)

Valstybė narė nurodo vidutinį tūrį, išreikštą bendrojo iškrauto kiekio gyvuoju svoriu (tonomis) per ataskaitinius metus. Duomenys pranešami grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei įmanoma). Šios skilties reikšmė pateikiama sudėjus kitų dviejų šios lentelės skilčių vertes: „Average landed tonnage of national fleet“ ir „Average landed tonnage of foreign fleet“ („vidutinis iškrautas nacionalinio laivyno tonažas“ ir „vidutinis iškrautas užsienio laivyno tonažas“.

Average landed tonnage of national fleet (Vidutinis iškrautas nacionalinio laivyno tonažas)

Valstybė narė nurodo vidutinį kiekį, išreikštą bendro iškrauto kiekio gyvuoju svoriu pagal valstybės narės laivus per ataskaitinius metus grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei taikoma).

Average landed tonnage of foreign fleet (Vidutinis iškrautas užsienio laivyno tonažas)

Valstybė narė nurodo vidutinį kiekį, išreikštą bendro iškrauto kiekio gyvuoju svoriu pagal užsienio laivus per ataskaitinius metus grupuojant / sudarant iškrovimo vietų grupes (jei taikoma). Jei netaikoma, nurodykite „0“.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

5 SKYRIUS

DUOMENŲ KOKYBĖ

5A lentelė

Biologinių duomenų kokybės užtikrinimo sistema

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| | Sampling design | Sampling implementation | Data capture | Data Storage | Data processing | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO | Name of sampling scheme | Sampling frame | Ar ėminių ėmimo projektas dokumentuotas? | Kur galima rasti ėminių ėmimo plano dokumentus? | Ar fiksuojami neatsakymai ir atsisakymai? | Ar dokumentuojami kokybės patikrinimai, kuriais tvirtinami išsamūs duomenys? | Kur galima rasti dokumentus, susijusius su duomenų fiksavimo kokybės patikrinimais? | Kurioje nacionalinėje duomenų bazėje saugomi duomenys? | Kurioje tarptautinėje (-ėse) duomenų bazėje (-ėse) saugomi duomenys? | Ar dokumentuojami procesai, skirti įvertinti duomenų tikslumą (šališkumą ir glaudumą)? | Kur galima rasti dokumentus dėl tikslumo vertinimo procesų? | Ar dokumentuoti redagavimo ir užskaitymo metodai? | Kur galima rasti redagavimo ir užskaitymo dokumentus? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis | ICES | ėminių ėmimas jūroje | priedugnio traleriai | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Baltijos regionas | ICES | ėminių ėmimas krante | iškrautas menkių kiekis | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis/Baltijos regionas | ICES | mėgėjų žvejybos tyrimas | | | | Y | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

Sampling design

Sampling implementation

Data capture

Data Storage

Data processing

MS

MS participating in sampling

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO

Name of sampling scheme

Sampling frame

Ar ėminių ėmimo projektas dokumentuotas?

Kur galima rasti ėminių ėmimo plano dokumentus?

Ar fiksuojami neatsakymai ir atsisakymai?

Ar dokumentuojami kokybės patikrinimai, kuriais tvirtinami išsamūs duomenys?

Kur galima rasti dokumentus, susijusius su duomenų fiksavimo kokybės patikrinimais?

Kurioje nacionalinėje duomenų bazėje saugomi duomenys?

Kurioje tarptautinėje (-ėse) duomenų bazėje (-ėse) saugomi duomenys?

Ar dokumentuojami procesai, skirti įvertinti duomenų tikslumą (šališkumą ir glaudumą)?

Kur galima rasti dokumentus dėl tikslumo vertinimo procesų?

Ar dokumentuoti redagavimo ir užskaitymo metodai?

Kur galima rasti redagavimo ir užskaitymo dokumentus?

Comments

SWE

SWE

2017

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis

ICES

ėminių ėmimas jūroje

priedugnio traleriai

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Baltijos regionas

ICES

ėminių ėmimas krante

iškrautas menkių kiekis

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis/Baltijos regionas

ICES

mėgėjų žvejybos tyrimas

Y

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 5 straipsnio 2 dalies a punktą. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 1(A), 1(B) ir 1(C) lenteles. Šią lentelę naudokite nurodyti, ar egzistuoja duomenų rinkimo proceso (planavimo, ėminių ėmimo, duomenų fiksavimo, duomenų saugojimo ir duomenų apdorojimo) dokumentai ir kur juos galima rasti. Ėminių ėmimo schemų pavadinimai ir sluoksniai turi būti identiški pateiktiems šio priedo 4A ir 4B lentelėse.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius) | Jei ėminių ėmimo schema vykdoma pagal regioniniu / dvišaliu / daugiašaliu mastu koordinuojamą programą, nurodomos visos dalyvaujančios valstybės narės. Jei ėminių ėmimo schema vykdoma vienašališkai, nurodoma viena valstybė narė. |
| Sampling year/period (Ėminių ėmimo metai / laikotarpis) | Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus arba laikotarpį. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių/išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Name of sampling scheme (Ėminių ėmimo schemos pavadinimas) | Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemos pavadinimą. Ėminių ėmimo schemų pavadinimai yra tokie patys kaip pavadinimai, naudojami šio priedo 4A ir 4B lentelėse, šio priedo 1D lentelėje („tyrimo tipas“) ir šio priedo 1E lentelėje („rūšis“ * „metodas“). |
| Sampling frame (Ėminių ėmimo sistema) | Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo sistemą. Ėminių ėmimo sistemų pavadinimai yra tokie patys kaip pavadinimai, nurodyti šio priedo 4A ir 4B lentelėse. |
| Ar ėminių ėmimo projektas dokumentuotas? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami. |
| Kur galima rasti ėminių ėmimo plano dokumentus? | Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Ar fiksuojami neatsakymai ir atsisakymai? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami. |
| Ar dokumentuojami kokybės patikrinimai, per kuriuos tvirtinami išsamūs duomenys? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami. |
| Kur galima rasti dokumentus, susijusius su duomenų fiksavimo kokybės patikrinimais? | Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Kurioje nacionalinėje duomenų bazėje saugomi duomenys? | Valstybė narė pateikia nacionalinės duomenų bazės pavadinimą, jei taikoma. Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Kurioje tarptautinėje (-ėse) duomenų bazėje (-ėse) saugomi duomenys? | Valstybė narė pateikia tarptautinės (-ių) duomenų bazės (-ių) pavadinimą, jei taikoma. Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Ar dokumentuojami procesai, skirti įvertinti duomenų tikslumą (šališkumą ir glaudumą)? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami. |
| Kur galima rasti dokumentus dėl tikslumo vertinimo procesų? | Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Ar dokumentuoti redagavimo ir užskaitymo metodai? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami. |
| Kur galima rasti redagavimo ir užskaitymo dokumentus? | Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokia papildoma pastaba. Šį laukelį naudokite nurodyti, kada dokumentai bus prieinami (jei šiuo metu jų nėra). |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

MS participating in sampling (VN, dalyvaujanti imant ėminius)

Jei ėminių ėmimo schema vykdoma pagal regioniniu / dvišaliu / daugiašaliu mastu koordinuojamą programą, nurodomos visos dalyvaujančios valstybės narės. Jei ėminių ėmimo schema vykdoma vienašališkai, nurodoma viena valstybė narė.

Sampling year/period (Ėminių ėmimo metai / laikotarpis)

Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus arba laikotarpį.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių/išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Name of sampling scheme (Ėminių ėmimo schemos pavadinimas)

Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemos pavadinimą. Ėminių ėmimo schemų pavadinimai yra tokie patys kaip pavadinimai, naudojami šio priedo 4A ir 4B lentelėse, šio priedo 1D lentelėje („tyrimo tipas“) ir šio priedo 1E lentelėje („rūšis“ * „metodas“).

Sampling frame (Ėminių ėmimo sistema)

Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo sistemą. Ėminių ėmimo sistemų pavadinimai yra tokie patys kaip pavadinimai, nurodyti šio priedo 4A ir 4B lentelėse.

Ar ėminių ėmimo projektas dokumentuotas?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami.

Kur galima rasti ėminių ėmimo plano dokumentus?

Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Ar fiksuojami neatsakymai ir atsisakymai?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami.

Ar dokumentuojami kokybės patikrinimai, per kuriuos tvirtinami išsamūs duomenys?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami.

Kur galima rasti dokumentus, susijusius su duomenų fiksavimo kokybės patikrinimais?

Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Kurioje nacionalinėje duomenų bazėje saugomi duomenys?

Valstybė narė pateikia nacionalinės duomenų bazės pavadinimą, jei taikoma. Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Kurioje tarptautinėje (-ėse) duomenų bazėje (-ėse) saugomi duomenys?

Valstybė narė pateikia tarptautinės (-ių) duomenų bazės (-ių) pavadinimą, jei taikoma. Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Ar dokumentuojami procesai, skirti įvertinti duomenų tikslumą (šališkumą ir glaudumą)?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami.

Kur galima rasti dokumentus dėl tikslumo vertinimo procesų?

Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Ar dokumentuoti redagavimo ir užskaitymo metodai?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne). Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite metus, kada dokumentai bus prieinami.

Kur galima rasti redagavimo ir užskaitymo dokumentus?

Valstybė narė pateikia nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Comments (Pastabos)

Bet kokia papildoma pastaba. Šį laukelį naudokite nurodyti, kada dokumentai bus prieinami (jei šiuo metu jų nėra).

5B lentelė

Socialinių ir ekonominių duomenų kokybės užtikrinimo sistema

| |
| --- |
| | Institucinė aplinka |
| P3 Nešališkumas ir objektyvumas | P4 Konfidencialumas |
| MS | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO/NSB | Name of data collection scheme | Name of data sources | Statistically sound sources and methods | Error checking | Ar procedūros, susijusios su konfidencialių duomenų tvarkymu, taikomos ir dokumentuojamos? | Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių? | Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais naudotojais? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institucinė aplinka

P3 Nešališkumas ir objektyvumas

P4 Konfidencialumas

MS

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO/NSB

Name of data collection scheme

Name of data sources

Statistically sound sources and methods

Error checking

Ar procedūros, susijusios su konfidencialių duomenų tvarkymu, taikomos ir dokumentuojamos?

Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių?

Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais naudotojais?

| |
| --- |
| Statistiniai procesai |
| P5 Garso metodika | P6 Tinkamos statistinės procedūros | P7 Neperteklinė respondentų našta | P8 Ekonominis efektyvumas |
| Ar dokumentuojama patikimo metodika? | Ar ji atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas? | Ar metodikos nuoseklios VN, regiono ir ES lygmeniu? | Ar nuoseklūs administraciniai ir statistiniai duomenys? | Ar partneriai turi sudarę susitarimus dėl prieigos prie administracinių duomenų ir jų kokybės? | Ar tikrinamas duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas? | Ar naudojami ir tikrinami redagavimo ir užskaitymo metodai? | Ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos? | Ar išvengiama duomenų rinkimo dubliavimo? | Ar egzistuoja automatinės technikos duomenims fiksuoti, koduoti ir patvirtinti? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Statistiniai procesai

P5 Garso metodika

P6 Tinkamos statistinės procedūros

P7 Neperteklinė respondentų našta

P8 Ekonominis efektyvumas

Ar dokumentuojama patikimo metodika?

Ar ji atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas?

Ar metodikos nuoseklios VN, regiono ir ES lygmeniu?

Ar nuoseklūs administraciniai ir statistiniai duomenys?

Ar partneriai turi sudarę susitarimus dėl prieigos prie administracinių duomenų ir jų kokybės?

Ar tikrinamas duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas?

Ar naudojami ir tikrinami redagavimo ir užskaitymo metodai?

Ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos?

Ar išvengiama duomenų rinkimo dubliavimo?

Ar egzistuoja automatinės technikos duomenims fiksuoti, koduoti ir patvirtinti?

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| Statistiniai rezultatai | DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| P9 Aktualumas | P10 Tikslumas ir patikimumas | P11 Atlikimas laiku ir punktualumas | P12 Darnumas ir suderinamumas | P13 Prieinamumas ir aiškumas | Comments |
| Ar galutiniai naudotojai įtraukti į sąrašą ir atnaujinami? | Ar reguliariai vertinami ir patvirtinami šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir baigtiniai rezultatai? | Ar klaidos išmatuojamos ir dokumentuoja mos? | Ar naudojamos procedūros, užtikrinančios laiku atliekamą vykdymą? | Ar naudojamos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą? | Ar, laikui bėgant, statistika gali būti palyginta? | Ar metodologiniai dokumentai prieinami viešai? | Ar duomenys saugomi duomenų bazėse? | Kur galima rasti dokumentus? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Darbo planas

Statistiniai rezultatai

DP pateikimo data

2016 10 31

P9 Aktualumas

P10 Tikslumas ir patikimumas

P11 Atlikimas laiku ir punktualumas

P12 Darnumas ir suderinamumas

P13 Prieinamumas ir aiškumas

Comments

Ar galutiniai naudotojai įtraukti į sąrašą ir atnaujinami?

Ar reguliariai vertinami ir patvirtinami šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir baigtiniai rezultatai?

Ar klaidos išmatuojamos ir dokumentuoja mos?

Ar naudojamos procedūros, užtikrinančios laiku atliekamą vykdymą?

Ar naudojamos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą?

Ar, laikui bėgant, statistika gali būti palyginta?

Ar metodologiniai dokumentai prieinami viešai?

Ar duomenys saugomi duomenų bazėse?

Kur galima rasti dokumentus?

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą. Ši lentelė skirta nurodyti duomenis, kurie turi būti renkami pagal daugiametės Sąjungos programos 5(A), 6 ir 7 lenteles. Šią lentelę naudokite nurodyti, ar egzistuoja duomenų rinkimo proceso dokumentai ir kur juos galima rasti.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Sampling year/period (Ėminių ėmimo metai/laikotarpis) | Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus arba laikotarpį. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO/NSB (RŽVO/RŽO/TO/NSĮ) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Pvz., tarnybos, įstaigos, dirbančios su socialine ir ekonomine statistika
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Name of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos pavadinimas) | Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemos pavadinimą. Jis turi būti toks pat kaip pavadinimas, naudojamas šio priedo 3A, 3B ir 3C lentelėse. |
| Name of data sources (Duomenų šaltinių pavadinimas) | Valstybė narė nurodo duomenų šaltinio pavadinimą. Jis turi būti toks pat kaip pavadinimas, naudojamas šio priedo 3A, 3B ir 3C lentelėse. |
| Statistically sound sources and methods (Statistiškai patikimi šaltiniai ir metodai) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami statistiškai patikimi šaltiniai ir metodai. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Error checking (Klaidų tikrinimas) | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar kiek įmanoma greičiau ištaisytos ir paskelbtos klaidos, rastos publikuotuose duomenyse. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar procedūros, susijusios su konfidencialių duomenų tvarkymu, taikomos ir dokumentuojamos? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojamos ir dokumentuojamos konfidencialių duomenų vykdymo, apdorojimo ir sumažinimo procedūros. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais naudotojais? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais partneriais. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar dokumentuojama patikimo metodika? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar dokumentuojama patikima metodika. Jei taip, pateikite nuorodą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar ji atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar patikima metodika atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas. Jei „Y“ (taip), pateikite nuorodą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar metodikos nuoseklios VN, regiono ir ES lygiu? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar taikomos procedūros, užtikrinančios, kad standartai, koncepcijos, apibrėžtys ir klasifikacijos yra nuoseklios tarp partnerių valstybė narės, regiono ir ES lygiu. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar nuoseklūs administraciniai ir statistiniai duomenys? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar taikomos procedūros, užtikrinančios apibrėžčių ir koncepcijų nuoseklumą tarp administracinių ir statistinių duomenų. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar partneriai turi sudarę susitarimus dėl prieigos prie administracinių duomenų ir jų kokybės? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar partneriai turi sudarę susitarimus, užtikrinančius prieigą prie atitinkamų administracinių duomenų ir jų kokybės. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar tikrinamas duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas yra reguliariai stebimas ir peržiūrimas, kaip reikalaujama. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar naudojami ir tikrinami redagavimo ir užskaitymo metodai? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, kaip reikalaujama, naudojami ir reguliariai peržiūrimi ir atnaujinami redagavimo ir užskaitymo metodai. Jei ne, skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar išvengiama duomenų rinkimo dubliavimo? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, kai galima, naudojami administraciniai šaltiniai siekiant išvengti duomenų rinkimo dubliavimo ir siekiant sumažinti naštą respondentams. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar egzistuoja automatinės technikos duomenims fiksuoti, koduoti ir patvirtinti? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar egzistuoja procedūros ir įrankiai, skirti įgyvendinti automatines duomenų fiksavimo, kodavimo ir patvirtinimo technikas. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar galutiniai naudotojai įtraukti į sąrašą ir atnaujinami? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar prieinamas ir reguliariai atnaujinamas pagrindinių galutinių naudotojų sąrašas, įskaitant nepatenkintų naudotojų poreikių sąrašą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar reguliariai vertinami ir patvirtinami šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir baigtiniai rezultatai? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar duomenų šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir statistiniai galutiniai rezultatai yra reguliariai įvertinami ir patvirtinami. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar klaidos išmatuojamos ir dokumentuojamos? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar ėminių ėmimo klaidos ir ne ėminių ėmimo klaidos yra išmatuojamos ir sistematiškai dokumentuojamos pagal Europos standartus. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar naudojamos procedūros, užtikrinančios savalaikį vykdymą? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar egzistuoja procedūros, padedančios stebėti užduočių pažangą ir užtikrinančios jų savalaikį įvykdymą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar naudojamos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar sukurtos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą ir ar jos vykdomos sistematiškai bei paaiškinami nukrypimai. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar, laikui bėgant, statistika gali būti palyginta? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, prabėgus pagrįstam laiko tarpui, statistika gali būti palyginta, ar paaiškinami laiko sekos pertrūkiai ir ar yra prieinami metodai, užtikrinantys suderinimą laikui bėgant. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar metodiniai dokumentai prieinami viešai? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar metodiniai dokumentai yra greitai prieinami. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Ar duomenys saugomi duomenų bazėse? | Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar pirminiai, išsamūs ir apibendrinti duomenys bei susiję metaduomenys saugomi duomenų bazėse. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus. |
| Kur galima rasti dokumentus? | Pateikite nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma). |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos. Šį laukelį naudokite nurodyti, kada dokumentai bus prieinami (jei šiuo metu nėra). |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės pavadinimas pateikiamas kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Sampling year/period (Ėminių ėmimo metai/laikotarpis)

Valstybė narė nurodo planuojamo ėminių ėmimo metus arba laikotarpį.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei informacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO/NSB (RŽVO/RŽO/TO/NSĮ)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Pvz., tarnybos, įstaigos, dirbančios su socialine ir ekonomine statistika

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Name of data collection scheme (Duomenų rinkimo schemos pavadinimas)

Valstybė narė nurodo ėminių ėmimo schemos pavadinimą. Jis turi būti toks pat kaip pavadinimas, naudojamas šio priedo 3A, 3B ir 3C lentelėse.

Name of data sources (Duomenų šaltinių pavadinimas)

Valstybė narė nurodo duomenų šaltinio pavadinimą. Jis turi būti toks pat kaip pavadinimas, naudojamas šio priedo 3A, 3B ir 3C lentelėse.

Statistically sound sources and methods (Statistiškai patikimi šaltiniai ir metodai)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami statistiškai patikimi šaltiniai ir metodai. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Error checking (Klaidų tikrinimas)

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar kiek įmanoma greičiau ištaisytos ir paskelbtos klaidos, rastos publikuotuose duomenyse. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar procedūros, susijusios su konfidencialių duomenų tvarkymu, taikomos ir dokumentuojamos?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojamos ir dokumentuojamos konfidencialių duomenų vykdymo, apdorojimo ir sumažinimo procedūros. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas tarp DCF partnerių. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais naudotojais?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar naudojami ir dokumentuojami protokolai, kuriais įgyvendinamas konfidencialumas su išoriniais partneriais. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar dokumentuojama patikimo metodika?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar dokumentuojama patikima metodika. Jei taip, pateikite nuorodą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar ji atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar patikima metodika atitinka tarptautinius standartus, gaires ir geriausias praktikas. Jei „Y“ (taip), pateikite nuorodą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar metodikos nuoseklios VN, regiono ir ES lygiu?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar taikomos procedūros, užtikrinančios, kad standartai, koncepcijos, apibrėžtys ir klasifikacijos yra nuoseklios tarp partnerių valstybė narės, regiono ir ES lygiu. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar nuoseklūs administraciniai ir statistiniai duomenys?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar taikomos procedūros, užtikrinančios apibrėžčių ir koncepcijų nuoseklumą tarp administracinių ir statistinių duomenų. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar partneriai turi sudarę susitarimus dėl prieigos prie administracinių duomenų ir jų kokybės?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar partneriai turi sudarę susitarimus, užtikrinančius prieigą prie atitinkamų administracinių duomenų ir jų kokybės. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar tikrinamas duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar duomenų rinkimas, įvestis ir kodavimas yra reguliariai stebimas ir peržiūrimas, kaip reikalaujama. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar naudojami ir tikrinami redagavimo ir užskaitymo metodai?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, kaip reikalaujama, naudojami ir reguliariai peržiūrimi ir atnaujinami redagavimo ir užskaitymo metodai. Jei ne, skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar peržiūros dokumentuojamos ir galimos. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar išvengiama duomenų rinkimo dubliavimo?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, kai galima, naudojami administraciniai šaltiniai siekiant išvengti duomenų rinkimo dubliavimo ir siekiant sumažinti naštą respondentams. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar egzistuoja automatinės technikos duomenims fiksuoti, koduoti ir patvirtinti?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar egzistuoja procedūros ir įrankiai, skirti įgyvendinti automatines duomenų fiksavimo, kodavimo ir patvirtinimo technikas. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar galutiniai naudotojai įtraukti į sąrašą ir atnaujinami?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar prieinamas ir reguliariai atnaujinamas pagrindinių galutinių naudotojų sąrašas, įskaitant nepatenkintų naudotojų poreikių sąrašą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar reguliariai vertinami ir patvirtinami šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir baigtiniai rezultatai?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar duomenų šaltiniai, tarpiniai rezultatai ir statistiniai galutiniai rezultatai yra reguliariai įvertinami ir patvirtinami. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar klaidos išmatuojamos ir dokumentuojamos?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar ėminių ėmimo klaidos ir ne ėminių ėmimo klaidos yra išmatuojamos ir sistematiškai dokumentuojamos pagal Europos standartus. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar naudojamos procedūros, užtikrinančios savalaikį vykdymą?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar egzistuoja procedūros, padedančios stebėti užduočių pažangą ir užtikrinančios jų savalaikį įvykdymą. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar naudojamos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar sukurtos procedūros, padedančios stebėti vidinį nuoseklumą ir ar jos vykdomos sistematiškai bei paaiškinami nukrypimai. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar, laikui bėgant, statistika gali būti palyginta?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar, prabėgus pagrįstam laiko tarpui, statistika gali būti palyginta, ar paaiškinami laiko sekos pertrūkiai ir ar yra prieinami metodai, užtikrinantys suderinimą laikui bėgant. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar metodiniai dokumentai prieinami viešai?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar metodiniai dokumentai yra greitai prieinami. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Ar duomenys saugomi duomenų bazėse?

Valstybė narė nurodo „Y“ (taip) arba „N“ (ne), ar pirminiai, išsamūs ir apibendrinti duomenys bei susiję metaduomenys saugomi duomenų bazėse. Jei „N“ (ne), skiltyje „Pastabos“ nurodykite pagrindinius apribojimus.

Kur galima rasti dokumentus?

Pateikite nuorodą į tinklalapį, kur galima rasti dokumentus, jei valstybė narė ankstesniame laukelyje nurodo „Y“ (taip). Priešingu atveju įrašykite „NA“ (netaikoma).

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos. Šį laukelį naudokite nurodyti, kada dokumentai bus prieinami (jei šiuo metu nėra).

6 SKYRIUS

DUOMENŲ PRIEINAMUMAS

6A lentelė

Duomenų prieinamumas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Laivyno ekonominiai duomenys | 3A | Pajamos / išlaidos | N | N – 1 | N + 1, kovo 1 d. | |
| SWE | vakultūros ekonominiai duomenys | | all | N | N – 1 | N + 1, kovo 1 d. | |
| SWE | Žvejybos duomenų kintamieji | | pajėgumai | N | N | N + 1, sausio 31 d. | |
| SWE | Žvejybos duomenų kintamieji | | iškrautas kiekis | N | N | N + 1, kovo 31 d. | |
| SWE | apdorojimo ekonominiai duomenys | | all | N | N – 2 | N + 1, lapkričio 1 d. | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Laivyno ekonominiai duomenys

3A

Pajamos / išlaidos

N

N – 1

N + 1, kovo 1 d.

SWE

vakultūros ekonominiai duomenys

all

N

N – 1

N + 1, kovo 1 d.

SWE

Žvejybos duomenų kintamieji

pajėgumai

N

N

N + 1, sausio 31 d.

SWE

Žvejybos duomenų kintamieji

iškrautas kiekis

N

N

N + 1, kovo 31 d.

SWE

apdorojimo ekonominiai duomenys

all

N

N – 2

N + 1, lapkričio 1 d.

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 6 straipsnį. Ši lentelė naudojama siekiant pateikti informaciją apie kiekvieno duomenų rinkinio duomenų prieinamumą galutiniams naudotojams.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Data set (Duomenų rinkinys) | Valstybė narė nurodo, kurio duomenų rinkinio prieinamumo informacija teikiama. Duomenų rinkinio pavadinimas gali būti sukurtas pagal atitinkamą šio priedo lentelę. |
| Section (Skirsnis) | Valstybė narė nurodo konkretų darbo plano skirsnį. |
| Variable group (Kintamųjų grupė) | Valstybė narė nurodo konkretų šio priedo 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B lentelių kintamąjį. Jei nuoroda pateikiama į kitą lentelę, laukelis gali būti paliktas tuščias. |
| Year(s) of WP implementation (Darbo plano įgyvendinimo metai) | Valstybė narė nurodo konkrečius metus, kai galioja darbo planas. |
| Reference year (Ataskaitiniai metai) | Valstybė narė nurodo numatomo duomenų surinkimo metus. |
| Final data available after (Galutiniai duomenys prieinami po) | Valstybė narė nurodo, po kiek metų nuo surinkimo duomenys taps prieinami galutiniams naudotojams. Jei taikoma, naudokite metus ir mėnesius. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokia papildoma pastaba. |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Data set (Duomenų rinkinys)

Valstybė narė nurodo, kurio duomenų rinkinio prieinamumo informacija teikiama. Duomenų rinkinio pavadinimas gali būti sukurtas pagal atitinkamą šio priedo lentelę.

Section (Skirsnis)

Valstybė narė nurodo konkretų darbo plano skirsnį.

Variable group (Kintamųjų grupė)

Valstybė narė nurodo konkretų šio priedo 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B lentelių kintamąjį. Jei nuoroda pateikiama į kitą lentelę, laukelis gali būti paliktas tuščias.

Year(s) of WP implementation (Darbo plano įgyvendinimo metai)

Valstybė narė nurodo konkrečius metus, kai galioja darbo planas.

Reference year (Ataskaitiniai metai)

Valstybė narė nurodo numatomo duomenų surinkimo metus.

Final data available after (Galutiniai duomenys prieinami po)

Valstybė narė nurodo, po kiek metų nuo surinkimo duomenys taps prieinami galutiniams naudotojams. Jei taikoma, naudokite metus ir mėnesius.

Comments (Pastabos)

Bet kokia papildoma pastaba.

7 SKYRIUS

KOORDINAVIMAS

7A lentelė

Planuojamas regioninis ir tarptautinis koordinavimas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 7 straipsnio 1 dalį. Naudokite šią lentelę pateikti informaciją apie planuojamą valstybės narės dalyvavimą susirinkimuose, susijusiuose su duomenų rinkimu pagal DCF.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Acronym (Santrumpa) | Valstybė narė pateikia oficialią susirinkimo, kuriame dalyvavo, santrumpą. |
| Name of the meeting (Susirinkimo pavadinimas) | Valstybė narė pateikia visą oficialų susirinkimo, kuriame dalyvavo, pavadinimą. |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Planned MS participation (Planuojamas VN dalyvavimas) | Valstybė narė pažymi, jei ji planuoja dalyvauti susirinkime. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Acronym (Santrumpa)

Valstybė narė pateikia oficialią susirinkimo, kuriame dalyvavo, santrumpą.

Name of the meeting (Susirinkimo pavadinimas)

Valstybė narė pateikia visą oficialų susirinkimo, kuriame dalyvavo, pavadinimą.

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Planned MS participation (Planuojamas VN dalyvavimas)

Valstybė narė pažymi, jei ji planuoja dalyvauti susirinkime.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

7B lentelė

Rekomendacijų ir susitarimų įgyvendinimo stebėjimas

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Šiaurės Atlantas | | LM 2014 | | Su specializacija susiję kintamieji | | | | |
| LVA | Baltijos regionas | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | visa | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Šiaurės Atlantas

LM 2014

Su specializacija susiję kintamieji

LVA

Baltijos regionas

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

visa

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį. Naudokite šią lentelę pateikti informaciją apie tai, kaip valstybė narė planuoja įvykdyti rekomendacijas ir susitarimus, susijusius su duomenų rinkimu pagal DCF Europos ir tarptautiniu lygmeniu.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Region (Regionas) | Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei rekomendacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai). |
| RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO) | Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.
  Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Pvz., RFO: CECAF
  Pvz., IO: ICES
  Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma). |
| Source (Šaltinis) | Valstybė narė pateikia rekomendacijos šaltinį atitinkamo Regional Coordination Meeting (regioninio koordinacinio susitikimo) (RCM)/Regional Coordination Group (regioninio koordinavimo grupės) (RCG), Liaison Meeting (ryšių palaikymo susitikimo) (LM), STECF Expert Working Group (ŽMTEK ekspertų darbo grupės) (EWG) santrumpą, pvz., „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“. |
| Section (Skirsnis) | Valstybė narė nurodo darbo plano skyrių, pvz., „1A“, „1B“ ir t. t. Jei rekomendacija taikoma keliams skyriams, įrašykite atitinkamus skyrius. Jei rekomendacija susijusi su visais skyriais, įrašykite „all“ (visi). |
| Topic (Tema) | Valstybė narė nurodo temą, kuriai galioja rekomendacija, pvz., „Data quality“ (duomenų kokybė), „Surveys“ (tyrimai) ir t. t. |
| Recommendation Number (Rekomendacijos numeris) | Valstybė narė nurodo numerį, priskirtą konkrečiai rekomendacijai, jei toks numeris egzistuoja. |
| Recommendation/Agreement (Rekomendacija / susitarimas) | Valstybė narė nurodo susijusią darbo plano ataskaitinio laikotarpio rekomendaciją ir valstybę narę. Nereikia pateikti rekomendacijų ir susitarimų, kurie netaikomi valstybei narei (pvz., nuorodos į ICES ekspertų grupę atžvilgiu, veiksmų, kurių turi imtis Komisija, atžvilgiu ir t. t.). |
| Follow-up action (Tolesni veiksmai) | Valstybė narė pateikia trumpą veiksmų, kurių buvo imtasi arba kurių reikia imtis, aprašymą. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybė narė nurodoma kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Region (Regionas)

Valstybė narė remiasi sutartais pavadinimais, naudojamais daugiametės Sąjungos programos 5(C) lentelėje (II lygis). Jei rekomendacija susijusi su visais regionais, įrašykite „all regions“ (visi regionai).

RFMO/RFO/IO (RŽVO/RŽO/TO)

Valstybė narė įveda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO), regioninės žuvininkystės organizacijos (RŽO) arba tarptautinių organizacijų (TO), kompetentingų atitinkamų rūšių / išteklių valdymo ir (arba) rekomendacijų teikimo klausimais, akronimą.

Pvz., RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Pvz., RFO: CECAF

Pvz., IO: ICES

Jei netaikoma jokia RŽVO, RŽO arba TO, įrašoma „NA“ (netaikoma).

Source (Šaltinis)

Valstybė narė pateikia rekomendacijos šaltinį atitinkamo Regional Coordination Meeting (regioninio koordinacinio susitikimo) (RCM)/Regional Coordination Group (regioninio koordinavimo grupės) (RCG), Liaison Meeting (ryšių palaikymo susitikimo) (LM), STECF Expert Working Group (ŽMTEK ekspertų darbo grupės) (EWG) santrumpą, pvz., „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“.

Section (Skirsnis)

Valstybė narė nurodo darbo plano skyrių, pvz., „1A“, „1B“ ir t. t. Jei rekomendacija taikoma keliams skyriams, įrašykite atitinkamus skyrius. Jei rekomendacija susijusi su visais skyriais, įrašykite „all“ (visi).

Topic (Tema)

Valstybė narė nurodo temą, kuriai galioja rekomendacija, pvz., „Data quality“ (duomenų kokybė), „Surveys“ (tyrimai) ir t. t.

Recommendation Number (Rekomendacijos numeris)

Valstybė narė nurodo numerį, priskirtą konkrečiai rekomendacijai, jei toks numeris egzistuoja.

Recommendation/Agreement (Rekomendacija / susitarimas)

Valstybė narė nurodo susijusią darbo plano ataskaitinio laikotarpio rekomendaciją ir valstybę narę. Nereikia pateikti rekomendacijų ir susitarimų, kurie netaikomi valstybei narei (pvz., nuorodos į ICES ekspertų grupę atžvilgiu, veiksmų, kurių turi imtis Komisija, atžvilgiu ir t. t.).

Follow-up action (Tolesni veiksmai)

Valstybė narė pateikia trumpą veiksmų, kurių buvo imtasi arba kurių reikia imtis, aprašymą.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

7C lentelė

Dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai

| | Darbo planas | |
| --- | --- | --- |
| DP pateikimo data | 2016 10 31 |
| MSs | Contact persons | Content | Coordination | Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity | Data transmission | Access to vessels | Validity | Comments |
| DEU - DNK | Vardas, pavardė ir e. pašto adresas pagal dalyvaujančias šalis | a) | DEU laivams, kurie pirmą kartą iškraunami DNK, taikomas DEU darbo planas. |

Darbo planas

DP pateikimo data

2016 10 31

MSs

Contact persons

Content

Coordination

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity

Data transmission

Access to vessels

Validity

Comments

DEU - DNK

Vardas, pavardė ir e. pašto adresas pagal dalyvaujančias šalis

a)

DEU laivams, kurie pirmą kartą iškraunami DNK, taikomas DEU darbo planas.

| b) | DNK laivams, kurie pirmą kartą iškraunami DEU, taikomas DNK darbo planas |
| --- | --- |

b)

DNK laivams, kurie pirmą kartą iškraunami DEU, taikomas DNK darbo planas

Neprieinami

Išmesto ir iškrauto laimikio ilgis ir amžius pagal atitinkamą darbo planą.

Ėminių ėmimo lygis ir apimtis, dėl kurių bus susitarta kasmetiniame RKG Baltijos ir Šiaurės jūra ir Arkties vandenyno rytinė dalis.

DEU/DNK atsakingos už kiekvieno laivo duomenų pateikimą atitinkamiems galutiniams vartotojams ir viena kitai.

už ėminių ėmimą atsakinga šalis užtikrina patekimą į laivus

pagal darbo planą

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD, POL bendradarbiaus renkant pelaginių rūšių biologinius duomenis CECAF vandenyse 2014–2015 ir 2016–2017 m. (naujas pratęsimas).

NL koordinuos daugiašalio susitarimo vykdymą. NL pasamdys nepriklausomą rangovą „Corten Marine Research“ (CMR) kaip agentą tarp NL ir IMROP, Mauritanijos okeaninių tyrimų ir žvejybos institutas. CMR pasamdys IMROP Mauritanijos stebėtojus, kad atliktų faktinį ėminių paėmimą. CMR ir IMROP sudarys sutartį, formalizuojančią abipusius įsipareigojimus, įskaitant tai, kad bus padengtos papildomos išlaidos tik už šią konkrečia užduotį.

Biologinių ėminių ėmimas, atliekamas Mauritanijos stebėtojų žvejybos laivuose CECAF teritorijoje. CMR pristatyti stebėtojai laikysis ėminių ėmimo protokolo, aprašyto „Biologinių duomenų rinkimas CECAF vandenyse esančiuose jūrinėse žvejybos zonose pagal DCF“, 2011 5 31 versija.

CMR yra atsakingas už duomenų rinkimą, kokybės kontrolę ir visų pagal šį susitarimą surinktų duomenų pristatymą CECAF jūrų darbo grupei. CMR taip pat teikia visus duomenis yra CVO, o CVO platina visus duomenis partneriams.

Pagal šią sutartį kiekvienas partneris užtikrina Mauritanijos stebėtojų prieigą prie savo laivyno. Prieigos prie laivų nesuteikimas neatleidžia partnerio nuo teisinių ir finansinių įsipareigojimų.

Šis susitarimas įsigalioja 2012 m. sausio 1 d. Išskyrus finansinius įsipareigojimus, susitarimas nustoja galioti 2013 m. gruodžio 31 d. Susitarimas gali nustoti galioti ir iki šiol datos, jei uždaroma ES laivų naudojama CECAF teritorijoje esanti jūrinė žvejybos zona. Likę indėliai bus proporcingai grąžinti partneriams. Šis susitarimas buvo pratęstas iki naujos pasibaigimo datos: 2015 m. gruodžio 31 d.

Bendra pastaba. Ši lentelė atitinka šio sprendimo 7 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnį. Ši lentelė naudojama siekiant pateikti informaciją apie susitarimus su kitomis valstybėmis narėmis ir apie tai, kaip įgyvendinami Europos ir tarptautiniai įsipareigojimai.

| Kintamojo pavadinimas | Gairės |
| --- | --- |
| MS (VN) | Valstybės narės, susijusios su susitarimu, nurodomos kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“. |
| Contact persons (Kontaktiniai asmenys) | Valstybė narė pateikia kiekvienos valstybės narės, susijusios su susitarimu, atsakingo asmens vardą, pavardę, el. pašto adresą. |
| Content (Turinys) | Valstybė narė pateikia trumpą susitarimo tikslo aprašymą. Valstybė narė pateikia vienareikšmę išsamią nuorodą arba, jei tinka, galiojančią internetinę nuorodą į susitarimo dokumentą skiltyje „Pastabos“. |
| Coordination (Koordinavimas) | Valstybė narė trumpai apibūdina, kaip atliekamas/bus atliekamas koordinavimas ir kas jį atliks. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Ėminių ėmimo/ėminių ėmimo protokolo/ėminių ėmimo intensyvumo aprašymas) | Valstybė narė trumpai apibūdina ėminių ėmimą, kuris turi būti atliktas pagal susitarimą. |
| Data transmission (Duomenų perdavimas) | Valstybė narė nurodo, kuri valstybė narė yra (bus) atsakinga už kurio duomenų rinkinio pateikimą. |
| Access to vessels (Prieiga prie laivų) | Valstybė narė nurodo, jei susitarime numatyta patekti į kito partnerio laivą. |
| Validity (Galiojimas) | Valstybė narė nurodo metus, kada susitarimas nustoja galioti, arba metus, kada susitarimas buvo (bus) pasirašytas, jei jis pratęsiamas kiekvienais metais. |
| Comments (Pastabos) | Bet kokios papildomos pastabos |

Kintamojo pavadinimas

Gairės

MS (VN)

Valstybės narės, susijusios su susitarimu, nurodomos kaip ISO 3166-1 triraidis kodas, pvz., „DEU“.

Contact persons (Kontaktiniai asmenys)

Valstybė narė pateikia kiekvienos valstybės narės, susijusios su susitarimu, atsakingo asmens vardą, pavardę, el. pašto adresą.

Content (Turinys)

Valstybė narė pateikia trumpą susitarimo tikslo aprašymą. Valstybė narė pateikia vienareikšmę išsamią nuorodą arba, jei tinka, galiojančią internetinę nuorodą į susitarimo dokumentą skiltyje „Pastabos“.

Coordination (Koordinavimas)

Valstybė narė trumpai apibūdina, kaip atliekamas/bus atliekamas koordinavimas ir kas jį atliks.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Ėminių ėmimo/ėminių ėmimo protokolo/ėminių ėmimo intensyvumo aprašymas)

Valstybė narė trumpai apibūdina ėminių ėmimą, kuris turi būti atliktas pagal susitarimą.

Data transmission (Duomenų perdavimas)

Valstybė narė nurodo, kuri valstybė narė yra (bus) atsakinga už kurio duomenų rinkinio pateikimą.

Access to vessels (Prieiga prie laivų)

Valstybė narė nurodo, jei susitarime numatyta patekti į kito partnerio laivą.

Validity (Galiojimas)

Valstybė narė nurodo metus, kada susitarimas nustoja galioti, arba metus, kada susitarimas buvo (bus) pasirašytas, jei jis pratęsiamas kiekvienais metais.

Comments (Pastabos)

Bet kokios papildomos pastabos

---

II PRIEDAS

| Daugiametės Sąjungos programos nuostatos | Atitinkama darbo plano dalis |
| --- | --- |
| Nuostata | Lentelė | Lentelė | Tekstas |
| III skyrius | |
| 1.1(d) skyriaus 6 puslapio išnaša | | 3(C) | 3(C) teksto laukelis |
| 2(a)(i)
  2(a)(ii)
  2(a)(iii) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | |
| 2(a)(iv) | 3 | 1(D) | |
| 2(b)
  2(c) | 1(E)
  1(E) | 1(E)
  1(E) | 1(E) teksto laukelis
  1(E) teksto laukelis |
| 3(a) | 1(D) | 1(F) | |
| 3(c) | — | — | 2 bandomasis tyrimas |
| 4 | 4 | 2(A) | 2(A) teksto laukelis |
| 5(a)
  5(b) | 5(A)
  6 | 3(A)
  3(A) | 3(A) teksto laukelis
  3(A) teksto laukelis, 3 bandomasis tyrimas |
| 6(a)
  6(b)
  6(c) | 7
  6
  8 | 3(B)
  3(B)
  — | 3(B) teksto laukelis
  3(B) teksto laukelis
  4 bandomasis tyrimas |
| IV skyrius | |
| 1 | 10 | 1(G), 1(H) | 1(G) teksto laukelis |
| V skyrius | |
| 4 | — | — | 1 bandomasis tyrimas |

Daugiametės Sąjungos programos nuostatos

Atitinkama darbo plano dalis

Nuostata

Lentelė

Lentelė

Tekstas

III skyrius

1.1(d) skyriaus 6 puslapio išnaša

3(C)

3(C) teksto laukelis

2(a)(i)

2(a)(ii)

2(a)(iii)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

2(a)(iv)

3

1(D)

2(b)

2(c)

1(E)

1(E)

1(E)

1(E)

1(E) teksto laukelis

1(E) teksto laukelis

3(a)

1(D)

1(F)

3(c)

—

—

2 bandomasis tyrimas

4

4

2(A)

2(A) teksto laukelis

5(a)

5(b)

5(A)

6

3(A)

3(A)

3(A) teksto laukelis

3(A) teksto laukelis, 3 bandomasis tyrimas

6(a)

6(b)

6(c)

7

6

8

3(B)

3(B)

—

3(B) teksto laukelis

3(B) teksto laukelis

4 bandomasis tyrimas

IV skyrius

1

10

1(G), 1(H)

1(G) teksto laukelis

V skyrius

4

—

—

1 bandomasis tyrimas

---